# Jurnalul Oficial C 158/2014

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 158 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5724 mai 2014 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 158

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5724 mai 2014

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Curtea de Conturi |
| 2014/C 158/01 | Raport privind auditul gestionării de către Banca Centrală Europeană a amprentei sale de carbon însoțit de răspunsurile Băncii Centrale Europene | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

2014/C 158/01

Raport privind auditul gestionării de către Banca Centrală Europeană a amprentei sale de carbon însoțit de răspunsurile Băncii Centrale Europene

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

| 24.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/1

---

Raport privind auditul gestionării de către Banca Centrală Europeană a amprentei sale de carbon însoțit de răspunsurile Băncii Centrale Europene

2014/C 158/01

CUPRINS

Introducere

Sfera și abordarea auditului

Constatările de audit

Strategii destinate să reducă emisiile de dioxid de carbon

Reducerea emisiilor de dioxid de carbon

Compensarea pentru emisiile reziduale

Către un calcul exhaustiv al amprentei de carbon

Instrumente pentru managementul de mediu

Sistemul european de management de mediu și audit (EMAS)

Programul GreenBuilding

Codul de conduită al UE privind eficiența energetică a centrelor de date

Achiziții sustenabile

Normele BCE privind achizițiile

Manualul de practici organizaționale (Business Practice Handbook) al BCE

Orientarea privind achizițiile sustenabile

Examinarea unui eșantion de proceduri de achiziții

Concluzii și recomandări

A definit BCE strategii care să reducă emisiile de dioxid de carbon și le-a pus în aplicare în mod eficace?

Dispune BCE de instrumente adecvate pentru managementul de mediu care să sprijine o ameliorare continuă?

A adoptat BCE standarde de achiziții durabile și au fost respectate aceste standarde?

INTRODUCERE

| 1. | Banca Centrală Europeană (denumită în continuare „Banca” sau „BCE”) formează, împreună cu băncile centrale naționale ale tuturor statelor membre ale Uniunii Europene (UE), Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC). Obiectivul principal al SEBC este menținerea stabilității prețurilor. SEBC susține, de asemenea, politicile economice generale ale UE pentru a contribui la realizarea obiectivelor Uniunii. În acest scop, BCE îndeplinește funcțiile specificate în statutul său (1) și este responsabilă de gestionarea activităților și a finanțelor sale. |
| --- | --- |

1.

Banca Centrală Europeană (denumită în continuare „Banca” sau „BCE”) formează, împreună cu băncile centrale naționale ale tuturor statelor membre ale Uniunii Europene (UE), Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC). Obiectivul principal al SEBC este menținerea stabilității prețurilor. SEBC susține, de asemenea, politicile economice generale ale UE pentru a contribui la realizarea obiectivelor Uniunii. În acest scop, BCE îndeplinește funcțiile specificate în statutul său (1) și este responsabilă de gestionarea activităților și a finanțelor sale.

| 2. | Auditul desfășurat de Curtea de Conturi Europeană (denumită în continuare „Curtea”) se bazează pe articolul 27 alineatul (2) din statut, care prevede o examinare a eficienței administrării BCE. Auditul acoperă managementul de mediu al BCE și se concentrează în special pe măsurile luate pentru a reduce amprenta de carbon (2) generată de activitățile Băncii, în calitatea sa de instituție publică. |
| --- | --- |

2.

Auditul desfășurat de Curtea de Conturi Europeană (denumită în continuare „Curtea”) se bazează pe articolul 27 alineatul (2) din statut, care prevede o examinare a eficienței administrării BCE. Auditul acoperă managementul de mediu al BCE și se concentrează în special pe măsurile luate pentru a reduce amprenta de carbon (2) generată de activitățile Băncii, în calitatea sa de instituție publică.

| 3. | Organele de decizie ale BCE sunt Consiliul guvernatorilor și Comitetul executiv. Comitetul executiv deține responsabilitatea globală privind gestionarea activității zilnice și a resurselor BCE, inclusiv managementul de mediu. Comitetul adoptă politica de mediu și cadrul de guvernanță în materie de mediu, pune la dispoziție resurse și numește un coordonator de mediu și un ofițer de mediu. De asemenea, Comitetul executiv validează declarația anuală de mediu a BCE și autorizează publicarea acesteia. |
| --- | --- |

3.

Organele de decizie ale BCE sunt Consiliul guvernatorilor și Comitetul executiv. Comitetul executiv deține responsabilitatea globală privind gestionarea activității zilnice și a resurselor BCE, inclusiv managementul de mediu. Comitetul adoptă politica de mediu și cadrul de guvernanță în materie de mediu, pune la dispoziție resurse și numește un coordonator de mediu și un ofițer de mediu. De asemenea, Comitetul executiv validează declarația anuală de mediu a BCE și autorizează publicarea acesteia.

| 4. | Potrivit articolului 11 din Tratatul privind funcționarea UE (TFUE), cerințele de protecție a mediului trebuie integrate în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor Uniunii, în special pentru promovarea dezvoltării durabile. |
| --- | --- |

4.

Potrivit articolului 11 din Tratatul privind funcționarea UE (TFUE), cerințele de protecție a mediului trebuie integrate în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor Uniunii, în special pentru promovarea dezvoltării durabile.

| 5. | Politica Uniunii în domeniul mediului se bazează pe principiile precauției și acțiunii preventive, pe principiul remedierii, cu prioritate la sursă, a daunelor provocate mediului și pe principiul „poluatorul plătește” (3). |
| --- | --- |

5.

Politica Uniunii în domeniul mediului se bazează pe principiile precauției și acțiunii preventive, pe principiul remedierii, cu prioritate la sursă, a daunelor provocate mediului și pe principiul „poluatorul plătește” (3).

SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI

| 6. | În cadrul auditului realizat de Curte în 2013, s-a evaluat dacă, în perioada 2008-2013, BCE a dispus de o politică menită să reducă impactul negativ al operațiunilor sale administrative asupra mediului și dacă această politică a fost pusă în aplicare în mod eficace (4). Curtea a examinat:






  — | dacă au fost definite și dacă au fost puse în aplicare în mod eficace strategii care să reducă emisiile de dioxid de carbon; |
| --- | --- | --- |

6.

În cadrul auditului realizat de Curte în 2013, s-a evaluat dacă, în perioada 2008-2013, BCE a dispus de o politică menită să reducă impactul negativ al operațiunilor sale administrative asupra mediului și dacă această politică a fost pusă în aplicare în mod eficace (4). Curtea a examinat:

—

dacă au fost definite și dacă au fost puse în aplicare în mod eficace strategii care să reducă emisiile de dioxid de carbon;

| — | dacă existau instrumente adecvate pentru managementul de mediu, care să sprijine o ameliorare continuă; |
| --- | --- |

—

dacă existau instrumente adecvate pentru managementul de mediu, care să sprijine o ameliorare continuă;

| — | dacă fuseseră adoptate standarde de achiziții sustenabile și dacă aceste standarde erau respectate. |
| --- | --- |

—

dacă fuseseră adoptate standarde de achiziții sustenabile și dacă aceste standarde erau respectate.

| 7. | Auditul s-a bazat pe chestionare, interviuri și o analiză a documentelor și a statisticilor puse la dispoziție de BCE. De asemenea, auditul a inclus examinarea unui eșantion de proceduri de achiziții. |
| --- | --- |

7.

Auditul s-a bazat pe chestionare, interviuri și o analiză a documentelor și a statisticilor puse la dispoziție de BCE. De asemenea, auditul a inclus examinarea unui eșantion de proceduri de achiziții.

| 8. | Auditul nu a fost un audit al emisiilor de dioxid de carbon, adică obiectivul său nu a fost să reefectueze calculul amprentei de carbon a BCE sau să verifice exactitatea datelor subiacente. |
| --- | --- |

8.

Auditul nu a fost un audit al emisiilor de dioxid de carbon, adică obiectivul său nu a fost să reefectueze calculul amprentei de carbon a BCE sau să verifice exactitatea datelor subiacente.

CONSTATĂRILE DE AUDIT

Strategii destinate să reducă emisiile de dioxid de carbon

| 9. | În lumina principiilor prevăzute în tratat (a se vedea punctul 5), există două modalități complementare de a reduce impactul emisiilor de dioxid de carbon ale BCE asupra mediului:






  (a) | în mod prioritar, prin reducerea acestor emisii; |
| --- | --- | --- |

9.

În lumina principiilor prevăzute în tratat (a se vedea punctul 5), există două modalități complementare de a reduce impactul emisiilor de dioxid de carbon ale BCE asupra mediului:

(a)

în mod prioritar, prin reducerea acestor emisii;

| (b) | prin „neutralizarea” emisiilor reziduale produse, pe baza unui mecanism de compensare. |
| --- | --- |

(b)

prin „neutralizarea” emisiilor reziduale produse, pe baza unui mecanism de compensare.

Reducerea emisiilor de dioxid de carbon

Angajamentul de a reduce emisiile

| 10. | Potrivit celei mai recente versiuni a politicii sale de mediu, din iunie 2013 (5), „BCE este decisă să își îmbunătățească în mod continuu performanțele de mediu și să își reducă la minimum amprenta ecologică prin [...] luarea de măsuri pentru a reduce emisiile de dioxid de carbon în cadrul operațiunilor sale zilnice [...].” |
| --- | --- |

10.

