# Úradný vestník L 135/2014

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 135 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 578. mája 2014 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 135

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 578. mája 2014

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ zo 16. apríla 2014, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ za straty z finančných operácií na podporu investičných projektov mimo Únie | 1 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ zo 16. apríla 2014, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ za straty z finančných operácií na podporu investičných projektov mimo Únie

1

| | | II   Nelegislatívne akty |
| --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 467/2014 zo 7. mája 2014, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 21 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2014/256/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 2. mája 2014, ktorým sa stanovujú ekologické kritériá na udeľovanie environmentálnej značky EÚ pre spracované papierenské výrobky
  [oznámené pod číslom C(2014) 2774]

   (
  1
  ) | 24 |

II   Nelegislatívne akty

NARIADENIA

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 467/2014 zo 7. mája 2014, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

21

ROZHODNUTIA

2014/256/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 2. mája 2014, ktorým sa stanovujú ekologické kritériá na udeľovanie environmentálnej značky EÚ pre spracované papierenské výrobky
  [oznámené pod číslom C(2014) 2774]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2014) 2774]

1

24

| | | III   Iné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR |
| | * | Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 73/13/COL z 20. februára 2013, ktorým sa osemdesiaty deviatykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí | 49 |

III   Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

*

Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 73/13/COL z 20. februára 2013, ktorým sa osemdesiaty deviatykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 8.5.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 135/1

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 466/2014/EÚ

zo 16. apríla 2014,

ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ za straty z finančných operácií na podporu investičných projektov mimo Únie

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 209 a 212,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | Európska investičná banka (EIB) okrem svojho základného poslania, ktorým je financovanie investícií v Európskej únii, ktoré je aj naďalej jej hlavnou úlohou a hlavným cieľom, uskutočňuje na podporu vonkajších politík Únie aj finančné operácie mimo Únie. Týmto sa v prospech cieľových tretích krajín umožňuje doplniť rozpočtové zdroje Únie, ktoré sú k dispozícii pre vonkajšie regióny, o finančnú silu EIB. EIB vykonávaním týchto finančných operácií nepriamo prispieva k všeobecným zásadám a politickým cieľom Únie, ktoré zahŕňajú zníženie chudoby prostredníctvom inkluzívneho rastu a udržateľného hospodárstva, environmentálny a sociálny rozvoj a prosperitu Únie v meniacich sa globálnych ekonomických podmienkach. |
| --- | --- |

(1)

Európska investičná banka (EIB) okrem svojho základného poslania, ktorým je financovanie investícií v Európskej únii, ktoré je aj naďalej jej hlavnou úlohou a hlavným cieľom, uskutočňuje na podporu vonkajších politík Únie aj finančné operácie mimo Únie. Týmto sa v prospech cieľových tretích krajín umožňuje doplniť rozpočtové zdroje Únie, ktoré sú k dispozícii pre vonkajšie regióny, o finančnú silu EIB. EIB vykonávaním týchto finančných operácií nepriamo prispieva k všeobecným zásadám a politickým cieľom Únie, ktoré zahŕňajú zníženie chudoby prostredníctvom inkluzívneho rastu a udržateľného hospodárstva, environmentálny a sociálny rozvoj a prosperitu Únie v meniacich sa globálnych ekonomických podmienkach.

| (2) | V článku 209 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) v spojení s jej článkom 208 sa ustanovuje, že EIB má prispievať, za podmienok stanovených v jej štatúte, k uskutočňovaniu opatrení potrebných na plnenie cieľov politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce. |
| --- | --- |

(2)

V článku 209 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) v spojení s jej článkom 208 sa ustanovuje, že EIB má prispievať, za podmienok stanovených v jej štatúte, k uskutočňovaniu opatrení potrebných na plnenie cieľov politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce.

| (3) | S cieľom podporovať vonkajšiu činnosť Únie a v záujme toho, aby mohla EIB financovať investície mimo Únie bez toho, aby táto činnosť mala nepriaznivý vplyv na jej úverové postavenie, sa pri väčšine operácií EIB mimo Únie využíva rozpočtová záruka EÚ (ďalej len „záruka EÚ“), ktorú spravuje Komisia. Toto ešte viac podporuje úverovú bonitu EIB voči finančným trhom, čo má kľúčový význam. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom podporovať vonkajšiu činnosť Únie a v záujme toho, aby mohla EIB financovať investície mimo Únie bez toho, aby táto činnosť mala nepriaznivý vplyv na jej úverové postavenie, sa pri väčšine operácií EIB mimo Únie využíva rozpočtová záruka EÚ (ďalej len „záruka EÚ“), ktorú spravuje Komisia. Toto ešte viac podporuje úverovú bonitu EIB voči finančným trhom, čo má kľúčový význam.

| (4) | Posledná záruka EÚ pre finančné operácie EIB podpísané v období od 1. februára 2007 do 31. decembra 2013 sa stanovila rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1080/2011/EÚ (2). Záruka EÚ pre finančné operácie EIB mimo Únie na podporu politík Únie by sa mala ustanoviť pre viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020. |
| --- | --- |

(4)

Posledná záruka EÚ pre finančné operácie EIB podpísané v období od 1. februára 2007 do 31. decembra 2013 sa stanovila rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1080/2011/EÚ (2). Záruka EÚ pre finančné operácie EIB mimo Únie na podporu politík Únie by sa mala ustanoviť pre viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020.

| (5) | Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (ďalej len „garančný fond“) zriadený nariadením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (3) poskytuje rezervu likvidity pre rozpočet Únie na straty z finančných operácií EIB a z makrofinančnej pomoci a úverov Euratomu mimo Únie. |
| --- | --- |

(5)

Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (ďalej len „garančný fond“) zriadený nariadením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (3) poskytuje rezervu likvidity pre rozpočet Únie na straty z finančných operácií EIB a z makrofinančnej pomoci a úverov Euratomu mimo Únie.

| (6) | Mal by sa stanoviť zoznam krajín potenciálne oprávnených na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ. Takisto je vhodné stanoviť zoznam krajín, ktoré sú skutočne oprávnené na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ. |
| --- | --- |

(6)

Mal by sa stanoviť zoznam krajín potenciálne oprávnených na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ. Takisto je vhodné stanoviť zoznam krajín, ktoré sú skutočne oprávnené na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ.

| (7) | Na základe nedávneho vývoja, ktorý umožnil Únii otvoriť novú kapitolu vo vzťahoch s Bhutánom a Mjanmarskom/Barmou, by sa mal do zoznamu krajín, ktoré sú skutočne oprávnené na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ, doplniť Bhután a Mjanmarsko/Barmu by sa malo doplniť do oboch zoznamov, aby sa podporili prebiehajúce politické a hospodárske reformy v oboch krajinách. |
| --- | --- |

(7)

Na základe nedávneho vývoja, ktorý umožnil Únii otvoriť novú kapitolu vo vzťahoch s Bhutánom a Mjanmarskom/Barmou, by sa mal do zoznamu krajín, ktoré sú skutočne oprávnené na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ, doplniť Bhután a Mjanmarsko/Barmu by sa malo doplniť do oboch zoznamov, aby sa podporili prebiehajúce politické a hospodárske reformy v oboch krajinách.

| (8) | S cieľom zohľadniť významný politický vývoj by sa mal zoznam krajín skutočne oprávnených na finančné operácie EIB so zárukou EÚ podľa potreby preskúmať a na Komisiu by sa mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmenu prílohy III. Zmeny Komisie v prílohe III by mali vychádzať z celkového posúdenia vrátane hospodárskych, sociálnych, environmentálnych a politických aspektov, a to najmä tých, ktoré sa týkajú demokracie, ľudských práv a základných slobôd. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa všetky príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom zohľadniť významný politický vývoj by sa mal zoznam krajín skutočne oprávnených na finančné operácie EIB so zárukou EÚ podľa potreby preskúmať a na Komisiu by sa mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmenu prílohy III. Zmeny Komisie v prílohe III by mali vychádzať z celkového posúdenia vrátane hospodárskych, sociálnych, environmentálnych a politických aspektov, a to najmä tých, ktoré sa týkajú demokracie, ľudských práv a základných slobôd. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa všetky príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.

| (9) | V záujme zohľadnenia potenciálneho vývoja skutočných potrieb v oblasti financovania garančného fondu v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 480/2009 by sa mal maximálny strop záruky EÚ rozdeliť na fixný strop v maximálnej výške 27 000 000 000 EUR a na voliteľnú doplnkovú sumu vo výške 3 000 000 000 EUR. Financovanie Garančného fondu sa vo všeobecnom rozpočte Únie (rozpočtový riadok 01 03 06) zabezpečuje ex-post na základe údajov o plnení pre neuhradené zaručené vonkajšie úvery na konci roka n-2. Vzhľadom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1638/2006, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia zriaďujúce nástroj európskeho susedstva a partnerstva, sa „spätné toky prostriedkov“ vychádzajúce zo stredozemského rizikového kapitálu a z úverových investícií uzavretých pred rokom 2007, na ktoré sa použili rozpočtové prostriedky EÚ, zhromaždili na zvereneckom účte vytvorenom pre nástroj pre euro-stredozemské investície a partnerstvo (FEMIP). Časť týchto spätných tokov by sa mala použiť pre Garančný fond ako výnimočné opatrenie na zabezpečenie toho, aby sa stropy finančných operácií EIB podľa tohto rozhodnutia udržali pre obdobie rokov 2014 – 2020 na primeranej úrovni. Zostávajúce prostriedky by sa mali vrátiť do všeobecného rozpočtu Únie. |
| --- | --- |

(9)

V záujme zohľadnenia potenciálneho vývoja skutočných potrieb v oblasti financovania garančného fondu v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 480/2009 by sa mal maximálny strop záruky EÚ rozdeliť na fixný strop v maximálnej výške 27 000 000 000 EUR a na voliteľnú doplnkovú sumu vo výške 3 000 000 000 EUR. Financovanie Garančného fondu sa vo všeobecnom rozpočte Únie (rozpočtový riadok 01 03 06) zabezpečuje ex-post na základe údajov o plnení pre neuhradené zaručené vonkajšie úvery na konci roka n-2. Vzhľadom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1638/2006, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia zriaďujúce nástroj európskeho susedstva a partnerstva, sa „spätné toky prostriedkov“ vychádzajúce zo stredozemského rizikového kapitálu a z úverových investícií uzavretých pred rokom 2007, na ktoré sa použili rozpočtové prostriedky EÚ, zhromaždili na zvereneckom účte vytvorenom pre nástroj pre euro-stredozemské investície a partnerstvo (FEMIP). Časť týchto spätných tokov by sa mala použiť pre Garančný fond ako výnimočné opatrenie na zabezpečenie toho, aby sa stropy finančných operácií EIB podľa tohto rozhodnutia udržali pre obdobie rokov 2014 – 2020 na primeranej úrovni. Zostávajúce prostriedky by sa mali vrátiť do všeobecného rozpočtu Únie.

| (10) | Otázky, ktoré by sa mali posúdiť pri aktivácii celej alebo časti voliteľnej doplnkovej sumy, by mali zahŕňať: pokrok vo vykonávaní tohto rozhodnutia zo strany EIB, najmä výsledky operácií EIB, a to na základe informácií okrem iného z rámca merania výsledkov, vrátane vplyvu na rozvoj; potreby v oblasti financovania garančného fondu, pričom sa zohľadnia minulé a budúce neuhradené sumy týkajúce sa všetkých činností, na ktoré sa Garančný fond vzťahuje; makroekonomická, finančná a politická situácia oprávnených regiónov a krajín v čase priebežného preskúmania. |
| --- | --- |

(10)

Otázky, ktoré by sa mali posúdiť pri aktivácii celej alebo časti voliteľnej doplnkovej sumy, by mali zahŕňať: pokrok vo vykonávaní tohto rozhodnutia zo strany EIB, najmä výsledky operácií EIB, a to na základe informácií okrem iného z rámca merania výsledkov, vrátane vplyvu na rozvoj; potreby v oblasti financovania garančného fondu, pričom sa zohľadnia minulé a budúce neuhradené sumy týkajúce sa všetkých činností, na ktoré sa Garančný fond vzťahuje; makroekonomická, finančná a politická situácia oprávnených regiónov a krajín v čase priebežného preskúmania.

| (11) | Sumy, na ktoré sa vzťahuje záruka EÚ, by v každom regióne mali naďalej predstavovať stropy financovania zo strany EIB so zárukou EÚ, a nie ciele, ktoré má EIB splniť. Stropy by sa mali vyhodnotiť v rámci priebežného preskúmania tohto rozhodnutia, a to najmä vzhľadom na možné zmeny zoznamu regiónov a krajín, ktoré sú skutočne oprávnené na financovanie zo strany EIB. |
| --- | --- |

(11)

Sumy, na ktoré sa vzťahuje záruka EÚ, by v každom regióne mali naďalej predstavovať stropy financovania zo strany EIB so zárukou EÚ, a nie ciele, ktoré má EIB splniť. Stropy by sa mali vyhodnotiť v rámci priebežného preskúmania tohto rozhodnutia, a to najmä vzhľadom na možné zmeny zoznamu regiónov a krajín, ktoré sú skutočne oprávnené na financovanie zo strany EIB.

| (12) | Finančné operácie EIB by mali byť v súlade s vlastnými stratégiami prijímajúcej krajiny. Vzhľadom na to sa v záujme posilnenia koherencie a zamerania činností EIB v oblasti vonkajšieho financovania na podporu politík Únie, ako aj v záujme zabezpečenia maximálneho prospechu pre príjemcov stanovujú v rozhodnutí č. 1080/2011/EÚ všeobecné ciele finančných operácií EIB v rámci všetkých oprávnených regiónov a krajín, t. j. rozvoj miestneho súkromného sektora, najmä podpora malých a stredných podnikov (MSP), rozvoj sociálnej a hospodárskej infraštruktúry a zmiernenie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy, ktoré vychádzajú z komparatívnych predností EIB v oblastiach, v ktorých preukázateľne dosahuje dobré výsledky. Tieto ciele by sa mali v tomto rozhodnutí zachovať, aby sa naďalej podporoval udržateľný rast a tvorba pracovných miest. |
| --- | --- |

(12)

Finančné operácie EIB by mali byť v súlade s vlastnými stratégiami prijímajúcej krajiny. Vzhľadom na to sa v záujme posilnenia koherencie a zamerania činností EIB v oblasti vonkajšieho financovania na podporu politík Únie, ako aj v záujme zabezpečenia maximálneho prospechu pre príjemcov stanovujú v rozhodnutí č. 1080/2011/EÚ všeobecné ciele finančných operácií EIB v rámci všetkých oprávnených regiónov a krajín, t. j. rozvoj miestneho súkromného sektora, najmä podpora malých a stredných podnikov (MSP), rozvoj sociálnej a hospodárskej infraštruktúry a zmiernenie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy, ktoré vychádzajú z komparatívnych predností EIB v oblastiach, v ktorých preukázateľne dosahuje dobré výsledky. Tieto ciele by sa mali v tomto rozhodnutí zachovať, aby sa naďalej podporoval udržateľný rast a tvorba pracovných miest.

| (13) | Zlepšenie prístupu MSP k financovaniu vrátane prístupu MSP z Únie, ktoré investujú v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, môže zohrávať dôležitú úlohu pri stimulovaní hospodárskeho rozvoja a v boji proti nezamestnanosti. V záujme zabezpečenia účinného dosahu na MSP by mali byť finančné operácie EIB orientované na výsledok. Pokiaľ je to možné, EIB by mala v záujme podpory miestneho rozvoja investovať do aktivít malých a stredných podnikov v oblasti výskumu a inovácie. EIB by mala v oprávnených krajinách spolupracovať s miestnymi finančnými sprostredkovateľskými inštitúciami, ktoré by mali začlenené do miestneho hospodárstva, a to najmä s cieľom zaručiť, aby časť finančných výhod prešla na ich klientov a aby sa v porovnaní s inými zdrojmi financovania poskytla pridaná hodnota. EIB by mala v rámci možností zároveň zvýšiť rôznorodosť svojich finančných partnerov v krajinách, v ktorých pôsobí. Počas hĺbkovej analýzy by EIB mala posúdiť, či sú finančné operácie na podporu MSP prostredníctvom finančného sprostredkovateľa v súlade s regionálnymi technickými operačnými usmerneniami, rámcom merania výsledkov a normami EIB. EIB by mala vytvoriť mechanizmus vykazovania, aby sa zabezpečilo, že prostriedky určené MSP sa používajú v ich prospech. EIB by ako súčasť svojho príspevku k priebežnému preskúmaniu mala poskytnúť konsolidovanú správu o financovaní MSP podľa tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(13)

Zlepšenie prístupu MSP k financovaniu vrátane prístupu MSP z Únie, ktoré investujú v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, môže zohrávať dôležitú úlohu pri stimulovaní hospodárskeho rozvoja a v boji proti nezamestnanosti. V záujme zabezpečenia účinného dosahu na MSP by mali byť finančné operácie EIB orientované na výsledok. Pokiaľ je to možné, EIB by mala v záujme podpory miestneho rozvoja investovať do aktivít malých a stredných podnikov v oblasti výskumu a inovácie. EIB by mala v oprávnených krajinách spolupracovať s miestnymi finančnými sprostredkovateľskými inštitúciami, ktoré by mali začlenené do miestneho hospodárstva, a to najmä s cieľom zaručiť, aby časť finančných výhod prešla na ich klientov a aby sa v porovnaní s inými zdrojmi financovania poskytla pridaná hodnota. EIB by mala v rámci možností zároveň zvýšiť rôznorodosť svojich finančných partnerov v krajinách, v ktorých pôsobí. Počas hĺbkovej analýzy by EIB mala posúdiť, či sú finančné operácie na podporu MSP prostredníctvom finančného sprostredkovateľa v súlade s regionálnymi technickými operačnými usmerneniami, rámcom merania výsledkov a normami EIB. EIB by mala vytvoriť mechanizmus vykazovania, aby sa zabezpečilo, že prostriedky určené MSP sa používajú v ich prospech. EIB by ako súčasť svojho príspevku k priebežnému preskúmaniu mala poskytnúť konsolidovanú správu o financovaní MSP podľa tohto rozhodnutia.

| (14) | Krytie zárukou EÚ, ktorá je obmedzená na riziká štátneho a politického charakteru, nie je samo osebe dostatočné na zabezpečenie zmysluplnej činnosti EIB na podporu mikrofinancovania. Táto činnosť by sa preto, ak je to vhodné, mala vykonávať v spojení s rozpočtovými zdrojmi, ktoré sú dostupné v rámci iných nástrojov a prostredníctvom sprostredkovateľských inštitúcií aj na miestnej úrovni, ako prostriedok na podporu rastu a mala by nepriamo prispieť k znižovaniu chudoby v chudobnejších krajinách. |
| --- | --- |

(14)

Krytie zárukou EÚ, ktorá je obmedzená na riziká štátneho a politického charakteru, nie je samo osebe dostatočné na zabezpečenie zmysluplnej činnosti EIB na podporu mikrofinancovania. Táto činnosť by sa preto, ak je to vhodné, mala vykonávať v spojení s rozpočtovými zdrojmi, ktoré sú dostupné v rámci iných nástrojov a prostredníctvom sprostredkovateľských inštitúcií aj na miestnej úrovni, ako prostriedok na podporu rastu a mala by nepriamo prispieť k znižovaniu chudoby v chudobnejších krajinách.

| (15) | EIB by mala pokračovať vo financovaní investičných projektov v oblastiach sociálnej, environmentálnej a hospodárskej infraštruktúry vrátane dopravy a energetiky a mala by zvážiť zvýšenie svojej činnosti na podporu infraštruktúry v zdravotníctve a vzdelávaní, pokiaľ táto činnosť prináša zreteľnú pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

(15)

EIB by mala pokračovať vo financovaní investičných projektov v oblastiach sociálnej, environmentálnej a hospodárskej infraštruktúry vrátane dopravy a energetiky a mala by zvážiť zvýšenie svojej činnosti na podporu infraštruktúry v zdravotníctve a vzdelávaní, pokiaľ táto činnosť prináša zreteľnú pridanú hodnotu.

| (16) | Na účely posilnenia rozmeru záruky EÚ týkajúceho sa zmeny klímy by sa mal stanoviť celkový cieľ pre objem operácií a zaviesť systém umožňujúci posudzovanie emisií skleníkových plynov ex-ante v súvislosti s projektmi so zárukou EÚ. Finančné operácie EIB na podporu zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy by mali predstavovať aspoň 25 % celkových finančných operácií EIB, a to v záujme ďalšej podpory cieľov Únie v oblasti klímy z celosvetového hľadiska. EIB by mala v spolupráci s Komisiou poskytnúť svoje technické znalosti na podporu verejných a súkromných protistrán, ktoré profitujú z finančných operácií EIB, pri riešení problematiky zmeny klímy, ako aj na čo najlepšie využívanie dostupných finančných prostriedkov. Pri projektoch na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu by malo byť dostupné zvýhodnené financovanie. Finančné operácie EIB by sa mali podľa možnosti a vhodnosti doplniť o finančné prostriedky zo všeobecného rozpočtu Únie prostredníctvom efektívneho a primeraného spájania grantov a úverov na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy v kontexte vonkajšej pomoci Únie. V tejto súvislosti by mala výročná správa Komisie určená Európskemu parlamentu a Rade obsahovať podrobné informácie o finančných nástrojoch využívaných na financovanie týchto projektov, pričom by sa v nej mali stanoviť sumy finančných operácií EIB a príslušné sumy grantov. |
| --- | --- |

(16)

Na účely posilnenia rozmeru záruky EÚ týkajúceho sa zmeny klímy by sa mal stanoviť celkový cieľ pre objem operácií a zaviesť systém umožňujúci posudzovanie emisií skleníkových plynov ex-ante v súvislosti s projektmi so zárukou EÚ. Finančné operácie EIB na podporu zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy by mali predstavovať aspoň 25 % celkových finančných operácií EIB, a to v záujme ďalšej podpory cieľov Únie v oblasti klímy z celosvetového hľadiska. EIB by mala v spolupráci s Komisiou poskytnúť svoje technické znalosti na podporu verejných a súkromných protistrán, ktoré profitujú z finančných operácií EIB, pri riešení problematiky zmeny klímy, ako aj na čo najlepšie využívanie dostupných finančných prostriedkov. Pri projektoch na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu by malo byť dostupné zvýhodnené financovanie. Finančné operácie EIB by sa mali podľa možnosti a vhodnosti doplniť o finančné prostriedky zo všeobecného rozpočtu Únie prostredníctvom efektívneho a primeraného spájania grantov a úverov na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy v kontexte vonkajšej pomoci Únie. V tejto súvislosti by mala výročná správa Komisie určená Európskemu parlamentu a Rade obsahovať podrobné informácie o finančných nástrojoch využívaných na financovanie týchto projektov, pričom by sa v nej mali stanoviť sumy finančných operácií EIB a príslušné sumy grantov.

| (17) | V rámci oblastí, na ktoré sa vzťahujú všeobecné ciele, by základným cieľom finančných operácií EIB mala byť regionálna integrácia medzi krajinami, najmä hospodárska integrácia medzi predvstupovými krajinami, krajinami susedstva a Úniou. V tomto kontexte by EIB mala byť schopná podporovať partnerské krajiny v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú všeobecné ciele, priamymi zahraničnými investíciami spoločností z Únie, ktoré napomáhajú hospodársku integráciu s Úniou a ktoré prispievajú k podpore transferu technológií a znalostí, a to za predpokladu, že pri hĺbkovej analýze investičných projektov sa primeraná pozornosť venuje minimalizovaniu rizika negatívneho vplyvu finančných operácií EIB na zamestnanosť v Únii. EIB by takisto mala byť podnecovaná k tomu, aby na vlastné riziko podporovala priame zahraničné investície v partnerských krajinách prostredníctvom spoločností z Únie, pričom by sa mala zohľadniť kapacita EIB na znášanie rizika. |
| --- | --- |

(17)

V rámci oblastí, na ktoré sa vzťahujú všeobecné ciele, by základným cieľom finančných operácií EIB mala byť regionálna integrácia medzi krajinami, najmä hospodárska integrácia medzi predvstupovými krajinami, krajinami susedstva a Úniou. V tomto kontexte by EIB mala byť schopná podporovať partnerské krajiny v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú všeobecné ciele, priamymi zahraničnými investíciami spoločností z Únie, ktoré napomáhajú hospodársku integráciu s Úniou a ktoré prispievajú k podpore transferu technológií a znalostí, a to za predpokladu, že pri hĺbkovej analýze investičných projektov sa primeraná pozornosť venuje minimalizovaniu rizika negatívneho vplyvu finančných operácií EIB na zamestnanosť v Únii. EIB by takisto mala byť podnecovaná k tomu, aby na vlastné riziko podporovala priame zahraničné investície v partnerských krajinách prostredníctvom spoločností z Únie, pričom by sa mala zohľadniť kapacita EIB na znášanie rizika.

| (18) | EIB by mala pravidelne vykonávať hodnotenia činností podporovaných podľa tohto rozhodnutia, a to hodnotenie ex-post alebo priebežné hodnotenie, s cieľom posúdiť ich relevantnosť, výsledky a účinky na rozvoj a identifikovať tie aspekty, ktoré by mohli zlepšiť budúce činnosti. Takéto hodnotenia by mali prispieť k zodpovednosti a analýze udržateľnosti. |
| --- | --- |

(18)

EIB by mala pravidelne vykonávať hodnotenia činností podporovaných podľa tohto rozhodnutia, a to hodnotenie ex-post alebo priebežné hodnotenie, s cieľom posúdiť ich relevantnosť, výsledky a účinky na rozvoj a identifikovať tie aspekty, ktoré by mohli zlepšiť budúce činnosti. Takéto hodnotenia by mali prispieť k zodpovednosti a analýze udržateľnosti.

| (19) | Praktické opatrenia na prepojenie všeobecných cieľov záruky EÚ a ich plnenia sa stanovia v regionálnych technických operačných usmerneniach. Takéto usmernenia by mali byť v súlade so širším rámcom regionálnej politiky Únie vrátane zásady diferenciácie v európskej susedskej politike. Regionálne technické operačné usmernenia by sa mali preskúmať po prijatí tohto rozhodnutia a ďalej aktualizovať po jeho priebežnom preskúmaní, aby sa prispôsobili vývoju vo vonkajších politikách a prioritách Únie. Pri aktualizácii regionálnych technických operačných usmernení by sa okrem iného mal zohľadniť príslušný vývoj v oprávnených krajinách. |
| --- | --- |

(19)

Praktické opatrenia na prepojenie všeobecných cieľov záruky EÚ a ich plnenia sa stanovia v regionálnych technických operačných usmerneniach. Takéto usmernenia by mali byť v súlade so širším rámcom regionálnej politiky Únie vrátane zásady diferenciácie v európskej susedskej politike. Regionálne technické operačné usmernenia by sa mali preskúmať po prijatí tohto rozhodnutia a ďalej aktualizovať po jeho priebežnom preskúmaní, aby sa prispôsobili vývoju vo vonkajších politikách a prioritách Únie. Pri aktualizácii regionálnych technických operačných usmernení by sa okrem iného mal zohľadniť príslušný vývoj v oprávnených krajinách.

| (20) | V súlade s Protokolom č. 5 o štatúte Európskej investičnej banky, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii (ZEÚ) a ZFEÚ sa žiadosti, ktoré boli podané priamo EIB v súvislosti s finančnými operáciami EIB, ktoré sa majú vykonať podľa tohto rozhodnutia, predkladajú Komisii, aby vydala stanovisko o súlade s príslušnými právnymi predpismi a politikami Únie. Ak v prípade finančných operácií EIB, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, vydá Komisia záporné stanovisko k akejkoľvek takejto operácii, táto operácia by nemala byť krytá zárukou EÚ. |
| --- | --- |

(20)

V súlade s Protokolom č. 5 o štatúte Európskej investičnej banky, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii (ZEÚ) a ZFEÚ sa žiadosti, ktoré boli podané priamo EIB v súvislosti s finančnými operáciami EIB, ktoré sa majú vykonať podľa tohto rozhodnutia, predkladajú Komisii, aby vydala stanovisko o súlade s príslušnými právnymi predpismi a politikami Únie. Ak v prípade finančných operácií EIB, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, vydá Komisia záporné stanovisko k akejkoľvek takejto operácii, táto operácia by nemala byť krytá zárukou EÚ.

| (21) | Zatiaľ čo silnou stránkou EIB zostáva, že je špecifickým modelom verejnej investičnej banky, v ktorej pôsobnosti je poskytovanie dlhodobých úverov s cieľom plniť politické ciele stanovené jej akcionármi, finančné operácie EIB by mali prispievať tak k presadzovaniu všeobecných zásad, ktorými sa riadi vonkajšia činnosť Únie, ako sa uvádza v článku 21 ZEÚ, t. j. k upevňovaniu a podpore demokracie a právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd, ako aj k plneniu medzinárodných záväzkov a dohôd vrátane dohôd v oblasti životného prostredia, ktorých je Únia zmluvnou stranou. EIB by mala predovšetkým prispieť k hospodárskej, finančnej a technickej spolupráci s tretími krajinami v súlade s článkom 212 ZFEÚ. Okrem toho by činnosť EIB mala byť v súlade s medzinárodným právom vrátane rešpektovania zásad Charty Organizácie Spojených národov. Činnosť EIB by v príslušných etapách projektového cyklu tiež mala byť v súlade s ustanoveniami Dohovoru Európskej hospodárskej komisie OSN o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (Aarhuský dohovor). V súvislosti s rozvojovými krajinami by finančné operácie EIB mali posilniť ich udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj, a to najmä v prípade najviac znevýhodnených krajín, ich plynulé a postupné začleňovanie do svetového hospodárstva, ako aj súlad s cieľmi, ktoré schválila Únia v rámci spolupráce s Organizáciou Spojených národov a inými relevantnými medzinárodnými organizáciami. Prispievaním k vykonávaniu opatrení nevyhnutných na presadzovanie cieľov politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce v súlade s článkom 209 ods. 3 ZFEÚ by sa mala EIB usilovať o nepriamu podporu dosiahnutia miléniových rozvojových cieľov Organizácie Spojených národov do roku 2015 – a po roku 2015 o dosiahnutie akýchkoľvek nových rozvojových cieľov, ktoré môžu zmeniť alebo nahradiť miléniové rozvojové ciele, a to vo všetkých regiónoch, v ktorých pôsobí. |
| --- | --- |

(21)

Zatiaľ čo silnou stránkou EIB zostáva, že je špecifickým modelom verejnej investičnej banky, v ktorej pôsobnosti je poskytovanie dlhodobých úverov s cieľom plniť politické ciele stanovené jej akcionármi, finančné operácie EIB by mali prispievať tak k presadzovaniu všeobecných zásad, ktorými sa riadi vonkajšia činnosť Únie, ako sa uvádza v článku 21 ZEÚ, t. j. k upevňovaniu a podpore demokracie a právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd, ako aj k plneniu medzinárodných záväzkov a dohôd vrátane dohôd v oblasti životného prostredia, ktorých je Únia zmluvnou stranou. EIB by mala predovšetkým prispieť k hospodárskej, finančnej a technickej spolupráci s tretími krajinami v súlade s článkom 212 ZFEÚ. Okrem toho by činnosť EIB mala byť v súlade s medzinárodným právom vrátane rešpektovania zásad Charty Organizácie Spojených národov. Činnosť EIB by v príslušných etapách projektového cyklu tiež mala byť v súlade s ustanoveniami Dohovoru Európskej hospodárskej komisie OSN o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (Aarhuský dohovor). V súvislosti s rozvojovými krajinami by finančné operácie EIB mali posilniť ich udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj, a to najmä v prípade najviac znevýhodnených krajín, ich plynulé a postupné začleňovanie do svetového hospodárstva, ako aj súlad s cieľmi, ktoré schválila Únia v rámci spolupráce s Organizáciou Spojených národov a inými relevantnými medzinárodnými organizáciami. Prispievaním k vykonávaniu opatrení nevyhnutných na presadzovanie cieľov politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce v súlade s článkom 209 ods. 3 ZFEÚ by sa mala EIB usilovať o nepriamu podporu dosiahnutia miléniových rozvojových cieľov Organizácie Spojených národov do roku 2015 – a po roku 2015 o dosiahnutie akýchkoľvek nových rozvojových cieľov, ktoré môžu zmeniť alebo nahradiť miléniové rozvojové ciele, a to vo všetkých regiónoch, v ktorých pôsobí.

| (22) | Činnosť EIB na základe tohto rozhodnutia by mala podporovať vykonávanie Európskeho konsenzu o rozvoji, programu zmien a zásad účinnosti pomoci uvedených v Parížskej deklarácii z roku 2005, Akčnom programe z Akkry z roku 2008 a v dohode o Pusanskom partnerstve z roku 2011. Okrem toho by mala byť v súlade so strategickým rámcom EÚ a akčným plánom pre ľudské práva a demokraciu, ktorý Rada schválila 25. júna 2012, ako aj s medzinárodnými dohodami v oblasti životného prostredia vrátane záväzkov týkajúcich sa biodiverzity. Činnosť by sa mala vykonávať prostredníctvom viacerých konkrétnych opatrení, najmä prostredníctvom posilnenia kapacít EIB na posudzovanie environmentálnych, sociálnych, rozvojových aspektov investičných projektov vrátane ľudských práv, základných slobôd a rizík súvisiacich s konfliktom a prostredníctvom podpory konzultácií s verejnými orgánmi a občianskou spoločnosťou na miestnej úrovni. V tejto súvislosti by EIB mala vykonávať a ďalej rozvíjať svoj rámec merania výsledkov, ktorý poskytuje podrobný súbor ukazovateľov merajúcich hospodársky, environmentálny, sociálny a rozvojový vplyv jej finančných operácií počas projektového cyklu EIB. Vykonávanie rámca merania výsledkov by sa malo posúdiť v rámci priebežného preskúmania tohto rozhodnutia. Pri hĺbkovej analýze investičného projektu by mala EIB, ak je to vhodné a v súlade so sociálnymi a environmentálnymi zásadami Únie a najlepšími medzinárodnými postupmi, ako aj právom Únie a vnútroštátnym právom prijímajúcej krajiny, vyžadovať, aby žiadateľ o investičný projekt uskutočňoval konzultácie na miestnej úrovni a aby o ich výsledkoch informoval verejnosť s cieľom zohľadniť vplyv projektov na príslušné zainteresované strany. EIB by počas celého procesu prípravy projektov mala udržiavať kontakt so žiadateľmi o projekty a s prijímateľmi projektov. Zmluvy o financovaní podpísané počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, týkajúce sa finančných operácií EIB s verejnými protistranami, by mali výslovne zahŕňať možnosť pozastaviť vyplácanie prostriedkov v prípade, že na základe tohto rozhodnutia dôjde k zrušeniu oprávnenosti krajiny, v ktorej sa investičný projekt uskutočňuje. |
| --- | --- |

