# Eiropas Savienības C 193/2014

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 193 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 24. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 193

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 24. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 193/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets / JV) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2014/C 193/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets / JV) (
  1
  )

Agroenergi / Neova Pellets / JV

1

1

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2014/C 193/02 | Eiropas Centrālās bankas Atzinums (2014. gada 5. februāris) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par starpbanku komisijas maksām, ko piemēro kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem (CON/2014/10) | 2 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

2014/C 193/02

Eiropas Centrālās bankas Atzinums (2014. gada 5. februāris) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par starpbanku komisijas maksām, ko piemēro kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem (CON/2014/10)

2

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2014/C 193/03 | Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2011/137/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 19 |
| 2014/C 193/04 | Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas noteikti Padomes Lēmumā 2013/798/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2014/382/KĀDP, un Padomes Regulā (ES) Nr. 224/2014, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 691/2014, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Centrālāfrikas Republikā | 20 |
| 2014/C 193/05 | Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2013/255/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā | 21 |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 193/06 | Euro maiņas kurss | 22 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2014/C 193/03

Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2011/137/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

19

2014/C 193/04

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas noteikti Padomes Lēmumā 2013/798/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2014/382/KĀDP, un Padomes Regulā (ES) Nr. 224/2014, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 691/2014, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Centrālāfrikas Republikā

20

2014/C 193/05

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2013/255/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

21

Eiropas Komisija

2014/C 193/06

Euro maiņas kurss

22

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 193/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7267 – Sopra Group / Groupe Steria) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 23 |
| 2014/C 193/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7271 – Russian Machines / Fritzmeier / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 24 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2014/C 193/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7267 – Sopra Group / Groupe Steria) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Sopra Group / Groupe Steria

1

23

2014/C 193/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7271 – Russian Machines / Fritzmeier / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Russian Machines

Fritzmeier

JV

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 24.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2014/C 193/01

Komisija 2014. gada 15. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7185. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7185. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

| 24.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/2

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2014. gada 5. februāris)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par starpbanku komisijas maksām, ko piemēro kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem

(CON/2014/10)

2014/C 193/02

Ievads un juridiskais pamats

2013. gada 31. oktobrī Eiropas Centrālā banka (ECB) saņēma Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par starpbanku komisijas maksām, ko piemēro kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem (1) (turpmāk – “ierosinātā regula”).

ECB kompetence sniegt atzinumu balstās uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, jo ierosinātajā regulā ir ietverti noteikumi, kuri ietekmē Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumus veicināt norēķinu sistēmu vienmērīgu darbību un palīdz sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz finanšu sistēmas stabilitāti, kā tas noteikts Līguma 127. panta 2. punkta ceturtajā ievilkumā un 127. panta 5. punktā. Valde ir pieņēmusi šo atzinumu saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārējie apsvērumi

| 1. | Ierosinātajā regulā ir noteiktas vienotas tehniskās prasības un darbības noteikumi attiecībā uz Eiropas Savienībā veiktiem maksājumu karšu darījumiem, ja gan maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, gan maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēti Savienībā. Ierosinātajā regulā ir divas daļas. Pirmajā daļā ir noteikts, ka maksimālā robežvērtība starpbanku komisijas maksām (2) par darījumiem ar patērētāju debetkartēm nepārsniedz 0,20 % no darījuma vērtības un maksimālā robežvērtība par darījumiem ar patērētāju kredītkartēm nepārsniedz 0,30 % no darījuma vērtības, un maksimālās robežvērtības piemēros iekšzemes vai pārrobežu (3) darījumiem pēc dažādu pārejas periodu beigām (4). Ierosinātās regulas pirmās daļas prasības neattiecina uz darījumiem ar komerckartēm, kartēm, kas izdotas trīspusējās maksājumu karšu shēmās, kā arī skaidras naudas izņemšanu no bankomātiem. |
| --- | --- |

1.

Ierosinātajā regulā ir noteiktas vienotas tehniskās prasības un darbības noteikumi attiecībā uz Eiropas Savienībā veiktiem maksājumu karšu darījumiem, ja gan maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, gan maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēti Savienībā. Ierosinātajā regulā ir divas daļas. Pirmajā daļā ir noteikts, ka maksimālā robežvērtība starpbanku komisijas maksām (2) par darījumiem ar patērētāju debetkartēm nepārsniedz 0,20 % no darījuma vērtības un maksimālā robežvērtība par darījumiem ar patērētāju kredītkartēm nepārsniedz 0,30 % no darījuma vērtības, un maksimālās robežvērtības piemēros iekšzemes vai pārrobežu (3) darījumiem pēc dažādu pārejas periodu beigām (4). Ierosinātās regulas pirmās daļas prasības neattiecina uz darījumiem ar komerckartēm, kartēm, kas izdotas trīspusējās maksājumu karšu shēmās, kā arī skaidras naudas izņemšanu no bankomātiem.

| 2. | Ierosinātās regulas otrajā daļā ir ietverti darbības noteikumi un citas tehniskās prasības, kuras piemēros visām karšu darījumu kategorijām. Visbūtiskākie noteikumi ir šādi – maksājumu karšu shēmas un apstrādes struktūru nodalīšana (5), izmaiņas “visu karšu pieņemšanas noteikuma” piemērošanā (6) un tādu noteikumu aizliegums, ar ko traucē vai nepieļauj koplietošanu (co-badging) (7). Ir ieviests arī jauns noteikums, saskaņā ar kuru licencēm, kuras izdošanai vai pieņemšanai izsniedz maksājumu karšu shēmas, ir jāattiecas uz visu Savienības teritoriju, kā arī noteikumi palielināt pārredzamību attiecībā uz tirgotājiem piemērotajiem maksājumiem (vienotas maksas atcelšana) un noteikumi aizliegt “novirzīšanas nepieļaušanu” licences nolīgumos (8). Ir arī jauni noteikumi, kuru mērķis ir uzlabot maksu struktūru pārredzamību, tostarp aizliegums piemērot tādus noteikums, kas liedz tirgotājiem atklāt saviem klientiem to maksu, kuru tirgotāji maksā pieņēmējiem, un prasība, ka karti pieņemošajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem ir vismaz reizi mēnesī jāsniedz paziņojums par maksām, kuras tie piemēro tirgotājiem, precīzi norādot maksas, kuras tirgotājs ik mēnesi ir samaksājis par katru karšu kategoriju un katru atsevišķu zīmolu, attiecībā uz kuru pieņēmējs ir sniedzis pieņemšanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

2.

Ierosinātās regulas otrajā daļā ir ietverti darbības noteikumi un citas tehniskās prasības, kuras piemēros visām karšu darījumu kategorijām. Visbūtiskākie noteikumi ir šādi – maksājumu karšu shēmas un apstrādes struktūru nodalīšana (5), izmaiņas “visu karšu pieņemšanas noteikuma” piemērošanā (6) un tādu noteikumu aizliegums, ar ko traucē vai nepieļauj koplietošanu (co-badging) (7). Ir ieviests arī jauns noteikums, saskaņā ar kuru licencēm, kuras izdošanai vai pieņemšanai izsniedz maksājumu karšu shēmas, ir jāattiecas uz visu Savienības teritoriju, kā arī noteikumi palielināt pārredzamību attiecībā uz tirgotājiem piemērotajiem maksājumiem (vienotas maksas atcelšana) un noteikumi aizliegt “novirzīšanas nepieļaušanu” licences nolīgumos (8). Ir arī jauni noteikumi, kuru mērķis ir uzlabot maksu struktūru pārredzamību, tostarp aizliegums piemērot tādus noteikums, kas liedz tirgotājiem atklāt saviem klientiem to maksu, kuru tirgotāji maksā pieņēmējiem, un prasība, ka karti pieņemošajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem ir vismaz reizi mēnesī jāsniedz paziņojums par maksām, kuras tie piemēro tirgotājiem, precīzi norādot maksas, kuras tirgotājs ik mēnesi ir samaksājis par katru karšu kategoriju un katru atsevišķu zīmolu, attiecībā uz kuru pieņēmējs ir sniedzis pieņemšanas pakalpojumus.

| 3. | ECB atzinīgi vērtē to, ka ar ierosināto regulu ir noteikti vienoti Savienības mēroga noteikumi attiecībā uz starpbanku komisijas maksām un arī vienādi darbības noteikumi un tehniskās prasības kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem. Priekšlikumi kopumā saskan ar pašreizējām Eurosistēmas pozīcijām. Maksājumu kartes ir visplašāk lietotie elektronisko maksājumu instrumenti mazumtirdzniecības pirkumos, un līdz ar to tie veido lielu daļu no maksājumu darījumiem Savienībā. Tomēr – par spīti minētajam – starpbanku komisijas maksas pašlaik lielākoties netiek regulētas, un līdz ar to tās ir ļoti atšķirīgas visās dalībvalstīs. Ar vienoto noteikumu ieviešanu tiktu veicināta maksājumu iekšējā tirgus pilnveidošana un tiktu sniegts atbalsts vienotās euro maksājumu telpas (SEPA) izveidei. Lai gan jaunajos noteikumos izpaužas spēcīgs ar konkurenci saistīts aspekts, tiem vajadzētu arī samazināt tirgus sadrumstalotību un radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kuros esošajiem dalībniekiem būtu vieglāk konkurēt, savukārt jaunajiem būtu vieglāk ienākt karšu maksājumu tirgū, kā rezultātā kopumā palielinātos gan elektronisko maksājumu instrumentu efektivitāte, gan to izmantošana. |
| --- | --- |

3.

ECB atzinīgi vērtē to, ka ar ierosināto regulu ir noteikti vienoti Savienības mēroga noteikumi attiecībā uz starpbanku komisijas maksām un arī vienādi darbības noteikumi un tehniskās prasības kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem. Priekšlikumi kopumā saskan ar pašreizējām Eurosistēmas pozīcijām. Maksājumu kartes ir visplašāk lietotie elektronisko maksājumu instrumenti mazumtirdzniecības pirkumos, un līdz ar to tie veido lielu daļu no maksājumu darījumiem Savienībā. Tomēr – par spīti minētajam – starpbanku komisijas maksas pašlaik lielākoties netiek regulētas, un līdz ar to tās ir ļoti atšķirīgas visās dalībvalstīs. Ar vienoto noteikumu ieviešanu tiktu veicināta maksājumu iekšējā tirgus pilnveidošana un tiktu sniegts atbalsts vienotās euro maksājumu telpas (SEPA) izveidei. Lai gan jaunajos noteikumos izpaužas spēcīgs ar konkurenci saistīts aspekts, tiem vajadzētu arī samazināt tirgus sadrumstalotību un radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kuros esošajiem dalībniekiem būtu vieglāk konkurēt, savukārt jaunajiem būtu vieglāk ienākt karšu maksājumu tirgū, kā rezultātā kopumā palielinātos gan elektronisko maksājumu instrumentu efektivitāte, gan to izmantošana.

Speciālie apsvērumi

1.   Definētie jēdzieni

Ierosinātajā regulā iestrādātās definīcijas (9) zināmā mērā, bet ne pilnīgi ir saskaņotas ar tām, kas iekļautas priekšlikumā otrajai maksājumu pakalpojumu Direktīvai (turpmāk – “ierosinātā MPD 2”) (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 260/2012 (11). Lai izvairītos no pārpratumiem un atvieglotu iedzīvotājiem veidot izpratni par tiesisko regulējumu, ir lietderīgi līdzīgi definēt jēdzienus, kuri paradās cieši saistītos Savienības tiesību aktos. Tāpēc ECB uzskata, ka definīcijas vairākiem būtiskiem jēdzieniem, tādiem kā “maksājuma uzdevums”, “maksājumu pakalpojumu sniedzējs” un “maksājuma darījums”, būtu vēl vairāk jāsaskaņo ar MPD 2 priekšlikumā ietvertajām definīcijām. Turklāt tādi ierosinātie termini kā “kartei piesaistīts maksājuma darījums” un “maksājumu kartes darījums” ir ļoti līdzīgi. Tāpēc ECB ierosina tās apvienot vienā definīcijā. Šā atzinuma pielikumā ir iekļauti vairāki turpmāki tehniskas dabas komentāri par definīcijām.

2.   Pārējie noteikumi

| 2.1. | ECB atzinīgi vērtē faktu, ka ir palielinājusies skaidrība attiecībā uz starpbanku komisijas maksām. Ja tomēr maksimālās robežvērtības pārrobežu starpbanku komisijas maksām ievieš pirms maksimālo robežvērtību ieviešanas iekšzemes starpbanku komisijas maksām, mazie vietējie karšu pieņēmēji var nokļūt neizdevīgā situācijā, jo tie nevarēs konkurēt ar tiem ārvalstu pieņēmējiem, kuri gūst priekšrocības no attiecīgi zemākām pārrobežu starpbanku komisijas maksām. Tāpēc ECB ierosina minētās maksimālās robežvērtības ieviest vienlaicīgi. |
| --- | --- |

2.1.

ECB atzinīgi vērtē faktu, ka ir palielinājusies skaidrība attiecībā uz starpbanku komisijas maksām. Ja tomēr maksimālās robežvērtības pārrobežu starpbanku komisijas maksām ievieš pirms maksimālo robežvērtību ieviešanas iekšzemes starpbanku komisijas maksām, mazie vietējie karšu pieņēmēji var nokļūt neizdevīgā situācijā, jo tie nevarēs konkurēt ar tiem ārvalstu pieņēmējiem, kuri gūst priekšrocības no attiecīgi zemākām pārrobežu starpbanku komisijas maksām. Tāpēc ECB ierosina minētās maksimālās robežvērtības ieviest vienlaicīgi.

| 2.2. | ECB atbalsta priekšlikumu, saskaņā ar kuru gadījumos, kad uz karti attiecas vairāk par vienu zīmolu (zīmolu koplietošana), zīmols ir jāizvēlas tirdzniecības vietā (12). Tajā pašā laikā maksātājiem var būt stimuls izvēlēties tāda zīmola kartes, kuras tiem sniedz papildu priekšrocības – tostarp prēmēšanas programmas –, kā rezultātā var palielināties dārgo karšu zīmolu izmantošana. Šajā saistībā ECB ierosina, ka vienošanās par konkrēta zīmola izvēli būtu jāpanāk kopīgi kartes turētājam un tirgotājam tirdzniecības vietā. |
| --- | --- |

2.2.