Potrivit celei mai recente versiuni a politicii sale de mediu, din iunie 2013 (5), „BCE este decisă să își îmbunătățească în mod continuu performanțele de mediu și să își reducă la minimum amprenta ecologică prin [...] luarea de măsuri pentru a reduce emisiile de dioxid de carbon în cadrul operațiunilor sale zilnice [...].”

| 11. | În comparație cu versiunile anterioare (6), textul acestei ultime versiuni a politicii de mediu a îndepărtat anumite ambiguități. Versiunile anterioare conțineau angajamentul potrivit căruia emisiile de CO2 produse de BCE ar trebui să fie reduse doar „în principiu”. |
| --- | --- |

11.

În comparație cu versiunile anterioare (6), textul acestei ultime versiuni a politicii de mediu a îndepărtat anumite ambiguități. Versiunile anterioare conțineau angajamentul potrivit căruia emisiile de CO2 produse de BCE ar trebui să fie reduse doar „în principiu”.

Nivelurile-țintă de reducere

| 12. | BCE și-a stabilit niveluri-țintă de reducere a emisiilor în declarațiile sale de mediu. Prima țintă a fost o reducere de 15 % din amprenta totală de carbon în 2011, în comparație cu datele raportate pentru 2009 (7). Pentru 2013, BCE a avut ca țintă reducerea amprentei totale de carbon cu 10 % față de datele raportate pentru 2011. Nu au fost stabilite nici ținte pe termen mediu (respectiv pentru 2020), nici ținte pe termen lung (și anume după 2020). Stabilirea unor astfel de ținte este importantă pentru planificare și pentru a se asigura caracterul sustenabil al managementului de mediu al unei organizații. |
| --- | --- |

12.

BCE și-a stabilit niveluri-țintă de reducere a emisiilor în declarațiile sale de mediu. Prima țintă a fost o reducere de 15 % din amprenta totală de carbon în 2011, în comparație cu datele raportate pentru 2009 (7). Pentru 2013, BCE a avut ca țintă reducerea amprentei totale de carbon cu 10 % față de datele raportate pentru 2011. Nu au fost stabilite nici ținte pe termen mediu (respectiv pentru 2020), nici ținte pe termen lung (și anume după 2020). Stabilirea unor astfel de ținte este importantă pentru planificare și pentru a se asigura caracterul sustenabil al managementului de mediu al unei organizații.

Evoluții înregistrate la nivelul emisiilor de CO2

| 13. | 2008 a fost primul an în care amprenta de carbon a BCE a fost raportată. În comparație cu 2008, BCE a reușit să își reducă amprenta de carbon în 2012 în termeni absoluți (diminuare a cantității totale de emisii), în ciuda creșterii numărului de angajați. Aceasta a determinat o reducere și mai importantă în termeni relativi (per loc de muncă alocat). În
  tabelul 1
  este prezentată această evoluție, atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi. |
| --- | --- |

13.

2008 a fost primul an în care amprenta de carbon a BCE a fost raportată. În comparație cu 2008, BCE a reușit să își reducă amprenta de carbon în 2012 în termeni absoluți (diminuare a cantității totale de emisii), în ciuda creșterii numărului de angajați. Aceasta a determinat o reducere și mai importantă în termeni relativi (per loc de muncă alocat). În
  tabelul 1
  este prezentată această evoluție, atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi.

Tabelul 1 — Reducerea emisiilor de CO2 în termeni absoluți și în termeni relativi (pentru elementele incluse în raportarea pe 2008)

| | 2008 | 2012 | Evoluție |
| --- | --- | --- | --- |
| Emisii totale (în tone de CO2 echivalent) | 17 023 | 9 617 | – 43,5 % |
| Numărul locurilor de muncă alocate | 2 140 | 2 399 | + 12,1 % |
| Emisii per loc de muncă alocat (în tone de CO2 echivalent) | 7,95 | 4,01 | – 49,6 % |
| Sursa: Declarația de mediu a BCE pe 2013, calcule efectuate de Curtea de Conturi Europeană. |

2008

2012

Evoluție

Emisii totale (în tone de CO2 echivalent)

17 023

9 617

– 43,5 %

Numărul locurilor de muncă alocate

2 140

2 399

+ 12,1 %

Emisii per loc de muncă alocat (în tone de CO2 echivalent)

7,95

4,01

– 49,6 %

Sursa: Declarația de mediu a BCE pe 2013, calcule efectuate de Curtea de Conturi Europeană.

| 14. | Reducerile obținute până în prezent pot fi atribuite, în mare măsură, achiziționării de energie electrică ecologică (8). S-au obținut, de asemenea, reduceri legate de încălzire și de răcire, precum și de emisiile asociate consumului de hârtie și publicațiilor tipărite. Emisiile aferente deplasărilor profesionale (cu mașina, cu trenul sau cu avionul) erau, în 2012, la același nivel ca în 2008 (pentru cifrele detaliate, a se vedea
  tabelul 2
  ). |
| --- | --- |

14.

Reducerile obținute până în prezent pot fi atribuite, în mare măsură, achiziționării de energie electrică ecologică (8). S-au obținut, de asemenea, reduceri legate de încălzire și de răcire, precum și de emisiile asociate consumului de hârtie și publicațiilor tipărite. Emisiile aferente deplasărilor profesionale (cu mașina, cu trenul sau cu avionul) erau, în 2012, la același nivel ca în 2008 (pentru cifrele detaliate, a se vedea
  tabelul 2
  ).

| 15. | BCE nu se mai așteaptă să atingă ținta de reducere pentru 2013 (a se vedea punctul 12), deoarece consideră că a epuizat lista îmbunătățirilor fezabile din punct de vedere tehnic și financiar care ar putea fi aduse în clădirile pe care le închiriază în prezent. În plus, BCE anticipează impactul creșterii efectivului de personal ca urmare a noilor sarcini de supraveghere bancară. |
| --- | --- |

15.

BCE nu se mai așteaptă să atingă ținta de reducere pentru 2013 (a se vedea punctul 12), deoarece consideră că a epuizat lista îmbunătățirilor fezabile din punct de vedere tehnic și financiar care ar putea fi aduse în clădirile pe care le închiriază în prezent. În plus, BCE anticipează impactul creșterii efectivului de personal ca urmare a noilor sarcini de supraveghere bancară.

Compensarea pentru emisiile reziduale

| 16. | Compensarea emisiilor de dioxid de carbon este un mecanism prin care o organizație realizează o „neutralizare” a propriilor sale emisii de dioxid de carbon sau a unei părți dintre ele, plătind pentru o economie de dioxid de carbon echivalent realizată în altă parte a lumii, de exemplu, o economie obținută prin reducerea emisiilor cu ajutorul parcurilor eoliene care înlocuiesc centralele electrice pe bază de cărbune. În cazul în care toate emisiile care nu pot fi evitate sunt compensate, o activitate poate fi considerată ca fiind neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon (9). |
| --- | --- |

16.

Compensarea emisiilor de dioxid de carbon este un mecanism prin care o organizație realizează o „neutralizare” a propriilor sale emisii de dioxid de carbon sau a unei părți dintre ele, plătind pentru o economie de dioxid de carbon echivalent realizată în altă parte a lumii, de exemplu, o economie obținută prin reducerea emisiilor cu ajutorul parcurilor eoliene care înlocuiesc centralele electrice pe bază de cărbune. În cazul în care toate emisiile care nu pot fi evitate sunt compensate, o activitate poate fi considerată ca fiind neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon (9).

| 17. | Potrivit Declarației de mediu pe 2013 a BCE, compensarea a fost utilizată pentru toate deplasările profesionale cu trenul cu Deutsche Bahn. Cu 30,9 tone de CO2 în 2012, aceasta a reprezentat doar o mică parte din amprenta totală de carbon. |
| --- | --- |

17.

Potrivit Declarației de mediu pe 2013 a BCE, compensarea a fost utilizată pentru toate deplasările profesionale cu trenul cu Deutsche Bahn. Cu 30,9 tone de CO2 în 2012, aceasta a reprezentat doar o mică parte din amprenta totală de carbon.

| 18. | În ceea ce privește achizițiile de servicii pentru deplasările profesionale internaționale, Orientarea privind achizițiile sustenabile elaborată de BCE în decembrie 2012 conține o recomandare potrivit căreia Banca ar trebui să includă cerința ca ofertantul câștigător să compenseze în totalitate (100 %) emisiile de gaze cu efect de seră cauzate de deplasările profesionale. Orientarea conține, de asemenea, propunerea ca proiectele legate de realizarea de compensări pentru emisiile de carbon să respecte criteriile privind adiționalitatea și permanența, propunerea de a se evita relocarea emisiilor de dioxid de carbon și dubla contabilizare, precum și propunerea verificării compensărilor de către un organism terț independent. |
| --- | --- |

18.

În ceea ce privește achizițiile de servicii pentru deplasările profesionale internaționale, Orientarea privind achizițiile sustenabile elaborată de BCE în decembrie 2012 conține o recomandare potrivit căreia Banca ar trebui să includă cerința ca ofertantul câștigător să compenseze în totalitate (100 %) emisiile de gaze cu efect de seră cauzate de deplasările profesionale. Orientarea conține, de asemenea, propunerea ca proiectele legate de realizarea de compensări pentru emisiile de carbon să respecte criteriile privind adiționalitatea și permanența, propunerea de a se evita relocarea emisiilor de dioxid de carbon și dubla contabilizare, precum și propunerea verificării compensărilor de către un organism terț independent.

| 19. | Cu toate acestea, politica de mediu a BCE nu abordează problema compensării. |
| --- | --- |

19.