(22)

Činnosť EIB na základe tohto rozhodnutia by mala podporovať vykonávanie Európskeho konsenzu o rozvoji, programu zmien a zásad účinnosti pomoci uvedených v Parížskej deklarácii z roku 2005, Akčnom programe z Akkry z roku 2008 a v dohode o Pusanskom partnerstve z roku 2011. Okrem toho by mala byť v súlade so strategickým rámcom EÚ a akčným plánom pre ľudské práva a demokraciu, ktorý Rada schválila 25. júna 2012, ako aj s medzinárodnými dohodami v oblasti životného prostredia vrátane záväzkov týkajúcich sa biodiverzity. Činnosť by sa mala vykonávať prostredníctvom viacerých konkrétnych opatrení, najmä prostredníctvom posilnenia kapacít EIB na posudzovanie environmentálnych, sociálnych, rozvojových aspektov investičných projektov vrátane ľudských práv, základných slobôd a rizík súvisiacich s konfliktom a prostredníctvom podpory konzultácií s verejnými orgánmi a občianskou spoločnosťou na miestnej úrovni. V tejto súvislosti by EIB mala vykonávať a ďalej rozvíjať svoj rámec merania výsledkov, ktorý poskytuje podrobný súbor ukazovateľov merajúcich hospodársky, environmentálny, sociálny a rozvojový vplyv jej finančných operácií počas projektového cyklu EIB. Vykonávanie rámca merania výsledkov by sa malo posúdiť v rámci priebežného preskúmania tohto rozhodnutia. Pri hĺbkovej analýze investičného projektu by mala EIB, ak je to vhodné a v súlade so sociálnymi a environmentálnymi zásadami Únie a najlepšími medzinárodnými postupmi, ako aj právom Únie a vnútroštátnym právom prijímajúcej krajiny, vyžadovať, aby žiadateľ o investičný projekt uskutočňoval konzultácie na miestnej úrovni a aby o ich výsledkoch informoval verejnosť s cieľom zohľadniť vplyv projektov na príslušné zainteresované strany. EIB by počas celého procesu prípravy projektov mala udržiavať kontakt so žiadateľmi o projekty a s prijímateľmi projektov. Zmluvy o financovaní podpísané počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, týkajúce sa finančných operácií EIB s verejnými protistranami, by mali výslovne zahŕňať možnosť pozastaviť vyplácanie prostriedkov v prípade, že na základe tohto rozhodnutia dôjde k zrušeniu oprávnenosti krajiny, v ktorej sa investičný projekt uskutočňuje.

| (23) | Na všetkých úrovniach – od strategického plánovania po prípravu súvisiacich investičných projektov – by sa malo zabezpečiť, aby finančné operácie EIB boli v súlade s vonkajšími politikami Únie a so všeobecnými cieľmi Únie ustanovenými v tomto rozhodnutí a aby ich podporovali. V záujme zvýšenia súdržnosti vonkajšej činnosti EÚ by sa mal ďalej posilniť dialóg medzi Komisiou a EIB vrátane Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) o politike a stratégii, pričom by sa mali naďalej riadne informovať Európsky parlament a Rada. Kancelárie EIB mimo Únie by sa mali v rámci možností umiestňovať v priestoroch delegácií Únie, aby sa táto spolupráca podporila a zároveň sa obe strany spoločne podieľali na prevádzkových nákladoch. Memorandum o porozumení medzi Európskou komisiou a Európskou investičnou bankou pokiaľ ide o spoluprácu a koordináciu v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje externý mandát, ktoré bolo zrevidované v roku 2013 na zlepšenie spolupráce a včasnej vzájomnej výmeny informácií medzi Komisiou, ESVČ a EIB na operačnej úrovni by sa malo aj naďalej uplatňovať. Spolupráca v rámci memoranda o porozumení by mala zahŕňať predovšetkým pravidelné preskúmanie uplatňovania zásady diferenciácie v susedských krajinách. Je mimoriadne dôležité, aby počas prípravy relevantných programových dokumentov existovala v prípade potreby včasná a systematická výmena názorov medzi Komisiou a EIB vrátane ESVČ, ktorá by umožnila dosiahnuť maximálne synergie medzi ich činnosťami. Posilniť by sa mala aj spolupráca v oblasti dodržiavania ľudských práv, základných slobôd a predchádzania konfliktom. EIB by sa mala nabádať k spolupráci s delegáciami Únie počas projektového cyklu EIB. |
| --- | --- |

(23)

Na všetkých úrovniach – od strategického plánovania po prípravu súvisiacich investičných projektov – by sa malo zabezpečiť, aby finančné operácie EIB boli v súlade s vonkajšími politikami Únie a so všeobecnými cieľmi Únie ustanovenými v tomto rozhodnutí a aby ich podporovali. V záujme zvýšenia súdržnosti vonkajšej činnosti EÚ by sa mal ďalej posilniť dialóg medzi Komisiou a EIB vrátane Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) o politike a stratégii, pričom by sa mali naďalej riadne informovať Európsky parlament a Rada. Kancelárie EIB mimo Únie by sa mali v rámci možností umiestňovať v priestoroch delegácií Únie, aby sa táto spolupráca podporila a zároveň sa obe strany spoločne podieľali na prevádzkových nákladoch. Memorandum o porozumení medzi Európskou komisiou a Európskou investičnou bankou pokiaľ ide o spoluprácu a koordináciu v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje externý mandát, ktoré bolo zrevidované v roku 2013 na zlepšenie spolupráce a včasnej vzájomnej výmeny informácií medzi Komisiou, ESVČ a EIB na operačnej úrovni by sa malo aj naďalej uplatňovať. Spolupráca v rámci memoranda o porozumení by mala zahŕňať predovšetkým pravidelné preskúmanie uplatňovania zásady diferenciácie v susedských krajinách. Je mimoriadne dôležité, aby počas prípravy relevantných programových dokumentov existovala v prípade potreby včasná a systematická výmena názorov medzi Komisiou a EIB vrátane ESVČ, ktorá by umožnila dosiahnuť maximálne synergie medzi ich činnosťami. Posilniť by sa mala aj spolupráca v oblasti dodržiavania ľudských práv, základných slobôd a predchádzania konfliktom. EIB by sa mala nabádať k spolupráci s delegáciami Únie počas projektového cyklu EIB.

| (24) | Vonkajšie vzťahy Únie by sa mali od roku 2014 podporovať niekoľkými nástrojmi najmä nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 236/2014 (4). V záujme posilnenia súdržnosti celkovej pomoci Únie v dotknutých regiónoch by sa mali podľa potreby využiť možnosti na prípadné prepojenie financovania zo strany EIB s rozpočtovými zdrojmi Únie vo forme finančných nástrojov stanovených v hlave VIII nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (5) a technickej pomoci na vypracúvanie a vykonávanie projektov pomocou nástroja predvstupovej pomoci zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 231/2014 (6), nástroja európskeho susedstva zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 232/2014 (7), nástroja financovania rozvojovej spolupráce zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 233/2014 (8), nástroja partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 234/2014 (9), nástroja financovania na podporu demokracie a ľudských práv vo svete nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 235/2014 (10), nástroja na podporu stability a mieru ustanoveného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 (11) a nástroja spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 237/2014 (12). V nadväznosti na rozhodnutie č. 1080/2011/EÚ Komisia vytvorila platformu EÚ pre kombinované financovanie v rámci vonkajšej spolupráce s cieľom optimalizovať fungovanie mechanizmov kombinujúcich granty a úvery mimo Únie, a to najmä pri plnení všeobecného rozpočtu Únie a realizácii úverov EIB, ako aj s cieľom vymieňať si najlepšie postupy týkajúce sa správy a hodnotiacich kritérií na projektovej úrovni. Účasť EIB a iných finančných inštitúcií na kombinovaných mechanizmoch financovania by mala byť plne v súlade s vonkajšími cieľmi Únie, účinnosťou pomoci a transparentnosťou. |
| --- | --- |

(24)

Vonkajšie vzťahy Únie by sa mali od roku 2014 podporovať niekoľkými nástrojmi najmä nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 236/2014 (4). V záujme posilnenia súdržnosti celkovej pomoci Únie v dotknutých regiónoch by sa mali podľa potreby využiť možnosti na prípadné prepojenie financovania zo strany EIB s rozpočtovými zdrojmi Únie vo forme finančných nástrojov stanovených v hlave VIII nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (5) a technickej pomoci na vypracúvanie a vykonávanie projektov pomocou nástroja predvstupovej pomoci zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 231/2014 (6), nástroja európskeho susedstva zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 232/2014 (7), nástroja financovania rozvojovej spolupráce zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 233/2014 (8), nástroja partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 234/2014 (9), nástroja financovania na podporu demokracie a ľudských práv vo svete nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 235/2014 (10), nástroja na podporu stability a mieru ustanoveného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 (11) a nástroja spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 237/2014 (12). V nadväznosti na rozhodnutie č. 1080/2011/EÚ Komisia vytvorila platformu EÚ pre kombinované financovanie v rámci vonkajšej spolupráce s cieľom optimalizovať fungovanie mechanizmov kombinujúcich granty a úvery mimo Únie, a to najmä pri plnení všeobecného rozpočtu Únie a realizácii úverov EIB, ako aj s cieľom vymieňať si najlepšie postupy týkajúce sa správy a hodnotiacich kritérií na projektovej úrovni. Účasť EIB a iných finančných inštitúcií na kombinovaných mechanizmoch financovania by mala byť plne v súlade s vonkajšími cieľmi Únie, účinnosťou pomoci a transparentnosťou.

| (25) | EIB by sa pri svojich finančných operáciách mimo Únie, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia, mala usilovať o ďalšie posilňovanie koordinácie a spolupráce s európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami, najmä s tými, ktoré sa zúčastňujú na platforme EÚ pre kombinované financovanie v rámci vonkajšej spolupráce. Táto spolupráca zahŕňa v náležitých prípadoch spoluprácu na úrovni sektorovej podmienenosti, princíp vzájomnej dôvery, pokiaľ ide o uplatňované postupy, využívanie spolufinancovania, ako aj účasť na globálnych iniciatívach, ako sú iniciatívy na podporu koordinácie pomoci a jej účinnosti. Táto koordinácia a spolupráca by mala byť zameraná na minimalizáciu možného zdvojenia nákladov a zbytočného prekrývania činností. Spolupráca by mala byť založená na zásade reciprocity. V prípade, že je to vhodné, by sa mal podporovať recipročný prístup zo strany EIB k finančným nástrojom zriadeným inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami. Tripartitné memorandum o porozumení medzi Komisiou, skupinou EIB a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (EBOR) týkajúce sa spolupráce mimo Únie, ktoré umožňuje, aby skupina EIB a EBOR konali komplementárne a využívali pritom svoje príslušné komparatívne výhody, bolo aktualizované v roku 2012 tak, aby sa zohľadnilo rozšírenie geografickej pôsobnosti EBOR na región Stredozemia, a malo by sa naďalej uplatňovať. Zásady ustanovené v tomto rozhodnutí by sa mali uplatňovať aj vtedy, keď sa financovanie EIB vykonáva prostredníctvom dohôd o spolupráci s inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami. |
| --- | --- |

(25)

EIB by sa pri svojich finančných operáciách mimo Únie, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia, mala usilovať o ďalšie posilňovanie koordinácie a spolupráce s európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami, najmä s tými, ktoré sa zúčastňujú na platforme EÚ pre kombinované financovanie v rámci vonkajšej spolupráce. Táto spolupráca zahŕňa v náležitých prípadoch spoluprácu na úrovni sektorovej podmienenosti, princíp vzájomnej dôvery, pokiaľ ide o uplatňované postupy, využívanie spolufinancovania, ako aj účasť na globálnych iniciatívach, ako sú iniciatívy na podporu koordinácie pomoci a jej účinnosti. Táto koordinácia a spolupráca by mala byť zameraná na minimalizáciu možného zdvojenia nákladov a zbytočného prekrývania činností. Spolupráca by mala byť založená na zásade reciprocity. V prípade, že je to vhodné, by sa mal podporovať recipročný prístup zo strany EIB k finančným nástrojom zriadeným inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami. Tripartitné memorandum o porozumení medzi Komisiou, skupinou EIB a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (EBOR) týkajúce sa spolupráce mimo Únie, ktoré umožňuje, aby skupina EIB a EBOR konali komplementárne a využívali pritom svoje príslušné komparatívne výhody, bolo aktualizované v roku 2012 tak, aby sa zohľadnilo rozšírenie geografickej pôsobnosti EBOR na región Stredozemia, a malo by sa naďalej uplatňovať. Zásady ustanovené v tomto rozhodnutí by sa mali uplatňovať aj vtedy, keď sa financovanie EIB vykonáva prostredníctvom dohôd o spolupráci s inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami.

| (26) | EIB by sa mala nabádať, aby aj naďalej financovala operácie mimo Únie aj na vlastné riziko, okrem iného aj na podporu hospodárskych záujmov Únie, a to v krajinách a v prospech investičných projektov, ktoré majú dostatočnú bonitu podľa posúdenia EIB a po zohľadnení vlastnej kapacity na absorpciu rizika, aby sa využívanie záruky EÚ mohlo zamerať na tie krajiny a investičné projekty, v prípade ktorých záruka EÚ prináša pridanú hodnotu na základe vlastného posúdenia zo strany EIB, a to aj pokiaľ ide o udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj. |
| --- | --- |

(26)

EIB by sa mala nabádať, aby aj naďalej financovala operácie mimo Únie aj na vlastné riziko, okrem iného aj na podporu hospodárskych záujmov Únie, a to v krajinách a v prospech investičných projektov, ktoré majú dostatočnú bonitu podľa posúdenia EIB a po zohľadnení vlastnej kapacity na absorpciu rizika, aby sa využívanie záruky EÚ mohlo zamerať na tie krajiny a investičné projekty, v prípade ktorých záruka EÚ prináša pridanú hodnotu na základe vlastného posúdenia zo strany EIB, a to aj pokiaľ ide o udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj.

| (27) | EIB by mala rozšíriť rozsah ponúkaných inovačných finančných nástrojov, a pritom sa viac zamerať na vypracovanie záručných nástrojov. Okrem toho by sa EIB mala usilovať aktívne sa podieľať na nástrojoch s rozdelením rizika a na financovaní projektov so stabilnou a predvídateľnou tvorbou peňažného toku prostredníctvom dlhových nástrojov kapitálového trhu. Konkrétne by mala zvážiť podporu dlhových nástrojov kapitálového trhu emitovaných alebo poskytnutých v prospech investičného projektu vykonaného v oprávnených krajinách. Okrem toho by EIB mala zvýšiť poskytovanie úverov v miestnych menách a emitovať dlhopisy na miestnych trhoch za predpokladu, že prijímajúce krajiny uskutočnia potrebné štrukturálne reformy, a to najmä vo finančnom sektore, ako aj iné opatrenia na uľahčenie jej činnosti. Pri diverzifikácii a rozširovaní nástrojov kapitálového trhu by sa malo dbať najmä na to, aby sa zabezpečilo, že tieto nástroje nebudú viesť k rizikovým finančným praktikám a zadlženosti, čím by sa mohli stať hrozbou pre finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(27)

EIB by mala rozšíriť rozsah ponúkaných inovačných finančných nástrojov, a pritom sa viac zamerať na vypracovanie záručných nástrojov. Okrem toho by sa EIB mala usilovať aktívne sa podieľať na nástrojoch s rozdelením rizika a na financovaní projektov so stabilnou a predvídateľnou tvorbou peňažného toku prostredníctvom dlhových nástrojov kapitálového trhu. Konkrétne by mala zvážiť podporu dlhových nástrojov kapitálového trhu emitovaných alebo poskytnutých v prospech investičného projektu vykonaného v oprávnených krajinách. Okrem toho by EIB mala zvýšiť poskytovanie úverov v miestnych menách a emitovať dlhopisy na miestnych trhoch za predpokladu, že prijímajúce krajiny uskutočnia potrebné štrukturálne reformy, a to najmä vo finančnom sektore, ako aj iné opatrenia na uľahčenie jej činnosti. Pri diverzifikácii a rozširovaní nástrojov kapitálového trhu by sa malo dbať najmä na to, aby sa zabezpečilo, že tieto nástroje nebudú viesť k rizikovým finančným praktikám a zadlženosti, čím by sa mohli stať hrozbou pre finančnú stabilitu.

| (28) | Komisia by mala každoročne podávať správu Európskemu parlamentu a Rade. V tejto správe by sa mali posúdiť finančné operácie EIB a ich súlad s týmto rozhodnutím, ich pridaná hodnota a príspevok k vonkajším politikám Únie, ich kvalita, rozvojový vplyv vychádzajúci z rámca merania výsledkov a finančné výhody prenesené na príjemcov. Mala by obsahovať aj informácie o uplatnení záruky EÚ, financovaní v oblasti zmeny klímy a biodiverzity podľa tohto rozhodnutia, uplatňovaní memoranda o porozumení medzi EIB a európskym ombudsmanom, ako aj opis spolupráce s Komisiou a inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami vrátane spoločného financovania. Správa by sa mala uverejniť, aby sa príslušným zainteresovaným stranám vrátane občianskej spoločnosti umožnilo, aby sa k nej vyjadrili. |
| --- | --- |

(28)

Komisia by mala každoročne podávať správu Európskemu parlamentu a Rade. V tejto správe by sa mali posúdiť finančné operácie EIB a ich súlad s týmto rozhodnutím, ich pridaná hodnota a príspevok k vonkajším politikám Únie, ich kvalita, rozvojový vplyv vychádzajúci z rámca merania výsledkov a finančné výhody prenesené na príjemcov. Mala by obsahovať aj informácie o uplatnení záruky EÚ, financovaní v oblasti zmeny klímy a biodiverzity podľa tohto rozhodnutia, uplatňovaní memoranda o porozumení medzi EIB a európskym ombudsmanom, ako aj opis spolupráce s Komisiou a inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami vrátane spoločného financovania. Správa by sa mala uverejniť, aby sa príslušným zainteresovaným stranám vrátane občianskej spoločnosti umožnilo, aby sa k nej vyjadrili.

| (29) | Finančné operácie EIB na podporu vonkajších politík Únie by sa mali aj naďalej uskutočňovať v súlade so zásadami riadnych bankových postupov. Mali by aj naďalej prebiehať v súlade s pravidlami a postupmi EIB, do ktorých by sa mali uvedené zásady premietať, vrátane primeraných kontrolných opatrení a v súlade s vyhlásením EIB o sociálnych a environmentálnych normách, ako aj v súlade s príslušnými pravidlami a postupmi týkajúcimi sa Dvora audítorov a Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF). Pri uskutočňovaní finančných operácií by EIB mala zabezpečiť primerané uplatňovanie svojich politík voči slabo regulovaným alebo nespolupracujúcim jurisdikciám, ktoré takto označila Únia, Organizácia Spojených národov, Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj alebo finančná akčná skupina, s cieľom prispievať k medzinárodnému boju proti daňovým podvodom a únikom a praniu špinavých peňazí. V záujme transparentnosti by EIB mala v čo najširšom možnom rozsahu v spolupráci s miestnymi finančnými sprostredkovateľmi vypracovať zoznam konečných príjemcov úverov. |
| --- | --- |

(29)

Finančné operácie EIB na podporu vonkajších politík Únie by sa mali aj naďalej uskutočňovať v súlade so zásadami riadnych bankových postupov. Mali by aj naďalej prebiehať v súlade s pravidlami a postupmi EIB, do ktorých by sa mali uvedené zásady premietať, vrátane primeraných kontrolných opatrení a v súlade s vyhlásením EIB o sociálnych a environmentálnych normách, ako aj v súlade s príslušnými pravidlami a postupmi týkajúcimi sa Dvora audítorov a Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF). Pri uskutočňovaní finančných operácií by EIB mala zabezpečiť primerané uplatňovanie svojich politík voči slabo regulovaným alebo nespolupracujúcim jurisdikciám, ktoré takto označila Únia, Organizácia Spojených národov, Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj alebo finančná akčná skupina, s cieľom prispievať k medzinárodnému boju proti daňovým podvodom a únikom a praniu špinavých peňazí. V záujme transparentnosti by EIB mala v čo najširšom možnom rozsahu v spolupráci s miestnymi finančnými sprostredkovateľmi vypracovať zoznam konečných príjemcov úverov.

| (30) | EIB by mala prijať vhodné opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že pri financovaní operácií, ktoré sú predmetom záruky EÚ, budú ochránené finančné záujmy Únie, a to prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii, praniu špinavých peňazí a akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu, a ktorými sa zároveň zaistí, aby bol úrad OLAF oprávnený vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste priamo v priestoroch príjemcov. EIB by mala v súlade s usmernením Politika predchádzania a odrádzania od zakázaného konania v činnostiach Európskej investičnej banky (ďalej len „protikorupčná politika EIB“) prijatým v roku 2008 a revidovaným v roku 2013 úzko spolupracovať s príslušnými orgánmi Únie a členských štátov s cieľom posilniť platné opatrenia proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a pomôcť zlepšiť ich presadzovanie. V súlade so svojou politikou informátorstva by EIB mala venovať osobitnú pozornosť informáciám od informátorov týkajúcim sa prípadného podvodu, korupcie alebo inej nezákonnej činnosti, ktoré umožňujú riadnu kontrolu, spätnú väzbu a ochranu proti odvetným opatreniam. |
| --- | --- |

(30)

EIB by mala prijať vhodné opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že pri financovaní operácií, ktoré sú predmetom záruky EÚ, budú ochránené finančné záujmy Únie, a to prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii, praniu špinavých peňazí a akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu, a ktorými sa zároveň zaistí, aby bol úrad OLAF oprávnený vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste priamo v priestoroch príjemcov. EIB by mala v súlade s usmernením Politika predchádzania a odrádzania od zakázaného konania v činnostiach Európskej investičnej banky (ďalej len „protikorupčná politika EIB“) prijatým v roku 2008 a revidovaným v roku 2013 úzko spolupracovať s príslušnými orgánmi Únie a členských štátov s cieľom posilniť platné opatrenia proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a pomôcť zlepšiť ich presadzovanie. V súlade so svojou politikou informátorstva by EIB mala venovať osobitnú pozornosť informáciám od informátorov týkajúcim sa prípadného podvodu, korupcie alebo inej nezákonnej činnosti, ktoré umožňujú riadnu kontrolu, spätnú väzbu a ochranu proti odvetným opatreniam.

| (31) | Správne orgány EIB by sa mali nabádať, aby prijímali potrebné opatrenia na prispôsobenie činnosti EIB tak, aby účinne prispievala k vonkajším politikám Únie a aby primerane plnila požiadavky stanovené v tomto rozhodnutí, |
| --- | --- |

(31)

Správne orgány EIB by sa mali nabádať, aby prijímali potrebné opatrenia na prispôsobenie činnosti EIB tak, aby účinne prispievala k vonkajším politikám Únie a aby primerane plnila požiadavky stanovené v tomto rozhodnutí,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Záruka EÚ

1.   Únia poskytuje Európskej investičnej banke (EIB) rozpočtovú záruku na finančné operácie vykonávané mimo Únie (ďalej len „záruka EÚ“). Záruka EÚ sa poskytuje ako globálna záruka na platby splatné v prospech EIB, ktoré jej ale neboli uhradené, a to v súvislosti s úvermi, úverovými zárukami a dlhovými nástrojmi kapitálového trhu, ktoré boli poskytnuté alebo emitované na investičné projekty EIB oprávnené podľa odseku 2.

2.   Na poskytnutie záruky EÚ sú oprávnené úvery, úverové záruky a dlhové nástroje kapitálového trhu, ktoré EIB poskytla alebo emitovala v súlade so svojimi vlastnými pravidlami a postupmi, a to vrátane vyhlásenia EIB o environmentálnych a sociálnych zásadách a normách, na investičné projekty uskutočňované v oprávnených krajinách a v záujme podpory relevantných cieľov vonkajšej politiky Únie, pri ktorých sa financovanie zo strany EIB poskytlo v súlade s podpísanou dohodou, ktorej platnosť neuplynula a ktorá ani nebola zrušená (ďalej len „finančné operácie EIB“).

3.   Finančné operácie EIB na podporu vonkajších politík Únie sa aj naďalej realizujú v súlade so zásadami riadnych bankových postupov.

4.   Záruka EÚ je obmedzená na 65 % celkovej sumy, ktorá bola v rámci finančných operácií EIB vyplatená a zaručená, zníženej o splatené sumy a zvýšenej o všetky súvisiace sumy.

5.   Záruka EÚ sa vzťahuje na finančné operácie EIB podpísané v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.

6.   Ak pri uplynutí obdobia uvedeného v odseku 5 Európsky parlament a Rada neprijmú rozhodnutie, ktorým sa EIB poskytuje nová záruka EÚ za straty z jej finančných operácií mimo Únie, uvedené obdobie sa automaticky predĺži raz o šesť mesiacov.

Článok 2

Stropy finančných operácií EIB so zárukou EÚ

1.   Maximálny strop finančných operácií EIB so zárukou EÚ nepresiahne počas obdobia rokov 2014 – 2020 sumu 30 000 000 000 EUR. Do stropu sa nezapočítavajú sumy, ktoré boli pôvodne vyčlenené na financovanie operácií, ale boli následne zrušené.

Maximálny strop sa rozdelí na:

| a) | fixný strop v maximálnej výške 27 000 000 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

fixný strop v maximálnej výške 27 000 000 000 EUR;

| b) | voliteľnú doplnkovú sumu vo výške 3 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

voliteľnú doplnkovú sumu vo výške 3 000 000 000 EUR.

O úplnej alebo čiastočnej aktivácii sumy uvedenej v písmene b) a o jej regionálnom rozdelení rozhodnú po priebežnom preskúmaní, ako sa stanovuje v článku 19, Európsky parlament a Rada v súlade s riadnym legislatívnym postupom.

2.   Fixný strop uvedený v odseku 1 písm. a) sa rozdelí na regionálne stropy a podstropy, ako sa ustanovuje v prílohe I. V prípade regionálnych stropov EIB postupne zabezpečí vyvážené rozdelenie medzi krajinami v rámci regiónov, na ktoré sa vzťahuje záruka EÚ.

Článok 3

Všeobecné ciele a zásady

1.   Záruka EÚ sa poskytuje len na finančné operácie EIB, ktoré majú pridanú hodnotu na základe vlastného posúdenia zo strany EIB a ktorými sa podporuje ktorýkoľvek z týchto všeobecných cieľov:

| a) | rozvoj miestneho súkromného sektora, najmä podpora MSP; |
| --- | --- |

a)

rozvoj miestneho súkromného sektora, najmä podpora MSP;

| b) | rozvoj sociálnej a hospodárskej infraštruktúry vrátane dopravnej, energetickej a environmentálnej infraštruktúry a informačných a komunikačných technológií; |
| --- | --- |

b)

rozvoj sociálnej a hospodárskej infraštruktúry vrátane dopravnej, energetickej a environmentálnej infraštruktúry a informačných a komunikačných technológií;

| c) | zmiernenie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy. |
| --- | --- |

c)

zmiernenie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy.

2.   Finančné operácie EIB, ktoré sa uskutočňujú podľa tohto rozhodnutia, prispievajú k všeobecným záujmom EÚ, a to najmä zásadám, ktorými sa riadi vonkajšia činnosť Únie, ako sa uvádza v článku 21 ZEÚ, ako aj k vykonávaniu medzinárodných dohôd v oblasti životného prostredia, ktorých je Únia zmluvnou stranou, pričom sa zachováva osobitný charakter EIB ako investičnej banky. Správne orgány EIB sa nabádajú, aby prijímali potrebné opatrenia na prispôsobenie činnosti EIB tak, aby účinne prispievala k vonkajším politikám Únie a aby primerane plnila požiadavky stanovené v tomto rozhodnutí.

3.   Základným cieľom finančných operácií EIB v rámci oblastí, na ktoré sa vzťahujú všeobecné ciele stanovené v odseku 1, je regionálna integrácia medzi krajinami vrátane predovšetkým hospodárskej integrácie medzi predvstupovými krajinami, krajinami susedstva a Úniou. EIB realizuje finančné operácie v prijímajúcich krajinách v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú všeobecné ciele, a to prostredníctvom podpory priamych zahraničných investícií, ktoré napomáhajú hospodársku integráciu s Úniou.

4.   V rozvojových krajinách vymedzených v zozname prijímateľov oficiálnej rozvojovej pomoci Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj prispievajú finančné operácie EIB v súlade s článkami 208 a 209 ZFEÚ nepriamo k cieľom politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce, ako je zníženie chudoby prostredníctvom inkluzívneho rastu a udržateľného hospodárstva, environmentálny a sociálny rozvoj.

5.   Na zabezpečenie čo najväčšieho rozvojového vplyvu investícií súkromného sektora sa EIB usiluje posilňovať miestny súkromný sektor v prijímajúcich krajinách prostredníctvom podpory miestnych investícií, ako sa ustanovuje v odseku 1 písm. a). V rámci finančných operácií EIB, ktorými sa podporujú všeobecné ciele stanovené v odseku 1, sa vyvinie aj úsilie o zahrnutie podpory investičných projektov MSP z Únie. Na účinné monitorovanie využívania prostriedkov v prospech dotknutých MSP pripraví EIB primerané zmluvné požiadavky pre finančných sprostredkovateľov vrátane noriem podávania správ zo strany prijímateľov.

EIB spolupracuje s finančnými sprostredkovateľmi, ktorí môžu podporovať osobitné potreby MSP v krajinách, kde sa operácie realizujú, a ktorí sa nezúčastňujú na finančných operáciách EIB vykonávaných v oprávnenej krajine prostredníctvom nástrojov umiestnených v cudzej nespolupracujúcej jurisdikcii uvedenej v článku 13.

6.   Finančnými operáciami EIB, ktorými sa podporujú všeobecný cieľ stanovený v odseku 1 písm. b), sa podporujú investičné projekty predovšetkým v oblastiach dopravy, energetiky, environmentálnej infraštruktúry, informačných a komunikačných technológií, zdravotníctva a vzdelávania. Zahŕňa to výrobu a integráciu energie z obnoviteľných zdrojov, transformáciu energetických systémov umožňujúcu prechod k technológiám a palivám s nižšími emisiami uhlíka, udržateľnú energetickú bezpečnosť a energetickú infraštruktúru vrátane infraštruktúry na výrobu plynu, a prepravu na trh Únie s energiou, ako aj elektrifikáciu vidieckych oblastí, environmentálnu infraštruktúru, ako napríklad vodu a hygienické zariadenia a zelenú infraštruktúru, telekomunikácie a infraštruktúru širokopásmových sietí.

7.   Finančnými operáciami EIB, ktorými sa podporujú všeobecné ciele stanovené v odseku 1 písm. c), sa podporujú investičné projekty v oblasti zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy, ktoré prispievajú k celkovému cieľu Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy, a to najmä prostredníctvom vyhýbania sa emisiám skleníkových plynov alebo ich znižovania v oblastiach energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej účinnosti a udržateľnej dopravy, alebo prostredníctvom zvyšovania odolnosti voči nepriaznivým vplyvom zmeny klímy v zraniteľných krajinách, odvetviach a spoločenstvách. Kritériá oprávnenosti pre projekty v oblasti zmeny klímy sú vymedzené v stratégii EIB v oblasti zmeny klímy, ktorá bude aktualizovaná do konca roku 2015. Na tento účel by sa mala do postupu environmentálneho hodnotenia zahrnúť analýza uhlíkovej stopy, ktorou sa zistí, či sa v projektových návrhoch optimalizuje zvýšenie energetickej efektívnosti. Počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, predstavuje objem týchto operácií aspoň 25 % celkových finančných operácií EIB.

8.   V súlade s cieľmi Únie a medzinárodnými cieľmi v oblasti zmeny klímy EIB v spolupráci s Komisiou aktualizuje do konca roku 2015 svoju stratégiu v oblasti zmeny klímy, pokiaľ ide o finančné operácie EIB. Táto aktualizácia okrem iného zahŕňa konkrétne kroky na zabezpečenie súladu investičných projektov podľa tohto rozhodnutia s cieľmi Únie v oblasti zmeny klímy a na posilnenie snahy o podporu obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti.

9.   Záruka EÚ sa vzťahuje len na finančné operácie EIB uskutočňované v oprávnených krajinách, ktoré s EIB uzavreli rámcovú dohodu ustanovujúcu právne podmienky, za ktorých sa takéto operácie majú uskutočňovať.

Článok 4

Zahrnuté krajiny

1.   Zoznam krajín, ktoré sú potenciálne oprávnené na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ, sa uvádza v prílohe II. Zoznam krajín, ktoré sú oprávnené na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ, sa uvádza v prílohe III a nie sú v ňom zahrnuté žiadne iné krajiny ako tie, ktoré sú uvedené v prílohe II. V prípade krajín, ktoré v prílohe II uvedené nie sú, sa o oprávnenosti na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ rozhoduje v rámci riadneho legislatívneho postupu, pričom každá krajina sa posudzuje osobitne.

2.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 18 týkajúce sa zmeny prílohy III. Rozhodnutia Komisie sa zakladajú na celkovom posúdení vrátane posúdenia ekonomických, sociálnych, environmentálnych a politických aspektov, a to predovšetkým tých, ktoré súvisia s demokraciou, ľudskými právami a základnými slobodami, ako aj na príslušných uzneseniach Európskeho parlamentu a rozhodnutiach a záveroch Rady.