ECB atbalsta priekšlikumu, saskaņā ar kuru gadījumos, kad uz karti attiecas vairāk par vienu zīmolu (zīmolu koplietošana), zīmols ir jāizvēlas tirdzniecības vietā (12). Tajā pašā laikā maksātājiem var būt stimuls izvēlēties tāda zīmola kartes, kuras tiem sniedz papildu priekšrocības – tostarp prēmēšanas programmas –, kā rezultātā var palielināties dārgo karšu zīmolu izmantošana. Šajā saistībā ECB ierosina, ka vienošanās par konkrēta zīmola izvēli būtu jāpanāk kopīgi kartes turētājam un tirgotājam tirdzniecības vietā.

| 2.3. | Lai gan ECB atzinīgi vērtē faktu, ka ir aizliegti tādi noteikumi, ar kuriem tirgotājiem uzspiež pieņemt visas kāda konkrēta zīmola kartes, ECB pauž bažas par izņēmumu, saskaņā ar kuru tirgotājiem būtu pienākums pieņemt citus tā paša zīmola un/vai kategorijas maksājumu instrumentus, kuriem piemēro to pašu regulēto starpbanku komisijas maksu (13). Tirgotājam būtu jāpieņem komerciāls lēmums par to, vai pieņemt kartes, kā arī par konkrētajiem zīmoliem vai karšu produktiem, kurus var pieņemt saskaņā ar attiecīgo shēmu. |
| --- | --- |

2.3.

Lai gan ECB atzinīgi vērtē faktu, ka ir aizliegti tādi noteikumi, ar kuriem tirgotājiem uzspiež pieņemt visas kāda konkrēta zīmola kartes, ECB pauž bažas par izņēmumu, saskaņā ar kuru tirgotājiem būtu pienākums pieņemt citus tā paša zīmola un/vai kategorijas maksājumu instrumentus, kuriem piemēro to pašu regulēto starpbanku komisijas maksu (13). Tirgotājam būtu jāpieņem komerciāls lēmums par to, vai pieņemt kartes, kā arī par konkrētajiem zīmoliem vai karšu produktiem, kurus var pieņemt saskaņā ar attiecīgo shēmu.

| 2.4. | ECB papildus ierosina precizēt, ka ar maksājumu karšu shēmām nevajadzēt pieļaut diskrimināciju pret apstrādes struktūrām, īstenojot tādus darbības noteikumus, ar kuriem nepamatoti ierobežo apstrādes struktūru savstarpējo sadarbspēju. |
| --- | --- |

2.4.

ECB papildus ierosina precizēt, ka ar maksājumu karšu shēmām nevajadzēt pieļaut diskrimināciju pret apstrādes struktūrām, īstenojot tādus darbības noteikumus, ar kuriem nepamatoti ierobežo apstrādes struktūru savstarpējo sadarbspēju.

| 2.5. | Turklāt varētu būt nepieciešams papildu laiks, lai maksājumu karšu shēmas pielāgotos jaunajām prasībām. Lai panāktu šo mērķi, attiecībā uz nodalīšanas prasību vajadzētu apsvērt pārejas perioda ieviešanu (14). |
| --- | --- |

2.5.

Turklāt varētu būt nepieciešams papildu laiks, lai maksājumu karšu shēmas pielāgotos jaunajām prasībām. Lai panāktu šo mērķi, attiecībā uz nodalīšanas prasību vajadzētu apsvērt pārejas perioda ieviešanu (14).

| 2.6. | Efektivitātes nolūkos ECB ierosinātu, lai viena vienota kompetenta iestāde būtu atbildīga par to, ka tiek nodrošināta atbilstība šai regulai, tomēr ECB apzinās, ka praksē tas var izrādīties sarežģīti valstu dažādo mehānismu dēļ. |
| --- | --- |

2.6.

Efektivitātes nolūkos ECB ierosinātu, lai viena vienota kompetenta iestāde būtu atbildīga par to, ka tiek nodrošināta atbilstība šai regulai, tomēr ECB apzinās, ka praksē tas var izrādīties sarežģīti valstu dažādo mehānismu dēļ.

ECB ieteikumi par ierosinātās regulas grozīšanu ir izklāstīti konkrētos projekta redakcijas priekšlikumos, kuri kopā ar attiecīgajiem paskaidrojumiem ir pievienoti pielikumā.

Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 5. februārī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 550 final/2.

1

final

(2)  Sk. ierosinātās regulas II un III nodaļu. Starpbanku komisijas maksas ir tādas banku savstarpējas komisijas maksas, ko parasti savā starpā piemēro karti pieņemošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji un karti izdodošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kas ietilpst kādā konkrētā kartes shēmā. Tie veido lielāko daļu no tiem maksājumiem, kurus pieņemošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji piemēro tirgotājiem par katru ar karti veiktu darījumu.

2

(3)  Darījums ir pārrobežu, ja patērētāji savas maksājumu kartes lieto citā dalībvalstī vai ja mazumtirgotājs izmanto pieņemošo maksājumu pakalpojuma sniedzēju citā dalībvalstī.

3

(4)  Maksimālās robežvērtības pārrobežu darījumiem stāsies spēkā divus mēnešus pēc regulas spēkā stāšanās. Divus gadus pēc regulas spēkā stāšanās minētās maksimālās robežvērtības attieksies arī uz iekšzemes darījumiem.

4

(5)  Maksājumu karšu shēmām un struktūrām, kas apstrādā kartēm piesaistītus maksājumus, vajadzētu būt savstarpēji neatkarīgām attiecībā uz to juridisko formu, struktūru un lēmumu pieņemšanu.

5

(6)  Minētais noteikums attiecas uz tām karšu shēmām vai tiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kuri uzliek par pienākumu tirgotājiem pieņemt visas viena zīmola kartes, kas nozīmē, ka tirgotāji nevar pieņemšanu ierobežot un pieņemt vienīgi noteikta veida kartes. Ar ierosinātās regulas 10. pantu tirgotājiem būs atļauts pieņemt konkrēta zīmola tikai vienu karšu kategoriju un aizliegts maksājumu pakalpojumu sniedzējam vai karšu shēmai pieprasīt, lai tirgotājs pieņem tā paša zīmola citas kategorijas vai visas kategorijas kartes. Turklāt ar ierosināto regulu tiek ieviests noteikumus, ar kuru tirgotājiem aizliedz diskriminējoši izturēties pret kartēm, uz kurām attiecas tā pati regulētā starpbanku komisijas maksa – piemēram, ja tirgotāji pieņem viena zīmola debetkarti, tiem būtu arī jāpieņem visu citu zīmolu debetkartes.

6

(7)  Pārfrāzējot – divu vai vairāk zīmolu izvietošana uz kartei piesaistīta maksājuma instrumenta.

7

(8)  Maksājumu pakalpojumu sniedzējam vai kartes shēmai nevajadzētu liegt tirgotājiem iespēju novirzīt patērētājus uz vēlamā maksājumu instrumenta izmantošanu vai informēt patērētājus par starpbanku komisijas maksu vai tirgotāja pakalpojumu maksājumiem.

8

(9)  Sk. ierosinātās regulas 2. pantu.

9

(10)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padome Direktīvai par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2013/36/ES un 2009/110/EK un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (COM(2013) 547 final).

10

final

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.).

11

(12)  Sk. ierosinātās regulas 8. panta 5. punktu.

12

(13)  Ierosinātās regulas 10. panta 1. punkts un 29. apsvērums.

13

(14)  Sk. ierosinātās regulas 7. pantu.

14

---

PIELIKUMS

Projekta redakcijas priekšlikumi

| Eiropas Komisijas ierosinātā redakcija | ECB ierosinātie grozījumi (1) |
| --- | --- |
| 1. grozījums |
| 15.–17. apsvērums |
| “(15) | Šajā regulā izmantota pakāpeniska pieeja. Pirmkārt, ir jāveic pasākumi, lai atvieglotu maksājumu karšu izdošanu un maksājumu karšu darījumu pieņemšanu pārrobežu mērogā. Tam, ka tirgotājiem ir ļauts izvēlēties pieņēmēju ārpus to dalībvalsts (“pārrobežu pieņemšana”) un ka attiecībā uz pārrobežā pieņemtiem darījumiem tiek noteikts maksimālais pārrobežu starpbanku komisijas maksu līmenis, būtu jānodrošina vajadzīgā juridiskā skaidrība. Turklāt atļaujām izdot vai pieņemt maksājumu instrumentus Savienībā vajadzētu būt spēkā bez ģeogrāfiskiem ierobežojumiem. Šie pasākumi veicinātu karšu, interneta un mobilo maksājumu iekšējā tirgus netraucētu darbību, no kā labumu gūtu patērētāji un mazumtirgotāji. |

Eiropas Komisijas ierosinātā redakcija

ECB ierosinātie grozījumi (1)

1. grozījums

15.–17. apsvērums

“(15)

Šajā regulā izmantota pakāpeniska pieeja. Pirmkārt, ir jāveic pasākumi, lai atvieglotu maksājumu karšu izdošanu un maksājumu karšu darījumu pieņemšanu pārrobežu mērogā. Tam, ka tirgotājiem ir ļauts izvēlēties pieņēmēju ārpus to dalībvalsts (“pārrobežu pieņemšana”) un ka attiecībā uz pārrobežā pieņemtiem darījumiem tiek noteikts maksimālais pārrobežu starpbanku komisijas maksu līmenis, būtu jānodrošina vajadzīgā juridiskā skaidrība. Turklāt atļaujām izdot vai pieņemt maksājumu instrumentus Savienībā vajadzētu būt spēkā bez ģeogrāfiskiem ierobežojumiem. Šie pasākumi veicinātu karšu, interneta un mobilo maksājumu iekšējā tirgus netraucētu darbību, no kā labumu gūtu patērētāji un mazumtirgotāji.

| (16) | Konkurences lietu izskatīšanas ietvaros uzņemtu vienpusēju saistību rezultātā daudzi pārrobežu karšu maksājumu darījumi Savienībā jau tiek veikti, ievērojot maksimālās starpbanku komisijas maksas, kas piemērojamas pirmajā šīs regulas posmā. Tādēļ noteikumiem, kas attiecas uz šiem darījumiem, būtu jāstājas spēkā jau tuvākajā laikā, lai mazumtirgotājiem radītu iespējas meklēt lētākus pārrobežu pieņemšanas pakalpojumus un stimulētu vietējos banku sektorus vai shēmas samazināt to pieņemšanas maksas. |
| --- | --- |

(16)

Konkurences lietu izskatīšanas ietvaros uzņemtu vienpusēju saistību rezultātā daudzi pārrobežu karšu maksājumu darījumi Savienībā jau tiek veikti, ievērojot maksimālās starpbanku komisijas maksas, kas piemērojamas pirmajā šīs regulas posmā. Tādēļ noteikumiem, kas attiecas uz šiem darījumiem, būtu jāstājas spēkā jau tuvākajā laikā, lai mazumtirgotājiem radītu iespējas meklēt lētākus pārrobežu pieņemšanas pakalpojumus un stimulētu vietējos banku sektorus vai shēmas samazināt to pieņemšanas maksas.

| (17) | Attiecībā uz iekšzemes darījumiem ir vajadzīgs pārejas periods, lai maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un shēmām nodrošinātu laiku pielāgoties jaunajām prasībām. Tādēļ, pēc diviem gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā, patērētāju karšu darījumiem noteiktās starpbanku komisijas maksu maksimālās robežvērtības būtu jāattiecina uz visiem — gan pārrobežu, gan iekšzemes — maksājumiem, lai nodrošinātu, ka tiek izveidots kartēm piesaistītu maksājumu iekšējais tirgus.” |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz iekšzemes darījumiem ir vajadzīgs pārejas periods, lai maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un shēmām nodrošinātu laiku pielāgoties jaunajām prasībām. Tādēļ, pēc diviem gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā, patērētāju karšu darījumiem noteiktās starpbanku komisijas maksu maksimālās robežvērtības būtu jāattiecina uz visiem — gan pārrobežu, gan iekšzemes — maksājumiem, lai nodrošinātu, ka tiek izveidots kartēm piesaistītu maksājumu iekšējais tirgus.”

| “(15) | Šajā regulā izmantota pakāpeniska pieeja. Pirmkārt, ir jāveic pasākumi, lai atvieglotu maksājumu karšu izdošanu un maksājumu karšu darījumu pieņemšanu pārrobežu mērogā. Tas, ka tirgotājiem ir ļauts izvēlēties pieņēmēju ārpus to dalībvalsts (“pārrobežu pieņemšana”), un ka attiecībā uz pārrobežā pieņemtiem darījumiem tiek noteikts maksimālais pārrobežu starpbanku komisijas maksu līmenis, būtu jānodrošina vajadzīgā juridiskā skaidrība. Turklāt
  un nodrošinot to, ka atļaujām izdot vai pieņemt maksājumu instrumentus Savienībā vajadzētu būt spēkā bez ģeogrāfiskiem ierobežojumiem, . Šie pasākumi veicinātu karšu, interneta un mobilo maksājumu iekšējā tirgus netraucētu darbību, no kā labumu gūtu patērētāji un mazumtirgotāji. |
| --- | --- |

“(15)

Šajā regulā izmantota pakāpeniska pieeja. Pirmkārt, ir jāveic pasākumi, lai atvieglotu maksājumu karšu izdošanu un maksājumu karšu darījumu pieņemšanu pārrobežu mērogā. Tas, ka tirgotājiem ir ļauts izvēlēties pieņēmēju ārpus to dalībvalsts (“pārrobežu pieņemšana”), un ka attiecībā uz pārrobežā pieņemtiem darījumiem tiek noteikts maksimālais pārrobežu starpbanku komisijas maksu līmenis, būtu jānodrošina vajadzīgā juridiskā skaidrība. Turklāt
  un nodrošinot to, ka atļaujām izdot vai pieņemt maksājumu instrumentus Savienībā vajadzētu būt spēkā bez ģeogrāfiskiem ierobežojumiem, . Šie pasākumi veicinātu karšu, interneta un mobilo maksājumu iekšējā tirgus netraucētu darbību, no kā labumu gūtu patērētāji un mazumtirgotāji.

| (16) | Konkurences lietu izskatīšanas ietvaros uzņemtu vienpusēju saistību rezultātā daudzi pārrobežu karšu maksājumu darījumi Savienībā, kā arī daži iekšzemes darījumi atsevišķās dalībvalstīs, jau tiek veikti, ievērojot maksimālās starpbanku komisijas maksas, kas piemērojamas pirmajā
  saskaņā ar šo regulu. posmā. Tādēļ noteikumiem, kas attiecas uz šiem darījumiem, būtu jāstājas spēkā jau tuvākajā laikā, lai mazumtirgotājiem radītu iespējas meklēt lētākus pārrobežu pieņemšanas pakalpojumus un stimulētu vietējos banku sektorus vai shēmas samazināt to pieņemšanas maksas
  . |
| --- | --- |

(16)

Konkurences lietu izskatīšanas ietvaros uzņemtu vienpusēju saistību rezultātā daudzi pārrobežu karšu maksājumu darījumi Savienībā, kā arī daži iekšzemes darījumi atsevišķās dalībvalstīs, jau tiek veikti, ievērojot maksimālās starpbanku komisijas maksas, kas piemērojamas pirmajā
  saskaņā ar šo regulu. posmā. Tādēļ noteikumiem, kas attiecas uz šiem darījumiem, būtu jāstājas spēkā jau tuvākajā laikā, lai mazumtirgotājiem radītu iespējas meklēt lētākus pārrobežu pieņemšanas pakalpojumus un stimulētu vietējos banku sektorus vai shēmas samazināt to pieņemšanas maksas
  .

| (17) | Attiecībā uz iekšzemes darījumiem ir vajadzīgs pārejas periods, lai maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un shēmām nodrošinātu laiku pielāgoties jaunajām prasībām. Tādēļ, pēc divu gadu pārejas periods pēc šīs regulas stāšanās spēkā šķiet pietiekošs, patērētāju karšu darījumiem noteiktās starpbanku komisijas maksu maksimālās robežvērtības būtu jāattiecina uz visiem — gan pārrobežu, gan iekšzemes — maksājumiem, lai nodrošinātu, ka tiek izveidots kartēm piesaistītu maksājumu iekšējais tirgus.” |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz iekšzemes darījumiem ir vajadzīgs pārejas periods, lai maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un shēmām nodrošinātu laiku pielāgoties jaunajām prasībām. Tādēļ, pēc divu gadu pārejas periods pēc šīs regulas stāšanās spēkā šķiet pietiekošs, patērētāju karšu darījumiem noteiktās starpbanku komisijas maksu maksimālās robežvērtības būtu jāattiecina uz visiem — gan pārrobežu, gan iekšzemes — maksājumiem, lai nodrošinātu, ka tiek izveidots kartēm piesaistītu maksājumu iekšējais tirgus.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ierosinātā 22 mēnešu nobīde starp maksimālās robežvērtības ieviešanu pārrobežu starpbanku komisijas maksām un iekšzemes starpbanku komisijas maksām var radīt neizdevīgu situāciju maziem vietējiem karšu pieņēmējiem, jo tie nespētu konkurēt ar tiem ārvalstu pieņēmējiem, kuri gūst priekšrocības no zemākām pārrobežu starpbanku komisijas maksām. Tāpēc būtu vēlams noteikt vienu kopīgu datumu, no kura ieviest maksimālās robežvērtības starpbanku komisijas maksām. Tomēr ECB saglabā neitrālu pozīciju attiecībā uz ierosināto laikposmu.