Cu toate acestea, politica de mediu a BCE nu abordează problema compensării.

Către un calcul exhaustiv al amprentei de carbon

Nu există niciun act legislativ la nivelul UE cu privire la modul de calculare a amprentei de carbon

| 20. | În opinia Curții, deținerea de informații fiabile și complete privind dimensiunea reală a amprentei de carbon a unei organizații reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru definirea și punerea în aplicare a unor strategii eficace de diminuare. |
| --- | --- |

20.

În opinia Curții, deținerea de informații fiabile și complete privind dimensiunea reală a amprentei de carbon a unei organizații reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru definirea și punerea în aplicare a unor strategii eficace de diminuare.

| 21. | Cu toate acestea, nu există niciun act legislativ obligatoriu la nivelul UE cu privire la modul de calculare a amprentei de carbon a unei instituții publice. Într-o recomandare adoptată la 9 aprilie 2013 (10), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) încurajează utilizarea metodei privind amprenta de mediu a organizațiilor (Organisation Environmental Footprint — OEF) pentru măsurarea sau comunicarea performanței de mediu a organizațiilor publice pe durata ciclului lor de viață. Utilizatorii metodei OEF ar trebui să respecte principiile relevanței, exhaustivității, coerenței, exactității și transparenței. |
| --- | --- |

21.

Cu toate acestea, nu există niciun act legislativ obligatoriu la nivelul UE cu privire la modul de calculare a amprentei de carbon a unei instituții publice. Într-o recomandare adoptată la 9 aprilie 2013 (10), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) încurajează utilizarea metodei privind amprenta de mediu a organizațiilor (Organisation Environmental Footprint — OEF) pentru măsurarea sau comunicarea performanței de mediu a organizațiilor publice pe durata ciclului lor de viață. Utilizatorii metodei OEF ar trebui să respecte principiile relevanței, exhaustivității, coerenței, exactității și transparenței.

Numărul elementelor luate în considerare la calcularea amprentei de carbon a BCE a fost extins din ce în ce mai mult

| 22. | Elementele luate în considerare inițial la calcularea amprentei de carbon a BCE în 2008 au acoperit emisiile cauzate de încălzire și de răcire, de consumul de energie electrică, de deplasările profesionale, precum și de consumul de hârtie și de tipărirea publicațiilor. Numărul elementelor din 2008 a fost extins de două ori, în 2011 și în 2012. |
| --- | --- |

22.

Elementele luate în considerare inițial la calcularea amprentei de carbon a BCE în 2008 au acoperit emisiile cauzate de încălzire și de răcire, de consumul de energie electrică, de deplasările profesionale, precum și de consumul de hârtie și de tipărirea publicațiilor. Numărul elementelor din 2008 a fost extins de două ori, în 2011 și în 2012.

| 23. | Emisiile generate de călătoriile efectuate de către participanții la conferințe au fost incluse începând din 2011. S-a estimat că, în 2012, emisiile de CO2 generate de un număr de 20 000 de participanți externi la conferințe și la alte evenimente se ridicau la aproximativ 4 000 de tone. Cu toate acestea, este posibil ca o parte dintre aceste emisii să fi fost deja luate în considerare de către organizațiile de unde proveneau acești participanți, astfel încât există riscul unei duble contabilizări. Pe de altă parte, vizitatorii care au călătorit pentru a ajunge la sediul BCE în 2012 (aproape 70 000 de persoane, altele decât cele participante la conferințe) nu au fost luați în considerare la efectuarea calculelor. |
| --- | --- |

23.

Emisiile generate de călătoriile efectuate de către participanții la conferințe au fost incluse începând din 2011. S-a estimat că, în 2012, emisiile de CO2 generate de un număr de 20 000 de participanți externi la conferințe și la alte evenimente se ridicau la aproximativ 4 000 de tone. Cu toate acestea, este posibil ca o parte dintre aceste emisii să fi fost deja luate în considerare de către organizațiile de unde proveneau acești participanți, astfel încât există riscul unei duble contabilizări. Pe de altă parte, vizitatorii care au călătorit pentru a ajunge la sediul BCE în 2012 (aproape 70 000 de persoane, altele decât cele participante la conferințe) nu au fost luați în considerare la efectuarea calculelor.

| 24. | Emisiile rezultate din consumul de energie al centrului extern de date, precum și cele generate de agenții de răcire utilizați în sediul BCE au fost incluse începând cu 2012. |
| --- | --- |

24.

Emisiile rezultate din consumul de energie al centrului extern de date, precum și cele generate de agenții de răcire utilizați în sediul BCE au fost incluse începând cu 2012.

| 25. | În
  tabelul 2
  este prezentată o comparație între elementele incluse inițial în raportarea pe 2008 și elementele suplimentare din 2012. |
| --- | --- |

25.

În
  tabelul 2
  este prezentată o comparație între elementele incluse inițial în raportarea pe 2008 și elementele suplimentare din 2012.

Tabelul 2 — Clasificarea emisiilor în funcție de sursa lor (elementele incluse în raportarea pe 2008 comparativ cu cele din raportarea pe 2012)

| Emisii din diferite surse (în tone de CO2 echivalent) | 2008 | 2012 | Procentul din amprenta de carbon pe 2012 |
| --- | --- | --- | --- |
| Elementele din 2008 |
| Încălzire și răcire | 5 495,80 | 4 871,70 | 27,4 % |
| Energie electrică | 8 831,50 | 2 504,90 | 14,1 % |
| Deplasări profesionale | 1 741,40 | 1 748,80 | 9,8 % |
| Consum de hârtie și tipărirea de publicații | 954,30 | 491,20 | 2,8 % |
| TOTAL doar pentru elementele din 2008 | 17 023,00 | 9 616,60 | 54,0 % |
| Elementele suplimentare din 2012 |
| Călătorii efectuate de către participanții la conferințe | nu se aplică | 4 059,80 | 22,8 % |
| Consumul de energie al centrului extern de date | nu se aplică | 4 085,50 | 23,0 % |
| Agenți de răcire | nu se aplică | 31,10 | 0,2 % |
| TOTAL 2012 doar pentru elementele suplimentare | nu se aplică | 8 176,40 | 46,0 % |
| TOTAL 2008 și elementele suplimentare din 2012 | nu se aplică | 17 793,00 | 100 % |
| Sursa: Declarația de mediu a BCE pe 2013, calcule efectuate de Curtea de Conturi Europeană. |

Emisii din diferite surse (în tone de CO2 echivalent)

2008

2012

Procentul din amprenta de carbon pe 2012

Elementele din 2008

Încălzire și răcire

5 495,80

4 871,70

27,4 %

Energie electrică

8 831,50

2 504,90

14,1 %

Deplasări profesionale

1 741,40

1 748,80

9,8 %

Consum de hârtie și tipărirea de publicații

954,30

491,20

2,8 %

TOTAL doar pentru elementele din 2008

17 023,00

9 616,60

54,0 %

Elementele suplimentare din 2012

Călătorii efectuate de către participanții la conferințe

nu se aplică

4 059,80

22,8 %

Consumul de energie al centrului extern de date

nu se aplică

4 085,50

23,0 %

Agenți de răcire

nu se aplică

31,10

0,2 %

TOTAL 2012 doar pentru elementele suplimentare

nu se aplică

8 176,40

46,0 %

TOTAL 2008 și elementele suplimentare din 2012

nu se aplică

17 793,00

100 %

Sursa: Declarația de mediu a BCE pe 2013, calcule efectuate de Curtea de Conturi Europeană.

Oportunități suplimentare pentru a ameliora transparența, exhaustivitatea și relevanța

| 26. | Dacă se ia în considerare metoda OEF recomandată de Comisie în 2013 (11), o serie de elemente lipsesc din raportarea BCE cu privire la amprenta de carbon, în special emisiile cauzate de către personalul care face naveta de la domiciliu la locul de muncă și emisiile cauzate de construirea clădirii NEP (12). |
| --- | --- |

26.

Dacă se ia în considerare metoda OEF recomandată de Comisie în 2013 (11), o serie de elemente lipsesc din raportarea BCE cu privire la amprenta de carbon, în special emisiile cauzate de către personalul care face naveta de la domiciliu la locul de muncă și emisiile cauzate de construirea clădirii NEP (12).

Instrumente pentru managementul de mediu

Sistemul european de management de mediu și audit (EMAS)

| 27. | Potrivit Comisiei, Sistemul european de management de mediu și audit (EMAS) (13)„este cel mai credibil și cel mai robust instrument de management de mediu de pe piață” (14). Obiectivul EMAS este acela de a promova îmbunătățirea continuă a performanței de mediu a organizațiilor. |
| --- | --- |

27.

Potrivit Comisiei, Sistemul european de management de mediu și audit (EMAS) (13)„este cel mai credibil și cel mai robust instrument de management de mediu de pe piață” (14). Obiectivul EMAS este acela de a promova îmbunătățirea continuă a performanței de mediu a organizațiilor.

| 28. | Participarea la EMAS este voluntară, iar organizațiile participante au „posibilitatea [...] să obțină astfel avantaje suplimentare în ceea ce privește controlul normativ, economiile de costuri și imaginea publică, cu condiția [...] să poată demonstra o îmbunătățire a performanței lor de mediu” (15). |
| --- | --- |

28.