3.   Delegované akty, ktorými sa mení príloha III, nemajú vplyv na záruku EÚ poskytnutú na finančné operácie EIB, ktoré boli podpísané pred nadobudnutím účinnosti uvedených delegovaných aktov, s výhradou odseku 4.

4.   Vyplácanie prostriedkov v rámci finančných operácií EIB, ktoré využívajú komplexnú záruku, ako sa uvádza v článku 8 ods. 1, sa neuskutočňuje v krajinách, ktoré nie sú uvedené v zozname v prílohe III.

5.   Záruka EÚ sa nevzťahuje na finančné operácie EIB v tej krajine, ktorá dohodu týkajúcu sa takýchto operácií podpísala až po pristúpení k Únii.

Článok 5

Príspevok finančných operácií EIB k politikám Únie

1.   Komisia spolu s EIB aktualizuje existujúce regionálne technické operačné usmernenia pre finančné operácie EIB do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.

Regionálne technické operačné usmernenia sú v súlade so širším rámcom regionálnej politiky Únie stanoveným v prílohe IV. Regionálnymi technickými operačnými usmerneniami sa najmä zabezpečí, aby sa financovaním zo strany EIB na základe tohto rozhodnutia dopĺňali príslušné politiky, programy a nástroje pomoci Únie v jednotlivých regiónoch.

Komisia a EIB pri aktualizovaní regionálnych technických operačných usmernení zohľadnia príslušné uznesenia Európskeho parlamentu a rozhodnutia a závery Rady. Regionálne technické operačné usmernenia sú v súlade s prioritami obsiahnutými v národných alebo regionálnych programoch, ktoré pripravili podľa možností prijímajúce krajiny, pričom by sa v nich mali riadne zohľadniť konzultácie s miestnou občianskou spoločnosťou počas procesu prípravy uvedených programov.

Komisia zašle aktualizované znenie regionálnych technických operačných usmernení Európskemu parlamentu a Rade hneď po jeho vypracovaní.

EIB v rámci stanovenom regionálnymi technickými operačnými usmerneniami vymedzí príslušné stratégie financovania a zabezpečí ich vykonávanie.

Finančné operácie EIB sú v súlade s regionálnymi technickými operačnými usmerneniami a stratégiami prijímajúcej krajiny.

Regionálne technické operačné usmernenia sa prehodnotia po ukončení priebežného preskúmania uvedeného v článku 19.

2.   V rámci postupu stanoveného v článku 19 Protokolu č. 5 vydá Komisia k finančným operáciám EIB stanovisko. Ak Komisia v prípade finančnej operácie EIB, na ktorú sa vzťahuje toto rozhodnutie, vydá negatívne stanovisko, táto operácia nebude krytá zárukou EÚ.

Článok 6

Spolupráca s Komisiou a ESVČ

1.   V záujme maximalizácie synergie medzi finančnými operáciami EIB a rozpočtovými zdrojmi Únie sa ďalej posilňuje súlad vonkajších činností EIB s cieľmi vonkajšej politiky Únie, a to najmä aktualizovaním regionálnych technických operačných usmernení uvedených v článku 5, v prípade ktorých sa podľa potreby vedú konzultácie s ESVČ, ako aj pravidelným a systematickým dialógom a včasnou výmenou informácií:

| a) | o strategických dokumentoch vypracovaných Komisiou alebo ESVČ, napríklad o dokumentoch o stratégii týkajúcej sa krajiny alebo regiónu, orientačných programoch, akčných plánoch a predvstupových dokumentoch; |
| --- | --- |

a)

o strategických dokumentoch vypracovaných Komisiou alebo ESVČ, napríklad o dokumentoch o stratégii týkajúcej sa krajiny alebo regiónu, orientačných programoch, akčných plánoch a predvstupových dokumentoch;

| b) | o dokumentoch strategického plánovania EIB, rozpracovaných investičných projektoch a výročných správach EIB pre Komisiu; |
| --- | --- |

b)

o dokumentoch strategického plánovania EIB, rozpracovaných investičných projektoch a výročných správach EIB pre Komisiu;

| c) | o iných politických a operačných aspektoch. |
| --- | --- |

c)

o iných politických a operačných aspektoch.

2.   Spolupráca sa uskutočňuje v jednotlivých regiónoch osobitne, a to aj na úrovni delegácií Únie, pričom sa zohľadňuje úloha EIB, ako aj politiky Únie v každom regióne.

Článok 7

Spolupráca s inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami

1.   V záujme maximalizácie synergie, spolupráce a efektívnosti, spoločného vytvorenia inovačných finančných nástrojov a zabezpečenia obozretného a primeraného rozdelenia rizík a koherentnej podmienenosti investičných projektov a sektorov sa finančné operácie EIB vykonávajú podľa potreby v spolupráci s inými európskymi multilaterálnymi finančnými inštitúciami a finančnými inštitúciami členských štátov (ďalej len „európske finančné inštitúcie“) a medzinárodnými finančnými inštitúciami vrátane regionálnych rozvojových bánk (ďalej len „medzinárodné finančné inštitúcie“), aby sa tak minimalizovalo možné zdvojenie nákladov a zbytočné prekrývanie činností.

2.   Spoluprácu uvedenú v odseku 1 uľahčuje koordinácia medzi Komisiou, EIB a príslušnými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami, ktoré pôsobia v rôznych regiónoch, ktorá sa v prípade potreby uskutočňuje v kontexte memoránd o porozumení alebo iných rámcov Únie pre regionálnu spoluprácu.

Článok 8

Finančné krytie a podmienky záruky EÚ

1.   Pri finančných operáciách EIB so štátom alebo za ktoré ručí štát – s výnimkou operácií pozostávajúcich z dlhových nástrojov kapitálového trhu, a pri iných finančných operáciách EIB s regionálnymi alebo miestnymi orgánmi, alebo štátnymi podnikmi či inštitúciami vo vlastníctve štátu alebo kontrolovanými štátom, pričom v prípade takýchto iných finančných operácií EIB sa uskutočnilo primerané posúdenie kreditného rizika Európskou investičnou bankou a zohľadnila sa situácia kreditného rizika v dotknutej krajine, sa záruka EÚ vzťahuje na všetky platby, ktoré sú splatné v prospech EIB, ktoré jej ale neboli uhradené (ďalej len „komplexná záruka“).

2.   Na účely odseku 1 Palestínu zastupuje Palestínska samospráva a Kosovo (13) zastupujú orgány Kosova.

3.   V prípade finančných operácií EIB s výnimkou tých, ktoré sú uvedené v odseku 1, kryje záruka EÚ všetky platby, ktoré sú splatné v prospech EIB, ktoré jej ale neboli uhradené, ak bolo toto neuhradenie spôsobené naplnením jedného z týchto politických rizík (ďalej len „záruka na politické riziká“):

| a) | neprevoditeľnosť meny; |
| --- | --- |

a)

neprevoditeľnosť meny;

| b) | vyvlastnenie; |
| --- | --- |

b)

vyvlastnenie;

| c) | vojna alebo občianske nepokoje; |
| --- | --- |

c)

vojna alebo občianske nepokoje;

| d) | odopretie spravodlivosti pri porušení zmluvy. |
| --- | --- |

d)

odopretie spravodlivosti pri porušení zmluvy.

4.   V prípade finančných operácií pozostávajúcich z dlhových nástrojov kapitálového trhu sa uplatňuje iba záruka na politické riziká.

5.   Dohody o financovaní s jednotlivými žiadateľmi týkajúce sa finančných operácií EIB obsahujú aj vhodné environmentálne a sociálne ustanovenia v súlade s vlastnými pravidlami a postupmi EIB.

6.   Komisia a EIB stanovia v dohode o záruke uvedenej v článku 14 jasný a transparentný postup prideľovania, na základe ktorého EIB určí, ktoré operácie majú byť v rámci jej vonkajšej činnosti financované podľa tohto rozhodnutia, aby sa zabezpečilo čo najefektívnejšie využitie záruky EÚ. Pri tomto postupe prideľovania sa zohľadňuje úverová bonita finančných operácií EIB posúdená zo strany EIB, stropy vymedzené v prílohe 1, povaha protistrany, či ide o suverénny štát alebo subjekt na nižšej ako štátnej úrovni, na ktorý sa vzťahuje odsek 1 tohto článku alebo súkromný subjekt, kapacita EIB na absorpciu rizika a iné relevantné kritériá vrátane pridanej hodnoty, ktorú predstavuje záruka EÚ. Postup prideľovania v súlade s článkom 14 sa oznámi Európskemu parlamentu a Rade.

7.   Ak sa záruka EÚ uplatní, Únia nadobúda v súlade s dohodou o záruke uvedenou v článku 14 všetky príslušné práva EIB v súvislosti so všetkými záväzkami týkajúcimi sa jej finančných operácií.

Článok 9

Posudzovanie a monitorovanie investičných projektov EIB

1.   EIB vykoná dôkladnú hĺbkovú analýzu sociálnych, ľudskoprávnych, environmentálnych, hospodárskych a rozvojových aspektov investičných projektov krytých zárukou EÚ a v relevantných prípadoch od žiadateľov o projekt vyžaduje, aby v súlade so sociálnymi a environmentálnymi zásadami Únie uskutočnili v súvislosti s týmito aspektmi počas fázy plánovania a vykonávania projektu verejné konzultácie na miestnej úrovni s príslušnými vnútroštátnymi a miestnymi zainteresovanými stranami, ako aj občianskou spoločnosťou, a aby poskytli informácie dôležité na posúdenie príspevku k plneniu cieľov vonkajších politík Únie a jej strategických cieľov.

V prípade, že je to vhodné, sa v tomto posúdení uvedie, ako možno na základe technickej pomoci posilniť počas projektového cyklu kapacity príjemcov finančných prostriedkov EIB. Vlastné pravidlá a postupy EIB zahŕňajú potrebné ustanovenia o posudzovaní environmentálneho a sociálneho vplyvu investičných projektov, ako aj aspektov týkajúcich sa ľudských práv a predchádzania konfliktom, a to s cieľom zabezpečiť, aby investičné projekty, ktoré sa podporujú podľa tohto rozhodnutia, boli environmentálne a sociálne udržateľné.

2.   Okrem posudzovania ex ante týkajúceho sa aspektov súvisiacich s rozvojom monitoruje EIB vykonávanie finančných operácií. EIB od žiadateľov o projekty najmä vyžaduje, aby počas realizácie projektu až do jeho ukončenia, dôkladne monitorovali okrem iného hospodársky, rozvojový, sociálny, environmentálny a ľudskoprávny vplyv investičného projektu. EIB pravidelne overuje informácie, ktoré poskytli žiadatelia o projekty a sprístupňuje ich verejnosti, ak s tým žiadateľ o projekt súhlasí. Pokiaľ je to možné, správy o ukončení projektov súvisiace s finančnými operáciami EIB sa uverejňujú bez dôverných informácií.

3.   Zámerom monitorovania zo strany EIB je obsiahnuť aj vykonávanie sprostredkovaných operácií a na činnosti finančných sprostredkovateľov zamerané na podporu MSP.

4.   EIB zavedie komplexný systém na ex ante posudzovanie relatívnych a absolútnych emisií skleníkových plynov súvisiacich s finančnými operáciami EIB, ak tieto emisie spĺňajú významné limity emisií, ako sa vymedzuje v príslušnej metodike EIB vrátane stratégie EIB v oblasti zmeny klímy, a ak sú údaje k dispozícii.

5.   Výsledky monitorovania sa podľa možností zverejnia, a to s výhradou požiadaviek na dôvernosť a dohody príslušných strán.

Článok 10

Vonkajšie pripísané príjmy garančného fondu

Splatené sumy a výnosy v sume 110 000 000 EUR pochádzajúce z operácií uzavretých pred rokom 2007 vrátane splátok kapitálu, uvoľnených záruk a splatenej istiny úverov, ako aj dividend, kapitálových výnosov, poplatkov za záruky a úrokov z úverov a úrokov zo zvereneckého účtu, ktoré sa zaplatili späť na zverenecký účet zriadený pre nástroj pre euro-stredozemské investície a partnerstvo a ktoré možno priradiť k podpore zo všeobecného rozpočtu Únie, predstavujú vonkajší pripísaný príjem v súlade s článkom 21 ods. 4 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a použijú sa pre Garančný fond.

Sumy presahujúce 110 000 000 EUR, ktoré sa zaplatili späť na zverenecký účet zriadený pre euro-stredozemské investície a partnerstvo, sa zaúčtujú do všeobecného rozpočtu Únie po odpočítaní správnych nákladov a poplatkov.

Článok 11

Predkladanie výročnej správy a účtovníctvo

1.   Komisia každý rok predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o finančných operáciách EIB uskutočňovaných podľa tohto rozhodnutia. Táto správa sa zverejní a obsahuje:

| a) | posúdenie finančných operácií EIB na úrovni jednotlivých projektov, sektorov, krajín a regiónov a ich súlad s týmto rozhodnutím; |
| --- | --- |

a)

posúdenie finančných operácií EIB na úrovni jednotlivých projektov, sektorov, krajín a regiónov a ich súlad s týmto rozhodnutím;

| b) | posúdenie pridanej hodnoty, odhadované výstupy, výsledky a rozvojový vplyv finančných operácií EIB v súhrnnom vyjadrení, pričom sa vychádza z výročnej správy EIB o rámci merania výsledkov. Na tento účel EIB využije ukazovatele výsledkov vo vzťahu k rozvojovým, environmentálnym a sociálnym aspektom, vrátane ľudskoprávnych aspektov, financovaných projektov, pričom zohľadní príslušné ukazovatele podľa Parížskej deklarácie z roku 2005 o účinnosti pomoci. Ukazovatele environmentálnych aspektov projektov obsahujú kritériá pre čisté technológie, ktoré sú v zásade zamerané na energetickú efektívnosť a technológie na znižovanie emisií; |
| --- | --- |

b)

posúdenie pridanej hodnoty, odhadované výstupy, výsledky a rozvojový vplyv finančných operácií EIB v súhrnnom vyjadrení, pričom sa vychádza z výročnej správy EIB o rámci merania výsledkov. Na tento účel EIB využije ukazovatele výsledkov vo vzťahu k rozvojovým, environmentálnym a sociálnym aspektom, vrátane ľudskoprávnych aspektov, financovaných projektov, pričom zohľadní príslušné ukazovatele podľa Parížskej deklarácie z roku 2005 o účinnosti pomoci. Ukazovatele environmentálnych aspektov projektov obsahujú kritériá pre čisté technológie, ktoré sú v zásade zamerané na energetickú efektívnosť a technológie na znižovanie emisií;

| c) | posúdenie prínosu finančných operácií EIB k plneniu cieľov vonkajšej politiky a strategických cieľov Únie, pri zohľadnení regionálnych technických operačných usmernení uvedených v článku 5; |
| --- | --- |

c)

posúdenie prínosu finančných operácií EIB k plneniu cieľov vonkajšej politiky a strategických cieľov Únie, pri zohľadnení regionálnych technických operačných usmernení uvedených v článku 5;

| d) | posúdenie finančných výhod prenesených na príjemcov prostriedkov z finančných operácií EIB v súhrnnom vyjadrení; |
| --- | --- |

d)

posúdenie finančných výhod prenesených na príjemcov prostriedkov z finančných operácií EIB v súhrnnom vyjadrení;

| e) | posúdenie kvality finančných operácií EIB, a najmä miery, do akej EIB zohľadnila environmentálnu a sociálnu udržateľnosť pri hĺbkovej analýze a monitorovaní financovaných investičných projektov; |
| --- | --- |

e)

posúdenie kvality finančných operácií EIB, a najmä miery, do akej EIB zohľadnila environmentálnu a sociálnu udržateľnosť pri hĺbkovej analýze a monitorovaní financovaných investičných projektov;

| f) | podrobné informácie o uplatnení záruky EÚ; |
| --- | --- |

f)

podrobné informácie o uplatnení záruky EÚ;

| g) | informácie o objeme financovania poskytnutého podľa tohto rozhodnutia v oblasti zmeny klímy a biodiverzity, o vplyve na absolútne a relatívne emisie skleníkových plynov uvedené v článku 9 ods. 4 v súhrnnom vyjadrení, ako aj o počte projektov posúdených na základe klimatického rizika; |
| --- | --- |

g)

informácie o objeme financovania poskytnutého podľa tohto rozhodnutia v oblasti zmeny klímy a biodiverzity, o vplyve na absolútne a relatívne emisie skleníkových plynov uvedené v článku 9 ods. 4 v súhrnnom vyjadrení, ako aj o počte projektov posúdených na základe klimatického rizika;

| h) | opis spolupráce s Komisiou a inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami vrátane spoločného financovania. Správa obsahuje najmä rozpis finančných zdrojov Únie a finančných zdrojov iných európskych a medzinárodných finančných inštitúcií použitých v kombinácii s financovaním zo strany EIB, čím prináša prehľad celkových investícií podporovaných finančnými operáciami EIB, ktoré sa vykonávajú podľa tohto rozhodnutia. V správe sa takisto uvádzajú informácie o uzatvorení nových memoránd o porozumení medzi EIB a inými európskymi alebo medzinárodnými finančnými inštitúciami, ktoré majú vplyv na finančné operácie EIB uskutočňované podľa tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

h)

opis spolupráce s Komisiou a inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami vrátane spoločného financovania. Správa obsahuje najmä rozpis finančných zdrojov Únie a finančných zdrojov iných európskych a medzinárodných finančných inštitúcií použitých v kombinácii s financovaním zo strany EIB, čím prináša prehľad celkových investícií podporovaných finančnými operáciami EIB, ktoré sa vykonávajú podľa tohto rozhodnutia. V správe sa takisto uvádzajú informácie o uzatvorení nových memoránd o porozumení medzi EIB a inými európskymi alebo medzinárodnými finančnými inštitúciami, ktoré majú vplyv na finančné operácie EIB uskutočňované podľa tohto rozhodnutia;

| i) | informácie o uplatňovaní memoranda o porozumení medzi EIB a európskym ombudsmanom v rozsahu, v akom sa uvedené memorandum týka finančných operácií EIB, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie. |
| --- | --- |

i)

informácie o uplatňovaní memoranda o porozumení medzi EIB a európskym ombudsmanom v rozsahu, v akom sa uvedené memorandum týka finančných operácií EIB, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie.

2.   Na účely predkladania správ Komisiou podľa odseku 1 predkladá EIB Komisii výročné správy o finančných operáciách EIB uskutočňovaných podľa tohto rozhodnutia vrátane všetkých potrebných prvkov, ktoré umožnia Komisii podávať správy v súlade s odsekom 1. EIB môže takisto poskytnúť Komisii ďalšie informácie, ktoré sú relevantné pre Európsky parlament a Radu, aby mali komplexný prehľad o vonkajšej činnosti EIB.

3.   EIB predkladá Komisii štatistické, finančné a účtovné údaje o každej finančnej operácii EIB, ako aj všetky doplňujúce informácie, ktoré sú potrebné na plnenie povinností Komisie v oblasti vykazovania alebo ktoré vyplývajú z požiadaviek Dvora audítorov, a osvedčenie audítora o neuhradených sumách v rámci finančných operácií EIB. EIB predkladá Komisii aj akékoľvek ďalšie potrebné dokumenty v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.

4.   Na účely účtovníctva Komisie a jej predkladania správ o rizikách, ktoré sú kryté zárukou EÚ, poskytuje EIB Komisii informácie o svojom vlastnom hodnotení rizika a o stupni rizika pri finančných operáciách EIB.

5.   EIB poskytuje Komisii aspoň raz ročne orientačný viacročný program plánovaného objemu podpísaných finančných operácií EIB, aby sa zabezpečila zlučiteľnosť plánovaného financovania zo strany EIB so stropmi stanovenými v tomto rozhodnutí a aby Komisia zabezpečila vhodné rozpočtové plánovanie financovania garančného fondu. Komisia zohľadní tento plán pri príprave návrhu všeobecného rozpočtu Únie.

6.   EIB pravidelne poskytuje Európskemu parlamentu, Rade a Komisii všetky svoje nezávislé hodnotiace správy, v ktorých posudzuje praktické výsledky dosiahnuté prostredníctvom osobitných činností EIB podľa tohto rozhodnutia a iných mandátov pre vonkajšie činnosti.

7.   EIB poskytuje informácie uvedené v odsekoch 2 až 6 na vlastné náklady. EIB zverejňuje informácie, na ktoré sa odkazuje v odsekoch 2, 3 a 6, vo všeobecnosti a s výnimkou utajovaných skutočností.

Článok 12

Transparentnosť a zverejňovanie informácií

1.   EIB v súlade s vlastnou politikou transparentnosti a zásadami Únie týkajúcimi sa prístupu k dokumentom a informáciám – a postupne aj s normami Iniciatívy za transparentnosť poskytovania medzinárodnej pomoci – na svojej webovej stránke zverejní informácie súvisiace:

| a) | so všetkými finančnými operáciami EIB vykonávanými podľa tohto rozhodnutia, a to po fáze schválenia projektu, najmä s uvedením toho, či je investičný projekt krytý zárukou EÚ a ako prispieva k dosahovaniu cieľov vonkajšej činnosti Únie, s osobitným zameraním na jeho hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv; |
| --- | --- |

a)

so všetkými finančnými operáciami EIB vykonávanými podľa tohto rozhodnutia, a to po fáze schválenia projektu, najmä s uvedením toho, či je investičný projekt krytý zárukou EÚ a ako prispieva k dosahovaniu cieľov vonkajšej činnosti Únie, s osobitným zameraním na jeho hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv;

| b) | so všetkými memorandami o porozumení medzi EIB a inými európskymi alebo medzinárodnými finančnými inštitúciami, ktoré majú vplyv na finančné operácie EIB podľa tohto rozhodnutia, a to pokiaľ sa neuplatňujú požiadavky na dôvernosť; |
| --- | --- |

b)

so všetkými memorandami o porozumení medzi EIB a inými európskymi alebo medzinárodnými finančnými inštitúciami, ktoré majú vplyv na finančné operácie EIB podľa tohto rozhodnutia, a to pokiaľ sa neuplatňujú požiadavky na dôvernosť;

| c) | podľa možností a vhodnosti s existujúcimi rámcovými dohodami medzi EIB a prijímajúcou krajinou. Pri podpisovaní nových dohôd alebo zmenách existujúcich dohôd sa EIB snaží umožniť ich zverejnenie; |
| --- | --- |

c)

podľa možností a vhodnosti s existujúcimi rámcovými dohodami medzi EIB a prijímajúcou krajinou. Pri podpisovaní nových dohôd alebo zmenách existujúcich dohôd sa EIB snaží umožniť ich zverejnenie;

| d) | s postupmi EIB týkajúcimi sa prideľovania. |
| --- | --- |

d)

s postupmi EIB týkajúcimi sa prideľovania.

2.   Komisia na svojej webovej stránke verejne sprístupní konkrétne informácie o všetkých prípadoch vymáhania podľa dohody o záruke uvedenej v článku 14 a dohody, v ktorej sa ustanovujú podrobné ustanovenia a postupy týkajúce sa vymáhania pohľadávok, uvedenej v článku 15 ods. 2, pokiaľ sa neuplatňujú požiadavky na dôvernosť.

Článok 13

Nespolupracujúce jurisdikcie

EIB nesmie pri svojich finančných operáciách tolerovať žiadne činnosti, ktoré sa vykonávajú na protiprávne účely vrátane prania špinavých peňazí, financovania terorizmu, daňových podvodov a únikov, korupcie a podvodov poškodzujúcich finančné záujmy Únie. EIB sa predovšetkým nezúčastňuje na žiadnych finančných operáciách, ktoré sa v oprávnenej krajine uskutočňujú prostredníctvom nástroja umiestneného v cudzej nespolupracujúcej jurisdikcii, ktorú za takú označila Únia, Organizácia Spojených národov, Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj alebo Finančná akčná skupina.

EIB pri svojich finančných operáciách uplatňuje zásady a normy stanovené v práve Únie o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania peňazí a financovania terorizmu vrátane požiadavky prijímať primerané opatrenia na prípadné určenie konečných vlastníkov.

Článok 14

Dohoda o záruke

Komisia a EIB podpíšu dohodu o záruke, v ktorej sa stanovia podrobné ustanovenia a postupy týkajúce sa záruky EÚ, ako sa stanovuje v článku 8, a informujú o tom Európsky parlament a Radu.

Článok 15

Vymáhanie platieb uskutočnených Komisiou

1.   Ak Komisia uskutoční akúkoľvek platbu v rámci záruky EÚ, EIB sa v mene a na účet Komisie usiluje o vymoženie pohľadávok za vyplatené sumy.

2.   Najneskôr v deň podpísania dohody o záruke uvedenej v článku 14 Komisia a EIB podpíšu samostatnú dohodu s podrobnými ustanoveniami a postupmi týkajúcimi sa vymáhania pohľadávok.

Článok 16

Audit vykonávaný Dvorom audítorov

Záruka EÚ a s ňou súvisiace platby a vymožené prostriedky, ktoré možno pripísať do všeobecného rozpočtu Únie, sú predmetom auditu vykonávaného Dvorom audítorov.

Článok 17

Opatrenia proti podvodom

1.   EIB bezodkladne oznámi úradu OLAF a poskytne mu potrebné informácie, keď v ktorejkoľvek fáze prípravy, vykonávania alebo ukončovania projektov, na ktoré sa vzťahuje záruka EÚ, má dôvody pre podozrenie, že existuje prípad možného podvodu, korupcie, prania špinavých peňazí alebo iného protiprávneho konania, ktoré môžu poškodiť finančné záujmy Únie.

2.   Úrad OLAF môže vykonávať vyšetrovanie vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (14), nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) a nariadení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (16) s cieľom ochrany finančných záujmov Únie, a to na účely zistenia, či v súvislosti s akýmikoľvek finančnými operáciami nedošlo k podvodu, korupcii, praniu špinavých peňazí alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Úrad OLAF môže predložiť príslušným orgánom dotknutých členských štátov informácie, ktoré získal v priebehu vyšetrovaní.

Ak sa takéto protiprávne konanie dokáže, EIB pomáha pri vymáhaní týkajúcom sa jej finančných operácií a v rámci rozsahu svojich zodpovedností.

3.   Finančné dohody podpísané v súvislosti s projektmi podporovanými podľa tohto rozhodnutia obsahujú ustanovenia umožňujúce pozastavenie finančných operácií EIB a podľa potreby primerané opatrenia na vymáhanie v prípade podvodu, korupcie alebo iného protiprávneho konania. Rozhodnutie o pozastavení alebo zrušení financovania zo strany EIB prijme EIB po riadnom zvážení všetkých okolností a rizík.

4.   EIB sa bude aj naďalej spoliehať na svoje jediné kontaktné miesto pre boj proti korupcii a podvodom pre personál EIB a všetky zainteresované strany.

5.   Pri svojich finančných operáciách EIB uplatňuje svoj mechanizmus na vylúčenie protistrán zapojených do podvodov a korupcie, ktorý obsahuje kritériá vylúčenia podľa centrálnej databázy vylúčených subjektov Únie, aby sa zabezpečilo dodržiavanie práv všetkých strán.

Článok 18

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 4 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 11. mája 2014.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 4 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 19

Priebežné preskúmanie

Komisia v spolupráci s EIB predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2016 správu o priebežnom preskúmaní uplatňovania tohto rozhodnutia počas prvých rokov a v prípade potreby k nej pripojí návrh na jeho zmenu. Správa o priebežnom preskúmaní vychádza z nezávislého externého hodnotenia a príspevku zo strany EIB.

Táto správa obsahuje predovšetkým:

| a) | posúdenie uplatňovania postupu prideľovania; |
| --- | --- |

a)

posúdenie uplatňovania postupu prideľovania;

| b) | posúdenie podávania správ zo strany EIB a v relevantných prípadoch odporúčania na jeho zlepšenie; |
| --- | --- |

b)

posúdenie podávania správ zo strany EIB a v relevantných prípadoch odporúčania na jeho zlepšenie;

| c) | posúdenie rámca merania výsledkov vrátane ukazovateľov a kritérií výkonnosti a ich príspevok k dosahovaniu cieľov tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

c)

posúdenie rámca merania výsledkov vrátane ukazovateľov a kritérií výkonnosti a ich príspevok k dosahovaniu cieľov tohto rozhodnutia;

| d) | podrobný prehľad kritérií zvažovaných pri odporúčaní týkajúcom sa potenciálnej celkovej alebo čiastočnej aktivácie voliteľnej doplnkovej sumy. |
| --- | --- |

d)

podrobný prehľad kritérií zvažovaných pri odporúčaní týkajúcom sa potenciálnej celkovej alebo čiastočnej aktivácie voliteľnej doplnkovej sumy.

Článok 20

Záverečná správa

Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2021 záverečnú správu o uplatňovaní tohto rozhodnutia.

Článok 21

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Štrasburgu 16. apríla 2014

Za Európsky parlament

predseda

M. SCHULZ

Za Radu

predseda

D. KOURKOULAS

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 11. marca 2014 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 14. apríla 2014.

1

(2)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1080/2011/EÚ z 25. októbra 2011, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ na pokrytie straty z úverov a zo záruk za úvery na projekty mimo Únie a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 633/2009/ES (Ú. v. EÚ L 280, 27.10.2011, s. 1).

2

(3)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 z 25. mája 2009, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 10).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 236/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá a postupy pre vykonávanie nástrojov Únie na financovanie vonkajšej činnosti (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 95).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 231/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA II) (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 11).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 232/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj európskeho susedstva (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 27).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 233/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce na obdobie 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 44).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 234/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 77).

9

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 235/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania pre demokraciu a ľudské práva vo svete (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 85).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj na podporu stability a mieru (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 1).

11

(12)  Nariadenie Rady (Euratom) č. 237/2014 z 13. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 109).

12

(13)  Týmto označením nie sú dotknuté pozície k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených názorov 1244(1999) a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova.

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).

14

(15)  Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).

15

(16)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1).

16

---

PRÍLOHA I

REGIONÁLNE STROPY

| A. | Predvstupové krajiny: 8 739 322 000 EUR. |
| --- | --- |

A.

Predvstupové krajiny: 8 739 322 000 EUR.

| B. | Krajiny susedstva a partnerstva: 14 437 225 000 EUR, rozdelených na tieto orientačné podstropy:






  i) | stredozemské krajiny: 9 606 200 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

B.

Krajiny susedstva a partnerstva: 14 437 225 000 EUR, rozdelených na tieto orientačné podstropy:

i)

stredozemské krajiny: 9 606 200 000 EUR;

| ii) | východná Európa, Zakaukazsko a Rusko: 4 831 025 000 EUR. |
| --- | --- |

ii)

východná Európa, Zakaukazsko a Rusko: 4 831 025 000 EUR.

| C. | Ázia a Latinská Amerika: 3 407 295 000 EUR, rozdelené na tieto orientačné podstropy:






  i) | Latinská Amerika: 2 288 870 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

C.

Ázia a Latinská Amerika: 3 407 295 000 EUR, rozdelené na tieto orientačné podstropy:

i)

Latinská Amerika: 2 288 870 000 EUR;

| ii) | Ázia: 936 356 000 EUR; |
| --- | --- |

ii)

Ázia: 936 356 000 EUR;

| iii) | Stredná Ázia: 182 069 000 EUR. |
| --- | --- |

iii)

Stredná Ázia: 182 069 000 EUR.

| D. | Južná Afrika: 416 158 000 EUR. |
| --- | --- |

D.

Južná Afrika: 416 158 000 EUR.

V rámci celkového fixného stropu môžu správne orgány EIB po konzultácii s Komisiou rozhodnúť o prerozdelení sumy vo výške maximálne 20 % podregionálnych stropov v rámci regiónov a vo výške maximálne 10 % regionálnych stropov medzi regiónmi.

---

PRÍLOHA II

POTENCIÁLNE OPRÁVNENÉ REGIÓNY A KRAJINY

A.   Predvstupové krajiny

| 1. | Kandidáti
  Island, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Srbsko, Turecko |
| --- | --- |

1.

Kandidáti

Island, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Srbsko, Turecko

| 2. | Potenciálni kandidáti
  Albánsko, Bosna a Hercegovina, Kosovo |
| --- | --- |

2.

Potenciálni kandidáti

Albánsko, Bosna a Hercegovina, Kosovo

B.   Krajiny susedstva a partnerstva

| 1. | Stredozemské krajiny
  Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Líbya, Maroko, Palestína, Sýria, Tunisko |
| --- | --- |

1.

Stredozemské krajiny

Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Líbya, Maroko, Palestína, Sýria, Tunisko

| 2. | Východná Európa, Zakaukazsko a Rusko
  Východná Európa: Bielorusko, Moldavská republika, Ukrajina
  Zakaukazsko: Arménsko, Azerbajdžan, Gruzínsko
  Rusko |
| --- | --- |

2.

Východná Európa, Zakaukazsko a Rusko

Východná Európa: Bielorusko, Moldavská republika, Ukrajina

Zakaukazsko: Arménsko, Azerbajdžan, Gruzínsko

Rusko

C.   Ázia a Latinská Amerika

| 1. | Latinská Amerika
  Argentína, Bolívia, Brazília, Čile, Kolumbia, Kostarika, Kuba, Ekvádor, Salvádor, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nikaragua, Panama, Paraguaj, Peru, Uruguaj, Venezuela |
| --- | --- |

1.

Latinská Amerika

Argentína, Bolívia, Brazília, Čile, Kolumbia, Kostarika, Kuba, Ekvádor, Salvádor, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nikaragua, Panama, Paraguaj, Peru, Uruguaj, Venezuela

| 2. | Ázia
  Afganistan, Bangladéš, Bhután, Brunej, Kambodža, Čína (vrátane osobitných administratívnych oblastí Hongkong a Macao), India, Indonézia, Irak, Laos, Malajzia, Maldivy, Mongolsko, Mjanmarsko/Barma, Nepál, Pakistan, Filipíny, Singapur, Južná Kórea, Srí Lanka, Taiwan, Thajsko, Vietnam, Jemen |
| --- | --- |

2.