Ierosinātā 22 mēnešu nobīde starp maksimālās robežvērtības ieviešanu pārrobežu starpbanku komisijas maksām un iekšzemes starpbanku komisijas maksām var radīt neizdevīgu situāciju maziem vietējiem karšu pieņēmējiem, jo tie nespētu konkurēt ar tiem ārvalstu pieņēmējiem, kuri gūst priekšrocības no zemākām pārrobežu starpbanku komisijas maksām. Tāpēc būtu vēlams noteikt vienu kopīgu datumu, no kura ieviest maksimālās robežvērtības starpbanku komisijas maksām. Tomēr ECB saglabā neitrālu pozīciju attiecībā uz ierosināto laikposmu.

2. grozījums

2. grozījums

24. apsvērums

| “(24) | Patērētāji parasti nav informēti par maksām, ko tirgotāji maksā par maksājumu instrumentu izmantošanu. Vienlaikus virkne stimulējošu paņēmienu, ko izmanto izdodošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji (piemēram, ceļojumu kuponi, piemaksas, rabati, atmaksas, bezmaksas apdrošināšana utt.), var novirzīt patērētājus uz maksājumu instrumentiem, par kuru izmantošanu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem tiek piemērotas lielas maksas. Lai to novērstu, pasākumi, ar ko starpbanku komisijas maksām uzliek ierobežojumus, būtu jāpiemēro vienīgi maksājumu kartēm, kuras ir kļuvušas par plaša patēriņa produktiem un kuras tirgotājiem parasti ir grūti atteikt, jo tās tiek plaši izdotas un izmantotas (t. i., patērētāju debetkartes un kredītkartes). Lai uzlabotu efektīvu tirgus darbību nereglamentētajās nozares daļās un ierobežotu darbības pārnešanu no reglamentētajām uz nereglamentētajām nozares daļām, ir nepieciešams pieņemt virkni pasākumu, tostarp attiecībā uz shēmas un infrastruktūras nodalīšanu, maksājuma saņēmēja veikto maksātāja novirzīšanu un maksājuma saņēmēja iespēju selektīvi pieņemt maksājumu instrumentus.” |
| --- | --- |

“(24)

Patērētāji parasti nav informēti par maksām, ko tirgotāji maksā par maksājumu instrumentu izmantošanu. Vienlaikus virkne stimulējošu paņēmienu, ko izmanto izdodošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji (piemēram, ceļojumu kuponi, piemaksas, rabati, atmaksas, bezmaksas apdrošināšana utt.), var novirzīt patērētājus uz maksājumu instrumentiem, par kuru izmantošanu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem tiek piemērotas lielas maksas. Lai to novērstu, pasākumi, ar ko starpbanku komisijas maksām uzliek ierobežojumus, būtu jāpiemēro vienīgi maksājumu kartēm, kuras ir kļuvušas par plaša patēriņa produktiem un kuras tirgotājiem parasti ir grūti atteikt, jo tās tiek plaši izdotas un izmantotas (t. i., patērētāju debetkartes un kredītkartes). Lai uzlabotu efektīvu tirgus darbību nereglamentētajās nozares daļās un ierobežotu darbības pārnešanu no reglamentētajām uz nereglamentētajām nozares daļām, ir nepieciešams pieņemt virkni pasākumu, tostarp attiecībā uz shēmas un infrastruktūras nodalīšanu, maksājuma saņēmēja veikto maksātāja novirzīšanu un maksājuma saņēmēja iespēju selektīvi pieņemt maksājumu instrumentus.”

| “(24) | Patērētāji parasti nav informēti par maksām, ko tirgotāji maksā par maksājumu instrumentu izmantošanu. Vienlaikus virkne stimulējošu paņēmienu, ko izmanto izdodošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji (piemēram, ceļojumu kuponi, piemaksas, rabati, atmaksas, bezmaksas apdrošināšana utt.), var novirzīt patērētājus uz maksājumu instrumentiem, par kuru izmantošanu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem tiek piemērotas lielas maksas. Lai to novērstu, pasākumi, ar ko starpbanku komisijas maksām uzliek ierobežojumus, būtu jāpiemēro vienīgi maksājumu kartēm, kuras ir kļuvušas par plaša patēriņa produktiem un kuras tirgotājiem parasti ir grūti atteikt, jo tās tiek plaši izdotas un izmantotas (t. i., patērētāju debetkartes un kredītkartes). Lai uzlabotu efektīvu tirgus darbību nereglamentētajās nozares daļās un ierobežotu darbības pārnešanu no reglamentētajām uz nereglamentētajām nozares daļām, ir nepieciešams pieņemt virkni pasākumu, tostarp attiecībā uz shēmas un apstrādes infrastruktūras nodalīšanu, maksājuma saņēmēja veikto maksātāja novirzīšanu un maksājuma saņēmēja iespēju selektīvi pieņemt maksājumu instrumentus.” |
| --- | --- |

“(24)

Patērētāji parasti nav informēti par maksām, ko tirgotāji maksā par maksājumu instrumentu izmantošanu. Vienlaikus virkne stimulējošu paņēmienu, ko izmanto izdodošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji (piemēram, ceļojumu kuponi, piemaksas, rabati, atmaksas, bezmaksas apdrošināšana utt.), var novirzīt patērētājus uz maksājumu instrumentiem, par kuru izmantošanu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem tiek piemērotas lielas maksas. Lai to novērstu, pasākumi, ar ko starpbanku komisijas maksām uzliek ierobežojumus, būtu jāpiemēro vienīgi maksājumu kartēm, kuras ir kļuvušas par plaša patēriņa produktiem un kuras tirgotājiem parasti ir grūti atteikt, jo tās tiek plaši izdotas un izmantotas (t. i., patērētāju debetkartes un kredītkartes). Lai uzlabotu efektīvu tirgus darbību nereglamentētajās nozares daļās un ierobežotu darbības pārnešanu no reglamentētajām uz nereglamentētajām nozares daļām, ir nepieciešams pieņemt virkni pasākumu, tostarp attiecībā uz shēmas un apstrādes infrastruktūras nodalīšanu, maksājuma saņēmēja veikto maksātāja novirzīšanu un maksājuma saņēmēja iespēju selektīvi pieņemt maksājumu instrumentus.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tiek ierosināts papildināt ar minēto redakciju, lai precizētu kontekstu.

Tiek ierosināts papildināt ar minēto redakciju, lai precizētu kontekstu.

3. grozījums

3. grozījums

29. apsvērums

| “(29) | (..)
  Tomēr, lai aizsargātu patērētāju un tā spēju iespējami bieži lietot maksājumu kartes, būtu jānosaka pienākums, ka tirgotājiem ir jāpieņem visas kartes, uz kurām attiecas tā pati regulētā starpbanku komisijas maksa. Turklāt šāds ierobežojums radītu lielāku konkurenci attiecībā uz kartēm, kuru starpbanku komisijas maksas netiek reglamentētas saskaņā ar šo regulu, jo tirgotāji iegūtu lielāku ietekmi sarunās par nosacījumiem, ar kādiem tie pieņem šādas kartes.” |
| --- | --- |

“(29)

(..)

Tomēr, lai aizsargātu patērētāju un tā spēju iespējami bieži lietot maksājumu kartes, būtu jānosaka pienākums, ka tirgotājiem ir jāpieņem visas kartes, uz kurām attiecas tā pati regulētā starpbanku komisijas maksa. Turklāt šāds ierobežojums radītu lielāku konkurenci attiecībā uz kartēm, kuru starpbanku komisijas maksas netiek reglamentētas saskaņā ar šo regulu, jo tirgotāji iegūtu lielāku ietekmi sarunās par nosacījumiem, ar kādiem tie pieņem šādas kartes.”

| “(29) | (..)

  Tomēr, lai aizsargātu patērētāju un tā spēju iespējami bieži lietot maksājumu kartes, būtu jānosaka pienākums, ka tirgotājiem ir jāpieņem visas kartes, uz kurām attiecas tā pati regulētā starpbanku komisijas maksa. Turklāt šāds ierobežojums radītu lielāku konkurenci attiecībā uz kartēm, kuru starpbanku komisijas maksas netiek reglamentētas saskaņā ar šo regulu, jo tirgotāji iegūtu lielāku ietekmi sarunās par nosacījumiem, ar kādiem tie pieņem šādas kartes.” |
| --- | --- |

“(29)

(..)

Tomēr, lai aizsargātu patērētāju un tā spēju iespējami bieži lietot maksājumu kartes, būtu jānosaka pienākums, ka tirgotājiem ir jāpieņem visas kartes, uz kurām attiecas tā pati regulētā starpbanku komisijas maksa. Turklāt šāds ierobežojums radītu lielāku konkurenci attiecībā uz kartēm, kuru starpbanku komisijas maksas netiek reglamentētas saskaņā ar šo regulu, jo tirgotāji iegūtu lielāku ietekmi sarunās par nosacījumiem, ar kādiem tie pieņem šādas kartes.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tirgotājiem vajadzētu spēt pašiem pieņemt komerciālu lēmumu par to, kuras kartes, shēmas, zīmolus vai produktus pieņemts. Tāda pienākuma ieviešana, saskaņā ar kuru obligāti būtu jāpieņem kartes, kurām piemēro to pašu regulēto starpbanku komisijas maksu, sniegtos nevajadzīgi tālu.

Tirgotājiem vajadzētu spēt pašiem pieņemt komerciālu lēmumu par to, kuras kartes, shēmas, zīmolus vai produktus pieņemts. Tāda pienākuma ieviešana, saskaņā ar kuru obligāti būtu jāpieņem kartes, kurām piemēro to pašu regulēto starpbanku komisijas maksu, sniegtos nevajadzīgi tālu

4. grozījums

4. grozījums

2. panta 1. punkts

| “1) | “pieņēmējs” ir maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas ar maksājuma saņēmēju tieši vai netieši noslēdzis līgumisku vienošanos par maksājuma saņēmēja maksājumu darījumu apstrādāšanu;” |
| --- | --- |

“1)

“pieņēmējs” ir maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas ar maksājuma saņēmēju tieši vai netieši noslēdzis līgumisku vienošanos par maksājuma saņēmēja maksājumu darījumu apstrādāšanu;”

| “1) | “pieņēmējs” ir maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas ar maksājuma saņēmēju tieši vai netieši noslēdzis līgumisku vienošanos par maksājuma saņēmēja tādu maksājumu darījumu pieņemšanu un apstrādāšanu, kuri iniciēti ar maksātāja maksājuma instrumentu;” |
| --- | --- |

“1)

“pieņēmējs” ir maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas ar maksājuma saņēmēju tieši vai netieši noslēdzis līgumisku vienošanos par maksājuma saņēmēja tādu maksājumu darījumu pieņemšanu un apstrādāšanu, kuri iniciēti ar maksātāja maksājuma instrumentu;”

tieši vai netieši

pieņemšanu un

kuri iniciēti ar maksātāja maksājuma instrumentu

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šajā pantā ir nepieciešams grozījums, lai ietvertu dažas papildu pazīmes attiecībā uz pieņemšanu. Projekta redakcijas priekšlikums atbilst Eurosistēmas ierosinātajai jēdziena “maksājumu darījumu pieņemšana” definīcijai, ko tā ietvērusi atzinumā par MPD 2.

Šajā pantā ir nepieciešams grozījums, lai ietvertu dažas papildu pazīmes attiecībā uz pieņemšanu. Projekta redakcijas priekšlikums atbilst Eurosistēmas ierosinātajai jēdziena “maksājumu darījumu pieņemšana” definīcijai, ko tā ietvērusi atzinumā par MPD 2.

5. grozījums

5. grozījums

2. panta 2. punkts

| “2) | “izdevējs” ir maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas ar maksātāju tieši vai netieši noslēdzis līgumisku vienošanos par maksātāja maksājumu darījumu iniciēšanu, apstrādāšanu un norēķinu veikšanu;” |
| --- | --- |

“2)

“izdevējs” ir maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas ar maksātāju tieši vai netieši noslēdzis līgumisku vienošanos par maksātāja maksājumu darījumu iniciēšanu, apstrādāšanu un norēķinu veikšanu;”

| “2) | “izdevējs” ir maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas ar maksātāju tieši vai netieši noslēdzis līgumisku vienošanos par
  nodrošina maksātāju ar maksājumu instrumentu maksātāja maksājumu darījumu iniciēšanai, apstrādāšanai un norēķinu veikšanai;” |
| --- | --- |

“2)

“izdevējs” ir maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas ar maksātāju tieši vai netieši noslēdzis līgumisku vienošanos par
  nodrošina maksātāju ar maksājumu instrumentu maksātāja maksājumu darījumu iniciēšanai, apstrādāšanai un norēķinu veikšanai;”

ar maksātāju

noslēdzis līgumisku vienošanos par

nodrošina maksātāju ar maksājumu instrumentu

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozīts, lai ietvertu dažas papildu pazīmes attiecībā uz izdošanu. Projekta redakcijas priekšlikums atbilst Eurosistēmas ierosinātajai jēdziena “maksājumu instrumentu izdošana” definīcijai, ko tā ietvērusi atzinumā par MPD 2.