Participarea la EMAS este voluntară, iar organizațiile participante au „posibilitatea [...] să obțină astfel avantaje suplimentare în ceea ce privește controlul normativ, economiile de costuri și imaginea publică, cu condiția [...] să poată demonstra o îmbunătățire a performanței lor de mediu” (15).

Aderarea la EMAS și domeniul de aplicare al EMAS

| 29. | BCE a obținut prima sa validare EMAS în iulie 2010 (16) și o revalidare în iulie 2013. Verificatorul extern de mediu a confirmat că politica de mediu a BCE, programul în materie de mediu, sistemul de management de mediu și declarația de mediu consolidată pe 2013 erau conforme cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 și că nu existau dovezi de nerespectare a cerințelor legale aplicabile în materie de mediu. |
| --- | --- |

29.

BCE a obținut prima sa validare EMAS în iulie 2010 (16) și o revalidare în iulie 2013. Verificatorul extern de mediu a confirmat că politica de mediu a BCE, programul în materie de mediu, sistemul de management de mediu și declarația de mediu consolidată pe 2013 erau conforme cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 și că nu existau dovezi de nerespectare a cerințelor legale aplicabile în materie de mediu.

| 30. | EMAS a fost implementat prin utilizarea resurselor umane existente (situație neutră din punctul de vedere al numărului de angajați). Costurile financiare pentru utilizarea EMAS (consultanță, certificare, activități de comunicare) se situează la un nivel sub 100 000 de euro pe an. |
| --- | --- |

30.

EMAS a fost implementat prin utilizarea resurselor umane existente (situație neutră din punctul de vedere al numărului de angajați). Costurile financiare pentru utilizarea EMAS (consultanță, certificare, activități de comunicare) se situează la un nivel sub 100 000 de euro pe an.

| 31. | EMAS se aplică tuturor activităților tehnice și administrative care se desfășoară în clădirile principale ale BCE de la Frankfurt pe Main. Este vorba despre trei clădiri de mare înălțime care sunt închiriate, și anume Eurotower, fosta clădire Commerzbank și Eurotheum. Luate împreună, acestea reprezintă o suprafață brută de aproximativ 133 000 de metri pătrați. |
| --- | --- |

31.

EMAS se aplică tuturor activităților tehnice și administrative care se desfășoară în clădirile principale ale BCE de la Frankfurt pe Main. Este vorba despre trei clădiri de mare înălțime care sunt închiriate, și anume Eurotower, fosta clădire Commerzbank și Eurotheum. Luate împreună, acestea reprezintă o suprafață brută de aproximativ 133 000 de metri pătrați.

| 32. | În plus, BCE închiriază spațiu într-un centru extern de date din zona orașului Frankfurt, însă acesta nu intră în domeniul de aplicare al EMAS. Emisiile de CO2 generate de acest centru de date au fost raportate, pentru prima dată, în Declarația de mediu pe 2013. |
| --- | --- |

32.

În plus, BCE închiriază spațiu într-un centru extern de date din zona orașului Frankfurt, însă acesta nu intră în domeniul de aplicare al EMAS. Emisiile de CO2 generate de acest centru de date au fost raportate, pentru prima dată, în Declarația de mediu pe 2013.

| 33. | Pregătirile pentru aplicarea EMAS în noul sediu al BCE sunt în curs. Lucrările de construcție urmează să fie finalizate în 2014. |
| --- | --- |

33.

Pregătirile pentru aplicarea EMAS în noul sediu al BCE sunt în curs. Lucrările de construcție urmează să fie finalizate în 2014.

| 34. | La 9 noiembrie 2013, BCE și-a anunțat decizia de a continua să închirieze clădirea Eurotower, care intră în domeniul de aplicare al EMAS, pentru a găzdui personalul responsabil de supravegherea bancară (17). |
| --- | --- |

34.

La 9 noiembrie 2013, BCE și-a anunțat decizia de a continua să închirieze clădirea Eurotower, care intră în domeniul de aplicare al EMAS, pentru a găzdui personalul responsabil de supravegherea bancară (17).

Programul de management de mediu EMAS

| 35. | Anticipând mutarea în noul sediu al BCE, sensibilizarea cu privire la problemele de mediu și schimbările de comportament în acest sens au devenit principalul obiectiv al programului de management de mediu pentru perioada 2012-2013. Se preconizează că acestea vor continua să constituie principalul obiectiv, deoarece BCE se așteaptă ca noul sediu să respecte standarde tehnice și de mediu ridicate. |
| --- | --- |

35.

Anticipând mutarea în noul sediu al BCE, sensibilizarea cu privire la problemele de mediu și schimbările de comportament în acest sens au devenit principalul obiectiv al programului de management de mediu pentru perioada 2012-2013. Se preconizează că acestea vor continua să constituie principalul obiectiv, deoarece BCE se așteaptă ca noul sediu să respecte standarde tehnice și de mediu ridicate.

| 36. | Măsurile legate de sensibilizare și de schimbările de comportament erau formulate vag în programul pentru perioada 2012-2013, de exemplu, „Informarea detaliată a personalului cu privire la soluțiile de sustenabilitate ecologică la locul de muncă și la domiciliu” sau „Încurajarea personalului să utilizeze mijloacele de transport public atunci când se deplasează către și de la locul de muncă”. Impactul global al acestor măsuri este, așadar, dificil de evaluat. |
| --- | --- |

36.

Măsurile legate de sensibilizare și de schimbările de comportament erau formulate vag în programul pentru perioada 2012-2013, de exemplu, „Informarea detaliată a personalului cu privire la soluțiile de sustenabilitate ecologică la locul de muncă și la domiciliu” sau „Încurajarea personalului să utilizeze mijloacele de transport public atunci când se deplasează către și de la locul de muncă”. Impactul global al acestor măsuri este, așadar, dificil de evaluat.

| 37. | În prezent, BCE nu dispune de informații fiabile privind utilizarea mijloacelor de transport public pentru deplasarea către și de la locul de muncă. În 2008 și în 2012, s-au realizat sondaje în rândul personalului cu privire la modalitățile de transport utilizate, dar acestea nu au condus la obținerea unor date reprezentative. |
| --- | --- |

37.

În prezent, BCE nu dispune de informații fiabile privind utilizarea mijloacelor de transport public pentru deplasarea către și de la locul de muncă. În 2008 și în 2012, s-au realizat sondaje în rândul personalului cu privire la modalitățile de transport utilizate, dar acestea nu au condus la obținerea unor date reprezentative.

| 38. | O altă prioritate din cadrul programului de management de mediu pentru perioada 2012-2013 o reprezintă achizițiile sustenabile. Această chestiune este abordată la punctele 44-56. |
| --- | --- |

38.

O altă prioritate din cadrul programului de management de mediu pentru perioada 2012-2013 o reprezintă achizițiile sustenabile. Această chestiune este abordată la punctele 44-56.

Programul GreenBuilding

| 39. | În 2005, Centrul Comun de Cercetare al Comisiei (JRC) a lansat programul GreenBuilding. Programul își propune să inițieze investiții în eficiența energetică în clădiri nerezidențiale care sunt, în mod evident, profitabile, dar care depășesc standardele impuse de directiva europeană privind clădirile și de codurile naționale în vigoare privind clădirile. Un „partener GreenBuilding” (18) trebuie să se asigure că noile clădiri au un consum total de energie primară cu 25 % mai redus, dacă este viabil din punct de vedere economic, decât cel prevăzut în standardul în vigoare privind clădirile. |
| --- | --- |

39.

În 2005, Centrul Comun de Cercetare al Comisiei (JRC) a lansat programul GreenBuilding. Programul își propune să inițieze investiții în eficiența energetică în clădiri nerezidențiale care sunt, în mod evident, profitabile, dar care depășesc standardele impuse de directiva europeană privind clădirile și de codurile naționale în vigoare privind clădirile. Un „partener GreenBuilding” (18) trebuie să se asigure că noile clădiri au un consum total de energie primară cu 25 % mai redus, dacă este viabil din punct de vedere economic, decât cel prevăzut în standardul în vigoare privind clădirile.

| 40. | În decembrie 2009, BCE a prezentat JRC dovezi potrivit cărora modul de proiectare a noului sediu al BCE respectă cerința de 25 %, fiind astfel acceptată ca partener GreenBuilding. |
| --- | --- |

40.

În decembrie 2009, BCE a prezentat JRC dovezi potrivit cărora modul de proiectare a noului sediu al BCE respectă cerința de 25 %, fiind astfel acceptată ca partener GreenBuilding.

| 41. | Mai mult, potrivit Declarației de mediu pe 2013, se preconizează că noua clădire va fi cu 29 % mai eficientă din punct de vedere energetic decât standardul prevăzut de directiva germană din 2007 privind economia de energie. |
| --- | --- |

41.