Ázia

Afganistan, Bangladéš, Bhután, Brunej, Kambodža, Čína (vrátane osobitných administratívnych oblastí Hongkong a Macao), India, Indonézia, Irak, Laos, Malajzia, Maldivy, Mongolsko, Mjanmarsko/Barma, Nepál, Pakistan, Filipíny, Singapur, Južná Kórea, Srí Lanka, Taiwan, Thajsko, Vietnam, Jemen

| 3. | Stredná Ázia
  Kazachstan, Kirgizsko, Tadžikistan, Turkménsko, Uzbekistan |
| --- | --- |

3.

Stredná Ázia

Kazachstan, Kirgizsko, Tadžikistan, Turkménsko, Uzbekistan

D.   Južná Afrika

Južná Afrika

---

PRÍLOHA III

OPRÁVNENÉ REGIÓNY A KRAJINY

A.   Predvstupové krajiny

| 1. | Kandidáti
  Island, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Srbsko, Turecko |
| --- | --- |

1.

Kandidáti

Island, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Srbsko, Turecko

| 2. | Potenciálni kandidáti
  Albánsko, Bosna a Hercegovina, Kosovo |
| --- | --- |

2.

Potenciálni kandidáti

Albánsko, Bosna a Hercegovina, Kosovo

B.   Krajiny susedstva a partnerstva

| 1. | Stredozemské krajiny
  Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Líbya, Maroko, Palestína, Tunisko |
| --- | --- |

1.

Stredozemské krajiny

Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Líbya, Maroko, Palestína, Tunisko

| 2. | Východná Európa, Zakaukazsko a Rusko
  Východná Európa: Moldavská republika, Ukrajina
  Zakaukazsko: Arménsko, Azerbajdžan, Gruzínsko
  Rusko |
| --- | --- |

2.

Východná Európa, Zakaukazsko a Rusko

Východná Európa: Moldavská republika, Ukrajina

Zakaukazsko: Arménsko, Azerbajdžan, Gruzínsko

Rusko

C.   Ázia a Latinská Amerika

| 1. | Latinská Amerika
  Argentína, Bolívia, Brazília, Čile, Kolumbia, Kostarika, Ekvádor, Salvádor, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nikaragua, Panama, Paraguaj, Peru, Uruguaj, Venezuela |
| --- | --- |

1.

Latinská Amerika

Argentína, Bolívia, Brazília, Čile, Kolumbia, Kostarika, Ekvádor, Salvádor, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nikaragua, Panama, Paraguaj, Peru, Uruguaj, Venezuela

| 2. | Ázia
  Bangladéš, Brunej, Bhután, Kambodža, Čína (vrátane osobitných administratívnych oblastí Hongkong a Macao), India, Indonézia, Irak, Laos, Malajzia, Maldivy, Mongolsko, Mjanmarsko/Barma, Nepál, Pakistan, Filipíny, Singapur, Južná Kórea, Srí Lanka, Thajsko, Vietnam, Jemen |
| --- | --- |

2.

Ázia

Bangladéš, Brunej, Bhután, Kambodža, Čína (vrátane osobitných administratívnych oblastí Hongkong a Macao), India, Indonézia, Irak, Laos, Malajzia, Maldivy, Mongolsko, Mjanmarsko/Barma, Nepál, Pakistan, Filipíny, Singapur, Južná Kórea, Srí Lanka, Thajsko, Vietnam, Jemen

| 3. | Stredná Ázia
  Kazachstan, Kirgizsko, Tadžikistan, Turkménsko, Uzbekistan |
| --- | --- |

3.

Stredná Ázia

Kazachstan, Kirgizsko, Tadžikistan, Turkménsko, Uzbekistan

D.   Južná Afrika

Južná Afrika

---

PRÍLOHA IV

RÁMEC REGIONÁLNEJ POLITIKY

Činnosť EIB v partnerských krajinách zúčastňujúcich sa na predvstupovom procese sa uskutočňuje v rámci stanovenom v prístupových a európskych partnerstvách, v ktorom sa ustanovujú priority pre kandidátov a potenciálnych kandidátov s cieľom napredovať v priblížení sa k Únii a ktorý poskytuje rámec pre pomoc Únie. Rámcom politiky Únie pre západný Balkán je proces stabilizácie a pridruženia. Zakladá sa na rozvíjajúcom sa partnerstve, v ktorom Únia prostredníctvom dohôd o stabilizácii a pridružení ponúka obchodné koncesie, hospodársku a finančnú pomoc a zmluvné vzťahy. Predvstupová finančná pomoc pomáha kandidátom a potenciálnym kandidátom pripraviť sa na záväzky a výzvy vyplývajúce z členstva v Únii. Touto pomocou sa podporuje proces reforiem vrátane prípravy na prípadné členstvo. Zameriava sa na inštitucionálny rozvoj, zosúladenie s acquis Únie, prípravu na politiky a nástroje Únie a na podporu opatrení na dosiahnutie hospodárskeho zblíženia.

Činnosť EIB v krajinách susedstva sa uskutočňuje v rámci novej európskej susedskej politiky stanovenej v spoločnej komunikácii s názvom „Nová reakcia na meniace sa susedstvo“ prijatej Vysokou predstaviteľkou Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisiou 25. mája 2011 a záverov Rady prijatých 20. júna 2011, ktorými sa vyzýva k výrazne vyššej podpore partnerov odhodlaných budovať demokratickú spoločnosť a uskutočňovať reformy v súlade so zásadou „viac za viac“ a zásadou „vzájomnej zodpovednosti“ a poskytuje sa strategický politický rámec pre vzťahy Únie so susedmi. V rámci tejto spolupráce sa financovanie zo strany EIB podľa tohto rozhodnutia bude zameriavať aj na politiky podporujúce inkluzívny rast a tvorbu pracovných miest, čím sa prispieva k sociálnej stabilite v súlade s prístupom založeným na stimuloch a podporujúcim ciele vonkajšej politiky Únie, a to aj vo vzťahu k otázkam týkajúcim sa migrácie.

Na dosiahnutie týchto cieľov Únia a jej partneri zavádzajú spoločne dohodnuté dvojstranné akčné plány, v ktorých sa stanovuje súbor priorít vrátane priorít v oblasti politických a bezpečnostných otázok, obchodných a ekonomických záležitostí, environmentálnych otázok, sociálnych vecí a integrácie dopravných a energetických sietí.

Únia pre Stredozemie, Východné partnerstvo, Čiernomorská synergia, stratégia Únie pre podunajskú oblasť a stratégia Únie pre región Baltského mora sú viacstranné a regionálne iniciatívy zamerané na posilnenie spolupráce medzi Úniou a príslušnou skupinou susedných partnerských krajín, ktoré čelia spoločným výzvam a/alebo sa delia o spoločné geografické prostredie. Cieľom Únie pre Stredozemie je oživiť proces euro-stredozemskej integrácie podporovaním spoločného hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozvoja na oboch brehoch Stredozemného mora a podporovať lepší sociálno-hospodársky rozvoj, solidaritu, regionálnu integráciu, udržateľný rozvoj a budovanie znalostí, pričom sa podčiarkuje potreba posilnenia finančnej spolupráce na podporu regionálnych a nadnárodných projektov. Únia pre Stredozemie podporuje najmä vytváranie námorných a pozemných diaľnic, znižovanie znečistenia Stredozemného mora, stredozemný plán pre solárnu energiu, stredozemskú iniciatívu pre rozvoj podnikov, iniciatívy civilnej ochrany a Euro-stredozemskú univerzitu.

Cieľom Východného partnerstva je vytvoriť podmienky potrebné na urýchlenie politického pridruženia a ďalšej hospodárskej integrácie medzi Úniou a krajinami Východného partnerstva. Východné partnerstvo poskytne dodatočný impulz pre hospodársky, sociálny a regionálny rozvoj partnerských krajín. Uľahčí dobrú správu vecí verejných, a to aj vo finančnom sektore, podporí regionálny rozvoj a sociálnu súdržnosť a pomôže znížiť socioekonomické rozdiely v partnerských krajinách.

Stratégiou Únie pre región Baltského mora sa podporuje udržateľný environmentálny a optimálny hospodársky a sociálny rozvoj regiónu Baltského mora. Stratégiou Únie pre podunajskú oblasť sa podporuje najmä rozvoj dopravy, energetická prepojenosť a bezpečnosť, udržateľný environmentálny a sociálno-hospodársky rozvoj v podunajskej oblasti. Cieľom Východného partnerstva je vytvoriť podmienky potrebné na zrýchlenie politického pridruženia a na ďalšiu hospodársku integráciu medzi Úniou a krajinami Východného partnerstva. Rusko a Únia majú rozsiahle strategické partnerstvo líšiace sa od európskej susedskej politiky a vyjadrené v existencii spoločných priestorov a realizačných plánov. Tieto mechanizmy dopĺňa na viacstrannej úrovni iniciatíva Severná dimenzia, ktorá poskytuje rámec pre spoluprácu medzi Úniou, Ruskom, Nórskom a Islandom (Bielorusko, Kanada a Spojené štáty sú pozorovateľmi v rámci Severnej dimenzie).

Činnosť EIB v Latinskej Amerike sa vykonáva v rámci strategického partnerstva Únie, Latinskej Ameriky a Karibiku. Ako sa zdôraznilo v oznámení Komisie určenému Európskemu parlamentu a Rade s názvom Európska únia a Latinská Amerika: partnerstvo globálnych hráčov z 30. septembra 2009, prioritami Únie v oblasti spolupráce s Latinskou Amerikou sú podpora regionálnej integrácie a odstránenie chudoby a sociálnej nerovnosti na podporu udržateľného hospodárskeho a sociálneho rozvoja. Tieto ciele politík sa budú podporovať s prihliadnutím na rozdielne úrovne rozvoja krajín Latinskej Ameriky. Dvojstranný dialóg a spolupráca sa budú uskutočňovať v oblastiach spoločného záujmu oboch regiónov vrátane otázok životného prostredia, zmeny klímy, znižovania rizika katastrof, energetiky, vedy, výskumu, vysokoškolského vzdelávania, technológií a inovácie.

V Ázii Únia prehlbuje svoje strategické partnerstvo s Čínou a Indiou, pričom pokračujú rokovania o novom partnerstve a dohodách o voľnom obchode s krajinami juhovýchodnej Ázie. Zároveň zostáva rozvojová spolupráca veľmi dôležitým bodom pre Úniu v súvislosti s Áziou; cieľom rozvojovej stratégie Únie pre ázijský región je odstránenie chudoby podporou udržateľného hospodárskeho rastu postaveného na širšom základe, podporou priaznivého prostredia a podmienok pre obchod a integráciu v regióne, zlepšením správy vecí verejných, posilnením politickej a sociálnej stability a poskytovaním podpory na dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov do roku 2015. Spoločne sa do praxe zavádzajú politiky na riešenie spoločných problémov, ako sú zmena klímy, udržateľný rozvoj, bezpečnosť a stabilita, správa vecí verejných a ľudské práva, ako aj predchádzanie prírodným a humanitárnym katastrofám a reakcia na ne.

Stratégiou Únie pre nové partnerstvo so Strednou Áziou, ktorú Európska rada prijala na zasadnutí 21. až 22. júna 2007, sa posilnil regionálny a dvojstranný dialóg a spolupráca Únie s krajinami Strednej Ázie v dôležitých otázkach, ktoré región rieši, ako napríklad znižovanie chudoby, udržateľný rozvoj a stabilita. Vykonávanie stratégie prinieslo dôležitý pokrok v oblasti ľudských práv, právneho štátu, dobrej správy vecí verejných a demokracie, vzdelávania, hospodárskeho rozvoja, obchodu a investícií, energetiky a dopravy a environmentálnych politík.

Činnosť EIB v Južnej Afrike sa uskutočňuje v rámci dokumentu EÚ o spoločnej stratégii pre Južnú Afriku. Medzi kľúčové cielené oblasti ustanovené v tomto strategickom dokumente patrí tvorba pracovných miest, rozvoj kapacít pre poskytovanie služieb a sociálna súdržnosť. Činnosti EIB v Južnej Afrike vo veľkej miere dopĺňa program Únie pre rozvojovú spoluprácu, najmä zameraním EIB na podporu súkromného sektora a na investovanie do rozšírenia infraštruktúry a sociálnych služieb (bývanie, elektrická energia, čistenie pitnej vody a infraštruktúra obcí). V priebežnom preskúmaní dokumentu EÚ o stratégii pre Južnú Afriku vykonanom v rokoch 2009 – 2010 sa navrhlo posilniť činnosti v oblasti zmeny klímy prostredníctvom krokov podporujúcich tvorbu zelených pracovných miest. Očakáva sa, že v období rokov 2014 – 2020 bude činnosť EIB komplementárnym spôsobom podporovať politiky, programy a nástroje Únie v oblasti vonkajšej spolupráce, a to tým, že sa bude i naďalej zameriavať na kľúčové priority vo vzťahu EÚ a Južnej Afriky s cieľom podporiť spravodlivý a udržateľný hospodársky rast, prispieť k vytváraniu pracovných miest a rozvoju kapacít a podporiť udržateľné poskytovanie základnej infraštruktúry a služieb a spravodlivý prístup k nim.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 8.5.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 135/21

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 467/2014

zo 7. mája 2014,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 7. mája 2014

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 41,8 |
| MK | 101,4 |
| TN | 43,5 |
| TR | 74,0 |
| ZZ | 65,2 |
| 0707 00 05 | MK | 51,1 |
| TR | 124,7 |
| ZZ | 87,9 |
| 0709 93 10 | TR | 106,4 |
| ZZ | 106,4 |
| 0805 10 20 | EG | 49,6 |
| IL | 58,8 |
| MA | 47,3 |
| TN | 68,6 |
| TR | 54,5 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 50 10 | TR | 87,3 |
| ZZ | 87,3 |
| 0808 10 80 | AR | 95,8 |
| BR | 84,2 |
| CL | 101,2 |
| CN | 126,1 |
| MK | 26,2 |
| NZ | 159,4 |
| US | 160,8 |
| ZA | 99,3 |
| ZZ | 106,6 |

(EUR/100kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MA

41,8

MK

101,4

TN

43,5

TR

74,0

ZZ

65,2

0707 00 05

MK

51,1

TR

124,7

ZZ

87,9

0709 93 10

TR

106,4

ZZ

106,4

0805 10 20

EG

49,6

IL

58,8

MA

47,3

TN

68,6

TR

54,5

ZZ

55,8

0805 50 10

TR

87,3

ZZ

87,3

0808 10 80

AR

95,8

BR

84,2

CL

101,2

CN

126,1

MK

26,2

NZ

159,4

US

160,8

ZA

99,3

ZZ

106,6

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

ROZHODNUTIA

| 8.5.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 135/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 135/24

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 2. mája 2014,

ktorým sa stanovujú ekologické kritériá na udeľovanie environmentálnej značky EÚ pre spracované papierenské výrobky

[oznámené pod číslom C(2014) 2774]

(Text s významom pre EHP)

(2014/256/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 z 25. novembra 2009 o environmentálnej značke EÚ (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 2,

po porade s Výborom Európskej únie pre environmentálne označovanie,

keďže:

| (1) | Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 sa environmentálna značka EÚ môže udeliť produktom, ktoré majú menší vplyv na životné prostredie počas celého svojho životného cyklu. |
| --- | --- |

(1)

Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 sa environmentálna značka EÚ môže udeliť produktom, ktoré majú menší vplyv na životné prostredie počas celého svojho životného cyklu.

| (2) | V nariadení (ES) č. 66/2010 sa stanovuje, že špecifické kritériá na udelenie environmentálnej značky EÚ sa stanovia podľa skupín produktov. |
| --- | --- |

(2)

V nariadení (ES) č. 66/2010 sa stanovuje, že špecifické kritériá na udelenie environmentálnej značky EÚ sa stanovia podľa skupín produktov.

| (3) | Výroba produktov s najlepšími výsledkami v oblasti životného prostredia by mala vykazovať zníženú mieru vypúšťania toxických alebo eutrofných látok do vody, zníženú mieru škodlivosti vzhľadom na životné prostredie alebo rizík spojených s využívaním energie (globálne otepľovanie, acidifikácia, poškodzovanie ozónovej vrstvy, čerpanie neobnoviteľných zdrojov), zníženú mieru poškodzovania alebo rizika v súvislosti s používaním nebezpečných chemikálií, a teda je vhodné stanoviť kritériá na udelenie environmentálnej značky EÚ pre skupinu produktov „spracované papierenské výrobky“. |
| --- | --- |

(3)

Výroba produktov s najlepšími výsledkami v oblasti životného prostredia by mala vykazovať zníženú mieru vypúšťania toxických alebo eutrofných látok do vody, zníženú mieru škodlivosti vzhľadom na životné prostredie alebo rizík spojených s využívaním energie (globálne otepľovanie, acidifikácia, poškodzovanie ozónovej vrstvy, čerpanie neobnoviteľných zdrojov), zníženú mieru poškodzovania alebo rizika v súvislosti s používaním nebezpečných chemikálií, a teda je vhodné stanoviť kritériá na udelenie environmentálnej značky EÚ pre skupinu produktov „spracované papierenské výrobky“.

| (4) | Revidované kritériá, ako aj súvisiace požiadavky na hodnotenie a overovanie, by mali byť platné tri roky odo dňa prijatia tohto rozhodnutia, pričom sa zohľadňuje inovačný cyklus tejto skupiny produktov. |
| --- | --- |

(4)

Revidované kritériá, ako aj súvisiace požiadavky na hodnotenie a overovanie, by mali byť platné tri roky odo dňa prijatia tohto rozhodnutia, pričom sa zohľadňuje inovačný cyklus tejto skupiny produktov.

| (5) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 16 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 16 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Skupina produktov „spracované papierenské výrobky“ zahŕňa tieto produkty:

| a) | obálky a papierové tašky, ktorých minimálne 90 % hmotnosti tvorí papier, kartón, lepenka alebo papierový substrát; |
| --- | --- |

a)

obálky a papierové tašky, ktorých minimálne 90 % hmotnosti tvorí papier, kartón, lepenka alebo papierový substrát;

| b) | kancelárske papierové výrobky, ktorých minimálne 70 % hmotnosti tvorí papier, kartón, lepenka alebo papierový substrát, s výnimkou podkategórií závesných zakladačov, rýchloviazačov a fasciklov s kovovými sponami. |
| --- | --- |

b)

kancelárske papierové výrobky, ktorých minimálne 70 % hmotnosti tvorí papier, kartón, lepenka alebo papierový substrát, s výnimkou podkategórií závesných zakladačov, rýchloviazačov a fasciklov s kovovými sponami.

V prípadoch uvedených v písm. b) nesmie plastová súčasť presiahnuť 10 %, s výnimkou krúžkových šanónov, zošitov, poznámkových blokov, diárov a pákových zakladačov, pri ktorých hmotnosť plastovej súčasti nesmie presiahnuť 13 %. Navyše hmotnosť kovovej súčasti nesmie presiahnuť 30 g na výrobok, s výnimkou závesných zakladačov a rýchloviazačov, fasciklov s kovovými sponami a krúžkových šanónov, pri ktorých môže dosahovať do 50 g, a pákových zakladačov, pri ktorých môže dosahovať 120 g.

2.   Do skupiny produktov „spracované papierenské výrobky“ nepatria:

| a) | produkty z potlačeného papiera, ktorým sa udeľuje environmentálna značky EÚ na základe rozhodnutia Komisie 2012/481/EÚ (2); |
| --- | --- |

a)

produkty z potlačeného papiera, ktorým sa udeľuje environmentálna značky EÚ na základe rozhodnutia Komisie 2012/481/EÚ (2);

| b) | produkty slúžiace ako obal (s výnimkou papierových tašiek). |
| --- | --- |

b)

produkty slúžiace ako obal (s výnimkou papierových tašiek).

Článok 2

Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „lepenkový substrát“ je lepenka alebo kartón, nepotlačený a nespracovaný, s gramážou vyššou než 400 g/m2; |
| --- | --- |

1.

„lepenkový substrát“ je lepenka alebo kartón, nepotlačený a nespracovaný, s gramážou vyššou než 400 g/m2;

| 2. | „spotrebný materiál“ znamená chemické produkty používané pri tlači, povrchovej úprave a dokončovacom spracovaní, ktoré sa dajú spotrebovať, zničiť, rozptýliť, vyplytvať, zužitkovať; |
| --- | --- |

2.

„spotrebný materiál“ znamená chemické produkty používané pri tlači, povrchovej úprave a dokončovacom spracovaní, ktoré sa dajú spotrebovať, zničiť, rozptýliť, vyplytvať, zužitkovať;

| 3. | „spracovaný papierenský výrobok“ je papier, lepenka, kartón alebo papierový substrát, potlačený alebo nepotlačený, vo všeobecnosti používaný na ochranu predmetov a/alebo zápisov, manipuláciu s nimi alebo ich uloženie, pri ktorom proces spracovania predstavuje podstatnú časť výrobného procesu. Zahŕňa tri hlavné kategórie výrobkov: obálky, papierové tašky a kancelárske papierové výrobky; |
| --- | --- |

3.

„spracovaný papierenský výrobok“ je papier, lepenka, kartón alebo papierový substrát, potlačený alebo nepotlačený, vo všeobecnosti používaný na ochranu predmetov a/alebo zápisov, manipuláciu s nimi alebo ich uloženie, pri ktorom proces spracovania predstavuje podstatnú časť výrobného procesu. Zahŕňa tri hlavné kategórie výrobkov: obálky, papierové tašky a kancelárske papierové výrobky;

| 4. | „kancelárske papierové výrobky“ zahŕňajú zakladače, šanóny, zápisníky, notesy, poznámkové bloky, zošity, špirálové poznámkové bloky, kalendáre s väzbou, diáre a náhradné listy do zakladačov; |
| --- | --- |

4.

„kancelárske papierové výrobky“ zahŕňajú zakladače, šanóny, zápisníky, notesy, poznámkové bloky, zošity, špirálové poznámkové bloky, kalendáre s väzbou, diáre a náhradné listy do zakladačov;

| 5. | „proces spracovania“ je postup spracovania materiálu na spracovaný papierenský výrobok. Môže zahŕňať aj proces tlače (predtlačovú prípravu, samotnú tlač a dokončovacie spracovanie); |
| --- | --- |

5.

„proces spracovania“ je postup spracovania materiálu na spracovaný papierenský výrobok. Môže zahŕňať aj proces tlače (predtlačovú prípravu, samotnú tlač a dokončovacie spracovanie);

| 6. | „halogénované organické rozpúšťadlo“ znamená organické rozpúšťadlo, ktorého molekula obsahuje minimálne jeden atóm brómu, chlóru, fluóru alebo jódu; |
| --- | --- |

6.

„halogénované organické rozpúšťadlo“ znamená organické rozpúšťadlo, ktorého molekula obsahuje minimálne jeden atóm brómu, chlóru, fluóru alebo jódu;

| 7. | „nepapierové súčasti“ znamenajú všetky časti spracovaného papierenského výrobku, ktoré nie sú z papiera, kartónu, lepenky ani papierových substrátov; |
| --- | --- |

7.

„nepapierové súčasti“ znamenajú všetky časti spracovaného papierenského výrobku, ktoré nie sú z papiera, kartónu, lepenky ani papierových substrátov;

| 8. | „obal“ znamená všetky produkty z ľubovoľného materiálu a ľubovoľného druhu, ktoré sa používajú na obalenie a ochranu tovaru, manipuláciu s tovarom, dodávanie a obchodnú úpravu tovaru, od surovín po spracovaný tovar, od výrobcu po užívateľa alebo spotrebiteľa; |
| --- | --- |

8.

„obal“ znamená všetky produkty z ľubovoľného materiálu a ľubovoľného druhu, ktoré sa používajú na obalenie a ochranu tovaru, manipuláciu s tovarom, dodávanie a obchodnú úpravu tovaru, od surovín po spracovaný tovar, od výrobcu po užívateľa alebo spotrebiteľa;

| 9. | „papierové tašky“ sú výrobky z papiera určené na manipuláciu s tovarom/prepravu tovaru; |
| --- | --- |

9.

„papierové tašky“ sú výrobky z papiera určené na manipuláciu s tovarom/prepravu tovaru;

| 10. | „recyklovanie“ je každá činnosť zhodnocovania, ktorou sa odpad opätovne spracuje na produkty, materiály alebo látky či už určené na pôvodný účel alebo iné účely, s výnimkou energetického zhodnocovania a opätovného spracovania na materiály, ktoré sa majú použiť ako palivo alebo na činnosti spätného zasypávania; |
| --- | --- |

10.

„recyklovanie“ je každá činnosť zhodnocovania, ktorou sa odpad opätovne spracuje na produkty, materiály alebo látky či už určené na pôvodný účel alebo iné účely, s výnimkou energetického zhodnocovania a opätovného spracovania na materiály, ktoré sa majú použiť ako palivo alebo na činnosti spätného zasypávania;

| 11. | „recyklované vlákna“ znamenajú vlákna, ktoré sú odvedené z odpadového toku počas výrobného procesu alebo ktoré vznikajú pôsobením koncových používateľov produktu, ktorý sa už nemôže použiť na určený účel. Vylúčené je opätovné použitie materiálov, ktoré vznikli v rámci daného procesu a mohli by byť regenerované v rámci rovnakého procesu, v ktorom vznikli (výmet – z vlastnej výroby alebo zakúpený); |
| --- | --- |

11.

„recyklované vlákna“ znamenajú vlákna, ktoré sú odvedené z odpadového toku počas výrobného procesu alebo ktoré vznikajú pôsobením koncových používateľov produktu, ktorý sa už nemôže použiť na určený účel. Vylúčené je opätovné použitie materiálov, ktoré vznikli v rámci daného procesu a mohli by byť regenerované v rámci rovnakého procesu, v ktorom vznikli (výmet – z vlastnej výroby alebo zakúpený);

| 12. | „zakladače“ sú zaraďovače alebo fascikle na voľné papiere, ako napríklad závesné zakladače, rozdeľovače s registrom, spisové dosky, odkladacie mapy s tromi chlopňami a odkladacie mapy bez chlopní; |
| --- | --- |

12.

„zakladače“ sú zaraďovače alebo fascikle na voľné papiere, ako napríklad závesné zakladače, rozdeľovače s registrom, spisové dosky, odkladacie mapy s tromi chlopňami a odkladacie mapy bez chlopní;

| 13. | „šanóny“ sú výrobky z papiera, ktoré tvorí kryt, spravidla z lepenky, s kruhmi určenými na spojenie voľných papierov, napríklad krúžkové šanóny alebo pákové zakladače; |
| --- | --- |

13.

„šanóny“ sú výrobky z papiera, ktoré tvorí kryt, spravidla z lepenky, s kruhmi určenými na spojenie voľných papierov, napríklad krúžkové šanóny alebo pákové zakladače;

| 14. | „prchavé organické zlúčeniny“ alebo VOC sú akékoľvek organické zlúčeniny vrátane frakcií kreozotu ktoré majú pri teplote 293,15 K tlak pary 0,01 kPa alebo viac, alebo ktoré majú zodpovedajúcu prchavosť za konkrétnych podmienok použitia; |
| --- | --- |

14.

„prchavé organické zlúčeniny“ alebo VOC sú akékoľvek organické zlúčeniny vrátane frakcií kreozotu ktoré majú pri teplote 293,15 K tlak pary 0,01 kPa alebo viac, alebo ktoré majú zodpovedajúcu prchavosť za konkrétnych podmienok použitia;

| 15. | „umývacie prostriedky“ sú chemikálie používané na umývanie tlačových foriem a tlačových strojov, na odstránenie tlačových farieb, papierového prachu a podobných produktov, čistiace prostriedky na prístroje na dokončovacie spracovanie a tlačové stroje, prostriedky na odstránenie tlačových farieb používané pri umývaní zaschnutých tlačových farieb; |
| --- | --- |

15.

„umývacie prostriedky“ sú chemikálie používané na umývanie tlačových foriem a tlačových strojov, na odstránenie tlačových farieb, papierového prachu a podobných produktov, čistiace prostriedky na prístroje na dokončovacie spracovanie a tlačové stroje, prostriedky na odstránenie tlačových farieb používané pri umývaní zaschnutých tlačových farieb;

| 16. | „odpadový papier“ je papier vzniknutý počas výroby hotového spracovaného papierenského výrobku, ktorý netvorí jeho časť. |
| --- | --- |

16.

„odpadový papier“ je papier vzniknutý počas výroby hotového spracovaného papierenského výrobku, ktorý netvorí jeho časť.

Článok 3

Aby sa spracovanému papierenskému výrobku mohla udeliť environmentálna značka EÚ podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010, musí patriť do skupiny produktov „spracované papierenské výrobky“ podľa vymedzenia v článku 1 tohto rozhodnutia a spĺňať kritériá, ako aj súvisiace požiadavky na posudzovanie a overovanie stanovené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 4

Kritériá pre skupinu produktov „spracované papierenské výrobky“, ako aj súvisiace požiadavky na posudzovanie a overovanie platia tri roky od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.

Článok 5

Na administratívne účely sa „spracovaným papierenským výrobkom“ prideľuje číselný kód „046“.

Článok 6

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 2. mája 2014

Za Komisiu

Janez POTOČNIK

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 27, 30.1.2010, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutie Komisie 2012/481/EÚ zo 16. augusta 2012, ktorým sa ustanovujú ekologické kritériá na udeľovanie environmentálnej značky EÚ pre potlačený papier (Ú. v. EÚ L 223, 21.8.2012, s. 55).

2

---

PRÍLOHA

RÁMEC

Účel kritérií

Na základe kritérií environmentálnej značky možno určiť produkty s najlepšími výsledkami v oblasti životného prostredia na trhu spracovaných papierenských výrobkov. Hoci používanie chemických látok a vypúšťanie znečisťujúcich látok do ovzdušia sú súčasťou výrobného procesu, skutočnosť, že produkt je označený environmentálnou značkou EÚ, predstavuje pre spotrebiteľa záruku, že použitie takýchto látok sa obmedzilo do takejj miery, do akej to bolo technicky možné bez toho, aby bola ovplyvnená funkčná spôsobilosť konečného produktu. Použitie nebezpečných látok je v najväčšej možnej miere vylúčené. Výnimky sa povoľujú len vtedy, keď na trhu neexistujú prijateľné alternatívy, pričom použitie nebezpečných látok sa povoľuje len v minimálnej koncentrácii.

KRITÉRIÁ

Kritériá na udeľovanie environmentálnej značky EÚ spracovaným papierenským výrobkom:

| 1. | substrát |
| --- | --- |

1.

substrát

| 2. | vláknina: udržateľné lesné hospodárstvo |
| --- | --- |

2.

vláknina: udržateľné lesné hospodárstvo

| 3. | látky a zmesi, ktorých použitie je vylúčené alebo obmedzené |
| --- | --- |

3.

látky a zmesi, ktorých použitie je vylúčené alebo obmedzené

| 4. | recyklovateľnosť |
| --- | --- |

4.

recyklovateľnosť

| 5. | emisie |
| --- | --- |

5.

emisie

| 6. | odpad |
| --- | --- |

6.

odpad

| 7. | spotreba energie |
| --- | --- |

7.

spotreba energie

| 8. | odborná príprava |
| --- | --- |

8.

odborná príprava

| 9. | funkčná spôsobilosť |
| --- | --- |

9.

funkčná spôsobilosť

| 10. | informácie na výrobku |
| --- | --- |

10.

informácie na výrobku

| 11. | informácie uvádzané na environmentálnej značke EÚ. |
| --- | --- |

11.

informácie uvádzané na environmentálnej značke EÚ.

Uvedené kritériá sa uplatňujú na všetky takéto postupy vykonané na mieste alebo miestach, alebo špecializovaných linkách, kde sa vyrába predmetný spracovaný papierenský výrobok. V prípade, že existujú postupy spracovania, tlače, povrchovej úpravy a dokončovacieho spracovania výlučne používané pri produktoch s environmentálnou značkou, kritériá 2, 4, 5, 6 a 7 sa uplatňujú len na uvedené postupy.

Ekologické kritériá sa nevzťahujú na prepravu surovín, spotrebného materiálu a konečných produktov.

Kritérium 1 sa vzťahuje len na substráty použité v konečnom spracovanom papierenskom výrobku.

Kritériá 4, 9, 10 a 11 sa vzťahujú na konečné spracované papierenské výrobky.

Kritérium 3 sa vzťahuje na nepapierové zložky spracovaného papierenského výrobku, ako aj na spracovanie, tlač, povrchovú úpravu a dokončovacie spracovanie papierových zložiek.

Kritériá 5, 6, 7 a 8 sa vzťahujú výlučne na spracovanie, tlač, laminovanie a dokončovacie spracovanie papierových zložiek.

Špecifické požiadavky na posudzovanie a overovanie sa uvádzajú v rámci jednotlivých kritérií.

Tieto kritériá musí spĺňať každá tlač alebo proces spracovania spracovaného papierenského výrobku. Časti produktu, ktorých spracovanie alebo tlač sa zadá subdodávateľovi, musia teda takisto spĺňať súvisiace požiadavky. Žiadosť obsahuje zoznam všetkých tlačiarní a subdodávateľov podieľajúcich sa na výrobe spracovaného papiera a údaje o ich zemepisnom umiestnení.

Žiadateľ poskytne zoznam chemických produktov používaných v daných tlačiarňach na výrobu spracovaných papierenských výrobkov. Táto požiadavka sa uplatňuje na všetok spotrebný materiál používaný pri spracovaní, tlači, povrchovej úprave a dokončovacom spracovaní. Na zozname, ktorý poskytne žiadateľ, sa uvádza množstvo, funkcia a dodávateľ každého použitého chemického produktu spolu s príslušnou kartou bezpečnostných údajov vyhotovenou podľa usmernení v oddieloch 10, 11 a 12 prílohy II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (1).

Ak sa od žiadateľa vyžaduje, aby predložil vyhlásenia, dokumentáciu, analýzy, protokoly o skúškach alebo iný dôkaz potvrdzujúci súlad s kritériami, rozumie sa tým, že tieto dokumenty môžu podľa potreby pochádzať od žiadateľa a/alebo jeho dodávateľa (dodávateľov), a/alebo od ich dodávateľa (dodávateľov).

V prípade potreby sa môžu použiť skúšobné metódy odlišné od metód, ktoré sa uvádzajú pri jednotlivých kritériách, ak príslušný orgán uzná ich rovnocennosť.