Grozīts, lai ietvertu dažas papildu pazīmes attiecībā uz izdošanu. Projekta redakcijas priekšlikums atbilst Eurosistēmas ierosinātajai jēdziena “maksājumu instrumentu izdošana” definīcijai, ko tā ietvērusi atzinumā par MPD 2.

6. grozījums

6. grozījums

2. panta 4. punkts

| “4) | “debetkartes darījums” ir maksājuma darījums ar karti, tostarp ar priekšapmaksas kartēm, kas piesaistītas norēķinu vai noguldījumu kontam, kurā darījums tiek debitēts, vēlākais, 48 stundas pēc darījuma autorizēšanas/iniciēšanas.” |
| --- | --- |

“4)

“debetkartes darījums” ir maksājuma darījums ar karti, tostarp ar priekšapmaksas kartēm, kas piesaistītas norēķinu vai noguldījumu kontam, kurā darījums tiek debitēts, vēlākais, 48 stundas pēc darījuma autorizēšanas/iniciēšanas.”

| “4) | “debetkartes darījums” ir ar debetkarti iniciēts maksājuma darījums ar karti, tostarp ar priekšapmaksas kartēm, kas piesaistītas norēķinu vai noguldījumu kontam, kurā darījums tiek debitēts, vēlākais, 48 stundas pēc darījuma autorizēšanas/iniciēšanas. |
| --- | --- |

“4)

“debetkartes darījums” ir ar debetkarti iniciēts maksājuma darījums ar karti, tostarp ar priekšapmaksas kartēm, kas piesaistītas norēķinu vai noguldījumu kontam, kurā darījums tiek debitēts, vēlākais, 48 stundas pēc darījuma autorizēšanas/iniciēšanas.

ar debetkarti iniciēts

, tostarp ar priekšapmaksas kartēm, kas piesaistītas norēķinu vai noguldījumu kontam, kurā darījums tiek debitēts, vēlākais, 48 stundas pēc darījuma autorizēšanas/iniciēšanas

| 4a) | “debetkarte” ir karte, ar kuru tās turētāji var veikt pirkumus un/vai izņemt skaidru naudu, ko tieši un nekavējoties debetē viņu maksājumu kontos neatkarīgi no tā, vai tos tur kartes izdevējs.” |
| --- | --- |

4a)

“debetkarte” ir karte, ar kuru tās turētāji var veikt pirkumus un/vai izņemt skaidru naudu, ko tieši un nekavējoties debetē viņu maksājumu kontos neatkarīgi no tā, vai tos tur kartes izdevējs.”

debetkarte” ir karte, ar kuru tās turētāji var veikt pirkumus un/vai izņemt skaidru naudu, ko tieši un nekavējoties debetē viņu maksājumu kontos neatkarīgi no tā, vai tos tur kartes izdevējs.

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Nav iespējams garantēt, ka debetkarti debitēs 48 stundu laikā. Tāpēc debetkaršu un kredītkaršu nošķiršana būtu jāsaista ar tūlītēju konta debitēšanu (debetkarte) un debitēšanu periodos, par ko iepriekš panākta vienošanās (kredītkarte). Turklāt debetkartes definīcijai būtu jāatšķiras no kredītkartes definīcijas (skatīt zemāk) arī saistībā ar priekšrocībām maksājuma saņēmējam, lai pamatoti argumentētu, kāpēc ir ierosinātas atšķirīgas attiecīgo starpbanku komisijas maksu maksimālās robežvērtības.

Nav iespējams garantēt, ka debetkarti debitēs 48 stundu laikā. Tāpēc debetkaršu un kredītkaršu nošķiršana būtu jāsaista ar tūlītēju konta debitēšanu (debetkarte) un debitēšanu periodos, par ko iepriekš panākta vienošanās (kredītkarte). Turklāt debetkartes definīcijai būtu jāatšķiras no kredītkartes definīcijas (skatīt zemāk) arī saistībā ar priekšrocībām maksājuma saņēmējam, lai pamatoti argumentētu, kāpēc ir ierosinātas atšķirīgas attiecīgo starpbanku komisijas maksu maksimālās robežvērtības.

7. grozījums

7. grozījums

2. panta 5. punkts

| “5) | “kredītkartes darījums” ir tāds maksājuma darījums ar karti, kura norēķins tiek veikts vēlāk nekā 48 stundas pēc darījuma autorizēšanas/iniciēšanas;” |
| --- | --- |

“5)

“kredītkartes darījums” ir tāds maksājuma darījums ar karti, kura norēķins tiek veikts vēlāk nekā 48 stundas pēc darījuma autorizēšanas/iniciēšanas;”

| “5) | “kredītkartes darījums” ir tāds
  ar kredītkarti iniciēts maksājuma darījums ar karti, kura norēķins tiek veikts vēlāk nekā 48 stundas pēc darījuma autorizēšanas/iniciēšanas; |
| --- | --- |

“5)

“kredītkartes darījums” ir tāds
  ar kredītkarti iniciēts maksājuma darījums ar karti, kura norēķins tiek veikts vēlāk nekā 48 stundas pēc darījuma autorizēšanas/iniciēšanas;

tāds

ar kredītkarti iniciēts

, kura norēķins tiek veikts vēlāk nekā 48 stundas pēc darījuma autorizēšanas/iniciēšanas

| 5a) | “kredītkarte” ir karte, ar kuru kartes turētāji var veikt pirkumus un/vai izņemt skaidru naudu iepriekš noteiktā kredītlimita apmērā. Piešķirto kredītu var atmaksāt pilnā apmērā vai nu līdz konkrēti noteiktam termiņam, vai pa daļām, atlikumu uzskatot par kredīta termiņa pagarinājumu, par kuru parasti aprēķina procentus. Salīdzinājumā ar debetkartes darījumiem – shēmas noteikumi un darījuma apstrāde, kā arī tirgotāja kartes pieņemšanas procedūra var būt plašāka.” |
| --- | --- |

5a)

“kredītkarte” ir karte, ar kuru kartes turētāji var veikt pirkumus un/vai izņemt skaidru naudu iepriekš noteiktā kredītlimita apmērā. Piešķirto kredītu var atmaksāt pilnā apmērā vai nu līdz konkrēti noteiktam termiņam, vai pa daļām, atlikumu uzskatot par kredīta termiņa pagarinājumu, par kuru parasti aprēķina procentus. Salīdzinājumā ar debetkartes darījumiem – shēmas noteikumi un darījuma apstrāde, kā arī tirgotāja kartes pieņemšanas procedūra var būt plašāka.”

kredītkarte” ir karte, ar kuru kartes turētāji var veikt pirkumus un/vai izņemt skaidru naudu iepriekš noteiktā kredītlimita apmērā. Piešķirto kredītu var atmaksāt pilnā apmērā vai nu līdz konkrēti noteiktam termiņam, vai pa daļām, atlikumu uzskatot par kredīta termiņa pagarinājumu, par kuru parasti aprēķina procentus. Salīdzinājumā ar debetkartes darījumiem – shēmas noteikumi un darījuma apstrāde, kā arī tirgotāja kartes pieņemšanas procedūra var būt plašāka.

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Sk. paskaidrojumu attiecībā uz 6. grozījumu.

Sk. paskaidrojumu attiecībā uz 6. grozījumu.

8. grozījums

8. grozījums

2. panta 7. punkts

| “7) | “kartei piesaistīts maksājuma darījums” ir pakalpojums, ko izmanto, lai ar jebkādas kartes, telesakaru, digitālas vai informācijas tehnoloģiju ierīces vai programmatūras palīdzību veiktu maksājuma darījumu, ja tā rezultāts ir maksājumu kartes darījums. Kartei piesaistīti maksājumu darījumi neietver darījumus, kuru pamatā ir cita veida maksājumu pakalpojumi.” |
| --- | --- |

“7)

“kartei piesaistīts maksājuma darījums” ir pakalpojums, ko izmanto, lai ar jebkādas kartes, telesakaru, digitālas vai informācijas tehnoloģiju ierīces vai programmatūras palīdzību veiktu maksājuma darījumu, ja tā rezultāts ir maksājumu kartes darījums. Kartei piesaistīti maksājumu darījumi neietver darījumus, kuru pamatā ir cita veida maksājumu pakalpojumi.”

| “7) | “kartei piesaistīts maksājuma darījums” ir pakalpojums, ko izmanto, lai ar jebkādas kartes, telesakaru, digitālas vai informācijas tehnoloģiju ierīces vai programmatūras palīdzību veiktu maksājuma darījums, kas iniciēts ar kartei piesaistītu maksājuma instrumentu saskaņā ar kartes shēmas noteikumiem, praksi, standartiem un/vai īstenošanas vadlīnijām
  ja tā rezultāts ir maksājumu kartes darījums. Kartei piesaistīti maksājumu darījumi neietver darījumus, kuru pamatā ir cita veida maksājumu pakalpojumi, [un] kā rezultāts nav kredīta pārvedums vai tiešā debeta maksājums, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 260/2012 2. pantā.” |
| --- | --- |

“7)

“kartei piesaistīts maksājuma darījums” ir pakalpojums, ko izmanto, lai ar jebkādas kartes, telesakaru, digitālas vai informācijas tehnoloģiju ierīces vai programmatūras palīdzību veiktu maksājuma darījums, kas iniciēts ar kartei piesaistītu maksājuma instrumentu saskaņā ar kartes shēmas noteikumiem, praksi, standartiem un/vai īstenošanas vadlīnijām
  ja tā rezultāts ir maksājumu kartes darījums. Kartei piesaistīti maksājumu darījumi neietver darījumus, kuru pamatā ir cita veida maksājumu pakalpojumi, [un] kā rezultāts nav kredīta pārvedums vai tiešā debeta maksājums, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 260/2012 2. pantā.”

pakalpojums, ko izmanto, lai ar jebkādas kartes, telesakaru, digitālas vai informācijas tehnoloģiju ierīces vai programmatūras palīdzību veiktu

kas iniciēts ar kartei piesaistītu maksājuma instrumentu saskaņā ar kartes shēmas noteikumiem, praksi, standartiem un/vai īstenošanas vadlīnijām

ja tā rezultāts ir maksājumu kartes darījums. Kartei piesaistīti maksājumu darījumi neietver darījumus, kuru pamatā ir cita veida maksājumu pakalpojumi

[un] kā rezultāts nav kredīta pārvedums vai tiešā debeta maksājums, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 260/2012 2. pantā

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Jēdziena “kartei piesaistīts maksājuma darījums” Komisijas ierosinātā definīcija ir nedaudz plašāka nekā jēdziena “maksājumu kartes darījums” definīcija, ietverot arī darījumus, kas veikti bez taustāmas kartes. Ņemot vērā karšu nozares ātro attīstību un pieaugošo klāstu ar tādiem maksājumu risinājumiem, kuros izmanto karšu infrastruktūru, ECB ierosina abas definīcijas apvienot.

Jēdziena “kartei piesaistīts maksājuma darījums” Komisijas ierosinātā definīcija ir nedaudz plašāka nekā jēdziena “maksājumu kartes darījums” definīcija, ietverot arī darījumus, kas veikti bez taustāmas kartes. Ņemot vērā karšu nozares ātro attīstību un pieaugošo klāstu ar tādiem maksājumu risinājumiem, kuros izmanto karšu infrastruktūru, ECB ierosina abas definīcijas apvienot.

9. grozījums

9. grozījums

2. panta 8. punkts

| “8) | “pārrobežu maksājuma darījums” ir tāds kartes maksājums vai kartei piesaistīts maksājuma darījums, ko iniciē maksātājs vai maksājuma saņēmējs, ja maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēti dažādās dalībvalstīs vai ja maksājumu karti ir izdevis maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas reģistrēts dalībvalstī, kura nav tirdzniecības vietas dalībvalsts;” |
| --- | --- |

“8)

“pārrobežu maksājuma darījums” ir tāds kartes maksājums vai kartei piesaistīts maksājuma darījums, ko iniciē maksātājs vai maksājuma saņēmējs, ja maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēti dažādās dalībvalstīs vai ja maksājumu karti ir izdevis maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas reģistrēts dalībvalstī, kura nav tirdzniecības vietas dalībvalsts;”

| “8) | “pārrobežu kartes maksājuma darījums” ir tāds kartes maksājums vai kartei piesaistīts maksājuma darījums, ko iniciē maksātājs vai maksājuma saņēmējs, ja maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs
  šā darījuma izdevējs un pieņēmējs ir reģistrēti dažādās dalībvalstīs, vai ja maksājumu kartes pieņēmējs ir izdevis maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas reģistrēts dalībvalstī, kura nav tirdzniecības vietas dalībvalsts;” |
| --- | --- |

“8)

“pārrobežu kartes maksājuma darījums” ir tāds kartes maksājums vai kartei piesaistīts maksājuma darījums, ko iniciē maksātājs vai maksājuma saņēmējs, ja maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs
  šā darījuma izdevējs un pieņēmējs ir reģistrēti dažādās dalībvalstīs, vai ja maksājumu kartes pieņēmējs ir izdevis maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas reģistrēts dalībvalstī, kura nav tirdzniecības vietas dalībvalsts;”

kartes

kartes maksājums vai

maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs

šā darījuma izdevējs un pieņēmējs

pieņēmējs

izdevis maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tiek piedāvāts šo definīciju vienkāršot tādā redakcijā, kāda norādīta iepriekšējā grozījumā.

Tiek piedāvāts šo definīciju vienkāršot tādā redakcijā, kāda norādīta iepriekšējā grozījumā.

10. grozījums

10. grozījums

2. panta 9. punkts

| “9) | “starpbanku komisijas maksa” ir maksa, ko tieši vai netieši (t. i., ar trešās personas starpniecību) maksā par katru darījumu starp maksātāja un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kuri iesaistīti kartes maksājumā vai maksājuma kartei piesaistītā darījumā;” |
| --- | --- |

“9)

“starpbanku komisijas maksa” ir maksa, ko tieši vai netieši (t. i., ar trešās personas starpniecību) maksā par katru darījumu starp maksātāja un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kuri iesaistīti kartes maksājumā vai maksājuma kartei piesaistītā darījumā;”

| “9) | “starpbanku komisijas maksa” ir maksa, ko tieši vai netieši (t. i., ar trešās personas starpniecību) maksā par katru
  katru kartei piesaistītu maksājuma darījumu starp maksātāja un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kuri iesaistīti kartes maksājumā vai maksājuma kartei piesaistītā
  šā darījuma izdevēju un pieņēmēju;” |
| --- | --- |

“9)

“starpbanku komisijas maksa” ir maksa, ko tieši vai netieši (t. i., ar trešās personas starpniecību) maksā par katru
  katru kartei piesaistītu maksājuma darījumu starp maksātāja un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kuri iesaistīti kartes maksājumā vai maksājuma kartei piesaistītā
  šā darījuma izdevēju un pieņēmēju;”

katru

katru kartei piesaistītu maksājuma

maksātāja un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kuri iesaistīti kartes maksājumā vai maksājuma kartei piesaistītā

šā

izdevēju un pieņēmēju

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tiek piedāvāts šīs definīcijas redakciju vienkāršot, atsaucoties uz jēdzieniem “izdevējs” un “pieņēmējs”.