Mai mult, potrivit Declarației de mediu pe 2013, se preconizează că noua clădire va fi cu 29 % mai eficientă din punct de vedere energetic decât standardul prevăzut de directiva germană din 2007 privind economia de energie.

| 42. | Până în prezent, nu au fost publicate informații definitive care să indice dacă BCE va solicita ca standardele programului GreenBuilding (19) să fie respectate cu ocazia renovării clădirii Eurotower, anterior ocupării sale de către personalul din cadrul BCE responsabil de supravegherea bancară (20). |
| --- | --- |

42.

Până în prezent, nu au fost publicate informații definitive care să indice dacă BCE va solicita ca standardele programului GreenBuilding (19) să fie respectate cu ocazia renovării clădirii Eurotower, anterior ocupării sale de către personalul din cadrul BCE responsabil de supravegherea bancară (20).

Codul de conduită al UE privind eficiența energetică a centrelor de date

| 43. | BCE nu a aderat la Codul european de conduită privind eficiența energetică a centrelor de date, care a fost promovat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei începând din 2008. Acest cod voluntar de conduită a fost creat ca răspuns la creșterea consumului de energie în centrele de date și din nevoia de a reduce impactul acestei creșteri asupra mediului, a situației economice și a securității aprovizionării cu energie. Obiectivul este acela de a oferi informații în acest sens operatorilor, clienților și proprietarilor centrelor de date și de a-i determina să reducă consumul de energie într-un mod eficient din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

43.

BCE nu a aderat la Codul european de conduită privind eficiența energetică a centrelor de date, care a fost promovat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei începând din 2008. Acest cod voluntar de conduită a fost creat ca răspuns la creșterea consumului de energie în centrele de date și din nevoia de a reduce impactul acestei creșteri asupra mediului, a situației economice și a securității aprovizionării cu energie. Obiectivul este acela de a oferi informații în acest sens operatorilor, clienților și proprietarilor centrelor de date și de a-i determina să reducă consumul de energie într-un mod eficient din punct de vedere economic.

Achiziții sustenabile

Normele BCE privind achizițiile

| 44. | Cadrul juridic pentru achizițiile de bunuri, servicii și lucrări de către BCE este definit în Decizia BCE/2007/5 de stabilire a normelor privind achizițiile (21). Această decizie face doar o referire scurtă la caracteristicile de mediu ale bunurilor, serviciilor și lucrărilor care urmează să fie achiziționate (22), iar noțiunea de „achiziții sustenabile” nu este menționată. |
| --- | --- |

44.

Cadrul juridic pentru achizițiile de bunuri, servicii și lucrări de către BCE este definit în Decizia BCE/2007/5 de stabilire a normelor privind achizițiile (21). Această decizie face doar o referire scurtă la caracteristicile de mediu ale bunurilor, serviciilor și lucrărilor care urmează să fie achiziționate (22), iar noțiunea de „achiziții sustenabile” nu este menționată.

Manualul de practici organizaționale (Business Practice Handbook) al BCE

| 45. | Normele interne privind achizițiile sunt stabilite în Manualul de practici organizaționale al BCE. Manualul conține angajamentul potrivit căruia „BCE achiziționează bunuri, servicii și lucrări într-un mod care să îi permită realizarea de progrese continue și măsurabile în ceea ce privește performanța sa în materie de mediu, acest lucru obținându-se prin reducerea impactului asupra mediului, menținându-se, în același timp, viabilitatea economică”. |
| --- | --- |

45.

Normele interne privind achizițiile sunt stabilite în Manualul de practici organizaționale al BCE. Manualul conține angajamentul potrivit căruia „BCE achiziționează bunuri, servicii și lucrări într-un mod care să îi permită realizarea de progrese continue și măsurabile în ceea ce privește performanța sa în materie de mediu, acest lucru obținându-se prin reducerea impactului asupra mediului, menținându-se, în același timp, viabilitatea economică”.

| 46. | În ceea ce privește certificarea de mediu, normele interne prevăd că aceasta ar trebui să facă întotdeauna parte din criteriile de selecție, în cazul în care o astfel de certificare este relevantă. |
| --- | --- |

46.

În ceea ce privește certificarea de mediu, normele interne prevăd că aceasta ar trebui să facă întotdeauna parte din criteriile de selecție, în cazul în care o astfel de certificare este relevantă.

| 47. | Pentru procedura bazată pe „oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic”, normele interne prevăd următoarele: „În cazul în care caracteristicile de mediu ale bunurilor, serviciilor sau lucrărilor sunt importante, ele ar trebui să reprezinte o parte semnificativă din ponderea totală.” |
| --- | --- |

47.

Pentru procedura bazată pe „oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic”, normele interne prevăd următoarele: „În cazul în care caracteristicile de mediu ale bunurilor, serviciilor sau lucrărilor sunt importante, ele ar trebui să reprezinte o parte semnificativă din ponderea totală.”

| 48. | Această formulare pare să facă referire la numărul total de puncte atribuite pentru preț și calitate, disponibile în cadrul unei proceduri de achiziții. Auditul Curții a revelat însă faptul că nu aceasta este interpretarea dată în general și că persoanele responsabile de achiziții tind să ia în considerare doar punctele pentru calitate atunci când stabilesc proporția pe care o ocupă caracteristicile de mediu în ponderea totală. Această abordare poate conduce la cazuri în care caracteristicile de mediu reprezintă mai puțin de 5 % din ponderea totală pentru preț și calitate. În astfel de cazuri, acestea nu sunt de natură să aibă un impact semnificativ asupra rezultatului procedurii. |
| --- | --- |

48.

Această formulare pare să facă referire la numărul total de puncte atribuite pentru preț și calitate, disponibile în cadrul unei proceduri de achiziții. Auditul Curții a revelat însă faptul că nu aceasta este interpretarea dată în general și că persoanele responsabile de achiziții tind să ia în considerare doar punctele pentru calitate atunci când stabilesc proporția pe care o ocupă caracteristicile de mediu în ponderea totală. Această abordare poate conduce la cazuri în care caracteristicile de mediu reprezintă mai puțin de 5 % din ponderea totală pentru preț și calitate. În astfel de cazuri, acestea nu sunt de natură să aibă un impact semnificativ asupra rezultatului procedurii.

Orientarea privind achizițiile sustenabile

| 49. | În decembrie 2012, Biroul central de achiziții al BCE a finalizat Orientarea BCE privind achizițiile sustenabile, cu scopul de a sprijini efectuarea sistematică de achiziții sustenabile. Orientarea oferă informații de bază, prezintă criteriile care trebuie aplicate pe parcursul procesului de achiziție și propune o procedură generală privind modul de efectuare a unor achiziții sustenabile. |
| --- | --- |

49.

În decembrie 2012, Biroul central de achiziții al BCE a finalizat Orientarea BCE privind achizițiile sustenabile, cu scopul de a sprijini efectuarea sistematică de achiziții sustenabile. Orientarea oferă informații de bază, prezintă criteriile care trebuie aplicate pe parcursul procesului de achiziție și propune o procedură generală privind modul de efectuare a unor achiziții sustenabile.

| 50. | Textul orientării a fost perfecționat în perioada 2010-2012 în cadrul mai multor achiziții-pilot. Acesta se bazează în mare parte pe recomandările practice ale Comisiei Europene pentru achizițiile publice ecologice (APE) care sunt prevăzute în manualul „Achiziții ecologice!” și în „Instrumentarul de formare privind APE” (23). |
| --- | --- |

50.

Textul orientării a fost perfecționat în perioada 2010-2012 în cadrul mai multor achiziții-pilot. Acesta se bazează în mare parte pe recomandările practice ale Comisiei Europene pentru achizițiile publice ecologice (APE) care sunt prevăzute în manualul „Achiziții ecologice!” și în „Instrumentarul de formare privind APE” (23).

| 51. | Orientarea se referă la categoriile de produse și de servicii identificate ca având cel mai mare impact asupra mediului în ceea ce privește operațiunile BCE, respectiv furnituri/materiale de birou, echipament informatic, servicii de curățenie, servicii de catering, deplasări spre și dinspre BCE, precum și funcționarea și întreținerea clădirilor BCE. Mai multe categorii pot fi incluse într-o etapă ulterioară. |
| --- | --- |

51.

Orientarea se referă la categoriile de produse și de servicii identificate ca având cel mai mare impact asupra mediului în ceea ce privește operațiunile BCE, respectiv furnituri/materiale de birou, echipament informatic, servicii de curățenie, servicii de catering, deplasări spre și dinspre BCE, precum și funcționarea și întreținerea clădirilor BCE. Mai multe categorii pot fi incluse într-o etapă ulterioară.

| 52. | În anexa la orientare sunt propuse o serie de criterii în ceea ce privește achizițiile sustenabile pentru cea mai mare parte a categoriilor de produse și servicii selectate. Spre deosebire de Instrumentarul de formare privind APE, anexa la orientare nu oferă posibilitatea de a alege între criterii de bază („fundamentale”) și criterii mai ambițioase („exhaustive”), ci propune un singur set de criterii pentru fiecare categorie. Criteriile BCE sunt, în general, mai riguroase decât criteriile de bază din Instrumentarul privind APE, fără să egaleze însă pe deplin criteriile exhaustive cuprinse în instrumentar. În ceea ce privește echipamentul informatic, criteriile BCE depășesc însă criteriile exhaustive din instrumentar. |
| --- | --- |

52.