Príslušné orgány prednostne uznávajú skúšky, ktoré sú akreditované podľa ISO 17025, a overenia vykonané orgánmi akreditovanými podľa normy EN 45011 alebo ekvivalentnej medzinárodnej normy.

V prípade potreby môžu príslušné orgány vyžadovať sprievodnú dokumentáciu a môžu vykonať nezávislé overovania.

Kritérium 1 – Substrát

Časť A – PAPIEROVÝ substrát

Použitý substrát musí spĺňať kritériá 1, 2, 4 a 5 environmentálnej značky EÚ stanovené v rozhodnutí Komisie 2011/333/EÚ (2) týkajúcom sa kopírovacieho a grafického papiera alebo v rozhodnutí Komisie 2012/448/EÚ (3) týkajúcom sa novinového papiera a musí byť pri ňom preukázané plnenie kritéria 2 environmentálnej značky EÚ – Vláknina: udržateľné lesné hospodárstvo, stanovené v rozhodnutí Komisie týkajúcom sa spracovaných papierenských výrobkov.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť špecifikácie príslušných dotknutých spracovaných papierenských výrobkov vrátane obchodných názvov, množstiev a hmotnosti/m2 použitého papiera. V zozname sa takisto uvedú mená dodávateľov používaného papiera. Plnenie kritérií 1, 2, 4 a 5 environmentálnej značky EÚ, stanovených v rozhodnutí 2011/333/EÚ alebo v rozhodnutí 2012/448/EÚ, sa pri každom substráte preukazuje na základe kópie platného certifikátu o environmentálnej značke EÚ udelenej na používaný papier. Plnenie kritéria 2 týkajúceho sa vlákniny (udržateľné lesné hospodárstvo) sa preukazuje pri každom substráte na základe certifikátu PEFC, FSC alebo rovnocenného certifikátu platného vzhľadom na použitý substrát, alebo na základe vyhlásenia žiadateľa v prípade, že už má na použitý substrát platnú environmentálnu značku EÚ.

Časť B – LEPENKOVÝ substrát

Kritérium B1 – Emisie do vody a ovzdušia

| a) | Chemická spotreba kyslíka (CHSK), síra (S), oxidy dusíka (NOx), fosfor (P)
  Pri každom z týchto parametrov sa emisie do ovzdušia a/alebo vody pochádzajúce z výroby buničiny, papiera na vrstvené hmoty a lepenky vyjadrujú ako body (PCHSK, PS, PNOx, PP), ako sa uvádza ďalej.
  Ani jeden z bodov PCHSK, PS, PNOx, PP nesmie presiahnuť hodnotu 1,5.
  Celkový počet bodov (Pcelkom = PCHSK + PS + PNOx + PP) nesmie presiahnuť hodnotu 4,0.
  Výpočet P CHSK sa vykoná takto (výpočty PS, PNOx, PP sa vykonajú presne takým istým spôsobom).
  Pri každej použitej buničine „i“ alebo každom použitom papieri na vrstvené hmoty „i“ sa merané emisie CHSK (CHSK buničina, i alebo CHSK papier, i vyjadrené v kg na tonu buničiny vysušenej na vzduchu – ADT) použije faktor váženia podľa podielu každej použitej buničiny alebo každého použitého papiera na vrstvené hmoty (buničina „i“ alebo papier „i“ vzhľadom na tonu buničiny alebo papiera vysušeného na vzduchu) a sčítajú sa. Vážené emisie CHSK v prípade buničín alebo papierov na vrstvené hmoty sa potom sčítajú s nameranou emisiou CHSK pochádzajúcou z výroby lepenky, s cieľom získať celkové emisie CHSK, teda CHSKcelkom.
  Vážená referenčná hodnota CHSK na výrobu buničiny alebo papiera na vrstvené hmoty sa vypočíta rovnakým spôsobom, t. j. ako súčet vážených referenčných hodnôt jednotlivých použitých buničín alebo papiera na vrstvené hmoty a následne sa sčíta s referenčnou hodnotou na výrobu lepenky, s cieľom získať celkovú referenčnú hodnotu CHSK, teda CHSKref, celkom. Referenčné hodnoty pre každý druh použitej buničiny alebo papiera na vrstvené hmoty a na výrobu lepenky sa uvádzajú v tabuľke 1.
  Nakoniec sa celková emisia CHSK vydelí celkovou referenčnou hodnotou CHSK takto:


  Tabuľka 1


  Referenčné hodnoty pre emisie pochádzajúce z rôznych druhov buničiny a pre emisie pochádzajúce z výroby lepenky










  Stupeň buničiny/papiera | Emisie (kg/ADT) (4) |
| --- | --- | --- |
| CHSKreferenčná | S referenčná | NOxreferenčná | Preferenčná |
| Bielená chemická buničina (iná ako sulfitová) | 18 | 0,6 | 1,6 | 0,045 (4) |
| Bielená chemická buničina (sulfitová) | 25,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 |
| Nebielená chemická buničina | 10,0 | 0,6 | 1,6 | 0,04 |
| Buničina CTMP | 15,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| TMP/drevovina | 3,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Buničina z recyklovanej vlákniny | 2,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Bielený papier na vrstvené hmoty kraft | 19 | 0,9 | 2,4 | 0,055 |
| Nebielený papier na vrstvené hmoty kraft | 11 | 0,9 | 2,4 | 0,055 |
| Recyklovaný papier na vrstvené hmoty | 3 | 0,5 | 1,1 | 0,02 |
| Výroba lepenky (neintegrované papierne, v ktorých všetky použité druhy buničiny sú nakúpené buničiny, ktoré sú dostupné na trhu) | 1 | 0,3 | 0,8 | 0,01 |
| Výroba lepenky (integrované papierne) | 1 | 0,3 | 0,7 | 0,01 |

a)

Chemická spotreba kyslíka (CHSK), síra (S), oxidy dusíka (NOx), fosfor (P)

Pri každom z týchto parametrov sa emisie do ovzdušia a/alebo vody pochádzajúce z výroby buničiny, papiera na vrstvené hmoty a lepenky vyjadrujú ako body (PCHSK, PS, PNOx, PP), ako sa uvádza ďalej.

Ani jeden z bodov PCHSK, PS, PNOx, PP nesmie presiahnuť hodnotu 1,5.

Celkový počet bodov (Pcelkom = PCHSK + PS + PNOx + PP) nesmie presiahnuť hodnotu 4,0.

Výpočet P CHSK sa vykoná takto (výpočty PS, PNOx, PP sa vykonajú presne takým istým spôsobom).

Pri každej použitej buničine „i“ alebo každom použitom papieri na vrstvené hmoty „i“ sa merané emisie CHSK (CHSK buničina, i alebo CHSK papier, i vyjadrené v kg na tonu buničiny vysušenej na vzduchu – ADT) použije faktor váženia podľa podielu každej použitej buničiny alebo každého použitého papiera na vrstvené hmoty (buničina „i“ alebo papier „i“ vzhľadom na tonu buničiny alebo papiera vysušeného na vzduchu) a sčítajú sa. Vážené emisie CHSK v prípade buničín alebo papierov na vrstvené hmoty sa potom sčítajú s nameranou emisiou CHSK pochádzajúcou z výroby lepenky, s cieľom získať celkové emisie CHSK, teda CHSKcelkom.

Vážená referenčná hodnota CHSK na výrobu buničiny alebo papiera na vrstvené hmoty sa vypočíta rovnakým spôsobom, t. j. ako súčet vážených referenčných hodnôt jednotlivých použitých buničín alebo papiera na vrstvené hmoty a následne sa sčíta s referenčnou hodnotou na výrobu lepenky, s cieľom získať celkovú referenčnú hodnotu CHSK, teda CHSKref, celkom. Referenčné hodnoty pre každý druh použitej buničiny alebo papiera na vrstvené hmoty a na výrobu lepenky sa uvádzajú v tabuľke 1.

Nakoniec sa celková emisia CHSK vydelí celkovou referenčnou hodnotou CHSK takto:

Tabuľka 1

Referenčné hodnoty pre emisie pochádzajúce z rôznych druhov buničiny a pre emisie pochádzajúce z výroby lepenky

Stupeň buničiny/papiera

Emisie (kg/ADT) (4)

CHSKreferenčná

S referenčná

NOxreferenčná

Preferenčná

Bielená chemická buničina (iná ako sulfitová)

18

0,6

1,6

0,045 (4)

Bielená chemická buničina (sulfitová)

25,0

0,6

1,6

0,045

Nebielená chemická buničina

10,0

0,6

1,6

0,04

Buničina CTMP

15,0

0,2

0,3

0,01

TMP/drevovina

3,0

0,2

0,3

0,01

Buničina z recyklovanej vlákniny

2,0

0,2

0,3

0,01

Bielený papier na vrstvené hmoty kraft

19

0,9

2,4

0,055

Nebielený papier na vrstvené hmoty kraft

11

0,9

2,4

0,055

Recyklovaný papier na vrstvené hmoty

3

0,5

1,1

0,02

Výroba lepenky (neintegrované papierne, v ktorých všetky použité druhy buničiny sú nakúpené buničiny, ktoré sú dostupné na trhu)

1

0,3

0,8

0,01

Výroba lepenky (integrované papierne)

1

0,3

0,7

0,01

V prípade kombinovanej výroby tepla a elektrickej energie v tom istom závode sa emisie S a NOx vznikajúce pri výrobe elektrickej energie odpočítajú z celkovej sumy. Na výpočet podielu emisií vznikajúcich pri výrobe elektrickej energie možno použiť túto rovnicu:

2 × [MWh (elektrická energia)]/[2 × MWh (elektrická energia) + MWh (teplo)].

Elektrická energia v tomto výpočte je elektrická energia vyrobená v závode na kombinovanú výrobu tepla a elektrickej energie.

Teplo v tomto výpočte je čisté teplo dodávané z elektrárne na výrobu buničiny/papiera na vrstvené hmoty/lepenky.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť podrobné výpočty preukazujúce splnenie tohto kritéria, spolu s príslušnou podpornou dokumentáciou, ktorá obsahuje protokoly o skúškach s použitím týchto skúšobných metód: CHSK: ISO 6060; NOx: ISO 11564; S(oxid.): EPA č.8; S(red.): EPA č16A; obsah S v ropných výrobkoch: ISO 8754; obsah S v uhlí: ISO 351; P: EN ISO 6878, APAT IRSA CNR 4110 alebo Dr Lange LCK 349.

Podporná dokumentácia musí obsahovať údaje o frekvencii meraní a výpočet bodov CHSK, S a NOx. Ďalej musí obsahovať všetky emisie S a NOx vznikajúce pri výrobe buničiny, papiera na vrstvené hmoty a lepenky, vrátane pary vznikajúcej mimo výrobného závodu, okrem emisií súvisiacich s výrobou elektrickej energie. Merania sa vzťahujú na rekuperačné kotly, vápenky, parné kotly a deštrukčné pece na spaľovanie silno zapáchajúcich plynov. Zohľadňujú sa aj difúzne emisie. Nahlásené hodnoty emisií síry do ovzdušia zahŕňajú emisie oxidovanej aj redukovanej formy síry (dimetylsulfid, metántiol, sírovodík a pod.). Emisie síry súvisiace s výrobou tepelnej energie z ropy, uhlia a iných externých palív so známym obsahom síry, sa môžu namiesto merania vypočítať a musia sa zohľadniť.

Emisie do vody sa merajú na nefiltrovaných a neusadených vzorkách, buď po úprave v závode, alebo po úprave vo verejnej čistiarni odpadových vôd. Obdobie meraní sa zakladá na výrobe počas 12 mesiacov. V prípade nového alebo rekonštruovaného výrobného závodu musia merania vychádzať zo stabilnej prevádzky zariadenia počas najmenej 45 po sebe nasledujúcich dní. Meranie musí byť reprezentatívne na príslušné obdobie merania.

V prípade integrovaných papierní, vzhľadom na ťažkosti pri získavaní samostatných hodnôt emisií pre buničinu, papier na vrstvené hmoty a lepenku, ak je k dispozícii len kombinovaný údaj za výrobu buničiny, papiera na vrstvené hmoty a lepenky, emisné hodnoty výroby buničiny (buničín) sa stanovia na nulu a údaj o papierňach zahŕňa výrobu buničiny, papiera na vrstvené hmoty aj lepenky.

| b) | AOX
  Vážená priemerná hodnota AOX vypúšťaných pri výrobe buničín použitých v substráte nesmie presiahnuť 0,170 kg/ADT lepenky.
  Emisie AOX pochádzajúce z každej jednotlivej buničiny použitej v lepenke nesmú prekročiť 0,250 kg/ADT buničiny.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť protokoly o skúškach vykonaných podľa tejto skúšobnej metódy: AOX ISO 9562 spolu s podrobnými výpočtami, ktoré preukazujú splnenie tohto kritéria, spolu s príslušnou podpornou dokumentáciou.
  Podporná dokumentácia musí obsahovať údaje o frekvencii meraní. AOX sa merajú len v procesoch, v ktorých sa na bielenie buničiny používajú zlúčeniny chlóru. AOX sa nemusia merať v odpadovej vode pochádzajúcej z neintegrovanej výroby lepenky alebo v odpadových vodách pochádzajúcich z výroby buničiny bez bielenia, alebo v prípade, že sa bielenie vykonáva látkami bez obsahu chlóru.
  Merania sa vykonávajú na nefiltrovaných a neusadených vzorkách buď po úprave v závode, alebo po úprave vo verejnej čistiarni odpadových vôd. Obdobie meraní sa zakladá na výrobe počas 12 mesiacov. V prípade nového alebo rekonštruovaného výrobného závodu musia merania vychádzať zo stabilnej prevádzky zariadenia počas najmenej 45 po sebe nasledujúcich dní. Meranie musí byť reprezentatívne pre príslušné obdobie merania. |
| --- | --- |

b)

AOX

Vážená priemerná hodnota AOX vypúšťaných pri výrobe buničín použitých v substráte nesmie presiahnuť 0,170 kg/ADT lepenky.

Emisie AOX pochádzajúce z každej jednotlivej buničiny použitej v lepenke nesmú prekročiť 0,250 kg/ADT buničiny.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť protokoly o skúškach vykonaných podľa tejto skúšobnej metódy: AOX ISO 9562 spolu s podrobnými výpočtami, ktoré preukazujú splnenie tohto kritéria, spolu s príslušnou podpornou dokumentáciou.

Podporná dokumentácia musí obsahovať údaje o frekvencii meraní. AOX sa merajú len v procesoch, v ktorých sa na bielenie buničiny používajú zlúčeniny chlóru. AOX sa nemusia merať v odpadovej vode pochádzajúcej z neintegrovanej výroby lepenky alebo v odpadových vodách pochádzajúcich z výroby buničiny bez bielenia, alebo v prípade, že sa bielenie vykonáva látkami bez obsahu chlóru.

Merania sa vykonávajú na nefiltrovaných a neusadených vzorkách buď po úprave v závode, alebo po úprave vo verejnej čistiarni odpadových vôd. Obdobie meraní sa zakladá na výrobe počas 12 mesiacov. V prípade nového alebo rekonštruovaného výrobného závodu musia merania vychádzať zo stabilnej prevádzky zariadenia počas najmenej 45 po sebe nasledujúcich dní. Meranie musí byť reprezentatívne pre príslušné obdobie merania.

| c) | CO2

  Emisie oxidu uhličitého pochádzajúce z neobnoviteľných zdrojov nesmú prekročiť 1 000 kg na tonu vyrobenej lepenky, vrátane emisií pochádzajúcich z výroby elektrickej energie (bez ohľadu na to, či sa vyrába v mieste výroby alebo mimo neho). Pri neintegrovaných papierňach (kde sa používa len nakupovaná buničina dostupná na trhu) nesmú emisie presiahnuť 1 100 kg na tonu. Emisie sa vypočítajú ako súčet emisií z výroby buničiny a lepenky.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť podrobné výpočty, ktoré preukazujú splnenie tohto kritéria, spolu s príslušnou podpornou dokumentáciou.
  Musí poskytnúť údaje o emisiách oxidu uhličitého do ovzdušia. Tieto údaje zahŕňajú všetky zdroje neobnoviteľných palív počas výroby buničiny a lepenky vrátane emisií pochádzajúcich z výroby elektrickej energie (bez ohľadu na to, či sa vyrába v mieste výroby alebo mimo neho).
  Pri výpočte emisií CO2 pochádzajúcich z palív sa použijú tieto emisné faktory:

  Tabuľka 2








  Palivo | CO2
  fosílne emisie | Jednotka |
| --- | --- | --- | --- |
| Uhlie | 95 | g CO2
  fosílne/MJ |
| Ropa | 73 | g CO2
  fosílne/MJ |
| Palivový olej 1 | 74 | g CO2
  fosílne/MJ |
| Palivový olej 2-5 | 77 | g CO2
  fosílne/MJ |
| LPG | 69 | g CO2
  fosílne/MJ |
| Zemný plyn | 56 | g CO2
  fosílne/MJ |
| Elektrická energia zo siete | 400 | g CO2
  fosílne/MJ |

c)

CO2

Emisie oxidu uhličitého pochádzajúce z neobnoviteľných zdrojov nesmú prekročiť 1 000 kg na tonu vyrobenej lepenky, vrátane emisií pochádzajúcich z výroby elektrickej energie (bez ohľadu na to, či sa vyrába v mieste výroby alebo mimo neho). Pri neintegrovaných papierňach (kde sa používa len nakupovaná buničina dostupná na trhu) nesmú emisie presiahnuť 1 100 kg na tonu. Emisie sa vypočítajú ako súčet emisií z výroby buničiny a lepenky.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť podrobné výpočty, ktoré preukazujú splnenie tohto kritéria, spolu s príslušnou podpornou dokumentáciou.

Musí poskytnúť údaje o emisiách oxidu uhličitého do ovzdušia. Tieto údaje zahŕňajú všetky zdroje neobnoviteľných palív počas výroby buničiny a lepenky vrátane emisií pochádzajúcich z výroby elektrickej energie (bez ohľadu na to, či sa vyrába v mieste výroby alebo mimo neho).

Pri výpočte emisií CO2 pochádzajúcich z palív sa použijú tieto emisné faktory:

Tabuľka 2

Palivo

CO2
  fosílne emisie

Jednotka

Uhlie

95

g CO2
  fosílne/MJ

Ropa

73

g CO2
  fosílne/MJ

Palivový olej 1

74

g CO2
  fosílne/MJ

Palivový olej 2-5

77

g CO2
  fosílne/MJ

LPG

69

g CO2
  fosílne/MJ

Zemný plyn

56

g CO2
  fosílne/MJ

Elektrická energia zo siete

400

g CO2
  fosílne/MJ

Obdobie na výpočty alebo materiálovú bilanciu sa vzťahuje na výrobu za obdobie 12 mesiacov. V prípade nového alebo rekonštruovaného výrobného závodu musia výpočty vychádzať zo stabilnej prevádzky zariadenia počas najmenej 45 po sebe nasledujúcich dní. Výpočty musia byť reprezentatívne pre príslušné obdobie merania.

Pre elektrickú energiu zo siete sa použije hodnota uvedená v tabuľke (európsky priemer), pokiaľ žiadateľ nepredloží dokumentáciu, ktorou sa stanovuje priemerná hodnota pre jeho dodávateľov elektrickej energie (zmluvný dodávateľ alebo celoštátny priemer), pričom v takom prípade môže žiadateľ použiť túto hodnotu namiesto hodnoty uvedenej v tabuľke.

Množstvo energie z obnoviteľných zdrojov (5) nakúpené a použité na výrobné postupy sa pri výpočte emisií CO2 nezohľadňuje; žiadateľ musí poskytnúť primeranú dokumentáciu preukazujúcu, že tento druh energie sa skutočne v papierňach využíva alebo sa nakupuje externe.

Kritérium B2 – Spotreba energie

| a) | Elektrická energia
  Spotreba elektrickej energie súvisiaca s výrobou buničiny, papiera na vrstvené hmoty a lepenky sa vyjadrí v bodoch (PE), ako sa uvádza ďalej.
  Počet bodov PE musí byť menší alebo rovný 1,5.
  PE sa vypočíta týmto spôsobom:
  Výpočet pri výrobe buničiny alebo papiera na vrstvené hmoty: spotreba elektrickej energie [Ebuničina alebo papier na vrstvené hmoty, i vyjadrená v kWh/ADT] vzťahujúca sa na každú použitú buničinu alebo papier na vrstvené hmoty „i“ sa vypočíta takto:







  Ebuničina alebo papier na vrstvené hmoty,i | = | elektrická energia vyrobená v podniku + nakúpená elektrická energia – predaná elektrická energia
  Výpočet pri výrobe lepenky: spotreba elektrickej energie vzťahujúca sa na výrobu lepenky [Elepenka], sa vypočíta obdobným spôsobom: |
| --- | --- | --- | --- |
| Elepenka | = | elektrická energia vyrobená v podniku + nakúpená elektrická energia – predaná elektrická energia |

a)

Elektrická energia

Spotreba elektrickej energie súvisiaca s výrobou buničiny, papiera na vrstvené hmoty a lepenky sa vyjadrí v bodoch (PE), ako sa uvádza ďalej.

Počet bodov PE musí byť menší alebo rovný 1,5.

PE sa vypočíta týmto spôsobom:

Výpočet pri výrobe buničiny alebo papiera na vrstvené hmoty: spotreba elektrickej energie [Ebuničina alebo papier na vrstvené hmoty, i vyjadrená v kWh/ADT] vzťahujúca sa na každú použitú buničinu alebo papier na vrstvené hmoty „i“ sa vypočíta takto:

Ebuničina alebo papier na vrstvené hmoty,i

=

elektrická energia vyrobená v podniku + nakúpená elektrická energia – predaná elektrická energia

Výpočet pri výrobe lepenky: spotreba elektrickej energie vzťahujúca sa na výrobu lepenky [Elepenka], sa vypočíta obdobným spôsobom:

Elepenka

=

elektrická energia vyrobená v podniku + nakúpená elektrická energia – predaná elektrická energia

Nakoniec sa body za výrobu buničiny, papiera na vrstvené hmoty a lepenky skombinujú do celkového počtu bodov (PE) takto:

V prípade integrovaných papierní, vzhľadom na ťažkosti pri získavaní samostatných hodnôt elektrickej energie pre buničinu, papier na vrstvené hmoty a lepenku, ak je k dispozícii len kombinovaný údaj za výrobu buničiny, papiera na vrstvené hmoty a lepenky, hodnoty elektrickej energie pri výrobe buničiny (buničín) sa stanovia na nulu a údaj o papierňach zahŕňa výrobu buničiny, papiera na vrstvené hmoty aj lepenky.

| b) | Palivo (teplo)
  Spotreba paliva súvisiaca s výrobou buničiny, papiera na vrstvené hmoty a lepenky sa vyjadrí v bodoch (PF), ako sa uvádza ďalej.
  Počet bodov PF musí byť menší alebo rovný 1,5.
  PF sa vypočíta týmto spôsobom:
  výpočet pri výrobe buničiny alebo papiera na vrstvené hmoty: spotreba paliva [Fbuničina alebo papier na vrstvené hmoty, i vyjadrená v kWh/ADT] vzťahujúca sa na každú použitú buničinu alebo papier na vrstvené hmoty „i“ sa vypočíta takto:







  Fbuničina alebo papier na vrstvené hmoty, i | = | palivo vyrobené v podniku + nakúpené palivo – predané palivo – 1,25 × elektrická energia vyrobená v podniku. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Palivo (teplo)

Spotreba paliva súvisiaca s výrobou buničiny, papiera na vrstvené hmoty a lepenky sa vyjadrí v bodoch (PF), ako sa uvádza ďalej.

Počet bodov PF musí byť menší alebo rovný 1,5.

PF sa vypočíta týmto spôsobom:

výpočet pri výrobe buničiny alebo papiera na vrstvené hmoty: spotreba paliva [Fbuničina alebo papier na vrstvené hmoty, i vyjadrená v kWh/ADT] vzťahujúca sa na každú použitú buničinu alebo papier na vrstvené hmoty „i“ sa vypočíta takto:

Fbuničina alebo papier na vrstvené hmoty, i

=

palivo vyrobené v podniku + nakúpené palivo – predané palivo – 1,25 × elektrická energia vyrobená v podniku.

Poznámka:

Fbuničina alebo papier na vrstvené hmoty, i [a jej podiel na PF, buničina alebo papier na vrstvené hmoty] sa nemusí počítať pre mechanickú buničinu, pokiaľ nejde o mechanickú buničinu vysušenú na vzduchu určenú na predaj s obsahom najmenej 90 % sušiny.

Množstvo paliva použitého na výrobu predaného tepla sa pripočíta k údaju „predané palivo“ v uvedenej rovnici.

Výpočet pri výrobe lepenky: spotreba paliva, ktorá súvisí s výrobou lepenky[Flepenka vyjadrená v kWh/ADT], sa vypočíta obdobným spôsobom:

| Flepenka | = | palivo vyrobené v podniku + nakúpené palivo – predané palivo – 1,25 × elektrická energia vyrobená v podniku. |
| --- | --- | --- |

Flepenka

=

palivo vyrobené v podniku + nakúpené palivo – predané palivo – 1,25 × elektrická energia vyrobená v podniku.

Nakoniec sa body za výrobu buničiny a lepenky skombinujú do celkového počtu bodov (PF) takto:

Formula

Tabuľka 3

Referenčné hodnoty pre elektrickú energiu a palivo

| Stupeň buničiny | Palivo kWh/ADT
  Freferenčná | Elektrická energia kWh/ADT
  Ereferenčná |
| --- | --- | --- |
| Chemická buničina | 4 000
  (Poznámka: pri buničine vysušenej na vzduchu dostupnej na trhu, ktorá obsahuje minimálne 90 % sušiny (admp), možno túto hodnotu zvýšiť o 25 % pre energiu použitú na sušenie.) | 800 |
| Mechanická buničina | 900
  (Poznámka: túto hodnotu možno použiť len pre admp) | 1 900 |
| Buničina CTMP | 1 000 | 2 000 |
| Buničina z recyklovanej vlákniny | 1 800
  (Poznámka: pre admp sa táto hodnota môže zvýšiť o 25 % pre energiu použitú na sušenie) | 800 |
| Papier na vrstvené hmoty kraft
  (bielený alebo nebielený) | 6 100 | 1 600 |
| Recyklovaný papier na vrstvené hmoty | 3 900 | 1 600 |
| Výroba lepenky | 2 100 | 800 |

Stupeň buničiny

Palivo kWh/ADT

Freferenčná

Elektrická energia kWh/ADT

Ereferenčná

Chemická buničina

4 000

(Poznámka: pri buničine vysušenej na vzduchu dostupnej na trhu, ktorá obsahuje minimálne 90 % sušiny (admp), možno túto hodnotu zvýšiť o 25 % pre energiu použitú na sušenie.)

800

Mechanická buničina

900

(Poznámka: túto hodnotu možno použiť len pre admp)

1 900

Buničina CTMP

1 000

2 000

Buničina z recyklovanej vlákniny

1 800

(Poznámka: pre admp sa táto hodnota môže zvýšiť o 25 % pre energiu použitú na sušenie)

800

Papier na vrstvené hmoty kraft

(bielený alebo nebielený)

6 100

1 600

Recyklovaný papier na vrstvené hmoty

3 900

1 600

Výroba lepenky

2 100

800

Posudzovanie a overovanie pre a) aj b): Žiadateľ musí poskytnúť podrobné výpočty, ktoré preukazujú splnenie tohto kritéria, spolu s príslušnou podpornou dokumentáciou. Hlásené podrobnosti preto musia zahŕňať celkovú spotrebu elektrickej energie a paliva.

Žiadateľ vypočíta všetky energetické vstupy, rozdelené na teplo/palivo a elektrickú energiu spotrebované pri výrobe buničiny, a lepenky, vrátane elektrickej energie spotrebovanej na odstránenie farieb zo zberového papiera na výrobu recyklovanej lepenky. Elektrická energia spotrebovaná na dopravu surovín, ich spracovanie a balenie sa do výpočtov spotreby elektrickej energie nezahŕňa.

V údaji o celkovej tepelnej energii sú zahrnuté všetky nakupované palivá. Zahrnutá je aj tepelná energia získaná spaľovaním kvapalín a odpadov z procesov na mieste výroby (napr. dreveného odpadu, pilín, kvapalín, odpadového papiera a papierového výmetu) a teplo získané z podnikovej výroby elektrickej energie – žiadateľ však do výpočtu celkovej tepelnej energie započíta len 80 % tepelnej energie z takýchto zdrojov.

Pod elektrickou energiou sa rozumie čistá elektrická energia, čerpaná z verejnej siete a z podnikovej výroby elektrickej energie, meraná ako elektrický výkon. Elektrická energia spotrebovaná na úpravu odpadových vôd sa nemusí zahrnúť.

Keď sa použitím elektrickej energie, ako zdroja tepla, vyrába para, vypočítaná tepelná hodnota pary sa potom vydelí hodnotou 0,8 a pripočíta sa k celkovej spotrebe paliva.

V prípade integrovaných papierní, vzhľadom na ťažkosti pri získavaní samostatných hodnôt paliva (tepla) na buničinu, papier na vrstvené hmoty a lepenku, ak je k dispozícii len kombinovaný údaj za výrobu buničiny, papiera na vrstvené hmoty a lepenky, hodnoty paliva (tepla) pri výrobe buničiny (buničín) sa stanovia na nulu a údaj o papierňach zahŕňa výrobu buničiny, papiera na vrstvené hmoty aj lepenky.

Kritérium B3 – Látky a zmesi, ktorých použitie je vylúčené alebo obmedzené

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť zoznam chemických produktov použitých na výrobu buničiny a lepenky spolu s príslušnou dokumentáciou (napr. KBÚ). V tomto zozname sa musí uvádzať množstvo, funkcia a dodávatelia všetkých chemických látok použitých v procese výroby.

| a) | Nebezpečné látky a zmesi
  V súlade s článkom 6 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 (6) lepenka nesmie obsahovať látky uvedené v článku 57 nariadenia (ES) č. 1907/2006 ani látky alebo zmesi spĺňajúce kritériá na zatriedenie medzi látky, na ktoré sa vzťahujú výstražné upozornenia alebo označenia špecifického rizika uvedených v tejto časti.
  Zoznam výstražných upozornení a označení špecifického rizika:






  Výstražné upozornenie (7) | Riziková veta (8) |
| --- | --- | --- |
| H300 Smrteľný po požití | R28 |
| H301 Toxický po požití | R25 |
| H304 Môže byť smrteľný po požití a vniknutí do dýchacích ciest | R65 |
| H310 Smrteľný pri kontakte s pokožkou | R27 |
| H311 Toxický pri kontakte s pokožkou | R24 |
| H330 Smrteľný pri vdýchnutí | R26 |
| H331 Toxický pri vdýchnutí | R23 |
| H340 Môže spôsobovať genetické poškodenie | R46 |
| H341 Podozrivý, že spôsobuje genetické poškodenie | R68 |
| H350 Môže spôsobiť rakovinu | R45 |
| H350i Vdychovanie môže spôsobiť rakovinu | R49 |
| H351 Podozrenie, že spôsobuje rakovinu | R40 |
| H360F Môže poškodiť plodnosť | R60 |
| H360D Môže poškodiť nenarodené dieťa | R61 |
| H360FD Môže poškodiť plodnosť. Môže poškodiť nenarodené dieťa | R60; R61; R60-61 |
| H360Fd Môže poškodiť plodnosť. Podozrenie z poškodzovania nenarodeného dieťaťa | R60-R63 |
| H360Df Môže poškodiť nenarodené dieťa. Podozrenie z poškodzovania plodnosti | R61-R62 |
| H361f Podozrenie z poškodzovania plodnosti | R62 |
| H361d Podozrenie z poškodzovania nenarodeného dieťaťa | R63 |
| | |
| H361fd Podozrenie z poškodzovania plodnosti. Podozrenie z poškodzovania nenarodeného dieťaťa. | R62-63 |
| H362 Môže spôsobiť poškodenie u dojčených detí | R64 |
| H370 Spôsobuje poškodenie orgánov | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Môže spôsobiť poškodenie orgánov | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Spôsobuje poškodenie orgánov pri dlhšej alebo opakovanej expozícii | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Môže spôsobiť poškodenie orgánov pri dlhšej alebo opakovanej expozícii | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Veľmi toxický pre vodné organizmy | R50 |
| H410 Veľmi toxický pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami | R50-53 |
| H411 Toxický pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami | R51-53 |
| H412 Škodlivý pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami | R52-53 |
| H413 Môže mať dlhodobé škodlivé účinky na vodné organizmy | R53 |
| EUH059 Nebezpečný pre ozónovú vrstvu | R59 |
| EUH029 Pri kontakte s vodou uvoľňuje toxický plyn | R29 |
| EUH031 Pri kontakte s kyselinami uvoľňuje toxický plyn | R31 |
| EUH032 Pri kontakte s kyselinami uvoľňuje veľmi toxický plyn | R32 |
| EUH070 Toxický pri kontakte s očami | R39-41 |
| Na buničinu ani na lepenku sa nesmú použiť žiadne obchodne dostupné farbiace prípravky, farbivá, prípravky na povrchovú úpravu, pomocné prípravky a krycie látky, ktoré sú označené alebo v čase použitia by mohli byť označené výstražným upozornením H317: Môže vyvolať alergickú kožnú reakciu | R43 |

a)

Nebezpečné látky a zmesi

V súlade s článkom 6 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 (6) lepenka nesmie obsahovať látky uvedené v článku 57 nariadenia (ES) č. 1907/2006 ani látky alebo zmesi spĺňajúce kritériá na zatriedenie medzi látky, na ktoré sa vzťahujú výstražné upozornenia alebo označenia špecifického rizika uvedených v tejto časti.