Tiek piedāvāts šīs definīcijas redakciju vienkāršot, atsaucoties uz jēdzieniem “izdevējs” un “pieņēmējs”.

11. grozījums

11. grozījums

2. panta 10. punkts

| “10) | “tirgotāju apkalpošanas maksa” ir maksa, ko maksājuma saņēmējs maksā pieņēmējam par katru darījumu, kurš ietver starpbanku komisijas maksu, maksājumu shēmas un apstrādes maksu un pieņēmēja peļņas daļu;” |
| --- | --- |

“10)

“tirgotāju apkalpošanas maksa” ir maksa, ko maksājuma saņēmējs maksā pieņēmējam par katru darījumu, kurš ietver starpbanku komisijas maksu, maksājumu shēmas un apstrādes maksu un pieņēmēja peļņas daļu;”

| “10) | “tirgotāju apkalpošanas maksa” ir maksa, ko maksājuma saņēmējs maksā pieņēmējam par katru
  kartei piesaistītu maksājuma darījumu, kurš ietver starpbanku komisijas maksu, maksājumu shēmas un apstrādes maksu un pieņēmēja peļņas daļu
  pakalpojumiem, kurus nodrošina pieņēmējs;” |
| --- | --- |

“10)

“tirgotāju apkalpošanas maksa” ir maksa, ko maksājuma saņēmējs maksā pieņēmējam par katru
  kartei piesaistītu maksājuma darījumu, kurš ietver starpbanku komisijas maksu, maksājumu shēmas un apstrādes maksu un pieņēmēja peļņas daļu
  pakalpojumiem, kurus nodrošina pieņēmējs;”

katru

kartei piesaistītu maksājuma

, kurš ietver starpbanku komisijas maksu, maksājumu shēmas un apstrādes maksu un pieņēmēja peļņas daļu

pakalpojumiem, kurus nodrošina pieņēmējs

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tiek piedāvāts neierobežot jēdziena “tirgotāju apkalpošanas maksa” definīciju ar tajā uzskaitītajām vienībām.

Tiek piedāvāts neierobežot jēdziena “tirgotāju apkalpošanas maksa” definīciju ar tajā uzskaitītajām vienībām.

12. grozījums

12. grozījums

2. panta 13. punkts

| “13) | “maksājumu karšu shēma” ir tāds vienots noteikumu, prakses, standartu un/vai īstenošanas vadlīniju kopums maksājumu darījumu veikšanai Savienībā un dalībvalstīs, kas ir nošķirts no jebkādas infrastruktūras vai maksājumu sistēmas, ar kuras palīdzību tiek nodrošināta tā darbība;” |
| --- | --- |

“13)

“maksājumu karšu shēma” ir tāds vienots noteikumu, prakses, standartu un/vai īstenošanas vadlīniju kopums maksājumu darījumu veikšanai Savienībā un dalībvalstīs, kas ir nošķirts no jebkādas infrastruktūras vai maksājumu sistēmas, ar kuras palīdzību tiek nodrošināta tā darbība;”

| “13) | “maksājumu karšu shēma” ir tāds vienots noteikumu, prakses, standartu un/vai īstenošanas vadlīniju kopums tādu maksājumu darījumu veikšanai, kurus iniciē ar kartei piesaistītu maksājumu instrumentu
  Savienībā un dalībvalstīs, kas ir nošķirts no jebkādas infrastruktūras vai maksājumu sistēmas, ar kuras palīdzību tiek nodrošināta tā darbība;” |
| --- | --- |

“13)

“maksājumu karšu shēma” ir tāds vienots noteikumu, prakses, standartu un/vai īstenošanas vadlīniju kopums tādu maksājumu darījumu veikšanai, kurus iniciē ar kartei piesaistītu maksājumu instrumentu
  Savienībā un dalībvalstīs, kas ir nošķirts no jebkādas infrastruktūras vai maksājumu sistēmas, ar kuras palīdzību tiek nodrošināta tā darbība;”

tāds vienots

tādu

, kurus iniciē ar kartei piesaistītu maksājumu instrumentu

Savienībā un dalībvalstīs, kas ir nošķirts no jebkādas infrastruktūras vai maksājumu sistēmas, ar kuras palīdzību tiek nodrošināta tā darbība

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozīts ar mērķi iestrādāt iniciācijas elementu; atsauces uz Savienību un dalībvalstīm būtu dzēšamas, jo tās nav nepieciešamas.

Grozīts ar mērķi iestrādāt iniciācijas elementu; atsauces uz Savienību un dalībvalstīm būtu dzēšamas, jo tās nav nepieciešamas.

13. grozījums

13. grozījums

2. panta 14. punkts

| “14) | “četrpusēja maksājumu karšu shēma” ir maksājumu karšu shēma, kuras ietvaros maksājumi no kartes turētāja maksājumu konta ar shēmas, maksājumu kartes izdodošā maksājumu pakalpojumu sniedzēja (no kartes turētāja puses) un pieņemošā maksājumu pakalpojumu sniedzēja (no maksājuma saņēmēja puses) starpniecību tiek veikti uz maksājuma saņēmēja maksājumu kontu, un kuras ietvaros tiek veikti kartei piesaistīti darījumi, kā pamatā ir tāda pati struktūra;” |
| --- | --- |

“14)

“četrpusēja maksājumu karšu shēma” ir maksājumu karšu shēma, kuras ietvaros maksājumi no kartes turētāja maksājumu konta ar shēmas, maksājumu kartes izdodošā maksājumu pakalpojumu sniedzēja (no kartes turētāja puses) un pieņemošā maksājumu pakalpojumu sniedzēja (no maksājuma saņēmēja puses) starpniecību tiek veikti uz maksājuma saņēmēja maksājumu kontu, un kuras ietvaros tiek veikti kartei piesaistīti darījumi, kā pamatā ir tāda pati struktūra;”

kartei piesaistīti

| “14) | “četrpusēja maksājumu karšu shēma” ir maksājumu karšu shēma, kurā izdodošos un pieņemošos pakalpojumus sniedz struktūras, kuras nav tās pašas, kas pārvalda karšu shēmu
  kuras ietvaros maksājumi no kartes turētāja maksājumu konta ar shēmas, maksājumu kartes izdodošā maksājumu pakalpojumu sniedzēja (no kartes turētāja puses) un pieņemošā maksājumu pakalpojumu sniedzēja (no maksājuma saņēmēja puses) starpniecību tiek veikti uz maksājuma saņēmēja maksājumu kontu, un kuras ietvaros tiek veikti kartei piesaistīti darījumi, kā pamatā ir tāda pati struktūra;” |
| --- | --- |

“14)

“četrpusēja maksājumu karšu shēma” ir maksājumu karšu shēma, kurā izdodošos un pieņemošos pakalpojumus sniedz struktūras, kuras nav tās pašas, kas pārvalda karšu shēmu
  kuras ietvaros maksājumi no kartes turētāja maksājumu konta ar shēmas, maksājumu kartes izdodošā maksājumu pakalpojumu sniedzēja (no kartes turētāja puses) un pieņemošā maksājumu pakalpojumu sniedzēja (no maksājuma saņēmēja puses) starpniecību tiek veikti uz maksājuma saņēmēja maksājumu kontu, un kuras ietvaros tiek veikti kartei piesaistīti darījumi, kā pamatā ir tāda pati struktūra;”

kurā izdodošos un pieņemošos pakalpojumus sniedz struktūras, kuras nav tās pašas, kas pārvalda karšu shēmu

kuras ietvaros maksājumi no kartes turētāja maksājumu konta ar shēmas, maksājumu kartes izdodošā maksājumu pakalpojumu sniedzēja (no kartes turētāja puses) un pieņemošā maksājumu pakalpojumu sniedzēja (no maksājuma saņēmēja puses) starpniecību tiek veikti uz maksājuma saņēmēja maksājumu kontu, un kuras ietvaros tiek veikti kartei piesaistīti

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tiek piedāvāts trīspusējas un četrpusējas karšu shēmas nenošķirt, balstoties uz izdodošo un pieņemošo pakalpojumu sniegšanu.

Tiek piedāvāts trīspusējas un četrpusējas karšu shēmas nenošķirt, balstoties uz izdodošo un pieņemošo pakalpojumu sniegšanu.

14. grozījums

14. grozījums

2. panta 15. punkts

| “15) | “trīspusēja maksājumu karšu shēma” ir maksājumu karšu shēma, kuras ietvaros no maksājumu konta, ko kartes turētāja vārdā tur shēma, tiek veikti maksājumi uz maksājumu kontu, ko maksājuma saņēmēja vārdā tur shēma, un kuras ietvaros tiek veikti kartēm piesaistīti darījumi, kā pamatā ir tāda pati struktūra. Ja trīspusēja maksājumu karšu shēma licencē citus maksājumu pakalpojumu sniedzējus izdot un/vai pieņemt maksājumu kartes, to uzskata par četrpusēju maksājumu karšu shēmu;” |
| --- | --- |

“15)

“trīspusēja maksājumu karšu shēma” ir maksājumu karšu shēma, kuras ietvaros no maksājumu konta, ko kartes turētāja vārdā tur shēma, tiek veikti maksājumi uz maksājumu kontu, ko maksājuma saņēmēja vārdā tur shēma, un kuras ietvaros tiek veikti kartēm piesaistīti darījumi, kā pamatā ir tāda pati struktūra. Ja trīspusēja maksājumu karšu shēma licencē citus maksājumu pakalpojumu sniedzējus izdot un/vai pieņemt maksājumu kartes, to uzskata par četrpusēju maksājumu karšu shēmu;”

kartēm piesaistīti

| “15) | “trīspusēja maksājumu karšu shēma” ir maksājumu karšu shēma, kurā gan maksājumu darījumu izdošanu, gan pieņemšanu saskaņā ar shēmas zīmolu veic struktūra, kura pārvalda karšu shēmu
  kuras ietvaros no maksājumu konta, ko kartes turētāja vārdā tur shēma, tiek veikti maksājumi uz maksājumu kontu, ko maksājuma saņēmēja vārdā tur shēma, un kuras ietvaros tiek veikti kartēm piesaistīti darījumi, kā pamatā ir tāda pati struktūra.
  Ja
  Ja ar trīspusēju maksājumu karšu shēmu licencē citus maksājumu pakalpojumu sniedzējus izdot tās kartēm piesaistītus maksājumu instrumentus un/vai pieņemt maksājumu kartes
  tās kartēm piesaistītus maksājumu darījumus, to uzskata par četrpusēju maksājumu karšu shēmu;” |
| --- | --- |

“15)

“trīspusēja maksājumu karšu shēma” ir maksājumu karšu shēma, kurā gan maksājumu darījumu izdošanu, gan pieņemšanu saskaņā ar shēmas zīmolu veic struktūra, kura pārvalda karšu shēmu
  kuras ietvaros no maksājumu konta, ko kartes turētāja vārdā tur shēma, tiek veikti maksājumi uz maksājumu kontu, ko maksājuma saņēmēja vārdā tur shēma, un kuras ietvaros tiek veikti kartēm piesaistīti darījumi, kā pamatā ir tāda pati struktūra.
  Ja
  Ja ar trīspusēju maksājumu karšu shēmu licencē citus maksājumu pakalpojumu sniedzējus izdot tās kartēm piesaistītus maksājumu instrumentus un/vai pieņemt maksājumu kartes
  tās kartēm piesaistītus maksājumu darījumus, to uzskata par četrpusēju maksājumu karšu shēmu;”

kurā gan maksājumu darījumu izdošanu, gan pieņemšanu saskaņā ar shēmas zīmolu veic struktūra, kura pārvalda karšu shēmu

kuras ietvaros no maksājumu konta, ko kartes turētāja vārdā tur shēma, tiek veikti maksājumi uz maksājumu kontu, ko maksājuma saņēmēja vārdā tur shēma, un kuras ietvaros tiek veikti kartēm piesaistīti

Ja

Ja

tās kartēm piesaistītus maksājumu instrumentus

maksājumu kartes

tās kartēm piesaistītus maksājumu darījumus

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Sk. paskaidrojumu attiecībā uz 13. grozījumu.

Sk. paskaidrojumu attiecībā uz 13. grozījumu.

15. grozījums

15. grozījums

2. panta 16. punkts

| “16) | “maksājumu instruments” ir jebkāda(-as) individuāla(-as) ierīce(-es) un/vai procedūru kopums, par ko maksājumu pakalpojumu lietotājs un maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir vienojušies un ko maksājumu pakalpojumu lietotājs vai maksājumu pakalpojumu lietotāja vārdā izmanto, lai iniciētu maksājuma uzdevumu;” |
| --- | --- |

“16)

“maksājumu instruments” ir jebkāda(-as) individuāla(-as) ierīce(-es) un/vai procedūru kopums, par ko maksājumu pakalpojumu lietotājs un maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir vienojušies un ko maksājumu pakalpojumu lietotājs vai maksājumu pakalpojumu lietotāja vārdā izmanto, lai iniciētu maksājuma uzdevumu;”

| “16) | “maksājumu instruments” ir jebkāda(-as) individuāla(-as) ierīce(-es) un/vai procedūru kopums, par ko maksājumu pakalpojumu lietotājs un maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir vienojušies un ko maksājumu pakalpojumu lietotājs vai maksājumu pakalpojumu lietotāja vārdā izmanto, lai iniciētu maksājuma uzdevumu;” |
| --- | --- |

“16)

“maksājumu instruments” ir jebkāda(-as) individuāla(-as) ierīce(-es) un/vai procedūru kopums, par ko maksājumu pakalpojumu lietotājs un maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir vienojušies un ko maksājumu pakalpojumu lietotājs vai maksājumu pakalpojumu lietotāja vārdā izmanto, lai iniciētu maksājuma uzdevumu;”

maksājumu pakalpojumu lietotājs vai maksājumu pakalpojumu lietotāja vārdā

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šī definīcija būtu saskaņojama ar MPD 2 priekšlikumu.

Šī definīcija būtu saskaņojama ar MPD 2 priekšlikumu.