În anexa la orientare sunt propuse o serie de criterii în ceea ce privește achizițiile sustenabile pentru cea mai mare parte a categoriilor de produse și servicii selectate. Spre deosebire de Instrumentarul de formare privind APE, anexa la orientare nu oferă posibilitatea de a alege între criterii de bază („fundamentale”) și criterii mai ambițioase („exhaustive”), ci propune un singur set de criterii pentru fiecare categorie. Criteriile BCE sunt, în general, mai riguroase decât criteriile de bază din Instrumentarul privind APE, fără să egaleze însă pe deplin criteriile exhaustive cuprinse în instrumentar. În ceea ce privește echipamentul informatic, criteriile BCE depășesc însă criteriile exhaustive din instrumentar.

| 53. | Orientarea se referă la anumite domenii pentru care nu există niciun instrumentar privind APE, și anume furnituri/materiale de birou și călătorii internaționale. Pe de altă parte, unele grupe relevante de produse și servicii cuprinse în instrumentarul privind APE nu au fost încă adăugate în cuprinsul orientării, în special cele pentru furnituri și pentru telefoanele mobile. |
| --- | --- |

53.

Orientarea se referă la anumite domenii pentru care nu există niciun instrumentar privind APE, și anume furnituri/materiale de birou și călătorii internaționale. Pe de altă parte, unele grupe relevante de produse și servicii cuprinse în instrumentarul privind APE nu au fost încă adăugate în cuprinsul orientării, în special cele pentru furnituri și pentru telefoanele mobile.

Procedura pentru efectuarea de achiziții sustenabile

| 54. | Serviciile responsabile de achiziția grupelor de produse selectate sunt obligate să:






  (a) | integreze criterii privind sustenabilitatea în documentele din dosarul achiziției și în procesul de atribuire, inclusiv o abordare bazată pe ciclul de viață; |
| --- | --- | --- |

54.

Serviciile responsabile de achiziția grupelor de produse selectate sunt obligate să:

(a)

integreze criterii privind sustenabilitatea în documentele din dosarul achiziției și în procesul de atribuire, inclusiv o abordare bazată pe ciclul de viață;

| (b) | verifice respectarea criteriilor privind sustenabilitatea; |
| --- | --- |

(b)

verifice respectarea criteriilor privind sustenabilitatea;

| (c) | colecteze date cu privire la progresele realizate și să comunice aceste date Biroului central de achiziții. |
| --- | --- |

(c)

colecteze date cu privire la progresele realizate și să comunice aceste date Biroului central de achiziții.

| 55. | Coordonarea generală a eforturilor desfășurate în vederea efectuării de achiziții sustenabile revine Biroului central de achiziții. Începând din 2013, Biroul central de achiziții trebuie să prezinte un raport Comitetului executiv cu privire la situația achizițiilor sustenabile. Acest raport va fi prezentat o dată pe an, în contextul raportului de monitorizare a achizițiilor prezentat la sfârșit de an. Raportarea va avea loc, de asemenea, în cadrul examinării anuale a managementului de mediu. |
| --- | --- |

55.

Coordonarea generală a eforturilor desfășurate în vederea efectuării de achiziții sustenabile revine Biroului central de achiziții. Începând din 2013, Biroul central de achiziții trebuie să prezinte un raport Comitetului executiv cu privire la situația achizițiilor sustenabile. Acest raport va fi prezentat o dată pe an, în contextul raportului de monitorizare a achizițiilor prezentat la sfârșit de an. Raportarea va avea loc, de asemenea, în cadrul examinării anuale a managementului de mediu.

Examinarea unui eșantion de proceduri de achiziții

| 56. | Curtea a auditat un eșantion de proceduri de achiziții care, în opinia BCE, includeau criterii de mediu în documentele din dosarul achiziției (24). Examinarea a confirmat faptul că, în 2012, BCE a început să efectueze achiziții publice ecologice într-un mod mai sistematic. În peste două treimi din cazurile examinate, au fost respectate criterii fundamentale sau criterii exhaustive pentru APE. Cu toate acestea, era posibilă includerea mai multor proceduri în domeniul de aplicare al achizițiilor sustenabile, în special în ceea ce privește echipamentele informatice și lucrările de construcții. |
| --- | --- |

56.

Curtea a auditat un eșantion de proceduri de achiziții care, în opinia BCE, includeau criterii de mediu în documentele din dosarul achiziției (24). Examinarea a confirmat faptul că, în 2012, BCE a început să efectueze achiziții publice ecologice într-un mod mai sistematic. În peste două treimi din cazurile examinate, au fost respectate criterii fundamentale sau criterii exhaustive pentru APE. Cu toate acestea, era posibilă includerea mai multor proceduri în domeniul de aplicare al achizițiilor sustenabile, în special în ceea ce privește echipamentele informatice și lucrările de construcții.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

| 57. | Curtea a constatat că BCE a luat măsuri pentru a reduce impactul negativ al operațiunilor sale administrative asupra mediului, însă este încurajată realizarea de eforturi și acțiuni suplimentare. |
| --- | --- |

57.

Curtea a constatat că BCE a luat măsuri pentru a reduce impactul negativ al operațiunilor sale administrative asupra mediului, însă este încurajată realizarea de eforturi și acțiuni suplimentare.

A definit BCE strategii care să reducă emisiile de dioxid de carbon și le-a pus în aplicare în mod eficace?

| 58. | BCE a optat pentru definirea de strategii care acordă prioritate investițiilor în reducerea emisiilor de dioxid de carbon, mai degrabă decât pentru utilizarea schemelor de compensare pentru a realiza „neutralizarea” emisiilor produse de operațiunile sale administrative. |
| --- | --- |

58.

BCE a optat pentru definirea de strategii care acordă prioritate investițiilor în reducerea emisiilor de dioxid de carbon, mai degrabă decât pentru utilizarea schemelor de compensare pentru a realiza „neutralizarea” emisiilor produse de operațiunile sale administrative.

| 59. | În raport cu valoarea de referință din 2008, în 2012, BCE și-a redus emisiile de dioxid de carbon, în ansamblu, cu 43,5 %, și cu aproape 50 % pe loc de muncă alocat. |
| --- | --- |

59.

În raport cu valoarea de referință din 2008, în 2012, BCE și-a redus emisiile de dioxid de carbon, în ansamblu, cu 43,5 %, și cu aproape 50 % pe loc de muncă alocat.

| 60. | Reducerile realizate se datorează în mare măsură achiziționării de energie electrică din surse regenerabile, care echivalează cu zero emisii la calcularea amprentei de carbon. |
| --- | --- |

60.

Reducerile realizate se datorează în mare măsură achiziționării de energie electrică din surse regenerabile, care echivalează cu zero emisii la calcularea amprentei de carbon.

| 61. | Va fi mult mai dificil să se realizeze reduceri suplimentare ale emisiilor având în vedere că BCE se află într-un proces de extindere considerabilă a domeniului său de activitate datorită noului său rol în materie de supraveghere bancară. |
| --- | --- |

61.

Va fi mult mai dificil să se realizeze reduceri suplimentare ale emisiilor având în vedere că BCE se află într-un proces de extindere considerabilă a domeniului său de activitate datorită noului său rol în materie de supraveghere bancară.

| 62. | Domeniul de aplicare inițial, din 2008, utilizat pentru calcularea amprentei de carbon a BCE a fost extins în mod gradual, însă unele surse importante de emisii nu au fost încă incluse. Nu sunt cunoscute în special emisiile generate de deplasarea personalului între locul de muncă și domiciliu și emisiile generate de construirea noului sediu al BCE. Aceste emisii ar trebui luate în considerare prin utilizarea metodei OEF, recomandată de Comisie, pentru măsurarea sau comunicarea performanței de mediu pe durata ciclului de viață al organizațiilor publice. |
| --- | --- |

62.

Domeniul de aplicare inițial, din 2008, utilizat pentru calcularea amprentei de carbon a BCE a fost extins în mod gradual, însă unele surse importante de emisii nu au fost încă incluse. Nu sunt cunoscute în special emisiile generate de deplasarea personalului între locul de muncă și domiciliu și emisiile generate de construirea noului sediu al BCE. Aceste emisii ar trebui luate în considerare prin utilizarea metodei OEF, recomandată de Comisie, pentru măsurarea sau comunicarea performanței de mediu pe durata ciclului de viață al organizațiilor publice.

| 63. | În Orientarea privind achizițiile sustenabile elaborată de BCE în decembrie 2012 se recomandă, pentru deplasările profesionale, utilizarea compensării climatice în conformitate cu standarde ridicate. Politica actuală a BCE în materie de mediu nu abordează însă chestiunea compensării climatice. |
| --- | --- |

63.

În Orientarea privind achizițiile sustenabile elaborată de BCE în decembrie 2012 se recomandă, pentru deplasările profesionale, utilizarea compensării climatice în conformitate cu standarde ridicate. Politica actuală a BCE în materie de mediu nu abordează însă chestiunea compensării climatice.

Recomandări

| 1. | BCE ar trebui să reducă în continuare emisiile de CO2 și să elaboreze o politică privind compensarea pentru emisiile reziduale de CO2. |
| --- | --- |

1.

BCE ar trebui să reducă în continuare emisiile de CO2 și să elaboreze o politică privind compensarea pentru emisiile reziduale de CO2.

| 2. | Modalitatea de calculare a amprentei de carbon a BCE ar trebui să fie îmbunătățită, ținându-se seama de orientările cuprinse în metoda Comisiei Europene privind amprenta de mediu a organizațiilor (OEF). |
| --- | --- |

2.