Zoznam výstražných upozornení a označení špecifického rizika:

Výstražné upozornenie (7)

Riziková veta (8)

H300 Smrteľný po požití

R28

H301 Toxický po požití

R25

H304 Môže byť smrteľný po požití a vniknutí do dýchacích ciest

R65

H310 Smrteľný pri kontakte s pokožkou

R27

H311 Toxický pri kontakte s pokožkou

R24

H330 Smrteľný pri vdýchnutí

R26

H331 Toxický pri vdýchnutí

R23

H340 Môže spôsobovať genetické poškodenie

R46

H341 Podozrivý, že spôsobuje genetické poškodenie

R68

H350 Môže spôsobiť rakovinu

R45

H350i Vdychovanie môže spôsobiť rakovinu

R49

H351 Podozrenie, že spôsobuje rakovinu

R40

H360F Môže poškodiť plodnosť

R60

H360D Môže poškodiť nenarodené dieťa

R61

H360FD Môže poškodiť plodnosť. Môže poškodiť nenarodené dieťa

R60; R61; R60-61

H360Fd Môže poškodiť plodnosť. Podozrenie z poškodzovania nenarodeného dieťaťa

R60-R63

H360Df Môže poškodiť nenarodené dieťa. Podozrenie z poškodzovania plodnosti

R61-R62

H361f Podozrenie z poškodzovania plodnosti

R62

H361d Podozrenie z poškodzovania nenarodeného dieťaťa

R63

H361fd Podozrenie z poškodzovania plodnosti. Podozrenie z poškodzovania nenarodeného dieťaťa.

R62-63

H362 Môže spôsobiť poškodenie u dojčených detí

R64

H370 Spôsobuje poškodenie orgánov

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Môže spôsobiť poškodenie orgánov

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Spôsobuje poškodenie orgánov pri dlhšej alebo opakovanej expozícii

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Môže spôsobiť poškodenie orgánov pri dlhšej alebo opakovanej expozícii

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Veľmi toxický pre vodné organizmy

R50

H410 Veľmi toxický pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami

R50-53

H411 Toxický pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami

R51-53

H412 Škodlivý pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami

R52-53

H413 Môže mať dlhodobé škodlivé účinky na vodné organizmy

R53

EUH059 Nebezpečný pre ozónovú vrstvu

R59

EUH029 Pri kontakte s vodou uvoľňuje toxický plyn

R29

EUH031 Pri kontakte s kyselinami uvoľňuje toxický plyn

R31

EUH032 Pri kontakte s kyselinami uvoľňuje veľmi toxický plyn

R32

EUH070 Toxický pri kontakte s očami

R39-41

Na buničinu ani na lepenku sa nesmú použiť žiadne obchodne dostupné farbiace prípravky, farbivá, prípravky na povrchovú úpravu, pomocné prípravky a krycie látky, ktoré sú označené alebo v čase použitia by mohli byť označené výstražným upozornením H317: Môže vyvolať alergickú kožnú reakciu

R43

Od uplatňovania uvedenej požiadavky sú oslobodené látky, ktoré pri spracovaní menia svoje vlastnosti (napr. už viac nie sú biologicky dostupné, chemicky sa zmenia) takým spôsobom, že identifikované riziko už viac neexistuje.

Koncentračné limity látok alebo zmesí, ktorým môžu byť priradené alebo ktorým boli priradené uvedené výstražné upozornenia alebo označenia špecifického rizika a ktoré spĺňajú kritériá klasifikácie do tried alebo kategórií nebezpečnosti, a koncentračné limity látok, ktoré spĺňajú kritériá v článku 57 písm. a), b) alebo c) nariadenia (ES) č. 1907/2006, nesmú prekročiť všeobecné alebo špecifické koncentračné limity stanovené v súlade s článkom 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (9). Ak sú stanovené špecifické koncentračné limity, majú prednosť pred všeobecnými.

Koncentračné limity pre látky spĺňajúce kritériá stanovené v článku 57 písm. d), e) alebo f) nariadenia (ES) č. 1907/2006 nesmú presiahnuť 0,10 % hmotnostného.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí preukázať splnenie kritéria na základe údajov o množstve (kg/ADT vyrobenej lepenky) látok použitých v procese, ako aj skutočnosť, že konečný výrobok neobsahuje látky uvedené v tomto kritériu v množstve, ktoré presahuje stanovené koncentračné limity. Koncentrácia pre látky a zmesi musí byť uvedená v karte bezpečnostných údajov v súlade s článkom 31 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006.

| b) | Látky uvedené v súlade s článkom 59 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1907/2006
  Žiadna výnimka zo zákazu stanoveného v článku 6 ods. 6 nariadenia (ES) č. 66/2010 sa neudelí látkam, ktoré boli identifikované ako látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy a sú uvedené na zozname stanovenom v článku 59 nariadenia (ES) č. 1907/2006, a ktoré sa nachádzajú v zmesiach, vo výrobku alebo v ktorejkoľvek homogénnej časti komplexného výrobku v koncentráciách vyšších ako 0,10 %. Špecifické koncentračné limity určené v súlade s článkom 10 nariadenia (ES) č. 1272/2008 sa uplatňujú v prípade, že je koncentrácia nižšia ako 0,10 %.

  Posudzovanie a overovanie: Zoznam látok, ktoré boli identifikované ako látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy, a ktoré sa uvádzajú na zozname látok navrhovaných na zahrnutie v súlade s článkom 59 nariadenia (ES) č. 1907/2006, sa nachádza na adrese:
  http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp
  Smerodajný je zoznam platný v deň podania žiadosti.
  Žiadateľ musí preukázať splnenie kritéria na základe údajov o množstve (kg/ADT vyrobenej lepenky) látok použitých v procese, ako aj skutočnosť, že konečný výrobok neobsahuje látky uvedené v tomto kritériu v množstve, ktoré presahuje stanovené koncentračné limity. Koncentrácia sa uvádza v kartách bezpečnostných údajov v súlade s článkom 31 nariadenia (ES) č. 1907/2006. |
| --- | --- |

b)

Látky uvedené v súlade s článkom 59 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1907/2006

Žiadna výnimka zo zákazu stanoveného v článku 6 ods. 6 nariadenia (ES) č. 66/2010 sa neudelí látkam, ktoré boli identifikované ako látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy a sú uvedené na zozname stanovenom v článku 59 nariadenia (ES) č. 1907/2006, a ktoré sa nachádzajú v zmesiach, vo výrobku alebo v ktorejkoľvek homogénnej časti komplexného výrobku v koncentráciách vyšších ako 0,10 %. Špecifické koncentračné limity určené v súlade s článkom 10 nariadenia (ES) č. 1272/2008 sa uplatňujú v prípade, že je koncentrácia nižšia ako 0,10 %.

Posudzovanie a overovanie: Zoznam látok, ktoré boli identifikované ako látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy, a ktoré sa uvádzajú na zozname látok navrhovaných na zahrnutie v súlade s článkom 59 nariadenia (ES) č. 1907/2006, sa nachádza na adrese:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Smerodajný je zoznam platný v deň podania žiadosti.

Žiadateľ musí preukázať splnenie kritéria na základe údajov o množstve (kg/ADT vyrobenej lepenky) látok použitých v procese, ako aj skutočnosť, že konečný výrobok neobsahuje látky uvedené v tomto kritériu v množstve, ktoré presahuje stanovené koncentračné limity. Koncentrácia sa uvádza v kartách bezpečnostných údajov v súlade s článkom 31 nariadenia (ES) č. 1907/2006.

| c) | Chlór
  Plynný chlór sa nesmie používať ako bieliace činidlo. Táto požiadavka sa nevzťahuje na plynný chlór v súvislosti s výrobou a používaním oxidu chloričitého.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí predložiť vyhlásenie výrobcu (výrobcov) buničiny o tom, že plynný chlór nebol použitý ako bieliace činidlo. Poznámka: hoci sa táto požiadavka vzťahuje aj na bielenie recyklovanej vlákniny, akceptuje sa aj skutočnosť, že vláknina mohla byť bielená plynným chlórom vo svojom predošlom životnom cykle. |
| --- | --- |

c)

Chlór

Plynný chlór sa nesmie používať ako bieliace činidlo. Táto požiadavka sa nevzťahuje na plynný chlór v súvislosti s výrobou a používaním oxidu chloričitého.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí predložiť vyhlásenie výrobcu (výrobcov) buničiny o tom, že plynný chlór nebol použitý ako bieliace činidlo. Poznámka: hoci sa táto požiadavka vzťahuje aj na bielenie recyklovanej vlákniny, akceptuje sa aj skutočnosť, že vláknina mohla byť bielená plynným chlórom vo svojom predošlom životnom cykle.

| d) | APEO
  Alkylfenoletoxyláty alebo iné alkylfenolové deriváty sa nepridávajú do čistiacich chemikálií, odfarbovacích chemikálií, inhibítorov penenia, disperzantov ani náterov. Alkylfenolové deriváty sa vymedzujú ako látky, z ktorých pri rozklade vznikajú alkylfenoly.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie (vyhlásenia) svojho dodávateľa (dodávateľov) chemických látok, že predmetné výrobky neboli vyrobené s prísadami alkylfenolových etoxylátov ani iných alkylfenolových derivátov. |
| --- | --- |

d)

APEO

Alkylfenoletoxyláty alebo iné alkylfenolové deriváty sa nepridávajú do čistiacich chemikálií, odfarbovacích chemikálií, inhibítorov penenia, disperzantov ani náterov. Alkylfenolové deriváty sa vymedzujú ako látky, z ktorých pri rozklade vznikajú alkylfenoly.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie (vyhlásenia) svojho dodávateľa (dodávateľov) chemických látok, že predmetné výrobky neboli vyrobené s prísadami alkylfenolových etoxylátov ani iných alkylfenolových derivátov.

| e) | Zvyškové monoméry
  Celkové množstvo zvyškových monomérov (okrem akrylamidu), ktoré môžu byť alebo sú označené niektorým z týchto označení špecifického rizika (alebo ich kombináciou) a ktoré sú prítomné v náteroch, retenčných prostriedkoch, tužidlách, hydrofobizačných látkach alebo chemických látkach používaných na úpravu vôd na území podniku alebo mimo neho, nesmie prekročiť 100 mg/kg (vypočítaných na základe obsahu v tuhom skupenstve):






  Výstražné upozornenie (10) | Riziková veta (11) |
| --- | --- | --- |
| H340 Môže spôsobovať genetické poškodenie | R46 |
| H350 Môže spôsobiť rakovinu | R45 |
| H350i Vdychovanie môže spôsobiť rakovinu | R49 |
| H351 Podozrenie, že spôsobuje rakovinu | R40 |
| H360F Môže poškodiť plodnosť | R60 |
| H360D Môže poškodiť nenarodené dieťa | R61 |
| H360FD Môže poškodiť plodnosť. Môže poškodiť nenarodené dieťa | R60; R61; R60-61 |
| H360Fd Môže poškodiť plodnosť. Podozrenie z poškodzovania nenarodeného dieťaťa. | R60-R63 |
| H360Df Môže poškodiť nenarodené dieťa. Podozrenie z poškodzovania plodnosti | R61-R62 |
| H400 Veľmi toxický pre vodné organizmy | R50 |
| H410 Veľmi toxický pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami | R50-53 |
| H411 Toxický pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami | R51-53 |
| H412 Škodlivý pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami | R52-53 |
| H413 Môže mať dlhodobé škodlivé účinky na vodné organizmy | R53 |

e)

Zvyškové monoméry

Celkové množstvo zvyškových monomérov (okrem akrylamidu), ktoré môžu byť alebo sú označené niektorým z týchto označení špecifického rizika (alebo ich kombináciou) a ktoré sú prítomné v náteroch, retenčných prostriedkoch, tužidlách, hydrofobizačných látkach alebo chemických látkach používaných na úpravu vôd na území podniku alebo mimo neho, nesmie prekročiť 100 mg/kg (vypočítaných na základe obsahu v tuhom skupenstve):

Výstražné upozornenie (10)

Riziková veta (11)

H340 Môže spôsobovať genetické poškodenie

R46

H350 Môže spôsobiť rakovinu

R45

H350i Vdychovanie môže spôsobiť rakovinu

R49

H351 Podozrenie, že spôsobuje rakovinu

R40

H360F Môže poškodiť plodnosť

R60

H360D Môže poškodiť nenarodené dieťa

R61

H360FD Môže poškodiť plodnosť. Môže poškodiť nenarodené dieťa

R60; R61; R60-61

H360Fd Môže poškodiť plodnosť. Podozrenie z poškodzovania nenarodeného dieťaťa.

R60-R63

H360Df Môže poškodiť nenarodené dieťa. Podozrenie z poškodzovania plodnosti

R61-R62

H400 Veľmi toxický pre vodné organizmy

R50

H410 Veľmi toxický pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami

R50-53

H411 Toxický pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami

R51-53

H412 Škodlivý pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami

R52-53

H413 Môže mať dlhodobé škodlivé účinky na vodné organizmy

R53

Akrylamid nesmie byť prítomný v náteroch, retenčných prostriedkoch, tužidlách, hydrofobizačných látkach ani v chemických látkach používaných na úpravu vôd na území podniku alebo mimo neho v koncentráciách vyšších než 700 mg/kg (vypočítaných na základe svojho obsahu v tuhom skupenstve).

Príslušný orgán môže oslobodiť žiadateľa od uplatňovania týchto požiadaviek vzťahujúcich sa na chemické látky používané na úpravu vôd mimo územia podniku.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie svojho dodávateľa (dodávateľov) chemických látok o splnení tohto kritéria spolu s príslušnou dokumentáciou (napr. kartou bezpečnostných údajov).

| f) | Povrchovo aktívne látky v prípravkoch na odstraňovanie tlačiarenských farieb
  Všetky povrchovo aktívne látky v prípravkoch na odstraňovanie tlačiarenských farieb musia byť úplne biologicky odbúrateľné.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie svojho dodávateľa (dodávateľov) chemických látok o splnení tohto kritéria spolu s príslušnými kartami bezpečnostných údajov alebo protokolmi o skúškach pre každú povrchovo aktívnu látku, v ktorých je uvedená skúšobná metóda, prahová hodnota a záver, s využitím niektorej z týchto skúšobných metód pri dodržaní týchto hodnôt na splnenie požiadaviek: podľa OECD 302 A – C (alebo rovnocenných noriem ISO) s hodnotou odbúrateľnosti do 28 dní (vrátane adsorpcie) najmenej 70 % pri skúškach 302 A a B a najmenej 60 % pri skúške 302 C. |
| --- | --- |

f)

Povrchovo aktívne látky v prípravkoch na odstraňovanie tlačiarenských farieb

Všetky povrchovo aktívne látky v prípravkoch na odstraňovanie tlačiarenských farieb musia byť úplne biologicky odbúrateľné.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie svojho dodávateľa (dodávateľov) chemických látok o splnení tohto kritéria spolu s príslušnými kartami bezpečnostných údajov alebo protokolmi o skúškach pre každú povrchovo aktívnu látku, v ktorých je uvedená skúšobná metóda, prahová hodnota a záver, s využitím niektorej z týchto skúšobných metód pri dodržaní týchto hodnôt na splnenie požiadaviek: podľa OECD 302 A – C (alebo rovnocenných noriem ISO) s hodnotou odbúrateľnosti do 28 dní (vrátane adsorpcie) najmenej 70 % pri skúškach 302 A a B a najmenej 60 % pri skúške 302 C.

| g) | Biocídy
  Aktívne zložky v biocídoch alebo biostatických činidlách používaných na ničenie slizotvorných organizmov v systémoch obehu vody obsahujúcich vlákninu nesmú byť potenciálne bioakumulatívne. Bioakumulatívny potenciál biocídov je charakterizovaný hodnotou log Pow (log koeficientu rozdelenia oktanol/voda) < 3,0 alebo experimentálne zisteným biokoncentračným faktorom (BCF) ≤ 100.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie svojho dodávateľa (dodávateľov) chemických látok o splnení tohto kritéria spolu s príslušnými kartami bezpečnostných údajov alebo protokolmi o skúškach, v ktorých je uvedená skúšobná metóda, prahová hodnota a záver, s využitím niektorej z týchto skúšobných metód: OECD 107, 117 alebo 305 A – E. |
| --- | --- |

g)

Biocídy

Aktívne zložky v biocídoch alebo biostatických činidlách používaných na ničenie slizotvorných organizmov v systémoch obehu vody obsahujúcich vlákninu nesmú byť potenciálne bioakumulatívne. Bioakumulatívny potenciál biocídov je charakterizovaný hodnotou log Pow (log koeficientu rozdelenia oktanol/voda) < 3,0 alebo experimentálne zisteným biokoncentračným faktorom (BCF) ≤ 100.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie svojho dodávateľa (dodávateľov) chemických látok o splnení tohto kritéria spolu s príslušnými kartami bezpečnostných údajov alebo protokolmi o skúškach, v ktorých je uvedená skúšobná metóda, prahová hodnota a záver, s využitím niektorej z týchto skúšobných metód: OECD 107, 117 alebo 305 A – E.

| h) | Azofarbivá
  V súlade s prílohou XVII nariadenia (ES) č. 1907/2006 sa nesmú používať azofarbivá, ktoré sa môžu štiepiť na niektoré z uvedených aromatických amínov:












  1. | 4-aminobifenyl |
| --- | --- | --- |

h)

Azofarbivá

V súlade s prílohou XVII nariadenia (ES) č. 1907/2006 sa nesmú používať azofarbivá, ktoré sa môžu štiepiť na niektoré z uvedených aromatických amínov:

1.

4-aminobifenyl

(92-67-1)

| 2. | benzidín |
| --- | --- |

2.

benzidín

(92-87-5)

| 3. | 4-chlór-o- toluidin |
| --- | --- |

3.

4-chlór-o- toluidin

(95-69-2)

| 4. | 2-naftylamín |
| --- | --- |

4.

2-naftylamín

(91-59-8)

| 5. | o-aminoazotoluen |
| --- | --- |

5.

o-aminoazotoluen

(97-56-3)

| 6. | 2-amino-4-nitrotoluen |
| --- | --- |

6.

2-amino-4-nitrotoluen

(99-55-8)

| 7. | p-chlóranilín |
| --- | --- |

7.

p-chlóranilín

(106-47-8)

| 8. | 2,4-diaminoanizol |
| --- | --- |

8.

2,4-diaminoanizol

(615-05-4)

| 9. | 4,4′- diaminodifenylmethan |
| --- | --- |

9.

4,4′- diaminodifenylmethan

(101-77-9)

| 10. | 3,3′-dichlórbenzidín |
| --- | --- |

10.

3,3′-dichlórbenzidín

(91-94-1)

| 11. | 3,3′-dimetoxybenzidín |
| --- | --- |

11.

3,3′-dimetoxybenzidín

(119-90-4)

| 12. | 3,3′-dimetylbenzidín |
| --- | --- |

12.

3,3′-dimetylbenzidín

(119-93-7)

| 13. | 3,3’-dimetyl-4,4’- diaminodifenylmethan |
| --- | --- |

13.

3,3’-dimetyl-4,4’- diaminodifenylmethan

(838-88-0)

| 14. | p-kresidin |
| --- | --- |

14.

p-kresidin

(120-71-8)

| 15. | 4,4’-metylén-bis-(2-chlóranilín) |
| --- | --- |

15.

4,4’-metylén-bis-(2-chlóranilín)

(101-14-4)

| 16. | 4,4′-oxydianilín |
| --- | --- |

16.

4,4′-oxydianilín

(101-80-4)

| 17. | 4,4′- thiodianilin |
| --- | --- |

17.

4,4′- thiodianilin

(139-65-1)

| 18. | o-toluidin |
| --- | --- |

18.

o-toluidin

(95-53-4)

| 19. | 2,4-diaminotoluen |
| --- | --- |

19.

2,4-diaminotoluen

(95-80-7)

| 20. | 2,4,5-trimetylanilín |
| --- | --- |

20.

2,4,5-trimetylanilín

(137-17-7)

| 21. | 4-aminoazobenzén |
| --- | --- |

21.

4-aminoazobenzén

(60-09-3)

| 22. | o-anisidin |
| --- | --- |

22.

o-anisidin

(90-04-0)

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie svojho dodávateľa (dodávateľov) chemických látok o splnení tohto kritéria.

| i) | Komplexné farbivá alebo pigmenty na báze kovov
  Nesmú sa používať farby ani pigmenty na báze olova, medi, chrómu, niklu alebo hliníka. Farby alebo pigmenty na báze ftalocyanínu medi sa však používať môžu.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie svojho dodávateľa (dodávateľov) chemických látok o splnení tohto kritéria. |
| --- | --- |

i)

Komplexné farbivá alebo pigmenty na báze kovov

Nesmú sa používať farby ani pigmenty na báze olova, medi, chrómu, niklu alebo hliníka. Farby alebo pigmenty na báze ftalocyanínu medi sa však používať môžu.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie svojho dodávateľa (dodávateľov) chemických látok o splnení tohto kritéria.

| j) | Iónové nečistoty vo farbivách
  Hladiny iónových nečistôt v použitých farbivách nesmú prekročiť tieto hodnoty: Ag 100 mg/kg; As 50 mg/kg; Ba 100 mg/kg; Cd 20 mg/kg; Co 500 mg/kg; Cr 100 mg/kg; Cu 250 mg/kg; Fe 2 500 mg/kg; Hg 4 mg/kg; Mn 1 000 mg/kg Ni 200 mg/kg; Pb 100 mg/kg; Se 20 mg/kg; Sb 50 mg/kg; Sn 250 mg/kg; Zn 1 500 mg/kg.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie o splnení tohto kritéria. |
| --- | --- |

j)

Iónové nečistoty vo farbivách

Hladiny iónových nečistôt v použitých farbivách nesmú prekročiť tieto hodnoty: Ag 100 mg/kg; As 50 mg/kg; Ba 100 mg/kg; Cd 20 mg/kg; Co 500 mg/kg; Cr 100 mg/kg; Cu 250 mg/kg; Fe 2 500 mg/kg; Hg 4 mg/kg; Mn 1 000 mg/kg Ni 200 mg/kg; Pb 100 mg/kg; Se 20 mg/kg; Sb 50 mg/kg; Sn 250 mg/kg; Zn 1 500 mg/kg.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie o splnení tohto kritéria.

Kritérium B4 – Nakladanie s odpadmi

Všetky závody na výrobu buničiny a lepenky musia mať systém nakladania s odpadmi (ako ho vymedzujú príslušné regulačné orgány dotknutých závodov na výrobu buničiny a lepenky) a zvyškovými produktmi vznikajúcimi pri výrobe produktu s environmentálnou značkou. Tento systém musí byť v žiadosti zdokumentovaný a objasnený, pričom sa musia poskytnúť informácie minimálne o týchto bodoch:

| — | postupy triedenia a využitia recyklovateľných materiálov z toku odpadu, |
| --- | --- |

—

postupy triedenia a využitia recyklovateľných materiálov z toku odpadu,

| — | postupy zhodnocovania materiálov na iné použitie, napríklad spaľovanie pri výrobe technologickej pary alebo vykurovanie, alebo na použitie v poľnohospodárstve, |
| --- | --- |

—

postupy zhodnocovania materiálov na iné použitie, napríklad spaľovanie pri výrobe technologickej pary alebo vykurovanie, alebo na použitie v poľnohospodárstve,

| — | postupy nakladania s nebezpečným odpadom (ako ich vymedzujú príslušné regulačné orgány dotknutých závodov na výrobu buničiny a lepenky). |
| --- | --- |

—

postupy nakladania s nebezpečným odpadom (ako ich vymedzujú príslušné regulačné orgány dotknutých závodov na výrobu buničiny a lepenky).

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť podrobný opis postupov prijatých v rámci nakladania s odpadom v každom z dotknutých závodov a vyhlásenie o splnení tohto kritéria.

Kritérium 2 – Vláknina: udržateľné lesné hospodárstvo

Vláknina ako surovina, môže byť recyklovaná alebo primárna vláknina.

Na primárnu vlákninu sa vzťahujú platné certifikáty udržateľného obhospodarovania lesov a vysledovateľnosti vydané nezávislou treťou stranou – systémom certifikácie FSC, PEFC alebo iným rovnocenným systémom.

Ak je však podľa certifikačnej schémy povolené zmiešanie certifikovaného, recyklovaného a necertifikovaného materiálu vo výrobku alebo v sérii výrobkov, podiel necertifikovaného primárneho materiálu nesmie presiahnuť 30 % celkovej primárnej vlákniny. Takýto necertifikovaný materiál musí figurovať v overovacom systéme, čím sa zabezpečí, že materiál pochádza z legálnych zdrojov a spĺňa ďalšie požiadavky systému certifikácie týkajúce sa necertifikovaného materiálu.

Certifikačné orgány vydávajúce certifikáty o udržateľnom obhospodarovaní lesov a/alebo vysledovateľnosti, musia byť akreditované/uznané v rámci predmetnej schémy certifikácie.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť príslušnú dokumentáciu, v ktorej uvedie druhy, množstvá a pôvod vlákniny použitej na výrobu buničiny a lepenky.

Ak sa na výrobu používa primárna vláknina, na výrobok sa musia vzťahovať platné certifikáty obhospodarovania lesov a vysledovateľnosti, vydané nezávislou treťou stranou – systémom certifikácie FSC, PEFC alebo iným rovnocenným systémom. Ak výrobok alebo séria výrobkov obsahuje necertifikovaný materiál, musí sa preukázať, že necertifikovaný materiál tvorí menej než 30 % a figuruje v overovacom systéme ako záruka toho, že pochádza z legálnych zdrojov a spĺňa akékoľvek iné požiadavky certifikačnej schémy, vzťahujúce sa na necertifikovaný materiál.

Ak sa na výrobu používa recyklovaná vláknina, žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie, v ktorom uvedie priemerné množstvo druhov zberového papiera použitého na výrobok v súlade s normou EN 643 alebo rovnocennou normou. Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie, že vo výpočte percentuálneho podielu nepoužil žiaden výmet z papierní (vlastný alebo kúpený).

Kritériá vzťahujúce sa na postupy spracovania

Kritérium 3 – Látky a zmesi, ktorých použitie je vylúčené alebo obmedzené

| a) | Nebezpečné látky a zmesi
  Spotrebný materiál, ktorý by sa mohol dostať do konečného spracovaného papierenského výrobku, a ktorý obsahuje látky a/alebo zmesi spĺňajúce kritériá klasifikácie na označenie výstražnými upozorneniami alebo označeniami špecifického rizika uvedenými ďalej v texte v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 alebo smernicou Rady 67/548/EHS (12), alebo látky uvedené v článku 57 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006, sa nesmie používať pri tlači, povrchovej úprave a dokončovacom spracovaní konečného spracovaného papierenského výrobku.
  Táto požiadavka sa neuplatňuje na toluén určený na použitie pri rotačnej hĺbkotlači, keď je inštalované zatvorené alebo zapuzdrené zariadenie alebo rekuperačný systém, alebo akýkoľvek rovnocenný systém na kontrolu a monitorovanie prchavých emisií, pričom účinnosť rekuperácie je najmenej 92 %. Táto požiadavka sa neuplatňuje ani na UV laky a UV farby klasifikované ako H412/R52-53.
  Nepapierové zložky, ktoré sú súčasťou konečného spracovaného papierového výrobku, nesmú obsahovať látky uvedené v predchádzajúcej časti textu.

  Zoznam výstražných upozornení a označení špecifického rizika:







  Výstražné upozornenie (13) | Označenie špecifického rizika/Riziková veta (14) |
| --- | --- | --- |
| H300 Smrteľný po požití | R28 |
| H301 Toxický po požití | R25 |
| H304 Môže byť smrteľný po požití a vniknutí do dýchacích ciest | R65 |
| H310 Smrteľný pri kontakte s pokožkou | R27 |
| H311 Toxický pri kontakte s pokožkou | R24 |
| H330 Smrteľný pri vdýchnutí | R23 alebo R26 |
| H331 Toxický pri vdýchnutí | R23 |
| H340 Môže spôsobovať genetické poškodenie | R46 |
| H341 Podozrivý, že spôsobuje genetické poškodenie | R68 |
| H350 Môže spôsobiť rakovinu | R45 |
| H350i Vdychovanie môže spôsobiť rakovinu | R49 |
| H351 Podozrenie, že spôsobuje rakovinu | R40 |
| H360F Môže poškodiť plodnosť | R60 |
| H360D Môže poškodiť nenarodené dieťa | R61 |
| H360FD Môže poškodiť plodnosť. Môže poškodiť nenarodené dieťa | R60; R61; R60/61 |
| H360Fd Môže poškodiť plodnosť. Podozrenie z poškodzovania nenarodeného dieťaťa. | R60; R63 |
| H360Df Môže poškodiť nenarodené dieťa. Podozrenie z poškodzovania plodnosti | R61; R62 |
| H361f Podozrenie z poškodzovania plodnosti | R62 |
| H361d Podozrenie z poškodzovania nenarodeného dieťaťa | R63 |
| H361fd Podozrenie z poškodzovania plodnosti. Podozrenie z poškodzovania nenarodeného dieťaťa. | R62-63 |
| H362 Môže spôsobiť poškodenie u dojčených detí | R64 |
| H370 Spôsobuje poškodenie orgánov | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Môže spôsobiť poškodenie orgánov | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Spôsobuje poškodenie orgánov pri dlhšej alebo opakovanej expozícii | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Môže spôsobiť poškodenie orgánov pri dlhšej alebo opakovanej expozícii | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Veľmi toxický pre vodné organizmy | R50 |
| H410 Veľmi toxický pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami | R50/53 |
| H411 Toxický pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami | R51/53 |
| H412 Škodlivý pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami | R52/53 |
| H413 Môže mať dlhodobé škodlivé účinky na vodné organizmy | R53 |
| EUH059 Nebezpečný pre ozónovú vrstvu | R59 |
| EUH029 Pri kontakte s vodou uvoľňuje toxický plyn | R29 |
| EUH031 Pri kontakte s kyselinami uvoľňuje toxický plyn | R31 |
| EUH032 Pri kontakte s kyselinami uvoľňuje veľmi toxický plyn | R32 |
| EUH070 Toxický pri kontakte s očami | R39/41 |

a)

Nebezpečné látky a zmesi

Spotrebný materiál, ktorý by sa mohol dostať do konečného spracovaného papierenského výrobku, a ktorý obsahuje látky a/alebo zmesi spĺňajúce kritériá klasifikácie na označenie výstražnými upozorneniami alebo označeniami špecifického rizika uvedenými ďalej v texte v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 alebo smernicou Rady 67/548/EHS (12), alebo látky uvedené v článku 57 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006, sa nesmie používať pri tlači, povrchovej úprave a dokončovacom spracovaní konečného spracovaného papierenského výrobku.

Táto požiadavka sa neuplatňuje na toluén určený na použitie pri rotačnej hĺbkotlači, keď je inštalované zatvorené alebo zapuzdrené zariadenie alebo rekuperačný systém, alebo akýkoľvek rovnocenný systém na kontrolu a monitorovanie prchavých emisií, pričom účinnosť rekuperácie je najmenej 92 %. Táto požiadavka sa neuplatňuje ani na UV laky a UV farby klasifikované ako H412/R52-53.

Nepapierové zložky, ktoré sú súčasťou konečného spracovaného papierového výrobku, nesmú obsahovať látky uvedené v predchádzajúcej časti textu.

Zoznam výstražných upozornení a označení špecifického rizika:

Výstražné upozornenie (13)

Označenie špecifického rizika/Riziková veta (14)

H300 Smrteľný po požití

R28

H301 Toxický po požití

R25

H304 Môže byť smrteľný po požití a vniknutí do dýchacích ciest

R65

H310 Smrteľný pri kontakte s pokožkou

R27

H311 Toxický pri kontakte s pokožkou

R24

H330 Smrteľný pri vdýchnutí

R23 alebo R26

H331 Toxický pri vdýchnutí

R23

H340 Môže spôsobovať genetické poškodenie

R46

H341 Podozrivý, že spôsobuje genetické poškodenie

R68

H350 Môže spôsobiť rakovinu

R45

H350i Vdychovanie môže spôsobiť rakovinu

R49

H351 Podozrenie, že spôsobuje rakovinu

R40

H360F Môže poškodiť plodnosť

R60

H360D Môže poškodiť nenarodené dieťa

R61

H360FD Môže poškodiť plodnosť. Môže poškodiť nenarodené dieťa

R60; R61; R60/61

H360Fd Môže poškodiť plodnosť. Podozrenie z poškodzovania nenarodeného dieťaťa.

R60; R63

H360Df Môže poškodiť nenarodené dieťa. Podozrenie z poškodzovania plodnosti

R61; R62

H361f Podozrenie z poškodzovania plodnosti

R62

H361d Podozrenie z poškodzovania nenarodeného dieťaťa

R63

H361fd Podozrenie z poškodzovania plodnosti. Podozrenie z poškodzovania nenarodeného dieťaťa.

R62-63

H362 Môže spôsobiť poškodenie u dojčených detí

R64

H370 Spôsobuje poškodenie orgánov

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Môže spôsobiť poškodenie orgánov

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Spôsobuje poškodenie orgánov pri dlhšej alebo opakovanej expozícii

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Môže spôsobiť poškodenie orgánov pri dlhšej alebo opakovanej expozícii

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Veľmi toxický pre vodné organizmy

R50

H410 Veľmi toxický pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami

R50/53

H411 Toxický pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami

R51/53

H412 Škodlivý pre vodné organizmy, s dlhodobými účinkami

R52/53

H413 Môže mať dlhodobé škodlivé účinky na vodné organizmy

R53

EUH059 Nebezpečný pre ozónovú vrstvu

R59

EUH029 Pri kontakte s vodou uvoľňuje toxický plyn

R29

EUH031 Pri kontakte s kyselinami uvoľňuje toxický plyn

R31

EUH032 Pri kontakte s kyselinami uvoľňuje veľmi toxický plyn

R32

EUH070 Toxický pri kontakte s očami

R39/41

Od uplatňovania uvedenej požiadavky sú oslobodené látky alebo zmesi, ktoré pri spracovaní menia svoje vlastnosti (napr. už viac nie sú biologicky dostupné, chemicky sa zmenia) takým spôsobom, že identifikované riziko už viac neexistuje.

Koncentračné limity látok, ktorým môžu byť priradené alebo ktorým boli priradené výstražné upozornenia alebo označenia špecifického rizika alebo ktoré spĺňajú kritériá klasifikácie do tried alebo kategórií nebezpečnosti, a koncentračné limity látok, ktoré spĺňajú kritériá v článku 57 písmenách a), b) alebo c) nariadenia (ES) č. 1907/2006, nesmú presahovať všeobecné ani špecifické koncentračné limity stanovené v súlade s článkom 10 nariadenia (ES) č. 1272/2008. Ak sú stanovené špecifické koncentračné limity, majú prednosť pred všeobecnými.