16. grozījums

16. grozījums

2. panta 17. punkts

| “17) | “kartei piesaistīts maksājumu instruments” ir jebkāds maksājumu instruments, tostarp karte, mobilais telefons, dators vai jebkāda cita tehniska ierīce, kurā ir attiecīga lietojumprogramma un kuru maksātājs izmanto, lai iniciētu maksājuma uzdevumu, kas nav kredīta pārvedums vai tiešā debeta maksājums, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 260/2012 2. pantā.;” |
| --- | --- |

“17)

“kartei piesaistīts maksājumu instruments” ir jebkāds maksājumu instruments, tostarp karte, mobilais telefons, dators vai jebkāda cita tehniska ierīce, kurā ir attiecīga lietojumprogramma un kuru maksātājs izmanto, lai iniciētu maksājuma uzdevumu, kas nav kredīta pārvedums vai tiešā debeta maksājums, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 260/2012 2. pantā.;”

| “17) | “kartei piesaistīts maksājumu instruments” ir jebkāds maksājumu instruments, tostarp karte vai jebkāds cits maksājumu instruments ar maksājumu kartei līdzīgām iespējām,
  mobilais telefons, dators vai jebkāda cita tehniska ierīce, kurā ir attiecīga lietojumprogramma
  kuru maksājumu saņēmējs pieņem maksājuma saņemšanai un kuru maksātājs izmanto, lai iniciētu tādu maksājumu, uzdevumu, kas nav
  kā rezultāts nav kredīta pārvedums vai tiešā debeta maksājums, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 260/2012 2. pantā.;” |
| --- | --- |

“17)

“kartei piesaistīts maksājumu instruments” ir jebkāds maksājumu instruments, tostarp karte vai jebkāds cits maksājumu instruments ar maksājumu kartei līdzīgām iespējām,
  mobilais telefons, dators vai jebkāda cita tehniska ierīce, kurā ir attiecīga lietojumprogramma
  kuru maksājumu saņēmējs pieņem maksājuma saņemšanai un kuru maksātājs izmanto, lai iniciētu tādu maksājumu, uzdevumu, kas nav
  kā rezultāts nav kredīta pārvedums vai tiešā debeta maksājums, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 260/2012 2. pantā.;”

jebkāds maksājumu instruments, tostarp

vai jebkāds cits maksājumu instruments ar maksājumu kartei līdzīgām iespējām,

mobilais telefons, dators vai jebkāda cita tehniska ierīce, kurā ir attiecīga lietojumprogramma

kuru maksājumu saņēmējs pieņem maksājuma saņemšanai un

tādu

uzdevumu

kas nav

kā rezultāts nav

.

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šī definīcija būtu saskaņojama ar projekta redakcijas priekšlikuma 8. grozījumu, kas attiecas uz jēdzienu “kartei piesaistīts maksājuma darījums”.

Šī definīcija būtu saskaņojama ar projekta redakcijas priekšlikuma 8. grozījumu, kas attiecas uz jēdzienu “kartei piesaistīts maksājuma darījums”.

17. grozījums

17. grozījums

2. panta 18. punkts

| “18) | “maksājuma lietojumprogramma” ir ierīcē ielādēta datora programmatūra vai tās ekvivalents, kas ļauj iniciēt kartēm piesaistītus maksājumu darījumus un maksātājam ļauj izsniegt maksājumu uzdevumus;” |
| --- | --- |

“18)

“maksājuma lietojumprogramma” ir ierīcē ielādēta datora programmatūra vai tās ekvivalents, kas ļauj iniciēt kartēm piesaistītus maksājumu darījumus un maksātājam ļauj izsniegt maksājumu uzdevumus;”

| “18) | “kartēm piesaistīta maksājuma lietojumprogramma” ir ierīcē ielādēta vai attālināti pieejama datora programmatūra vai tās ekvivalents, kas ļauj maksātājam iniciēt kartēm piesaistītus maksājumu darījumus un maksātājam ļauj izsniegt maksājumu uzdevumus;” |
| --- | --- |

“18)

“kartēm piesaistīta maksājuma lietojumprogramma” ir ierīcē ielādēta vai attālināti pieejama datora programmatūra vai tās ekvivalents, kas ļauj maksātājam iniciēt kartēm piesaistītus maksājumu darījumus un maksātājam ļauj izsniegt maksājumu uzdevumus;”

kartēm piesaistīta

attālināti pieejama

maksātājam

un maksātājam ļauj izsniegt maksājumu uzdevumus

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tiek ierosināts šā jēdziena definīcijā iestrādāt attālinātas piekļuves elementu.

Tiek ierosināts šā jēdziena definīcijā iestrādāt attālinātas piekļuves elementu.

18. grozījums

18. grozījums

2. panta 19. punkts

| “19) | “maksājuma uzdevums” ir maksātāja rīkojums savam maksājumu pakalpojumu sniedzējam, ar kuru pieprasa izpildīt maksājuma darījumu;” |
| --- | --- |

“19)

“maksājuma uzdevums” ir maksātāja rīkojums savam maksājumu pakalpojumu sniedzējam, ar kuru pieprasa izpildīt maksājuma darījumu;”

| “19) | “maksājuma uzdevums” ir maksātāja vai maksājumu saņēmēja rīkojums savam maksājumu pakalpojumu sniedzējam, ar kuru pieprasa izpildīt maksājuma darījumu;” |
| --- | --- |

“19)

“maksājuma uzdevums” ir maksātāja vai maksājumu saņēmēja rīkojums savam maksājumu pakalpojumu sniedzējam, ar kuru pieprasa izpildīt maksājuma darījumu;”

vai maksājumu saņēmēja

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Maksājumos ar karti arī maksājumu saņēmējs var iniciēt maksājuma uzdevumu. Turklāt ar grozījuma palīdzību šī definīcija tiek saskaņota ar ierosināto MPD 2.

Maksājumos ar karti arī maksājumu saņēmējs var iniciēt maksājuma uzdevumu. Turklāt ar grozījuma palīdzību šī definīcija tiek saskaņota ar ierosināto MPD 2.

19. grozījums

19. grozījums

2. panta 20. punkts

| “20) | “maksājumu kartes darījums” ir maksājuma darījums, kas veikts ar maksājumu karti vai izmantojot maksājumu kartes darījuma infrastruktūru un kam pamatā ir maksājumu kartes darījuma darbības noteikumi;” |
| --- | --- |

“20)

“maksājumu kartes darījums” ir maksājuma darījums, kas veikts ar maksājumu karti vai izmantojot maksājumu kartes darījuma infrastruktūru un kam pamatā ir maksājumu kartes darījuma darbības noteikumi;”

| “(20) | “maksājumu kartes darījums” ir maksājuma darījums, kas veikts ar maksājumu karti vai izmantojot maksājumu kartes darījuma infrastruktūru un kam pamatā ir maksājumu kartes darījuma darbības noteikumi;” |
| --- | --- |

“(20)

“maksājumu kartes darījums” ir maksājuma darījums, kas veikts ar maksājumu karti vai izmantojot maksājumu kartes darījuma infrastruktūru un kam pamatā ir maksājumu kartes darījuma darbības noteikumi;”

maksājumu kartes darījums” ir maksājuma darījums, kas veikts ar maksājumu karti vai izmantojot maksājumu kartes darījuma infrastruktūru un kam pamatā ir maksājumu kartes darījuma darbības noteikumi;”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šī definīcija ir ļoti līdzīga jēdziena “kartei piesaistīts maksājumu darījums” definīcijai. Abas definīcijas varētu praktiski apvienot.

Šī definīcija ir ļoti līdzīga jēdziena “kartei piesaistīts maksājumu darījums” definīcijai. Abas definīcijas varētu praktiski apvienot.

20. grozījums

20. grozījums

2. panta 21. punkts

| “21) | “maksājumu pakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kam ir atļauts sniegt Direktīvas 2007/64/EK pielikumā uzskaitītos maksājumu pakalpojumus. Maksājumu pakalpojumu sniedzējs var būt izdevējs vai pieņēmējs, vai abi kopā;” |
| --- | --- |

“21)

“maksājumu pakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kam ir atļauts sniegt Direktīvas 2007/64/EK pielikumā uzskaitītos maksājumu pakalpojumus. Maksājumu pakalpojumu sniedzējs var būt izdevējs vai pieņēmējs, vai abi kopā;”

| “21) | “maksājumu pakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kam ir atļauts sniegt Direktīvas 2007/64/EK pielikumā uzskaitītos maksājumu pakalpojumus. Maksājumu pakalpojumu sniedzējs var būt izdevējs vai pieņēmējs, vai abi kopā
  jebkura struktūra, kas minēta ierosinātās MPD 2 (2) COM(2013) 547/3 1. panta 1. punktā, un jebkura juridiska vai fiziska persona, kura izmanto atbrīvojumu saskaņā ar ierosinātās MPD 2 27. pantu;” |
| --- | --- |

“21)

“maksājumu pakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kam ir atļauts sniegt Direktīvas 2007/64/EK pielikumā uzskaitītos maksājumu pakalpojumus. Maksājumu pakalpojumu sniedzējs var būt izdevējs vai pieņēmējs, vai abi kopā
  jebkura struktūra, kas minēta ierosinātās MPD 2 (2) COM(2013) 547/3 1. panta 1. punktā, un jebkura juridiska vai fiziska persona, kura izmanto atbrīvojumu saskaņā ar ierosinātās MPD 2 27. pantu;”

fiziska vai juridiska persona, kam ir atļauts sniegt Direktīvas 2007/64/EK pielikumā uzskaitītos maksājumu pakalpojumus. Maksājumu pakalpojumu sniedzējs var būt izdevējs vai pieņēmējs, vai abi kopā

jebkura struktūra, kas minēta ierosinātās MPD 2 (2

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Saskaņojams ar MPD 2 priekšlikumu.

Saskaņojams ar MPD 2 priekšlikumu.

21. grozījums

21. grozījums

2. panta 23. punkts

| “23) | “maksājuma darījums” ir maksātāja vai maksātāja vārdā iniciēta vai maksājumu saņēmēja iniciēta līdzekļu pārskaitīšanas darbība neatkarīgi no maksātāja vai maksājumu saņēmēja attiecību pamatā esošajām saistībām;” |
| --- | --- |

“23)

“maksājuma darījums” ir maksātāja vai maksātāja vārdā iniciēta vai maksājumu saņēmēja iniciēta līdzekļu pārskaitīšanas darbība neatkarīgi no maksātāja vai maksājumu saņēmēja attiecību pamatā esošajām saistībām;”

| “23) | “maksājuma darījums” ir maksātāja vai maksātāja vārdā iniciēta vai maksājumu saņēmēja iniciēta līdzekļu izvietošanas, pārskaitīšanas vai izņemšanas darbība neatkarīgi no maksātāja vai maksājumu saņēmēja attiecību pamatā esošajām saistībām;” |
| --- | --- |

“23)

“maksājuma darījums” ir maksātāja vai maksātāja vārdā iniciēta vai maksājumu saņēmēja iniciēta līdzekļu izvietošanas, pārskaitīšanas vai izņemšanas darbība neatkarīgi no maksātāja vai maksājumu saņēmēja attiecību pamatā esošajām saistībām;”

izvietošanas

izņemšanas

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Saskaņojams ar MPD 2 priekšlikumu.

Saskaņojams ar MPD 2 priekšlikumu.

22. grozījums

22. grozījums

2. panta 24. punkts

| “24) | “apstrāde” ir maksājumu darījumu apstrādes pakalpojumi, t. i., darbības, kas nepieciešamas maksājuma norādījumu apstrādei starp izdevēju un pieņēmēju” |
| --- | --- |

“24)

“apstrāde” ir maksājumu darījumu apstrādes pakalpojumi, t. i., darbības, kas nepieciešamas maksājuma norādījumu apstrādei starp izdevēju un pieņēmēju”

| “24) | “apstrāde” ir maksājumu darījumu apstrādes pakalpojumi, t. i., darbības, kas nepieciešamas maksājuma norādījumu apstrādei starp izdevēju un pieņēmēju
  jebkura automātiska datu apstrāde, ko attiecībā uz kartei piesaistītu maksājumu darījumu veic par labu izdevējam vai pieņēmējam;” |
| --- | --- |

“24)

“apstrāde” ir maksājumu darījumu apstrādes pakalpojumi, t. i., darbības, kas nepieciešamas maksājuma norādījumu apstrādei starp izdevēju un pieņēmēju
  jebkura automātiska datu apstrāde, ko attiecībā uz kartei piesaistītu maksājumu darījumu veic par labu izdevējam vai pieņēmējam;”

maksājumu darījumu apstrādes pakalpojumi, t. i., darbības, kas nepieciešamas maksājuma norādījumu apstrādei starp izdevēju un pieņēmēju

jebkura automātiska datu apstrāde, ko attiecībā uz kartei piesaistītu maksājumu darījumu veic par labu izdevējam vai pieņēmējam

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozīts, lai papildus precizētu, ko ietver maksājumu pakalpojumu sniedzēju sniegtie maksājumu darījumu apstrādes pakalpojumi.

Grozīts, lai papildus precizētu, ko ietver maksājumu pakalpojumu sniedzēju sniegtie maksājumu darījumu apstrādes pakalpojumi.

23. grozījums

23. grozījums

2. panta 25. punkts

| “25) | “apstrādes struktūra” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kura sniedz maksājumu darījumu apstrādes pakalpojumus;” |
| --- | --- |

“25)

“apstrādes struktūra” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kura sniedz maksājumu darījumu apstrādes pakalpojumus;”

| “25) | “apstrādes struktūra” ir jebkurš tehnisko pakalpojumu sniedzējs
  fiziska vai juridiska persona, kura , kurš sniedz maksājumu darījumu apstrādes pakalpojumus;” |
| --- | --- |

“25)

“apstrādes struktūra” ir jebkurš tehnisko pakalpojumu sniedzējs
  fiziska vai juridiska persona, kura , kurš sniedz maksājumu darījumu apstrādes pakalpojumus;”

tehnisko pakalpojumu sniedzējs

fiziska vai juridiska persona, kura

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozīts, lai uzsvērtu tehnisko pusi, t. i., IT apstrādes iesaistīšanu sniegtajos maksājumu pakalpojumos.

Grozīts, lai uzsvērtu tehnisko pusi, t. i., IT apstrādes iesaistīšanu sniegtajos maksājumu pakalpojumos.

24. grozījums

24. grozījums

3. un 4. pants

“3. pants

3. pants

Starpbanku komisijas maksas par pārrobežu darījumiem ar patērētāju debetkartēm vai kredītkartēm

Starpbanku komisijas maksas par pārrobežu darījumiem ar patērētāju debetkartēm vai kredītkartēm

| 1. | Pēc diviem mēnešiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz pārrobežu debetkaršu darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,2 % no darījuma vērtības. |
| --- | --- |

1.

Pēc diviem mēnešiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz pārrobežu debetkaršu darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,2 % no darījuma vērtības.

par katru darījumu

| 2. | Pēc diviem mēnešiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz pārrobežu kredītkaršu darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,3 % no darījuma vērtības. |
| --- | --- |

2.

Pēc diviem mēnešiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz pārrobežu kredītkaršu darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,3 % no darījuma vērtības.

par katru darījumu

4. pants

4. pants

Starpbanku komisijas maksas par visiem patērētāju debetkaršu vai kredītkaršu darījumiem

Starpbanku komisijas maksas par visiem patērētāju debetkaršu vai kredītkaršu darījumiem

| 1. | Pēc diviem gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz jebkādiem debetkartēm piesaistītiem darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,2 % no darījuma vērtības. |
| --- | --- |

1.