Modalitatea de calculare a amprentei de carbon a BCE ar trebui să fie îmbunătățită, ținându-se seama de orientările cuprinse în metoda Comisiei Europene privind amprenta de mediu a organizațiilor (OEF).

Dispune BCE de instrumente adecvate pentru managementul de mediu care să sprijine o ameliorare continuă?

| 64. | BCE a fost înregistrată în cadrul Sistemului european de management de mediu și audit (EMAS) începând din 2010. Domeniul de aplicare al EMAS cuprinde toate activitățile tehnice și administrative desfășurate la sediul principal al BCE de la Frankfurt pe Main. EMAS este un instrument eficace pentru managementul de mediu, care permite sprijinirea ameliorării continue. Pregătirile pentru aplicarea EMAS în noul sediu al BCE sunt în curs, iar lucrările de construcție urmează să fie finalizate în 2014. |
| --- | --- |

64.

BCE a fost înregistrată în cadrul Sistemului european de management de mediu și audit (EMAS) începând din 2010. Domeniul de aplicare al EMAS cuprinde toate activitățile tehnice și administrative desfășurate la sediul principal al BCE de la Frankfurt pe Main. EMAS este un instrument eficace pentru managementul de mediu, care permite sprijinirea ameliorării continue. Pregătirile pentru aplicarea EMAS în noul sediu al BCE sunt în curs, iar lucrările de construcție urmează să fie finalizate în 2014.

| 65. | BCE se așteaptă ca noul sediu să respecte standarde tehnice și de mediu ridicate. Prin urmare, se preconizează că sensibilizarea cu privire la problemele de mediu și schimbările de comportament vor continua să fie principalul obiectiv al programului de mediu EMAS odată ce mutarea în noul sediu va fi finalizată. Cu toate acestea, măsurile actuale legate de sensibilizare și de schimbările de comportament sunt formulate în mod vag, fiind așadar dificil de evaluat care este impactul lor general. |
| --- | --- |

65.

BCE se așteaptă ca noul sediu să respecte standarde tehnice și de mediu ridicate. Prin urmare, se preconizează că sensibilizarea cu privire la problemele de mediu și schimbările de comportament vor continua să fie principalul obiectiv al programului de mediu EMAS odată ce mutarea în noul sediu va fi finalizată. Cu toate acestea, măsurile actuale legate de sensibilizare și de schimbările de comportament sunt formulate în mod vag, fiind așadar dificil de evaluat care este impactul lor general.

| 66. | BCE a aderat la programul GreenBuilding promovat de Comisie, obiectivul fiind acela ca noul sediu să consume cu 25 % mai puțină energie primară totală decât impune standardul în vigoare referitor la clădiri. Nu s-au publicat informații definitive care să indice dacă standardele programului GreenBuilding se vor aplica și la renovarea clădirii Eurotower înainte de mutarea personalului BCE responsabil de supravegherea bancară. |
| --- | --- |

66.

BCE a aderat la programul GreenBuilding promovat de Comisie, obiectivul fiind acela ca noul sediu să consume cu 25 % mai puțină energie primară totală decât impune standardul în vigoare referitor la clădiri. Nu s-au publicat informații definitive care să indice dacă standardele programului GreenBuilding se vor aplica și la renovarea clădirii Eurotower înainte de mutarea personalului BCE responsabil de supravegherea bancară.

| 67. | BCE nu a aderat la Codul european de conduită privind eficiența energetică a centrelor de date. |
| --- | --- |

67.

BCE nu a aderat la Codul european de conduită privind eficiența energetică a centrelor de date.

Recomandări

| 3. | BCE ar trebui să se asigure că, la renovarea clădirii Eurotower, se aplică standarde înalte în termeni de performanță energetică. |
| --- | --- |

3.

BCE ar trebui să se asigure că, la renovarea clădirii Eurotower, se aplică standarde înalte în termeni de performanță energetică.

| 4. | În ceea ce privește activitățile referitoare la sensibilizarea cu privire la problemele de mediu, precum și cele referitoare la schimbările comportamentale în rândul personalului BCE, programul de mediu EMAS ar trebui să includă indicatori măsurabili pentru a evalua progresul și impactul, cum ar fi, de exemplu, monitorizarea numărului de angajați care utilizează transportul public pentru a face naveta. |
| --- | --- |

4.

În ceea ce privește activitățile referitoare la sensibilizarea cu privire la problemele de mediu, precum și cele referitoare la schimbările comportamentale în rândul personalului BCE, programul de mediu EMAS ar trebui să includă indicatori măsurabili pentru a evalua progresul și impactul, cum ar fi, de exemplu, monitorizarea numărului de angajați care utilizează transportul public pentru a face naveta.

| 5. | BCE ar trebui să adere la Codul european de conduită privind eficiența energetică a centrelor de date. |
| --- | --- |

5.

BCE ar trebui să adere la Codul european de conduită privind eficiența energetică a centrelor de date.

A adoptat BCE standarde de achiziții durabile și au fost respectate aceste standarde?

| 68. | Decizia BCE din 2007 de stabilire a normelor privind achizițiile se referă la achiziții sustenabile doar atunci când menționează, ca posibil criteriu de atribuire, caracteristicile de mediu ale bunurilor, serviciilor și lucrărilor care urmează să fie achiziționate. Această decizie nu reflectă ambiția BCE de a achiziționa bunuri, servicii și lucrări într-un mod care să îi permită realizarea de progrese continue și măsurabile în ceea ce privește performanța sa în materie de mediu. |
| --- | --- |

68.

Decizia BCE din 2007 de stabilire a normelor privind achizițiile se referă la achiziții sustenabile doar atunci când menționează, ca posibil criteriu de atribuire, caracteristicile de mediu ale bunurilor, serviciilor și lucrărilor care urmează să fie achiziționate. Această decizie nu reflectă ambiția BCE de a achiziționa bunuri, servicii și lucrări într-un mod care să îi permită realizarea de progrese continue și măsurabile în ceea ce privește performanța sa în materie de mediu.

| 69. | Orientarea BCE privind achizițiile sustenabile este în vigoare începând din decembrie 2012, având obiectivul de a sprijini efectuarea de achiziții sustenabile prin acordarea de sfaturi practice și prin raportarea sistematică. |
| --- | --- |

69.

Orientarea BCE privind achizițiile sustenabile este în vigoare începând din decembrie 2012, având obiectivul de a sprijini efectuarea de achiziții sustenabile prin acordarea de sfaturi practice și prin raportarea sistematică.

| 70. | Examinarea de către Curte a unui eșantion de proceduri a confirmat faptul că, în 2012, BCE a început să utilizeze criterii de mediu într-un mod mai sistematic. |
| --- | --- |

70.

Examinarea de către Curte a unui eșantion de proceduri a confirmat faptul că, în 2012, BCE a început să utilizeze criterii de mediu într-un mod mai sistematic.

Recomandări

| 6. | BCE ar trebui să își modifice normele privind achizițiile astfel încât acestea să reflecte într-o mai mare măsură angajamentul în vederea derulării de achiziții sustenabile. |
| --- | --- |

6.

BCE ar trebui să își modifice normele privind achizițiile astfel încât acestea să reflecte într-o mai mare măsură angajamentul în vederea derulării de achiziții sustenabile.

| 7. | BCE ar trebui să raporteze cu privire la realizările obținute în punerea în aplicare a Orientării privind achizițiile sustenabile în declarațiile sale anuale de mediu. |
| --- | --- |

7.

BCE ar trebui să raporteze cu privire la realizările obținute în punerea în aplicare a Orientării privind achizițiile sustenabile în declarațiile sale anuale de mediu.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera IV, condusă de domnul Louis GALEA, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 11 martie 2014.

Pentru Curtea de Conturi

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Președinte

---

(1)  Statutul SEBC și al BCE este un protocol anexat la tratat.

1

(2)  Amprenta de carbon reprezintă valoarea totală a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) asociate activității unei organizații. Emisiile de gaze cu efect de seră sunt, de obicei, calculate și raportate în dioxid de carbon (CO2) echivalent.

2

2

(3)  A se vedea articolul 191 TFUE.

3

(4)  Curtea a evaluat acest aspect și în ceea ce privește alte instituții, organe, oficii și agenții ale UE pe care le-a selectat în acest scop și intenționează să raporteze cu privire la rezultate ulterior, în cursul anului 2014.

4

(5)  Aprobată de Comitetul de gestiune și validată de Comitetul executiv prin publicarea sa în Declarația de mediu pe 2013 a BCE.

5

(6)  A se vedea Declarația de mediu pe 2010 a BCE și Declarația de mediu actualizată din 2012 a BCE.

6

(7)  Această țintă a fost depășită, realizându-se o reducere de aproape 30 %.

7

(8)  Începând din 2009, BCE utilizează energie electrică din surse regenerabile, care este contabilizată ca zero emisii la calcularea amprentei de carbon. În 2012, energia electrică ecologică a reprezentat un procent de 65,8 % din consumul total de energie electrică.