Koncentračné limity pre látky spĺňajúce kritériá stanovené v článku 57 písm. d), e) alebo f) nariadenia (ES) č. 1907/2006 nesmú prekročiť 0,10 % hmotnostného.

Posudzovanie a overovanie: V prípade látok, ktoré zatiaľ nie sú klasifikované v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008, žiadateľ musí preukázať súlad s uvedenými kritériami tak, že poskytne: i) vyhlásenie, že nepapierové zložky, ktoré sú časťou konečného výrobku, neobsahujú látky uvedené v týchto kritériách v koncentráciách vyšších, než sú povolené limity; ii) vyhlásenie, že spotrebný materiál použitý pri tlači, povrchovej úprave a dokončovacom spracovaní konečného spracovaného papierenského výrobku neobsahuje látky uvedené v daných kritériách v koncentráciách vyšších, než sú povolené limity; iii) zoznam všetkých spotrebných materiálov použitých pri tlači, povrchovej úprave a dokončovacom spracovaní spracovaných papierenských výrobkov. V tomto zozname musí uviesť množstvo, funkcia a dodávatelia všetkých spotrebných materiálov použitých v procese výroby.

Žiadateľ preukáže splnenie tohto kritéria tak, že poskytne vyhlásenie svojho dodávateľa (dodávateľov) o tom, že žiadna látka nie je zaradená do žiadnej z tried nebezpečnosti zodpovedajúcich výstražným upozorneniam uvedeným v uvedenom zozname podľa nariadenia (ES) č. 1272/2008, pokiaľ sa to dá zistiť minimálne z informácií spĺňajúcich požiadavky uvedené v prílohe VII k nariadeniu (ES) č. 1907/2006. Toto vyhlásenie podloží súhrnnými informáciami o príslušných charakteristikách, s ktorými súvisia výstražné upozornenia uvedené v zozname, s mierou podrobností zodpovedajúcou vymedzeniu v oddieloch 10, 11 a 12 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 1907/2006 (požiadavky na zostavenie kariet bezpečnostných údajov).

Informácie o skutočných vlastnostiach látok sa môžu získať aj inak než skúškami, napríklad použitím alternatívnych metód, akými sú metódy in vitro, kvantitatívnych modelov vzťahov medzi štruktúrou a aktivitou alebo pomocou zoskupovania látok a použitia prevzatých údajov (tzv. read-across) v súlade s prílohou XI k nariadeniu (ES) č. 1907/2006. Vzájomná výmena relevantných údajov je vysoko žiaduca.

Poskytnuté informácie sa týkajú foriem alebo fyzikálnych skupenstiev látok alebo zmesí, ako sú použité v konečnom produkte.

V prípade látok uvedených v prílohách IV a V k nariadeniu REACH, ktoré sú oslobodené od registračných povinností na základe článku 2 ods. 7 písm. a) a b) nariadenia (ES) č. 1907/2006 (nariadenie REACH) bude na splnenie požiadaviek stanovených v predchádzajúcej časti textu stačiť vyhlásenie o tejto skutočnosti.

Žiadateľ musí poskytnúť náležitú dokumentáciu o účinnosti zatvoreného alebo zapuzdreného zariadenia alebo rekuperačného systému alebo akéhokoľvek rovnocenného systému, ktorý bol zriadený na obmedzenie dôsledkov používania toluénu pri rotačnej hĺbkotlači.

| b) | Látky uvedené v súlade s článkom 59 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1907/2006
  Žiadna výnimka zo zákazu stanoveného v článku 6 ods. 6 nariadenia (ES) č. 66/2010 sa neudelí látkam, ktoré boli identifikované, ako látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy a sú uvedené na zozname stanovenom v článku 59 nariadenia (ES) č. 1907/2006, a ktoré sa nachádzajú v zmesiach v koncentráciách vyšších ako 0,1 %. Špecifické koncentračné limity stanovené v súlade s článkom 10 nariadenia (ES) č. 1272/2008 sa uplatňujú v prípade, že koncentrácia je nižšia ako 0,10 %.

  Posudzovanie a overovanie: Zoznam látok, ktoré boli identifikované ako látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy a ktoré sa uvádzajú na zozname látok navrhovaných na zahrnutie v súlade s článkom 59 nariadenia (ES) č. 1907/2006, sa nachádza na adrese:
  http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp
  Smerodajný je zoznam platný v deň podania žiadosti.
  Žiadateľ musí preukázať splnenie kritéria, na základe údajov o množstve látok použitých v procese tlače spracovaných papierenských výrobkov a predložením vyhlásenia, že konečný produkt neobsahuje látky uvedené v tomto kritériu v množstve, ktoré prekračuje stanovené koncentračné limity. Koncentrácia sa uvádza v kartách bezpečnostných údajov v súlade s článkom 31 nariadenia (ES) č. 1907/2006. |
| --- | --- |

b)

Látky uvedené v súlade s článkom 59 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1907/2006

Žiadna výnimka zo zákazu stanoveného v článku 6 ods. 6 nariadenia (ES) č. 66/2010 sa neudelí látkam, ktoré boli identifikované, ako látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy a sú uvedené na zozname stanovenom v článku 59 nariadenia (ES) č. 1907/2006, a ktoré sa nachádzajú v zmesiach v koncentráciách vyšších ako 0,1 %. Špecifické koncentračné limity stanovené v súlade s článkom 10 nariadenia (ES) č. 1272/2008 sa uplatňujú v prípade, že koncentrácia je nižšia ako 0,10 %.

Posudzovanie a overovanie: Zoznam látok, ktoré boli identifikované ako látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy a ktoré sa uvádzajú na zozname látok navrhovaných na zahrnutie v súlade s článkom 59 nariadenia (ES) č. 1907/2006, sa nachádza na adrese:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Smerodajný je zoznam platný v deň podania žiadosti.

Žiadateľ musí preukázať splnenie kritéria, na základe údajov o množstve látok použitých v procese tlače spracovaných papierenských výrobkov a predložením vyhlásenia, že konečný produkt neobsahuje látky uvedené v tomto kritériu v množstve, ktoré prekračuje stanovené koncentračné limity. Koncentrácia sa uvádza v kartách bezpečnostných údajov v súlade s článkom 31 nariadenia (ES) č. 1907/2006.

| c) | Biocídy
  Biocídy používané na konzervovanie produktu, ktoré sú buď súčasťou zloženia alebo súčasťou akejkoľvek zmesi v zložení a ktoré sú klasifikované H410/R50-53 alebo H411/R51-53 v súlade so smernicou 67/548/EHS, smernicou Európskeho parlamentu a Rady 1999/45/ES (15) alebo nariadením (ES) č. 1272/2008, sú povolené iba vtedy, ak ich bioakumulatívny potenciál je charakterizovaný hodnotou log Pow (log koeficientu rozdelenia oktanol/voda) < 3,0 alebo experimentálne zisteným biokoncentračným faktorom (BCF) ≤ 100.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí predložiť kópie kariet bezpečnostných údajov materiálov pre všetky biocídy používané v jednotlivých fázach výroby spolu s dokumentáciou o koncentráciách biocídov v konečnom produkte. |
| --- | --- |

c)

Biocídy

Biocídy používané na konzervovanie produktu, ktoré sú buď súčasťou zloženia alebo súčasťou akejkoľvek zmesi v zložení a ktoré sú klasifikované H410/R50-53 alebo H411/R51-53 v súlade so smernicou 67/548/EHS, smernicou Európskeho parlamentu a Rady 1999/45/ES (15) alebo nariadením (ES) č. 1272/2008, sú povolené iba vtedy, ak ich bioakumulatívny potenciál je charakterizovaný hodnotou log Pow (log koeficientu rozdelenia oktanol/voda) < 3,0 alebo experimentálne zisteným biokoncentračným faktorom (BCF) ≤ 100.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí predložiť kópie kariet bezpečnostných údajov materiálov pre všetky biocídy používané v jednotlivých fázach výroby spolu s dokumentáciou o koncentráciách biocídov v konečnom produkte.

| d) | Umývacie prostriedky
  Umývacie prostriedky používané na čistenie pri procesoch tlače a/alebo čiastkových procesoch, ktoré obsahujú aromatický uhľovodík, sú povolené, len ak sú v súlade s bodom 3 písm. b) a ak je splnená jedna z týchto podmienok:






  i) | množstvo aromatických uhľovodíkov v používaných umývacích prostriedkoch neprekračuje 0,10 % (hmotnostných); |
| --- | --- | --- |

d)

Umývacie prostriedky

Umývacie prostriedky používané na čistenie pri procesoch tlače a/alebo čiastkových procesoch, ktoré obsahujú aromatický uhľovodík, sú povolené, len ak sú v súlade s bodom 3 písm. b) a ak je splnená jedna z týchto podmienok:

i)

množstvo aromatických uhľovodíkov v používaných umývacích prostriedkoch neprekračuje 0,10 % (hmotnostných);

| ii) | množstvo ročne použitých umývacích prostriedkov na báze aromatického uhľovodíka nepresahuje 5 % celkového množstva umývacích prostriedkov použitých v jednom kalendárnom roku. |
| --- | --- |

ii)

množstvo ročne použitých umývacích prostriedkov na báze aromatického uhľovodíka nepresahuje 5 % celkového množstva umývacích prostriedkov použitých v jednom kalendárnom roku.

Toto kritérium sa nevzťahuje na toluén používaný ako umývací prostriedok pri rotačnej hĺbkotlači.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť kartu bezpečnostných údajov pre každý umývací prostriedok používaný v danej tlačiarni počas roka, na ktorý sa vzťahuje ročná spotreba. Dodávatelia umývacích prostriedkov musia predložiť vyhlásenia o obsahu aromatických uhľovodíkov v týchto umývacích prostriedkoch.

| e) | Alkylfenoletoxyláty – Halogénované rozpúšťadlá – Ftaláty
  Do farieb, farbív, tonerov, lepidiel ani umývacích prostriedkov či iných čistiacich chemických látok používaných pri tlači spracovaných papierenských výrobkov sa nesmú pridávať tieto látky alebo prípravky:






  — | alkylfenoletoxyláty a ich deriváty, z ktorých môžu pri rozklade vznikať alkylfenoly, |
| --- | --- | --- |

e)

Alkylfenoletoxyláty – Halogénované rozpúšťadlá – Ftaláty

Do farieb, farbív, tonerov, lepidiel ani umývacích prostriedkov či iných čistiacich chemických látok používaných pri tlači spracovaných papierenských výrobkov sa nesmú pridávať tieto látky alebo prípravky:

—

alkylfenoletoxyláty a ich deriváty, z ktorých môžu pri rozklade vznikať alkylfenoly,

| — | halogénové rozpúšťadlá, ktoré sú v čase podania žiadosti klasifikované na označenie výstražnými upozorneniami alebo označeniami špecifického rizika uvedenými v bode 3 písm. a), |
| --- | --- |

—

halogénové rozpúšťadlá, ktoré sú v čase podania žiadosti klasifikované na označenie výstražnými upozorneniami alebo označeniami špecifického rizika uvedenými v bode 3 písm. a),

| — | ftaláty, ktoré sú v čase podania žiadosti klasifikované označeniami špecifického rizika H360F, H360D, H361f v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008. |
| --- | --- |

—

ftaláty, ktoré sú v čase podania žiadosti klasifikované označeniami špecifického rizika H360F, H360D, H361f v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie o splnení tohto kritéria.

| f) | Tlačové farby, tonery, atramenty, laky, fólie a lamináty
  V tlačových farbách, toneroch, atramentoch, lakoch, fóliách a laminátoch (či už ako látka, alebo ako súčasť ktoréhokoľvek používaného prípravku) nesmú byť použité tieto ťažké kovy ani ich zlúčeniny: kadmium, meď (s výnimkou meďnatoftalokyanínu), olovo, nikel, chróm VI, ortuť, arzén, rozpustné bárium, selénium, antimón. Kobalt sa môže používať len do 0,10 % (hmotnostných).
  Zložky môžu obsahovať stopy týchto kovov až do 0,010 % (hmotnostného), pochádzajúce z nečistôt obsiahnutých v surovinách.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie o splnení tohto kritéria, ako aj vyhlásenia od dodávateľov jednotlivých zložiek. |
| --- | --- |

f)

Tlačové farby, tonery, atramenty, laky, fólie a lamináty

V tlačových farbách, toneroch, atramentoch, lakoch, fóliách a laminátoch (či už ako látka, alebo ako súčasť ktoréhokoľvek používaného prípravku) nesmú byť použité tieto ťažké kovy ani ich zlúčeniny: kadmium, meď (s výnimkou meďnatoftalokyanínu), olovo, nikel, chróm VI, ortuť, arzén, rozpustné bárium, selénium, antimón. Kobalt sa môže používať len do 0,10 % (hmotnostných).

Zložky môžu obsahovať stopy týchto kovov až do 0,010 % (hmotnostného), pochádzajúce z nečistôt obsiahnutých v surovinách.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie o splnení tohto kritéria, ako aj vyhlásenia od dodávateľov jednotlivých zložiek.

| g) | Kovové súčasti
  Kovy nesmú byť potiahnuté kadmiom, chrómom, niklom, zinkom, ortuťou, olovom, cínom ani ich zlúčeninami.
  Povrchová úprava kovov niklom alebo zinkom môže byť prijateľná pri malých súčastiach (napríklad nity, otvory s kovovým obrúbením a mechanizmy s plochými lištami), pri ktorých je nevyhnutná z dôvodu výrazného fyzického opotrebúvania.
  Pri poniklovaní a galvanizácii zinkom sa využíva úprava odpadových vôd, ionexové technológie, membránové technológie alebo rovnocenné technológie s cieľom recyklovať chemické produkty v čo najväčšej miere.
  Emisie pochádzajúce z povrchovej úpravy sa musia recyklovať a odbúrať. Systém musí byť uzavretý a bez odčerpávania, výnimkou je zinok, ktorého emisie môžu dosahovať maximálne 0,50 mg/l.
  Chemické produkty použité na povrchovú úpravu musia spĺňať kritériá 3 c) Biocídy a 3 e) Alkylfenoletoxyláty – Halogénované rozpúšťadlá – Ftaláty.
  Táto požiadavka sa vzťahuje na každú osobitnú kovovú súčasť, ktorej hmotnosť presahuje 10 % hmotnosti konečného produktu v podkategóriách závesný zaraďovač, zakladač s kovovými sponami, krúžkový rozraďovač a pákový zakladač.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí predložiť vyhlásenie o splnení tohto kritéria. |
| --- | --- |

g)

Kovové súčasti

Kovy nesmú byť potiahnuté kadmiom, chrómom, niklom, zinkom, ortuťou, olovom, cínom ani ich zlúčeninami.

Povrchová úprava kovov niklom alebo zinkom môže byť prijateľná pri malých súčastiach (napríklad nity, otvory s kovovým obrúbením a mechanizmy s plochými lištami), pri ktorých je nevyhnutná z dôvodu výrazného fyzického opotrebúvania.

Pri poniklovaní a galvanizácii zinkom sa využíva úprava odpadových vôd, ionexové technológie, membránové technológie alebo rovnocenné technológie s cieľom recyklovať chemické produkty v čo najväčšej miere.

Emisie pochádzajúce z povrchovej úpravy sa musia recyklovať a odbúrať. Systém musí byť uzavretý a bez odčerpávania, výnimkou je zinok, ktorého emisie môžu dosahovať maximálne 0,50 mg/l.

Chemické produkty použité na povrchovú úpravu musia spĺňať kritériá 3 c) Biocídy a 3 e) Alkylfenoletoxyláty – Halogénované rozpúšťadlá – Ftaláty.

Táto požiadavka sa vzťahuje na každú osobitnú kovovú súčasť, ktorej hmotnosť presahuje 10 % hmotnosti konečného produktu v podkategóriách závesný zaraďovač, zakladač s kovovými sponami, krúžkový rozraďovač a pákový zakladač.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí predložiť vyhlásenie o splnení tohto kritéria.

Kritérium 4 – Recyklovateľnosť

Spracované papierenské výrobky musia byť recyklovateľné. Nepapierové súčasti zo spracovaných papierenských výrobkov sú ľahko odstrániteľné tak, aby sa zabezpečilo, že tieto súčasti nezabránia recyklácii.

| a) | Prostriedky na dosiahnutie pevnosti za mokra sa môžu používať, iba ak je možné preukázať recyklovateľnosť konečného produktu. |
| --- | --- |

a)

Prostriedky na dosiahnutie pevnosti za mokra sa môžu používať, iba ak je možné preukázať recyklovateľnosť konečného produktu.

| b) | Nerozpustné lepidlá sa môžu používať, len ak sa dá preukázať, že sa dajú odstrániť. |
| --- | --- |

b)

Nerozpustné lepidlá sa môžu používať, len ak sa dá preukázať, že sa dajú odstrániť.

| c) | Laky na povrchovú úpravu a laminovanie vrátane polyetylénu a/alebo polyetylén/polypropylénu sa môžu používať len pri rozraďovačoch, zakladačoch, zošitoch, poznámkových blokoch a diároch. |
| --- | --- |

c)

Laky na povrchovú úpravu a laminovanie vrátane polyetylénu a/alebo polyetylén/polypropylénu sa môžu používať len pri rozraďovačoch, zakladačoch, zošitoch, poznámkových blokoch a diároch.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť výsledky skúšok týkajúcich sa recyklovateľnosti prostriedkov na dosiahnutie pevnosti za mokra a odstrániteľnosti lepidiel. Referenčnými skúšobnými metódami sú metóda PTS PTS-RH 021/97 (pre prostriedky na dosiahnutie pevnosti za mokra), metóda INGEDE 12 (odstrániteľnosť nerozpustných lepidiel) alebo rovnocenné skúšobné metódy. Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie, že natierané a laminované spracované papierenské výrobky sú v súlade s bodom 3 písm. c). Keď je časť spracovaného papierového výrobku ľahko odstrániteľná (napríklad kovová lišta v závesných zakladačoch, plastový obal alebo opätovne použiteľný obal na zošit), skúška recyklovateľnosti sa môže vykonať bez tejto súčasti. Ľahká odstrániteľnosť nepapierových súčastí sa preukáže prostredníctvom vyhlásenia spoločnosti prevádzkujúcej zber papiera, recyklačnej spoločnosti alebo obdobnej organizácie. Môžu sa použiť aj skúšobné metódy, ktoré podľa príslušnej a nezávislej tretej strany vykazujú rovnocenné výsledky.

Kritérium 5 – Emisie

| a) | Emisie do vody
  Voda na oplachovanie obsahujúca striebro z procesu spracovania filmov, ako aj z výroby tlačových platní, a fotochemikálie sa nesmie vypúšťať do čistiarne odpadových vôd.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie o splnení tohto kritéria spolu s opisom, ako sa na danom mieste narába s fotochemikáliami a vodou z oplachovania obsahujúcou striebro. Keď sa proces spracovania filmov a/alebo výroby tlačových platní vykonáva externe, subdodávateľ musí poskytnúť vyhlásenie o splnení tohto kritéria spolu s opisom postupu, ako sa u subdodávateľa narába s fotochemikáliami a vodou z oplachovania obsahujúcou striebro.

  Pri rotačnej hĺbkotlači nesmie množstvo chrómu (Cr) a medi (Cu) vypustené do čistiarne odpadových vôd prekročiť v prípade chrómu 45 mg/m2 a v prípade medi 400 mg/m2 plochy tlačiarskeho valca používaného pri tlači.

  Posudzovanie a overovanie: Vypúšťanie Cr a Cu do kanalizácie sa v zariadeniach používajúcich rotačnú hĺbkotlač kontroluje po úprave a pred ich vypustením. Reprezentatívne vzorky vypúšťaného Cr a Cu sa odoberajú každý mesiac. Akreditované laboratórium vykoná aspoň raz ročne analytickú skúšku na stanovenie obsahu Cr a Cu v reprezentatívnej čiastkovej vzorke uvedených vzoriek. Splnenie tohto kritéria sa posúdi tak, že obsah Cr a Cu stanovený ročnou analytickou skúškou sa vydelí povrchom valca používaného pri tlači v tlačovom stroji. Povrch valcov používaných v tlačovom stroji pri tlači sa vypočíta vynásobením povrchu valca (= 2πrL, pričom r je polomer a L dĺžka valca) počtom tlačiarskych produkcií za rok (= počet jednotlivých tlačí). Referenčnými skúšobnými metódami vzhľadom na Cr sú EN ISO 11885 [Kvalita vody. Stanovenie vybratých prvkov optickou emisnou spektrometriou s indukčne viazanou plazmou (ICP-OES)] a EN 1233 (Kvalita vody. Stanovenie chrómu. Metódy atómovej absorpčnej spektrometrie), a vzhľadom na Cu EN ISO 11885 [Kvalita vody. Stanovenie vybratých prvkov optickou emisnou spektrometriou s indukčne viazanou plazmou (ICP-OES)]. |
| --- | --- |

a)

Emisie do vody

Voda na oplachovanie obsahujúca striebro z procesu spracovania filmov, ako aj z výroby tlačových platní, a fotochemikálie sa nesmie vypúšťať do čistiarne odpadových vôd.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie o splnení tohto kritéria spolu s opisom, ako sa na danom mieste narába s fotochemikáliami a vodou z oplachovania obsahujúcou striebro. Keď sa proces spracovania filmov a/alebo výroby tlačových platní vykonáva externe, subdodávateľ musí poskytnúť vyhlásenie o splnení tohto kritéria spolu s opisom postupu, ako sa u subdodávateľa narába s fotochemikáliami a vodou z oplachovania obsahujúcou striebro.

Pri rotačnej hĺbkotlači nesmie množstvo chrómu (Cr) a medi (Cu) vypustené do čistiarne odpadových vôd prekročiť v prípade chrómu 45 mg/m2 a v prípade medi 400 mg/m2 plochy tlačiarskeho valca používaného pri tlači.

Posudzovanie a overovanie: Vypúšťanie Cr a Cu do kanalizácie sa v zariadeniach používajúcich rotačnú hĺbkotlač kontroluje po úprave a pred ich vypustením. Reprezentatívne vzorky vypúšťaného Cr a Cu sa odoberajú každý mesiac. Akreditované laboratórium vykoná aspoň raz ročne analytickú skúšku na stanovenie obsahu Cr a Cu v reprezentatívnej čiastkovej vzorke uvedených vzoriek. Splnenie tohto kritéria sa posúdi tak, že obsah Cr a Cu stanovený ročnou analytickou skúškou sa vydelí povrchom valca používaného pri tlači v tlačovom stroji. Povrch valcov používaných v tlačovom stroji pri tlači sa vypočíta vynásobením povrchu valca (= 2πrL, pričom r je polomer a L dĺžka valca) počtom tlačiarskych produkcií za rok (= počet jednotlivých tlačí). Referenčnými skúšobnými metódami vzhľadom na Cr sú EN ISO 11885 [Kvalita vody. Stanovenie vybratých prvkov optickou emisnou spektrometriou s indukčne viazanou plazmou (ICP-OES)] a EN 1233 (Kvalita vody. Stanovenie chrómu. Metódy atómovej absorpčnej spektrometrie), a vzhľadom na Cu EN ISO 11885 [Kvalita vody. Stanovenie vybratých prvkov optickou emisnou spektrometriou s indukčne viazanou plazmou (ICP-OES)].

| b) | Emisie do ovzdušia
  Prchavé organické zlúčeniny (VOC)
  Musí sa dodržať toto kritérium:
  (PVOC – RVOC)/Ppapier < 5 [kg/ton]
  Kde:







  PVOC | = | celkový ročný počet kilogramov prchavých organických zlúčenín, ktoré obsahujú nakúpené chemické produkty používané na celkovú ročnú produkciu spracovaných papierenských výrobkov. |
| --- | --- | --- | --- |
| RVOC | = | celkový ročný počet kilogramov prchavých organických zlúčenín, odstránených pomocou opatrení proti znečisťovaniu, rekuperovaných z procesov tlače a predaných alebo opätovne použitých. |
| Ppapier | = | celkový ročný počet ton papiera nakúpeného a použitého na výrobu spracovaných papierenských výrobkov. |

b)

Emisie do ovzdušia

Prchavé organické zlúčeniny (VOC)

Musí sa dodržať toto kritérium:

(PVOC – RVOC)/Ppapier < 5 [kg/ton]

Kde:

PVOC

=

celkový ročný počet kilogramov prchavých organických zlúčenín, ktoré obsahujú nakúpené chemické produkty používané na celkovú ročnú produkciu spracovaných papierenských výrobkov.

RVOC

=

celkový ročný počet kilogramov prchavých organických zlúčenín, odstránených pomocou opatrení proti znečisťovaniu, rekuperovaných z procesov tlače a predaných alebo opätovne použitých.

Ppapier

=

celkový ročný počet ton papiera nakúpeného a použitého na výrobu spracovaných papierenských výrobkov.

V prípade, že tlačiarne/spracovateľský závod používa rozdielne tlačiarske technológie, toto kritérium musí spĺňať jednotlivo každá z nich.

PVOC sa vypočíta z údajov na karte bezpečnostných údajov týkajúcich sa obsahu prchavých organických zlúčenín alebo z rovnocenných informácií, ktoré poskytol dodávateľ chemických produktov.

RVOC sa vypočíta z vyhlásenia o obsahu prchavých organických zlúčenín v predaných chemických produktoch alebo z interných záznamov (alebo akýchkoľvek rovnocenných dokladov) vykazujúcich ročné množstvo na mieste rekuperovaných a opätovne použitých prchavých organických zlúčenín.

Osobitné podmienky pre ofsetovú tlač s použitím farieb schnúcich teplom (heat-set):

| i) | v prípade ofsetovej tlače s použitím farieb schnúcich teplom (heat-set), ak má sušiaca jednotka integrovanú jednotku na prídavné spaľovanie na mieste, sa uplatňuje táto metóda výpočtu:
  PVOC = 90 % celkového ročného počtu kilogramov prchavých organických zlúčenín obsiahnutých v zvlhčovacích roztokoch použitých pri ročnej produkcii spracovaných papierenských výrobkov + 85 % celkového ročného počtu kilogramov prchavých organických zlúčenín obsiahnutých v umývacích prostriedkoch použitých pri ročnej produkcii spracovaných papierenských výrobkov. |
| --- | --- |

i)

v prípade ofsetovej tlače s použitím farieb schnúcich teplom (heat-set), ak má sušiaca jednotka integrovanú jednotku na prídavné spaľovanie na mieste, sa uplatňuje táto metóda výpočtu:

PVOC = 90 % celkového ročného počtu kilogramov prchavých organických zlúčenín obsiahnutých v zvlhčovacích roztokoch použitých pri ročnej produkcii spracovaných papierenských výrobkov + 85 % celkového ročného počtu kilogramov prchavých organických zlúčenín obsiahnutých v umývacích prostriedkoch použitých pri ročnej produkcii spracovaných papierenských výrobkov.

| ii) | V prípade ofsetovej tlače s použitím farieb schnúcich teplom (heat-set), ak sušiaca jednotka nemá integrovanú jednotku na prídavné spaľovanie na mieste, uplatňuje sa táto metóda výpočtu:
  PVOC = 90 % celkového ročného počtu kilogramov prchavých organických zlúčenín obsiahnutých v zvlhčovacích roztokoch použitých pri ročnej produkcii spracovaných papierenských výrobkov + 85 % celkového ročného počtu kilogramov prchavých organických zlúčenín obsiahnutých v umývacích prípravkoch použitých pri ročnej produkcii spracovaných papierenských výrobkov + 10 % celkového ročného počtu kilogramov prchavých organických zlúčenín obsiahnutých v tlačových farbách použitých pri ročnej produkcii spracovaných papierenských výrobkov. |
| --- | --- |

ii)

V prípade ofsetovej tlače s použitím farieb schnúcich teplom (heat-set), ak sušiaca jednotka nemá integrovanú jednotku na prídavné spaľovanie na mieste, uplatňuje sa táto metóda výpočtu:

PVOC = 90 % celkového ročného počtu kilogramov prchavých organických zlúčenín obsiahnutých v zvlhčovacích roztokoch použitých pri ročnej produkcii spracovaných papierenských výrobkov + 85 % celkového ročného počtu kilogramov prchavých organických zlúčenín obsiahnutých v umývacích prípravkoch použitých pri ročnej produkcii spracovaných papierenských výrobkov + 10 % celkového ročného počtu kilogramov prchavých organických zlúčenín obsiahnutých v tlačových farbách použitých pri ročnej produkcii spracovaných papierenských výrobkov.

Pokiaľ ide o písmená i) a ii), pri tomto výpočte sa môže použiť pomerne nižší percentuálny podiel než 90 % a 85 %, ak sa preukáže, že v systéme úpravy spaľovacích plynov zo sušiaceho procesu sa odstránilo viac než 10 % celkového ročného počtu kilogramov prchavých organických zlúčenín obsiahnutých v zvlhčovacích roztokoch použitých pri ročnej produkcii spracovaných papierenských výrobkov alebo 15 % celkového ročného počtu kilogramov prchavých organických zlúčenín obsiahnutých v umývacích prostriedkoch použitých pri ročnej produkcii spracovaných papierenských výrobkov.

Posudzovanie a overovanie: Dodávateľ chemických látok musí poskytnúť vyhlásenie o obsahu prchavých organických zlúčenín v liehu, umývacích prostriedkoch, farbách, zvlhčovacích roztokoch alebo iných zodpovedajúcich chemických produktoch. Žiadateľ musí poskytnúť dôkaz, že výpočet je v súlade s ustanovenými kritériami. Výpočty musia vychádzať z výroby za obdobie 12 mesiacov. V prípade nového alebo zrekonštruovaného výrobného zariadenia musia výpočty vychádzať zo stabilnej prevádzky zariadenia najmenej počas 3 mesiacov.

Kritérium 6 – Odpad

| a) | Nakladanie s odpadom
  Závod, v ktorom sa vyrábajú spracované papierenské výrobky, musí mať zriadený systém na nakladanie s odpadom vrátane zvyškových produktov vznikajúcich pri výrobe spracovaných papierenských výrobkov v súlade s vymedzeniami príslušných miestnych a vnútroštátnych regulačných orgánov.
  Tento systém musí byť zdokumentovaný a objasnený, pričom sa musia poskytnúť informácie prinajmenšom o týchto postupoch:






  i) | manipulácia s recyklovateľnými materiálmi z toku odpadu, ich zber, triedenie a využitie, |
| --- | --- | --- |

a)

Nakladanie s odpadom

Závod, v ktorom sa vyrábajú spracované papierenské výrobky, musí mať zriadený systém na nakladanie s odpadom vrátane zvyškových produktov vznikajúcich pri výrobe spracovaných papierenských výrobkov v súlade s vymedzeniami príslušných miestnych a vnútroštátnych regulačných orgánov.

Tento systém musí byť zdokumentovaný a objasnený, pričom sa musia poskytnúť informácie prinajmenšom o týchto postupoch:

i)

manipulácia s recyklovateľnými materiálmi z toku odpadu, ich zber, triedenie a využitie,

| ii) | zhodnocovanie materiálov na iné použitie, napríklad na spaľovanie na výrobu technologickej pary alebo vykurovanie, alebo na použitie v poľnohospodárstve; |
| --- | --- |

ii)

zhodnocovanie materiálov na iné použitie, napríklad na spaľovanie na výrobu technologickej pary alebo vykurovanie, alebo na použitie v poľnohospodárstve;

| iii) | manipulácia s nebezpečným odpadom, jeho zber, triedenie a likvidácia v súlade s vymedzeniami príslušných miestnych a vnútroštátnych regulačných orgánov. |
| --- | --- |

iii)

manipulácia s nebezpečným odpadom, jeho zber, triedenie a likvidácia v súlade s vymedzeniami príslušných miestnych a vnútroštátnych regulačných orgánov.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie o splnení tohto kritéria spolu s opisom príslušných postupov prijatých na nakladanie s odpadmi. Príslušné vyhlásenie predkladá miestnym orgánom v prípade potreby každý rok. Keď sa nakladanie s odpadmi vykonáva externe, vyhlásenie o splnení tohto kritéria musí predložiť aj subdodávateľ.

| b) | Odpadový papier
  Množstvo odpadového papiera „X“ nesmie presiahnuť:






  — | 20 % pri obálkach |
| --- | --- | --- |

b)

Odpadový papier

Množstvo odpadového papiera „X“ nesmie presiahnuť:

—

20 % pri obálkach

| — | 20 % pri kancelárskych papierových výrobkoch |
| --- | --- |

—

20 % pri kancelárskych papierových výrobkoch

| — | 10 % pri papierových taškách |
| --- | --- |

—

10 % pri papierových taškách

pričom X = ročné množstvo odpadového papiera vyprodukovaného pri spracovaní (vrátane dokončovacích úprav) spracovaných papierenských výrobkov s environmentálnou značkou v kilogramoch, vydelené ročným množstvom papiera nakúpeného a použitého na výrobu spracovaných papierenských výrobkov s environmentálnou značkou v tonách.

V prípade, že tlačiareň vykonáva dokončovacie úpravy namiesto inej tlačiarne, množstvo odpadového papiera vyprodukovaného pri týchto postupoch sa nezahŕňa do výpočtu „X“.

V prípade, že dokončovacie úpravy sú zadané externe inej spoločnosti, množstvo odpadového papiera vzniknutého pri externe zadaných prácach sa započíta a zaznamená vo výpočte „X“.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí predložiť opis výpočtu množstva odpadového papiera spolu s vyhlásením zmluvného odberateľa tohto papiera od tlačiarne. Je potrebné predložiť podmienky externého zadania a výpočty množstiev odpadového papiera vyprodukovaného v súvislosti s dokončovacími úpravami. Výpočty musia vychádzať z výroby za obdobie 12 mesiacov. V prípade nového alebo zrekonštruovaného výrobného závodu musia výpočty vychádzať zo stabilnej prevádzky zariadenia najmenej počas 3 mesiacov.