Pēc diviem gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz jebkādiem debetkartēm piesaistītiem darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,2 % no darījuma vērtības.

par katru darījumu

| 2. | Pēc diviem gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz jebkādiem kredītkartēm piesaistītiem darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,3 % no darījuma vērtības.” |
| --- | --- |

2.

Pēc diviem gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz jebkādiem kredītkartēm piesaistītiem darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,3 % no darījuma vērtības.”

par katru darījumu

“3. pants

3. pants

Starpbanku komisijas maksas par pārrobežu darījumiem ar patērētāju debetkartēm vai kredītkartēm

Starpbanku komisijas maksas par pārrobežu darījumiem ar patērētāju debetkartēm vai kredītkartēm

| 1. | Pēc diviem mēnešiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz pārrobežu debetkaršu darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,2 % no darījuma vērtības. |
| --- | --- |

1.

1.

Pēc diviem mēnešiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz pārrobežu debetkaršu darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,2 % no darījuma vērtības.

Pēc diviem mēnešiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz pārrobežu debetkaršu darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu

| 2. | Pēc diviem mēnešiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz pārrobežu kredītkaršu darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,3 % no darījuma vērtības. |
| --- | --- |

2.

2.

Pēc diviem mēnešiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz pārrobežu kredītkaršu darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,3 % no darījuma vērtības.

Pēc diviem mēnešiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz pārrobežu kredītkaršu darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu

4. pants

4. pants

Starpbanku komisijas maksas par visiem patērētāju debetkaršu vai kredītkaršu darījumiem

Starpbanku komisijas maksas par visiem

| 1. | Pēc diviem gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz jebkādiem debetkartēm piesaistītiem darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,2 % no darījuma vērtības. |
| --- | --- |

1.

Pēc diviem gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz jebkādiem debetkartēm piesaistītiem darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,2 % no darījuma vērtības.

par katru darījumu

| 2. | Pēc diviem gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz jebkādiem kredītkartēm piesaistītiem darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,3 % no darījuma vērtības.” |
| --- | --- |

2.

Pēc diviem gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz jebkādiem kredītkartēm piesaistītiem darījumiem nepiedāvā vai nepieprasa par katru darījumu tādu starpbanku komisijas maksu vai citu saskaņotu atlīdzību ar līdzvērtīgu mērķi vai sekām, kas pārsniedz 0,3 % no darījuma vērtības.”

par katru darījumu

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Sk. paskaidrojumu attiecībā uz 1. grozījumu.

Sk. paskaidrojumu attiecībā uz 1. grozījumu.

25. grozījums

25. grozījums

7. panta 3. punkts

un 7. panta 5. un 6. punkts (jauns) (3)

3

| “3. | Maksājumu karšu shēmu apstrādes noteikumos ir aizliegta jebkāda veida teritoriāla diskriminācija. |
| --- | --- |

“3.

Maksājumu karšu shēmu apstrādes noteikumos ir aizliegta jebkāda veida teritoriāla diskriminācija.

(..)”

| “3. | Maksājumu karšu shēmu apstrādes noteikumos ir aizliegta jebkāda veida teritoriāla diskriminācija attiecībā uz apstrādes struktūras izveidi. |
| --- | --- |

“3.

Maksājumu karšu shēmu apstrādes noteikumos ir aizliegta jebkāda veida teritoriāla diskriminācija attiecībā uz apstrādes struktūras izveidi.

apstrādes

attiecībā uz apstrādes struktūras izveidi

(..)

| 5. | Maksājumu karšu shēmām vajadzētu būt apveltītām ar godīgu un pārredzamu procedūru, lai nodrošinātu to, ka citas apstrādes struktūras netiek nepamatoti diskriminētas, un ka netiek ierobežota tehniskā sadarbspēja ar neatkarīgām apstrādes struktūrām. |
| --- | --- |

5.

Maksājumu karšu shēmām vajadzētu būt apveltītām ar godīgu un pārredzamu procedūru, lai nodrošinātu to, ka citas apstrādes struktūras netiek nepamatoti diskriminētas, un ka netiek ierobežota tehniskā sadarbspēja ar neatkarīgām apstrādes struktūrām.

Maksājumu karšu shēmām vajadzētu būt apveltītām ar godīgu un pārredzamu procedūru, lai nodrošinātu to, ka citas apstrādes struktūras netiek nepamatoti diskriminētas, un ka netiek ierobežota tehniskā sadarbspēja ar neatkarīgām apstrādes struktūrām.

| 6. | Šo pantu sāk piemērot pēc tam, kad ir pagājuši divi gadi no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.” |
| --- | --- |

6.

Šo pantu sāk piemērot pēc tam, kad ir pagājuši divi gadi no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.”

Šo pantu sāk piemērot pēc tam, kad ir pagājuši divi gadi no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.”

Ar grozījumu 3. punktā tiek piedāvāts palielināt skaidrību esošajā redakcijā, kura pašlaik var tikt interpretēta tā, ka ar to netiek pieļauta valsts riska pārvaldība dažādos apstrādes posmos, piemēram, autorizācijas posmā.

Ar grozījumu 3. punktā tiek piedāvāts palielināt skaidrību esošajā redakcijā, kura pašlaik var tikt interpretēta tā, ka ar to netiek pieļauta valsts riska pārvaldība dažādos apstrādes posmos, piemēram, autorizācijas posmā.

Tiek piedāvāts jauns 5. punkts, lai izvairītos no tā, ka karšu shēmās tiktu pieļauta diskriminācija pret apstrādes struktūrām, īstenojot tādus darbības noteikumus, ar kuriem nepamatoti ierobežo apstrādes struktūru savstarpējo sadarbspēju.

Tiek piedāvāts jauns 5. punkts, lai izvairītos no tā, ka karšu shēmās tiktu pieļauta diskriminācija pret apstrādes struktūrām, īstenojot tādus darbības noteikumus, ar kuriem nepamatoti ierobežo apstrādes struktūru savstarpējo sadarbspēju.

Visbeidzot, tiek piedāvāts jauns 6. punkts. Maksājumu industrijai, iespējams, vajadzēs zināmu papildu laiku, lai īstenotu shēmas un apstrādes infrastruktūras nodalīšanu. Tāpēc tiek ierosināts, ka šo pantu vajadzētu piemērot ne ātrāk kā pēc diviem gadiem no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Visbeidzot, tiek piedāvāts jauns 6. punkts. Maksājumu industrijai, iespējams, vajadzēs zināmu papildu laiku, lai īstenotu shēmas un apstrādes infrastruktūras nodalīšanu. Tāpēc tiek ierosināts, ka šo pantu vajadzētu piemērot ne ātrāk kā pēc diviem gadiem no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

26. grozījums

26. grozījums

8. panta 3. un 5. punkts

| “3. | Maksājumu karšu shēmas kartes izdodošajiem un pieņemošajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz darījumiem, kas veikti ar jebkādu ierīci, uz kuras attēlots šādas shēmas zīmols, taču kas neizmanto minēto shēmu, neuzliek prasības par ziņošanu, pienākumus segt maksas vai citus pienākumus. |
| --- | --- |

“3.

Maksājumu karšu shēmas kartes izdodošajiem un pieņemošajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz darījumiem, kas veikti ar jebkādu ierīci, uz kuras attēlots šādas shēmas zīmols, taču kas neizmanto minēto shēmu, neuzliek prasības par ziņošanu, pienākumus segt maksas vai citus pienākumus.

(..)

| 5. | Ja maksājumu ierīces sniedz izvēli starp dažādiem maksājumu instrumentu zīmoliem, attiecīgajam maksājuma darījumam piemērojamo zīmolu tirdzniecības vietā nosaka maksātājs.” |
| --- | --- |

5.

Ja maksājumu ierīces sniedz izvēli starp dažādiem maksājumu instrumentu zīmoliem, attiecīgajam maksājuma darījumam piemērojamo zīmolu tirdzniecības vietā nosaka maksātājs.”

| “3. | Maksājumu karšu shēmas kartes izdodošajiem un pieņemošajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz darījumiem, kas veikti ar jebkādu ierīci, uz kuras attēlots šādas shēmas zīmols, taču kas neizmanto minēto shēmu, neuzliek prasības par ziņošanu, pienākumus segt maksas vai citus pienākumus, izņemot tās prasības par ziņošanu, kuras uzliek regulatori, uzraudzības iestādes vai centrālās bankas. |
| --- | --- |

“3.

Maksājumu karšu shēmas kartes izdodošajiem un pieņemošajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz darījumiem, kas veikti ar jebkādu ierīci, uz kuras attēlots šādas shēmas zīmols, taču kas neizmanto minēto shēmu, neuzliek prasības par ziņošanu, pienākumus segt maksas vai citus pienākumus, izņemot tās prasības par ziņošanu, kuras uzliek regulatori, uzraudzības iestādes vai centrālās bankas.

izņemot tās prasības par ziņošanu, kuras uzliek regulatori, uzraudzības iestādes vai centrālās bankas.

(..)

| 5. | Ja maksājumu ierīces sniedz izvēli starp dažādiem maksājumu instrumentu zīmoliem, par attiecīgajam maksājuma darījumam piemērojamo zīmolu tirdzniecības vietā nosaka
  vienojas maksātājs un maksājuma saņēmējs.” |
| --- | --- |

5.

Ja maksājumu ierīces sniedz izvēli starp dažādiem maksājumu instrumentu zīmoliem, par attiecīgajam maksājuma darījumam piemērojamo zīmolu tirdzniecības vietā nosaka
  vienojas maksātājs un maksājuma saņēmējs.”

piemērojamo

nosaka

vienojas

un maksājuma saņēmējs

Uzraudzības īstenošanas nolūkos centrālās bankas pieprasa, lai karšu shēmas ziņotu statistiku par krāpniecības gadījumiem ar kartēm. Rastos pārlieku liels slogs, ja, mainot ziņošanas prasības, tās attiektos uz lielu skaitu pakalpojumu sniedzēju. Tāpēc kā risinājums tiek piedāvāts piemērot ziņošanas prasības tādā mērā, ciktāl ar tām sniegs informāciju, kas ir faktiski nepieciešama regulatoriem, uzraudzības iestādēm vai centrālām bankām.

Uzraudzības īstenošanas nolūkos centrālās bankas pieprasa, lai karšu shēmas ziņotu statistiku par krāpniecības gadījumiem ar kartēm. Rastos pārlieku liels slogs, ja, mainot ziņošanas prasības, tās attiektos uz lielu skaitu pakalpojumu sniedzēju. Tāpēc kā risinājums tiek piedāvāts piemērot ziņošanas prasības tādā mērā, ciktāl ar tām sniegs informāciju, kas ir faktiski nepieciešama regulatoriem, uzraudzības iestādēm vai centrālām bankām.

Par konkrēta zīmola izvēli kopīgi būtu jāvienojas kartes turētājam (t. i., maksātājam) un tirgotājam (maksājuma saņēmējam). Ja izvēle būtu atkarīga vienīgi no maksātāja, tad pastāv risks, ka maksātājs izvēlēsies dārgu zīmolu, ar kuru – lai gan tas maksātājam sniedz papildu priekšrocības – paaugstinātos tirgotāja izmaksas, kas līdz ar to varētu novest pie cenu paaugstinājuma visiem tirgotāja pircējiem.

Par konkrēta zīmola izvēli kopīgi būtu jāvienojas kartes turētājam (t. i., maksātājam) un tirgotājam (maksājuma saņēmējam). Ja izvēle būtu atkarīga vienīgi no maksātāja, tad pastāv risks, ka maksātājs izvēlēsies dārgu zīmolu, ar kuru – lai gan tas maksātājam sniedz papildu priekšrocības – paaugstinātos tirgotāja izmaksas, kas līdz ar to varētu novest pie cenu paaugstinājuma visiem tirgotāja pircējiem.

27. grozījums

27. grozījums

10. panta 1. punkts

| “1. | Maksājumu shēmas un maksājumu pakalpojumu sniedzēji nepiemēro noteikumus, kas maksājumu saņēmējiem, kuri pieņem kartes un citus maksājumu instrumentus, ko maksājumu instrumentu shēmas ietvaros izsniedzis viens izdodošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs, var uzlikt pienākumu pieņemt arī citus tā paša zīmola un/vai kategorijas maksājumu instrumentus, ko tajā pašā shēmā izsnieguši citi izdodošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji, izņemot, ja tiem piemēro to pašu regulēto starpbanku komisijas maksu.” |
| --- | --- |

“1.

Maksājumu shēmas un maksājumu pakalpojumu sniedzēji nepiemēro noteikumus, kas maksājumu saņēmējiem, kuri pieņem kartes un citus maksājumu instrumentus, ko maksājumu instrumentu shēmas ietvaros izsniedzis viens izdodošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs, var uzlikt pienākumu pieņemt arī citus tā paša zīmola un/vai kategorijas maksājumu instrumentus, ko tajā pašā shēmā izsnieguši citi izdodošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji, izņemot, ja tiem piemēro to pašu regulēto starpbanku komisijas maksu.”

| “1. | Maksājumu shēmas un maksājumu pakalpojumu sniedzēji nepiemēro noteikumus, ar kuriem maksājumu saņēmējiem, kuri pieņem kartes un citus maksājumu instrumentus, kas izsniegti kartes
  maksājumu instrumentu shēmas ietvaros viens izdodošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs, var uzlikt pienākumu pieņemt arī citus zīmolus, maksājumu instrumentus vai produktus ar to pašu zīmolu un/vai kategoriju, ko
  tajā
  pašā shēmā izsnieguši citi izdodošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji, izņemot, ja tiem piemēro to pašu regulēto starpbanku komisijas maksu.” |
| --- | --- |

“1.

Maksājumu shēmas un maksājumu pakalpojumu sniedzēji nepiemēro noteikumus, ar kuriem maksājumu saņēmējiem, kuri pieņem kartes un citus maksājumu instrumentus, kas izsniegti kartes
  maksājumu instrumentu shēmas ietvaros viens izdodošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs, var uzlikt pienākumu pieņemt arī citus zīmolus, maksājumu instrumentus vai produktus ar to pašu zīmolu un/vai kategoriju, ko
  tajā
  pašā shēmā izsnieguši citi izdodošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji, izņemot, ja tiem piemēro to pašu regulēto starpbanku komisijas maksu.”

kartes

maksājumu instrumentu

viens izdodošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs

zīmolus

vai produktus

, ko

tajā

pašā shēmā izsnieguši citi izdodošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji, izņemot, ja tiem piemēro to pašu regulēto starpbanku komisijas maksu

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tirgotājiem vajadzētu spēt pašiem pieņemt komerciālu lēmumu par to, vai pieņemt kartes, kā arī kuras shēmas, zīmolus vai produktus, vai kuru shēmu attiecīgās kartes pieņemt. Tas sniegtos pārāk tālu, ja shēmām un pakalpojuma sniedzējiem ļautu piemērot noteikumus, saskaņā ar kuriem maksājumu saņēmējiem obligāti būtu jāpieņem kartes, kurām piemēro to pašu regulēto starpbanku komisijas maksu. Papildu grozījumu mērķis ir vienkāršot šajā punktā paredzētos noteikumus. Atbilstoši 29. apsvērumam – šā punkta mērķis ir izņemt “visu produktu pieņemšanas” elementu no “visu karšu pieņemšanas” noteikuma. Lai šo mērķi sasniegtu, nav nepieciešams paredzēt nosacījumus attiecībā uz izdevējiem.