8

(9)  A se vedea definiția furnizată de Ministerul Energiei și Schimbărilor Climatice din Regatul Unit, în documentul intitulat A guide to carbon offsetting for the public sector (Ghid cu privire la compensarea emisiilor de dioxid de carbon pentru sectorul public), versiunea 2, 2011, p. 11: „Neutru din punctul de vedere al emisiilor de carbon înseamnă că, prin intermediul unui proces transparent de calculare a emisiilor, de reducere a acestor emisii și de compensare a emisiilor reziduale, emisiile nete de carbon sunt egale cu zero.”

9

A guide to carbon offsetting for the public sector

(10)  JO L 124, 4.5.2013, p. 1.

10

(11)  A se vedea Ghidul privind amprenta de mediu a organizațiilor (OEF) (JO L 124, 4.5.2013, p. 107).

11

(12)  NEP — Noul sediu al BCE, situat pe amplasamentul Grossmarkthalle.

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (JO L 342, 22.12.2009, p. 1).

13

(14)  A se vedea fișa EMAS „EMAS and ISO 14001: complementarities and differences” (EMAS și ISO 14001: complementarități și diferențe).

14

(15)  A se vedea considerentul 8 al Regulamentului (CE) nr. 1221/2009.

15

(16)  În același timp, BCE a obținut certificarea ISO 14001. EMAS include toate cerințele ISO 14001.

16

(17)  Conform comunicatului de presă pe această temă, noul sediu al BCE, situat pe amplasamentul Grossmarkthalle, nu va avea suficient spațiu pentru cei aproximativ 1 000 de membri suplimentari ai personalului, necesari pentru desfășurarea noilor sarcini ale BCE.

17

(18)  Numărul de clădiri înregistrate sub această denumire în întreaga Europă la 18 noiembrie 2013: 866.

18

(19)  După renovare, clădirile existente ar trebui să consume cu cel puțin 25 % mai puțină energie primară totală, în măsura în care este viabil din punct de vedere economic.

19

(20)  Pentru moment, personalul responsabil de supravegherea bancară își desfășoară activitatea în altă clădire, în apropiere de clădirea Eurotower.

20

(21)  JO L 184, 14.7.2007, p. 34.

21

(22)  Ca posibil criteriu de atribuire, a se vedea articolul 26 alineatul (2) litera (a).

22

(23)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm

23

(24)  11 proceduri extrase dintr-o listă de 22 de proceduri de achiziții lansate în perioada 1 ianuarie 2012-15 februarie 2013, în care au fost incluse criterii de mediu sau au fost avute în vedere astfel de criterii.

24

---

RĂSPUNSUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

la Raportul Curții de Conturi Europene privind auditul gestionării de către Banca Centrală Europeană a amprentei sale de carbon

Banca Centrală Europeană (BCE) consideră oportun raportul Curții de Conturi Europene și își exprimă aprecierea cu privire la observațiile și recomandările de îmbunătățire formulate de aceasta. În continuare sunt prezentate comentariile BCE cu privire la anumite paragrafe și la cele șapte recomandări.

Punctul 12:

  BCE recunoaște beneficiile care decurg din stabilirea unor ținte pe termen mediu și lung privind reducerea totală a emisiilor de dioxid de carbon și va avea în vedere stabilirea unor astfel de ținte după mutarea în noul sediu.

Punctele 19 și 58:

  BCE analizează în prezent propuneri referitoare la includerea unui angajament în favoarea compensării în viitoarea actualizare a politicii sale de mediu din anul 2014.

Punctele 26, 37 și 62:

  Datorită faptului că versiunea finală a Ghidului privind amprenta de mediu a organizațiilor (Organisation Environmental Footprint — OEF) și, în special, normele sectoriale privind amprenta de mediu a organizațiilor au fost emise recent de Comisia Europeană și se află încă în etapa-pilot, BCE a avut, până în prezent, puține ocazii de a analiza impactul acestora asupra calculării și raportării amprentei de carbon. Cu privire la emisiile cauzate de deplasarea personalului de la domiciliu la locul de muncă, BCE lucrează în prezent la o metodă de calcul având drept scop includerea acestora în viitoarea raportare a amprentei de carbon din anul 2014. A se vedea și răspunsul la recomandarea 2.

Punctele 36 și 65:

  Măsurile legate de sporirea gradului de sensibilizare și de schimbările de comportament din programul EMAS pentru perioada 2012-2013 au fost formulate în termeni generali pentru a oferi diferitelor grupuri de personal din cadrul BCE flexibilitate în dezvoltarea acestora. Deși impactul general al măsurilor este, într-adevăr, dificil de evaluat cu precizie, BCE a avut în vedere o serie de indicatori de succes. De exemplu, campania „Power Off” implementată de membrii personalului din cadrul Programului TARGET2-Securities a beneficiat de indicatori clari și a înregistrat rezultate pozitive care sunt încă vizibile (1). Această campanie-pilot s-a desfășurat cu asistența unei organizații specializate în comunicare de mediu, implicarea personalului și schimbări de comportament și a avut drept scop sprijinirea elaborării de instrumente, indicatori și măsuri la nivel de organizație. O a doua campanie-pilot este în pregătire în vederea optimizării conceptului, înainte de implementarea acestuia în cadrul organizației. A se vedea și răspunsul la recomandarea 4.

Punctele 42 și 66:

  Contractul de închiriere pentru clădirea Eurotower include o clauză de mediu care sprijină cerințele care stau la baza programului GreenBuilding pentru lucrările de renovare și normele edilitare relevante. Deși nu au fost încă publicate informații definitive, BCE a inițiat negocieri cu proprietarul clădirii Eurotower în vederea ameliorării performanței energetice. De asemenea, proprietarul evaluează posibilitatea participării la programul GreenBuilding. A se vedea și răspunsul la recomandarea 3.

Punctele 43 și 67:

  BCE așteaptă cu interes să devină proprietar de centru de date certificat din punct de vedere al eficienței energetice după mutarea în noul sediu. Caracteristicile proiectării tehnice a noului centru de date — precum scalabilitatea, flexibilitatea și eficiența energetică — sunt comparabile cu domeniul de aplicare a Codului european de conduită privind eficiența energetică a centrelor de date. A se vedea și răspunsul la recomandarea 5.

Punctele 44 și 68:

  A se vedea și răspunsul la recomandarea 6.

Punctul 48:

  BCE va avea în vedere clarificarea în continuare a ponderii caracteristicilor de mediu în viitoarele actualizări ale Orientării privind achizițiile sustenabile. Cu privire la ponderea criteriilor de mediu în procedurile de licitație bazate pe „oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic”, ar trebui subliniat că această pondere trebuie, de asemenea, să fie proporțională cu cea a altor criterii de atribuire calitative, pentru a asigura că setul global de cerințe operaționale se reflectă în mod adecvat în criteriile de atribuire și, implicit, are un impact corespunzător asupra rezultatului procedurii.

Punctul 63:

  BCE elaborează, în prezent, o politică de mediu în favoarea reducerii și compensării emisiilor de dioxid de carbon. A se vedea și răspunsul la recomandarea 1.

Recomandarea 1:

  BCE își va continua eforturile în vederea reducerii emisiilor de CO2 și a elaborării unei politici privind compensarea pentru emisiile reziduale de CO2.

Recomandarea 2:

  BCE acceptă recomandarea. Întrucât metoda OEF a Comisiei Europene se află încă în etapa-pilot, BCE va monitoriza evoluția și rezultatele acesteia cu scopul de a o integra în calculul amprentei de carbon.

Recomandarea 3:

  BCE acceptă recomandarea. Pe lângă contractul de închiriere actual, care include o clauză de mediu, este planificată încheierea unui acord cu proprietarul clădirii Eurotower privind lucrările de renovare necesare și standardele care trebuie respectate.

Recomandarea 4:

  BCE acceptă recomandarea și va include indicatori măsurabili în următorul program EMAS, în special referitor la sporirea gradului de sensibilizare cu privire la problemele de mediu și schimbările comportamentale în rândul personalului.

Recomandarea 5:

  BCE sprijină în totalitate obiectivul Codului european de conduită privind eficiența energetică a centrelor de date, care are caracter voluntar, de a diminua consumul de energie al centrelor de date din întreaga Europă și, implicit, de a reduce emisiile, a limita încălzirea globală și a economisi bani, și va avea în vedere posibilitatea depunerii candidaturii în vederea obținerii statutului de participant.

Recomandarea 6:

  BCE acceptă recomandarea și va analiza, în cadrul viitoarei actualizări a normelor privind achizițiile din anul 2014, opțiunile privind o mai bună reflectare a angajamentului său în vederea derulării de achiziții sustenabile.

Recomandarea 7:

  BCE acceptă recomandarea și va începe să prezinte, în declarațiile sale anuale de mediu, raportări cu privire la realizările obținute în punerea în aplicare a Orientării privind achizițiile sustenabile.

---

(1)  A se vedea și p. 14 din Declarația de mediu a BCE pe 2013. Scopul campaniei a fost de a încuraja angajații să își reducă în mod activ impactul asupra mediului la locul de muncă, axându-se, în același timp, în mod specific pe reducerea consumului de energie. S-au obținut următoarele rezultate: (a) potrivit estimărilor, emisiile anuale s-au redus de la 124 la 6 tone de CO2; și (b) rata finală totală de deconectare a echipamentelor pe durata campaniei a fost, în medie, de 94 % pentru cele trei etaje. Numai 6 % dintre dispozitivele IT au fost lăsate în funcțiune.

---