Tirgotājiem vajadzētu spēt pašiem pieņemt komerciālu lēmumu par to, vai pieņemt kartes, kā arī kuras shēmas, zīmolus vai produktus, vai kuru shēmu attiecīgās kartes pieņemt. Tas sniegtos pārāk tālu, ja shēmām un pakalpojuma sniedzējiem ļautu piemērot noteikumus, saskaņā ar kuriem maksājumu saņēmējiem obligāti būtu jāpieņem kartes, kurām piemēro to pašu regulēto starpbanku komisijas maksu. Papildu grozījumu mērķis ir vienkāršot šajā punktā paredzētos noteikumus. Atbilstoši 29. apsvērumam – šā punkta mērķis ir izņemt “visu produktu pieņemšanas” elementu no “visu karšu pieņemšanas” noteikuma. Lai šo mērķi sasniegtu, nav nepieciešams paredzēt nosacījumus attiecībā uz izdevējiem.

28. grozījums

28. grozījums

10. panta 5. punkts; jauns

Bez teksta

| “5. | Tirgotāji var izlemt nepieņemt visas kartes vai maksājumu instrumentus, ja ar tiem nodrošina zemu drošības līmeni un ja pieņēmējs negarantē autorizēto darījumu pilnu apmaksu.” |
| --- | --- |

“5.

Tirgotāji var izlemt nepieņemt visas kartes vai maksājumu instrumentus, ja ar tiem nodrošina zemu drošības līmeni un ja pieņēmējs negarantē autorizēto darījumu pilnu apmaksu.”

Tirgotāji var izlemt nepieņemt visas kartes vai maksājumu instrumentus, ja ar tiem nodrošina zemu drošības līmeni un ja pieņēmējs negarantē autorizēto darījumu pilnu apmaksu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tirgotājiem būtu jāatļauj nepieņemt kartes ar zemākām drošības iespējām, piem., kartes bez mikročipa, jo, izmantojot šādas kartes, maksājums netiktu garantēts, līdz ar to pakļaujot tirgotājus lielākam finanšu riskam.

Tirgotājiem būtu jāatļauj nepieņemt kartes ar zemākām drošības iespējām, piem., kartes bez mikročipa, jo, izmantojot šādas kartes, maksājums netiktu garantēts, līdz ar to pakļaujot tirgotājus lielākam finanšu riskam.

---

(1)  ECB priekšlikumi papildināt teksta redakciju ar jaunu tekstu ir norādīti treknrakstā. Tekstā ar pārsvītrojumu ir norādīti ECB priekšlikumi svītrot tekstu.

1

(2)  COM(2013) 547/3.

2

(3)  Lūdzam ievērot, ka šajā atzinumā minētās atsauces atspoguļo COM(2013) 550 final/2 ietverto punktu numerācijas shēmu.

3

final

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 24.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/19

---

Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2011/137/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

2014/C 193/03

Personām un vienībām, kuras norādītas II pielikumā Padomes Lēmumam 2011/137/KĀDP (1), kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2014/380/KĀDP (2), un III pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 204/2011 (3), ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 689/2014 (4), ar ko īsteno 16. panta 2. punktu Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā, dara zināmu šādu informāciju.

Eiropas Savienības Padome pēc minētajos pielikumos iekļautā norādīto personu un vienību saraksta pārskatīšanas ir noteikusi, ka uz minētajām personām un vienībām joprojām būtu jāattiecina Lēmumā 2011/137/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 204/2011 paredzētie ierobežojošie pasākumi.

Attiecīgo personu un vienību uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajās iestādēs, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 204/2011 IV pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 7. pantu).

Attiecīgās personas un vienības līdz 2015. gada 15. martam, pievienojot apliecinošus dokumentus, var iesniegt Padomei lūgumu pārskatīt lēmumu par viņu iekļaušanu minētajā sarakstā, nosūtot to uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Visi saņemtie komentāri tiks ņemti vērā, Padomei saskaņā ar Lēmuma 2011/137/KĀDP 12. panta 2. punktu un Regulas (ES) Nr. 204/2011 16. panta 6. punktu veicot norādīto personu un vienību saraksta nākamo pārskatīšanu.

---

(1)  OV L 58, 3.3.2011., 53. lpp.

(2)  OV L 183, 24.6.2014., 52. lpp.

(3)  OV L 58, 3.3.2011., 1. lpp.

(4)  OV L 183, 24.6.2014., 1. lpp.

---

| 24.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/20

---

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas noteikti Padomes Lēmumā 2013/798/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2014/382/KĀDP, un Padomes Regulā (ES) Nr. 224/2014, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 691/2014, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Centrālāfrikas Republikā

2014/C 193/04

Personām, kuras iekļautas pielikumā Padomes Lēmumam 2013/798/KĀDP (1), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2014/382/KĀDP (2), un I pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 224/2014 (3), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 691/2014 (4), par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Centrālāfrikas Republikā, dara zināmu šādu informāciju.

Sankciju komiteja, kas izveidota atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijai 2127 (2013), 2014. gada 9. maijā iekļāva trīs personas to personu un vienību sarakstā, uz kurām attiecas pasākumi, kas noteikti Rezolūcijas 2134 (2014) 30. un 32. punktā.

Attiecīgās personas jebkurā laikā var ANO komitejai, kas izveidota saskaņā ar Rezolūciju 2127 (2013), iesniegt lūgumu pārskatīt lēmumus par viņu iekļaušanu minētajā ANO sarakstā, lūgumam pievienojot apliecinošus dokumentus. Lūgums būtu jānosūta uz šādu adresi:

| Focal Point for De-listing |
| --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room DC2 0853B |
| United Nations |
| New York, N.Y. 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Tālr.: +1 9173679448 |
| Fakss: +1 2129631300 |
| E-pasts: delisting@un.org |

Focal Point for De-listing

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room DC2 0853B

United Nations

New York, N.Y. 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tālr.: +1 9173679448

Fakss: +1 2129631300

E-pasts: delisting@un.org

Sīkāku informāciju skatīt: http://www.un.org/sc/committees/2127/

Ņemot vērā ANO lēmumu, Eiropas Savienības Padome ir noteikusi, ka ANO norādītās personas būtu jāiekļauj to personu un vienību sarakstos, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi, kas noteikti Lēmumā 2013/798/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 224/2014. Pamatojums attiecīgo personu iekļaušanai sarakstos ir izklāstīts attiecīgajos lēmuma pielikuma un regulas I pielikuma punktos.

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajām iestādēm, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 224/2014 II pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai iegūtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 7. pantu).

Attiecīgās personas var Padomei iesniegt lūgumu un apliecinošus dokumentus pārskatīt lēmumu par viņu iekļaušanu minētajos sarakstos, to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju apstrīdēt Padomes lēmumu Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta otro daļu un 263. panta ceturto un sesto daļu.

---

(1)  OV L 352, 24.12.2013., 51. lpp.

(2)  OV L 183, 24.6.2014., 57. lpp.

(3)  OV L 70, 11.3.2014., 1. lpp.

(4)  OV L 183, 24.6.2014., 6. lpp.

---

| 24.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/21

---

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2013/255/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

2014/C 193/05

Šeit sniegtā informācija ir paredzēta to personu ievērībai, kas norādītas I pielikumā Padomes Lēmumam 2013/255/KĀDP, ko īsteno ar Padomes Lēmumu 2014/387/KĀDP (1), un II pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 36/2012, ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 693/2014 (2), par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā.

Eiropas Savienības Padome ir nolēmusi, ka personas, kas norādītas minētajos pielikumos, būtu jāietver personu un vienību sarakstā, kas izklāstīts I pielikumā Lēmumā Nr. 2013/255/KĀDP un II pielikumā Regulā (ES) Nr. 36/2012. Pamatojums minēto personu iekļaušanai sarakstā ir izklāstīts minēto pielikumu attiecīgajos ierakstos.

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajās iestādēs, kas norādītas Regulas (ES) 36/2012 IIa pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 16. pantu).

Attiecīgās personas līdz 2015. gada 31. martam, pievienojot apliecinošus dokumentus, var iesniegt Padomei lūgumu pārskatīt lēmumu par viņu iekļaušanu minētajā sarakstā, nosūtot to uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-pasts: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Visi saņemtie komentāri tiks ņemti vērā, Padomei veicot norādīto personu un vienību saraksta nākamo pārskatīšanu saskaņā ar Lēmuma 2013/255/KĀDP 34. pantu un Regulas (ES) Nr. 36/2012 32. panta 4. punktu.

Attiecīgo personu uzmanību vērš arī uz iespēju apstrīdēt Padomes lēmumu Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta otro daļu un 263. panta ceturto un sesto daļu.

---

(1)  OV L 183, 24.6.2014., 72. lpp.

(2)  OV L 183, 24.6.2014., 15. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 24.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/22

---

Euro maiņas kurss (1)

2014. gada 23. jūnijs

2014/C 193/06

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3596 |
| JPY | Japānas jena | 138,46 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4549 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,79940 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1283 |
| CHF | Šveices franks | 1,2167 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,3240 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,458 |
| HUF | Ungārijas forints | 305,25 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1498 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3969 |
| TRY | Turcijas lira | 2,9044 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4405 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4594 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,5385 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5573 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6972 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 385,25 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 14,4086 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,4643 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5766 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 297,11 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,3691 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,606 |
| RUB | Krievijas rublis | 46,5038 |
| THB | Taizemes bāts | 44,131 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,0261 |
| MXN | Meksikas peso | 17,6486 |
| INR | Indijas rūpija | 81,7874 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3596

JPY

Japānas jena

138,46

DKK

Dānijas krona

7,4549

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,79940

SEK

Zviedrijas krona

9,1283

CHF

Šveices franks

1,2167

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,3240

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,458

HUF

Ungārijas forints

305,25

LTL

Lietuvas lits

3,4528

PLN

Polijas zlots

4,1498

RON

Rumānijas leja

4,3969

TRY

Turcijas lira

2,9044

AUD

Austrālijas dolārs

1,4405

CAD

Kanādas dolārs

1,4594

HKD

Hongkongas dolārs

10,5385

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5573

SGD

Singapūras dolārs

1,6972

KRW

Dienvidkorejas vona

1 385,25

ZAR

Dienvidāfrikas rands

14,4086

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,4643

HRK

Horvātijas kuna

7,5766

IDR

Indonēzijas rūpija

16 297,11

MYR

Malaizijas ringits

4,3691

PHP

Filipīnu peso

59,606

RUB

Krievijas rublis

46,5038

THB

Taizemes bāts

44,131

BRL

Brazīlijas reāls

3,0261

MXN

Meksikas peso

17,6486

INR

Indijas rūpija

81,7874

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 24.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/23

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7267 – Sopra Group / Groupe Steria)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2014/C 193/07

| 1. | Komisija 2014. gada 16. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Sopra Group (Sopra Group, Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Groupe Steria SCA (Groupe Steria, Francija) publiskā akciju apmaiņas piedāvājumā, kas izziņots 2014. gada 10. jūnijā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2014. gada 16. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Sopra Group (Sopra Group, Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Groupe Steria SCA (Groupe Steria, Francija) publiskā akciju apmaiņas piedāvājumā, kas izziņots 2014. gada 10. jūnijā.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  Sopra Group
  : informātikas pakalpojumi un programmatūras izstrāde un izplatīšana,
  —   
  Groupe Steria
  : informātikas sistēmu pārveides un pārvaldības pakalpojumi un informātikas pakalpojumi saistībā ar uzņēmējdarbības procesu pārveidi. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  Sopra Group
  : informātikas pakalpojumi un programmatūras izstrāde un izplatīšana,

—   
  Groupe Steria
  : informātikas sistēmu pārveides un pārvaldības pakalpojumi un informātikas pakalpojumi saistībā ar uzņēmējdarbības procesu pārveidi.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7267 – Sopra Group / Groupe Steria uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7267 – Sopra Group / Groupe Steria uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

| 24.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/24

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7271 – Russian Machines / Fritzmeier / JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2014/C 193/08

| 1. | Komisija 2014. gada 17. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Russian Machines RM (Russian Machines, Krievijas Federācija), ko pilnībā kontrolē Basic Element (Krievijas Federācija), un Fritzmeier Auslandsholding GmbH & Co. KG (Fritzmeier, Vācija), kuru pilnībā kontrolē Fritzmeier Group (Vācija), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu kopuzņēmumu (JV, Krievijas Federācija). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2014. gada 17. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Russian Machines RM (Russian Machines, Krievijas Federācija), ko pilnībā kontrolē Basic Element (Krievijas Federācija), un Fritzmeier Auslandsholding GmbH & Co. KG (Fritzmeier, Vācija), kuru pilnībā kontrolē Fritzmeier Group (Vācija), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu kopuzņēmumu (JV, Krievijas Federācija).

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   uzņēmums Russian Machines
  : dažādu civilo mašīnu un iekārtu ražotājs Krievijas Federācijā,
  —   uzņēmums Fritzmeier
  : transportlīdzekļu ražošanas nozarē un lauksaimniecībā izmantojamu vadītāja kabīņu, sistēmu daļu un detaļu ražotājs visā pasaulē,
  —   uzņēmums JV
  : darbosies Krievijas Federācijā un, iespējams, citās NVS valstīs celtniecības iekārtās, lauksaimniecības tehnikā, autokrāvējos un citos transportlīdzekļos izmantojamu kabīņu projektēšanas, inženierijas, testēšanas, ražošanas, montāžas, tirdzniecības un pārdošanas jomā. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   uzņēmums Russian Machines
  : dažādu civilo mašīnu un iekārtu ražotājs Krievijas Federācijā,

—   uzņēmums Fritzmeier
  : transportlīdzekļu ražošanas nozarē un lauksaimniecībā izmantojamu vadītāja kabīņu, sistēmu daļu un detaļu ražotājs visā pasaulē,

—   uzņēmums JV
  : darbosies Krievijas Federācijā un, iespējams, citās NVS valstīs celtniecības iekārtās, lauksaimniecības tehnikā, autokrāvējos un citos transportlīdzekļos izmantojamu kabīņu projektēšanas, inženierijas, testēšanas, ražošanas, montāžas, tirdzniecības un pārdošanas jomā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7271 – Russian Machines / Fritzmeier / JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7271 – Russian Machines / Fritzmeier / JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---