Kritérium 7 – Spotreba energie

Tlačiarne/spracovateľský závod vytvorí evidenciu všetkých zariadení spotrebúvajúcich energiu (vrátane strojov, osvetlenia, klimatizácie, chladenia) a program pozostávajúci z opatrení na zlepšenie energetickej účinnosti.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť evidenciu zariadení spotrebúvajúcich energiu spolu s programom na zlepšenie.

Kritérium 8 – Odborná príprava

Všetkým pracovníkom podieľajúcim sa na každodennej prevádzke sa sprostredkujú potrebné poznatky na zabezpečenie dodržiavania požiadaviek viažucich sa na environmentálnu značku EÚ a stav sa neustále zlepšuje.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vyhlásenie o splnení tohto kritéria spolu s podrobnosťami o programe odbornej prípravy, jej obsahu a uvedie, ktorí pracovníci boli školení a kedy. Žiadateľ musí poskytnúť príslušnému subjektu aj vzorku školiacich materiálov.

Kritérium 9 – Funkčná spôsobilosť

Výrobok musí byť vhodný na svoj účel.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť príslušnú dokumentáciu v súlade s týmto kritériom. Žiadateľ prípadne môže preukázať funkčnú spôsobilosť spracovaných papierenských výrobkov prostredníctvom vnútroštátnych alebo obchodných noriem. Pri papierových taškách je referenčnou skúšobnou metódou metóda EN 13590:2003.

Kritérium 10 – Informácie na papierových taškách

Na papierových taškách sa musí uvádzať táto informácia:

„Uschovajte, prosím, túto tašku na opätovné použitie.“

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí predložiť vzorku grafického návrhu papierovej tašky, ktorá obsahuje požadované informácie.

Kritérium 11 – Informácie uvádzané na environmentálnej značke EÚ

Nepovinná značka s textovým poľom obsahuje tento text:

| — | Tento výrobok je recyklovateľný. |
| --- | --- |

—

Tento výrobok je recyklovateľný.

| — | Emisie chemikálií do ovzdušia a vody pri výrobe papiera a v procese spracovania a tlače sú obmedzené. |
| --- | --- |

—

Emisie chemikálií do ovzdušia a vody pri výrobe papiera a v procese spracovania a tlače sú obmedzené.

Aby sa predišlo riziku vyslania dezorientujúcich signálov spotrebiteľom, keďže v taške s environmentálnou značkou EÚ sa môžu nachádzať predmety, ktoré touto značkou označené nie sú, musia papierové tašky byť koncipované tak, aby sa otvárali a plnili buď v mieste nákupu alebo po ňom, aby spotrebitelia mohli jasne rozpoznať, že environmentálna značka EÚ sa vzťahuje len na papierovú tašku, ale nie na tovar, ktorý sa do nej vkladá. Environmentálna značka EÚ vyobrazená na taške musí obsahovať tento text: „Papierová taška s environmentálnou značkou EÚ“.

Usmernenia týkajúce sa použitia nepovinnej značky s textovým poľom nájdete v usmerneniach týkajúcich sa používania loga environmentálnej značky EÚ („Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo“) na webovej stránke:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/pdf/logo%20guidelines.pdf

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ musí poskytnúť vzorku spracovaného papierenského výrobku s vyobrazenou značkou spolu s vyhlásením o splnení tohto kritéria.

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry (Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1).

(2)  Rozhodnutie Komisie 2011/333/EÚ zo 7. júna 2011 o ustanovení ekologických kritérií na udeľovanie environmentálnej značky EÚ na kopírovací a grafický papier (Ú. v. ES L 149, 8.6.2001, s. 12).

(3)  Rozhodnutie Komisie 2012/448/EÚ z 12. júla 2012, ktorým sa ustanovujú ekologické kritériá na udeľovanie environmentálnej značky EÚ pre novinový papier (Ú. v. EÚ L 202, 28.7.2012, s. 26).

(4)  Výnimka z tejto úrovne, a to až do výšky 0,1 musí byť udelená, ak možno preukázať, že dôvodom vyššej hladiny P je P prirodzene sa vyskytujúci v buničine

(5)  Ako sa vymedzuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16).

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 66/2010 z 25. novembra 2009 o environmentálnej značke (Ú. v. EÚ L 24, 30.1.2014, s. 1).

(7)  Ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady(ES) č. 1272/2008.

(8)  Ako sa stanovuje v smernici Rady 67/548/EHS.

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16. decembra 2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí (Ú. v. EÚ L 353, 31. 12. 2008, s. 1).

(10)  Ako sa stanovuje v nariadení (ES) č. 1272/2008.

(11)  Ako sa stanovuje v smernici 67/548/EHS.

(12)  Smernica Rady 67/548/ES z 27. júna 1967 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok (Ú. v. ES L 196, 16. 8. 1967, s. 1).

(13)  Ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady(ES) č. 1272/2008.

(14)  Ako sa stanovuje v smernici Rady 67/548/EHS.

(15)  Smernica Európskeho Parlamentu a Rady č. 1999/45/ES z 31. mája 1999 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov o klasifikácii, balení a označovaní nebezpečných prípravkov (Ú. v. EÚ L 200, 30. 7. 1999, s. 1).

---

III Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

| 8.5.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 135/49 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 135/49

---

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 73/13/COL

z 20. februára 2013,

ktorým sa osemdesiaty deviatykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí

DOZORNÝ ÚRAD EZVO,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (1), a najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,

so zreteľom na Dohodu medzi členskými štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a súdneho dvora (2), a najmä na jej článok 5 ods. 2 písm. b) a článok 24,

pripomínajúc procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci prijaté 19. januára 1994 dozorným úradom (3),

keďže:

podľa článku 24 Dohody o dozore a súde uvedie dozorný úrad do platnosti ustanovenia Dohody o EHP týkajúce sa štátnej pomoci,

podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Dohody o dozore a súde vydáva dozorný úrad oznámenia alebo usmernenia o otázkach, ktorými sa zaoberá Dohoda o EHP, pokiaľ to táto dohoda alebo Dohoda o dozore a súde výslovne ustanovuje alebo pokiaľ to dozorný úrad považuje za nevyhnutné,

dňa 19. decembra 2012 Európska komisia prijala oznámenie o uplatňovaní pravidiel o štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí (4),

má uvedené oznámenie význam aj pre Európsky hospodársky priestor,

v rámci celého Európskeho hospodárskeho priestoru sa má zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci EHP,

podľa bodu II s názvom „VŠEOBECNÉ“ na konci prílohy XV k Dohode o EHP má dozorný úrad po konzultácii s Komisiou prijať akty, ktoré zodpovedajú aktom prijatým Európskou komisiou,

sa konzultovalo s Európskou komisiou a členskými štátmi EZVO,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Usmernenia o štátnej pomoci sa menia zavedením novej kapitoly o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí. Nová kapitola sa nachádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Iba anglické znenie je autentické.

V Bruseli 20. februára 2013

Za Dozorný úrad EZVO

Oda Helen SLETNES

predsedníčka

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDYOVÁ

členka kolégia

---

(1)  Ďalej len „Dohoda o EHP“.

1

(2)  Ďalej len „Dohoda o dozore a súde“.

2

(3)  Usmernenia o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde prijaté a vydané dozorným úradom 19. januára 1994, uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „Ú. v.“) L 231, 3.9.1994, s. 1 a v dodatku EHP č. 32, 3.9.1994, s 1. Ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“. Aktualizované znenie usmernení o štátnej pomoci je uverejnené na webovej lokalite dozorného úradu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

3

(4)  Oznámenie Komisie, usmernenia EÚ pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí (Ú. v. EÚ C 25, 26.1.2013, s. 1).

4

---

PRÍLOHA

UPLATŇOVANIE PRAVIDIEL ŠTÁTNEJ POMOCI V SÚVISLOSTI S RÝCHLYM ZAVÁDZANÍM ŠIROKOPÁSMOVÝCH SIETÍ (1)

1.   ÚVOD

| 1. | Širokopásmové pripojenie má strategický význam pre európsky rast a inovácie vo všetkých sektoroch hospodárstva, ako aj pre sociálnu a teritoriálnu súdržnosť. V stratégii Európa 2020 (ďalej len „EÚ 2020“) sa zdôrazňuje potreba zavádzania širokopásmového pripojenia. Jedna z hlavných iniciatív – Digitálna agenda pre Európu (ďalej len „DAE“) (2) opätovne zdôrazňuje cieľ EÚ 2020 zaistiť základné širokopásmové pripojenie všetkých Európanov do roku 2013 a jej účelom je zabezpečiť, aby do roku 2020 i) všetci Európania mali prístup k oveľa rýchlejšiemu internetu ako 30 Mbps a ii) 50 % alebo viac európskych domácností malo rýchlejšie internetové pripojenie ako 100 Mbps. V súlade so stratégiou EÚ 2020 a DAE Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“) taktiež podporuje rozsiahlu dostupnosť širokopásmových služieb pre všetkých občanov Európskej únie a prístup k rýchlejšiemu internetovému pripojeniu. |
| --- | --- |

1.

Širokopásmové pripojenie má strategický význam pre európsky rast a inovácie vo všetkých sektoroch hospodárstva, ako aj pre sociálnu a teritoriálnu súdržnosť. V stratégii Európa 2020 (ďalej len „EÚ 2020“) sa zdôrazňuje potreba zavádzania širokopásmového pripojenia. Jedna z hlavných iniciatív – Digitálna agenda pre Európu (ďalej len „DAE“) (2) opätovne zdôrazňuje cieľ EÚ 2020 zaistiť základné širokopásmové pripojenie všetkých Európanov do roku 2013 a jej účelom je zabezpečiť, aby do roku 2020 i) všetci Európania mali prístup k oveľa rýchlejšiemu internetu ako 30 Mbps a ii) 50 % alebo viac európskych domácností malo rýchlejšie internetové pripojenie ako 100 Mbps. V súlade so stratégiou EÚ 2020 a DAE Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“) taktiež podporuje rozsiahlu dostupnosť širokopásmových služieb pre všetkých občanov Európskej únie a prístup k rýchlejšiemu internetovému pripojeniu.

| 2. | Sektor elektronickej komunikácie prešiel procesom dôkladnej liberalizácie a v súčasnosti podlieha sektorovej regulácii. Regulačný rámec EHP pre elektronickú komunikáciu obsahuje aj harmonizačné pravidlá pre oblasť širokopásmového prístupu (3). Pokiaľ ide o pôvodné širokopásmové siete, veľkoobchodné trhy boli doteraz predmetom regulácie ex ante vo väčšine štátov EHP. Ďalšie zavádzanie širokopásmových sietí, konkrétne prístupových sietí novej generácie (ďalej len „siete NGA“ z angl. next generation access networks), si naďalej vyžaduje intervenciu vnútroštátnych regulačných orgánov (4) z dôvodu ich úlohy v sektore elektronických komunikácií. |
| --- | --- |

2.

Sektor elektronickej komunikácie prešiel procesom dôkladnej liberalizácie a v súčasnosti podlieha sektorovej regulácii. Regulačný rámec EHP pre elektronickú komunikáciu obsahuje aj harmonizačné pravidlá pre oblasť širokopásmového prístupu (3). Pokiaľ ide o pôvodné širokopásmové siete, veľkoobchodné trhy boli doteraz predmetom regulácie ex ante vo väčšine štátov EHP. Ďalšie zavádzanie širokopásmových sietí, konkrétne prístupových sietí novej generácie (ďalej len „siete NGA“ z angl. next generation access networks), si naďalej vyžaduje intervenciu vnútroštátnych regulačných orgánov (4) z dôvodu ich úlohy v sektore elektronických komunikácií.

| 3. | Je mimoriadne dôležité, aby sa verejné finančné prostriedky v tomto sektore využívali opatrne a aby dozorný úrad zabezpečil, že štátna pomoc bude dopĺňať, nie nahrádzať investície účastníkov trhu. Každá štátna intervencia by mala v čo najväčšej miere obmedziť možné riziko vytlačenia súkromných investícií, zmeny komerčných investičných stimulov a v konečnom dôsledku riziko narušenia hospodárskej súťaže spôsobom, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom EHP. |
| --- | --- |

3.

Je mimoriadne dôležité, aby sa verejné finančné prostriedky v tomto sektore využívali opatrne a aby dozorný úrad zabezpečil, že štátna pomoc bude dopĺňať, nie nahrádzať investície účastníkov trhu. Každá štátna intervencia by mala v čo najväčšej miere obmedziť možné riziko vytlačenia súkromných investícií, zmeny komerčných investičných stimulov a v konečnom dôsledku riziko narušenia hospodárskej súťaže spôsobom, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom EHP.

| 4. | Tieto usmernenia zhŕňajú zásady politiky dozorného úradu pri uplatňovaní pravidiel Dohody o EHP týkajúcich sa štátnej pomoci na opatrenia, ktoré majú podporiť zavádzanie širokopásmových sietí vo všeobecnosti (oddiel 2). Vysvetľujú uplatňovanie týchto zásad pri posudzovaní opatrení štátnej pomoci na rýchle zavádzanie základných širokopásmových sietí a vysokorýchlostných sietí NGA (oddiel 3). Dozorný úrad bude tieto usmernenia uplatňovať pri posudzovaní štátnej pomoci na podporu širokopásmového pripojenia. Toto zvýši právnu istotu a transparentnosť jeho rozhodovacích postupov. |
| --- | --- |

4.

Tieto usmernenia zhŕňajú zásady politiky dozorného úradu pri uplatňovaní pravidiel Dohody o EHP týkajúcich sa štátnej pomoci na opatrenia, ktoré majú podporiť zavádzanie širokopásmových sietí vo všeobecnosti (oddiel 2). Vysvetľujú uplatňovanie týchto zásad pri posudzovaní opatrení štátnej pomoci na rýchle zavádzanie základných širokopásmových sietí a vysokorýchlostných sietí NGA (oddiel 3). Dozorný úrad bude tieto usmernenia uplatňovať pri posudzovaní štátnej pomoci na podporu širokopásmového pripojenia. Toto zvýši právnu istotu a transparentnosť jeho rozhodovacích postupov.

2.   HLAVNÉ ZÁSADY POLITIKY DOZORNÉHO ÚRADU V OBLASTI ŠTÁTNEJ POMOCI NA PROJEKTY ŠIROKOPÁSMOVÉHO PRIPOJENIA

| 5. | Podľa článku 61 ods. 1 Dohody o EHP „pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami“. Z toho vyplýva, že ak má opatrenie spĺňať podmienky štátnej pomoci, musia byť splnené tieto kumulatívne podmienky:






  a) | opatrenie musí byť financované zo štátnych prostriedkov; |
| --- | --- | --- |

5.

Podľa článku 61 ods. 1 Dohody o EHP „pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami“. Z toho vyplýva, že ak má opatrenie spĺňať podmienky štátnej pomoci, musia byť splnené tieto kumulatívne podmienky:

a)

opatrenie musí byť financované zo štátnych prostriedkov;

| b) | opatrenie musí predstavovať ekonomickú výhodu pre podniky; |
| --- | --- |

b)

opatrenie musí predstavovať ekonomickú výhodu pre podniky;

| c) | výhoda musí byť selektívna a |
| --- | --- |

c)

výhoda musí byť selektívna a

| d) | musí narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

d)

musí narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže;

| e) | opatrenie musí mať vplyv na obchod v rámci EHP. |
| --- | --- |

e)

opatrenie musí mať vplyv na obchod v rámci EHP.

2.1.   Článok 61 ods. 1 Dohody o EHP: Existencia pomoci

| 6. | Použitie štátnych prostriedkov: Prevod štátnych prostriedkov môže mať rôznu podobu, ako sú priame granty, daňové úľavy (5), zvýhodnené pôžičky alebo iné druhy podmienok preferenčného financovania. Štátne prostriedky sa využijú aj v prípade, keď štát poskytne materiálnu výhodu, napríklad investovaním do vybudovania (časti) širokopásmovej infraštruktúry. Štátne prostriedky sa môžu použiť (6) na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni. |
| --- | --- |

6.

Použitie štátnych prostriedkov: Prevod štátnych prostriedkov môže mať rôznu podobu, ako sú priame granty, daňové úľavy (5), zvýhodnené pôžičky alebo iné druhy podmienok preferenčného financovania. Štátne prostriedky sa využijú aj v prípade, keď štát poskytne materiálnu výhodu, napríklad investovaním do vybudovania (časti) širokopásmovej infraštruktúry. Štátne prostriedky sa môžu použiť (6) na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni.

| 7. | Podnik: Štátne opatrenia na podporu investícií do širokopásmového pripojenia sa zvyčajne týkajú vykonávania hospodárskej činnosti, ako je budovanie, prevádzka a poskytovanie prístupu k širokopásmovej infraštruktúre alebo poskytovanie pripojenia koncovým užívateľom. Samotný štát môže tiež vykonávať hospodársku činnosť, ak prevádzkuje a využíva širokopásmovú infraštruktúru (jej časti), napríklad prostredníctvom internej spoločnosti alebo ako súčasť štátnej správy. Budovanie infraštruktúry širokopásmových sietí s cieľom, že ju v budúcnosti bude komerčne využívať štát alebo iní poskytovatelia, bude takisto predstavovať hospodársku činnosť (7). Zavedenie širokopásmovej siete na nekomerčné účely nemusí predstavovať štátnu pomoc (8), lebo budovanie siete nezvýhodňuje žiadny podnik (9). Ak sa však takáto sieť následne sprístupní na používanie investorom alebo prevádzkovateľom širokého pásma, potom pravdepodobne ide o štátnu pomoc (10). |
| --- | --- |

7.

Podnik: Štátne opatrenia na podporu investícií do širokopásmového pripojenia sa zvyčajne týkajú vykonávania hospodárskej činnosti, ako je budovanie, prevádzka a poskytovanie prístupu k širokopásmovej infraštruktúre alebo poskytovanie pripojenia koncovým užívateľom. Samotný štát môže tiež vykonávať hospodársku činnosť, ak prevádzkuje a využíva širokopásmovú infraštruktúru (jej časti), napríklad prostredníctvom internej spoločnosti alebo ako súčasť štátnej správy. Budovanie infraštruktúry širokopásmových sietí s cieľom, že ju v budúcnosti bude komerčne využívať štát alebo iní poskytovatelia, bude takisto predstavovať hospodársku činnosť (7). Zavedenie širokopásmovej siete na nekomerčné účely nemusí predstavovať štátnu pomoc (8), lebo budovanie siete nezvýhodňuje žiadny podnik (9). Ak sa však takáto sieť následne sprístupní na používanie investorom alebo prevádzkovateľom širokého pásma, potom pravdepodobne ide o štátnu pomoc (10).

| 8. | Výhody: Pomoc sa väčšinou poskytuje priamo investorom siete, ktorí sú vo väčšine prípadov vybraní prostredníctvom súťažného výberového konania. Ak sa príspevok štátu neposkytne za zvyčajných trhových podmienok a podľa zásady investora v trhovom hospodárstve (pozri bod 11 nižšie) predstavuje štátnu pomoc, výberovým konaním sa zabezpečí, že sa každá pomoc obmedzí na minimálnu sumu potrebnú na konkrétny projekt. Tým sa však pomoc neobmedzuje, keďže verejný orgán naďalej poskytuje dotácie úspešnému uchádzačovi výberového konania (napríklad formou „financií na preklenutie priepasti“ alebo vecného príspevku) a účelom takéhoto postupu je presný výber príjemcu pomoci. Prijatá finančná podpora umožní úspešnému uchádzačovi vykonávať obchodnú činnosť za podmienok, ktoré by inak na trhu nemal. Okrem priamych príjemcov pomoci môžu byť nepriamymi príjemcami nezávislí prevádzkovatelia, ktorí získajú veľkoobchodný prístup k dotovanej infraštruktúre (11). |
| --- | --- |

8.

Výhody: Pomoc sa väčšinou poskytuje priamo investorom siete, ktorí sú vo väčšine prípadov vybraní prostredníctvom súťažného výberového konania. Ak sa príspevok štátu neposkytne za zvyčajných trhových podmienok a podľa zásady investora v trhovom hospodárstve (pozri bod 11 nižšie) predstavuje štátnu pomoc, výberovým konaním sa zabezpečí, že sa každá pomoc obmedzí na minimálnu sumu potrebnú na konkrétny projekt. Tým sa však pomoc neobmedzuje, keďže verejný orgán naďalej poskytuje dotácie úspešnému uchádzačovi výberového konania (napríklad formou „financií na preklenutie priepasti“ alebo vecného príspevku) a účelom takéhoto postupu je presný výber príjemcu pomoci. Prijatá finančná podpora umožní úspešnému uchádzačovi vykonávať obchodnú činnosť za podmienok, ktoré by inak na trhu nemal. Okrem priamych príjemcov pomoci môžu byť nepriamymi príjemcami nezávislí prevádzkovatelia, ktorí získajú veľkoobchodný prístup k dotovanej infraštruktúre (11).

| 9. | Selektivita: Štátne opatrenia na podporu zavádzania širokopásmových sietí sú svojou povahou selektívne v tom, že sa zameriavajú na investorov v oblasti širokopásmového pripojenia a na iných prevádzkovateľov, ktorí pôsobia len v určitých segmentoch celkového trhu so službami elektronickej komunikácie. Pokiaľ ide o obchodných koncových užívateľov dotovanej siete (12), opatrenie naopak nemusí byť selektívne, ak k dotovanej infraštruktúre majú prístup všetky sektory hospodárstva. Selektívnosť sa uplatní, ak je zavedenie širokého pásma konkrétne určené pre vybratých obchodných užívateľov, napríklad ak je štátna podpora zameraná na zavedenie širokopásmovej siete v prospech vopred určených spoločností, ktoré neboli vybraté v súlade so všeobecnými kritériami platnými pre celú oblasť patriacu pod orgán poskytujúci pomoc (13). |
| --- | --- |

9.

Selektivita: Štátne opatrenia na podporu zavádzania širokopásmových sietí sú svojou povahou selektívne v tom, že sa zameriavajú na investorov v oblasti širokopásmového pripojenia a na iných prevádzkovateľov, ktorí pôsobia len v určitých segmentoch celkového trhu so službami elektronickej komunikácie. Pokiaľ ide o obchodných koncových užívateľov dotovanej siete (12), opatrenie naopak nemusí byť selektívne, ak k dotovanej infraštruktúre majú prístup všetky sektory hospodárstva. Selektívnosť sa uplatní, ak je zavedenie širokého pásma konkrétne určené pre vybratých obchodných užívateľov, napríklad ak je štátna podpora zameraná na zavedenie širokopásmovej siete v prospech vopred určených spoločností, ktoré neboli vybraté v súlade so všeobecnými kritériami platnými pre celú oblasť patriacu pod orgán poskytujúci pomoc (13).

| 10. | Narušenie hospodárskej súťaže: Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) finančná alebo materiálna podpora narúša hospodársku súťaž, ak posilňuje postavenie jedného podniku v porovnaní s inými podnikmi (14). V dôsledku štátnej pomoci poskytnutej konkurentovi môžu existujúci prevádzkovatelia znížiť kapacity alebo sa potenciálni prevádzkovatelia môžu rozhodnúť nevstúpiť na nový trh alebo do geografickej oblasti. Narušenie hospodárskej súťaže sa pravdepodobne zvýši, ak má príjemca pomoci trhovú silu. Ak už má príjemca pomoci dominantné postavenie na trhu, poskytnutie pomoci môže posilniť jeho postavenie tým, že sa ešte viac oslabí konkurenčný tlak, ktorý by konkurenti mohli vyvíjať. |
| --- | --- |

10.

Narušenie hospodárskej súťaže: Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) finančná alebo materiálna podpora narúša hospodársku súťaž, ak posilňuje postavenie jedného podniku v porovnaní s inými podnikmi (14). V dôsledku štátnej pomoci poskytnutej konkurentovi môžu existujúci prevádzkovatelia znížiť kapacity alebo sa potenciálni prevádzkovatelia môžu rozhodnúť nevstúpiť na nový trh alebo do geografickej oblasti. Narušenie hospodárskej súťaže sa pravdepodobne zvýši, ak má príjemca pomoci trhovú silu. Ak už má príjemca pomoci dominantné postavenie na trhu, poskytnutie pomoci môže posilniť jeho postavenie tým, že sa ešte viac oslabí konkurenčný tlak, ktorý by konkurenti mohli vyvíjať.

| 11. | Vplyv na obchod: Ak má štátna intervencia potenciálny vplyv na poskytovateľov služieb z iných štátov EHP (aj odrádzaním od ich zakladania v danom štáte EHP), potom má vplyv aj na obchod, lebo trhy so službami elektronickej komunikácie (veľkoobchodné a maloobchodné trhy so službami širokopásmového pripojenia) sú otvorené hospodárskej súťaži medzi prevádzkovateľmi a poskytovateľmi služieb (15). |
| --- | --- |

11.

Vplyv na obchod: Ak má štátna intervencia potenciálny vplyv na poskytovateľov služieb z iných štátov EHP (aj odrádzaním od ich zakladania v danom štáte EHP), potom má vplyv aj na obchod, lebo trhy so službami elektronickej komunikácie (veľkoobchodné a maloobchodné trhy so službami širokopásmového pripojenia) sú otvorené hospodárskej súťaži medzi prevádzkovateľmi a poskytovateľmi služieb (15).

2.2.   Neexistencia pomoci: uplatňovanie zásady investora v trhovom hospodárstve

| 12. | V článku 125 Dohody o EHP sa stanovuje, že „[táto] dohoda sa v žiadnom prípade nedotýka pravidiel zmluvných strán, ktorými sa spravuje vlastníctvo majetku“. Podľa judikatúry Súdneho dvora vzťahujúcej sa na zodpovedajúci článok 345 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) zo zásady rovnakého zaobchádzania vyplýva, že kapitál, ktorý štát poskytne podniku, či už priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, sa nemôže považovať za štátnu pomoc. Pokiaľ majetková účasť alebo kapitálové injekcie verejného investora dostatočne neumožňujú dosiahnutie rentability, dokonca i z dlhodobého hľadiska, takáto investícia sa musí považovať za pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP a jej zlučiteľnosť so fungovaním Dohody o EHP sa musí posúdiť výlučne na základe kritérií stanovených v uvedenom ustanovení (16). |
| --- | --- |

12.

V článku 125 Dohody o EHP sa stanovuje, že „[táto] dohoda sa v žiadnom prípade nedotýka pravidiel zmluvných strán, ktorými sa spravuje vlastníctvo majetku“. Podľa judikatúry Súdneho dvora vzťahujúcej sa na zodpovedajúci článok 345 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) zo zásady rovnakého zaobchádzania vyplýva, že kapitál, ktorý štát poskytne podniku, či už priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, sa nemôže považovať za štátnu pomoc. Pokiaľ majetková účasť alebo kapitálové injekcie verejného investora dostatočne neumožňujú dosiahnutie rentability, dokonca i z dlhodobého hľadiska, takáto investícia sa musí považovať za pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP a jej zlučiteľnosť so fungovaním Dohody o EHP sa musí posúdiť výlučne na základe kritérií stanovených v uvedenom ustanovení (16).

| 13. | Európska komisia (ďalej len „Komisia“) vo svojom rozhodnutí vo veci mesta Amsterdam preskúmala uplatňovanie zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve v oblasti širokopásmového pripojenia (17). Ako sa zdôrazňuje v uvedenom rozhodnutí, súlad štátnej investície s trhovými podmienkami sa musí preukázať dôkladne a komplexne, buď prostredníctvom významnej účasti súkromných investorov alebo existenciou zdravého obchodného plánu preukazujúceho primeranú návratnosť investície. Ak sa na projekte podieľajú súkromní investori, platí podmienka sine qua non, že by mali na seba prevziať obchodné riziko súvisiace s investíciou za rovnakých podmienok ako verejný investor. Toto sa uplatňuje aj pri iných formách štátnej podpory, ako sú zvýhodnené pôžičky alebo záruky (18). |
| --- | --- |

13.

Európska komisia (ďalej len „Komisia“) vo svojom rozhodnutí vo veci mesta Amsterdam preskúmala uplatňovanie zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve v oblasti širokopásmového pripojenia (17). Ako sa zdôrazňuje v uvedenom rozhodnutí, súlad štátnej investície s trhovými podmienkami sa musí preukázať dôkladne a komplexne, buď prostredníctvom významnej účasti súkromných investorov alebo existenciou zdravého obchodného plánu preukazujúceho primeranú návratnosť investície. Ak sa na projekte podieľajú súkromní investori, platí podmienka sine qua non, že by mali na seba prevziať obchodné riziko súvisiace s investíciou za rovnakých podmienok ako verejný investor. Toto sa uplatňuje aj pri iných formách štátnej podpory, ako sú zvýhodnené pôžičky alebo záruky (18).

2.3.   Štátna pomoc na zavedenie širokopásmového pripojenia ako služba všeobecného hospodárskeho záujmu – rozsudok vo veci Altmark a zlučiteľnosť podľa článku 59 ods. 2 Dohody o EHP

| 14. | V niektorých prípadoch môžu štáty EZVO považovať zabezpečenie širokopásmovej siete za službu všeobecného hospodárskeho záujmu (ďalej len „SVHZ“) v zmysle článku 59 ods. 2 Dohody o EHP (19) a rozsudku vo veci Altmark
   (20) a na tomto základe poskytovať verejné financovanie. V takých prípadoch musia byť opatrenia štátov EZVO posúdené podľa usmernení dozorného úradu o náhrade udelenej za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (21) a podľa rámca dozorného úradu pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (22), ako aj podľa rozhodnutia Komisie z 20. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme udelenej určitým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (23) a podľa nariadenia Komisie č. 360/2012 z 25. apríla 2012 o uplatňovaní článku 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis udelenej podnikom poskytujúcim služby vo všeobecnom hospodárskom záujme (24). Tieto dokumenty (ktoré sa súhrnne označujú ako „balík SVHZ“) sa naozaj uplatňujú na štátnu pomoc na zavádzanie širokopásmového pripojenia. Nasledujúce odôvodnenia len bližšie rozvádzajú uplatňovanie niektorých zásad objasnených v týchto dokumentoch na financovanie širokopásmových sietí, a to vzhľadom na určité sektorové špecifiká. |
| --- | --- |

14.

V niektorých prípadoch môžu štáty EZVO považovať zabezpečenie širokopásmovej siete za službu všeobecného hospodárskeho záujmu (ďalej len „SVHZ“) v zmysle článku 59 ods. 2 Dohody o EHP (19) a rozsudku vo veci Altmark
   (20) a na tomto základe poskytovať verejné financovanie. V takých prípadoch musia byť opatrenia štátov EZVO posúdené podľa usmernení dozorného úradu o náhrade udelenej za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (21) a podľa rámca dozorného úradu pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (22), ako aj podľa rozhodnutia Komisie z 20. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme udelenej určitým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (23) a podľa nariadenia Komisie č. 360/2012 z 25. apríla 2012 o uplatňovaní článku 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis udelenej podnikom poskytujúcim služby vo všeobecnom hospodárskom záujme (24). Tieto dokumenty (ktoré sa súhrnne označujú ako „balík SVHZ“) sa naozaj uplatňujú na štátnu pomoc na zavádzanie širokopásmového pripojenia. Nasledujúce odôvodnenia len bližšie rozvádzajú uplatňovanie niektorých zásad objasnených v týchto dokumentoch na financovanie širokopásmových sietí, a to vzhľadom na určité sektorové špecifiká.

Vymedzenie SVHZ

| 15. | Pokiaľ ide o vymedzenie SVHZ, dozorný úrad už vo všeobecných pojmoch objasnil, že štáty EZVO nemôžu pripájať osobitné povinnosti v oblasti verejných služieb k službám, ktoré už poskytujú alebo môžu uspokojivo poskytovať podniky vykonávajúce svoju činnosť v bežných trhových podmienkach, a to za podmienok, akými sú cena, objektívna kvalita, kontinuita a prístup k službám, ktoré sú v súlade s verejným záujmom tak, ako ho vymedzuje štát (25). |
| --- | --- |

15.

Pokiaľ ide o vymedzenie SVHZ, dozorný úrad už vo všeobecných pojmoch objasnil, že štáty EZVO nemôžu pripájať osobitné povinnosti v oblasti verejných služieb k službám, ktoré už poskytujú alebo môžu uspokojivo poskytovať podniky vykonávajúce svoju činnosť v bežných trhových podmienkach, a to za podmienok, akými sú cena, objektívna kvalita, kontinuita a prístup k službám, ktoré sú v súlade s verejným záujmom tak, ako ho vymedzuje štát (25).

| 16. | Pokiaľ ide o uplatňovanie tejto zásady na odvetvie širokopásmových sietí, dozorný úrad je toho názoru, že v oblastiach, kde súkromní investori už investovali do infraštruktúry širokopásmovej siete (alebo ďalej rozširujú siete) a už poskytujú konkurenčné služby širokopásmového pripojenia s primeraným pokrytím službami širokopásmového pripojenia, vytvorenie paralelnej konkurenčnej širokopásmovej infraštruktúry financovanej z verejných prostriedkov sa nemôže považovať za SVHZ v zmysle článku 59 ods. 2 Dohody o EHP (26). Pokiaľ sa však dá preukázať, že súkromní investori nie sú v blízkej budúcnosti (27) schopní poskytnúť primerané širokopásmové pokrytie všetkým občanom alebo užívateľom, takže značná časť obyvateľstva zostane nepripojená, náhrada za služby vo verejnom záujme môže byť poskytnutá podniku, ktorému bola zverená SVHZ, ak sú splnené podmienky stanovené v uvedenom oznámení o SVHZ. V tejto súvislosti by siete, ktoré sa zohľadňujú pri posudzovaní potreby SVHZ, mali byť vždy porovnateľného typu, teda mali by to byť buď širokopásmové siete alebo siete NGA. |
| --- | --- |

16.

Pokiaľ ide o uplatňovanie tejto zásady na odvetvie širokopásmových sietí, dozorný úrad je toho názoru, že v oblastiach, kde súkromní investori už investovali do infraštruktúry širokopásmovej siete (alebo ďalej rozširujú siete) a už poskytujú konkurenčné služby širokopásmového pripojenia s primeraným pokrytím službami širokopásmového pripojenia, vytvorenie paralelnej konkurenčnej širokopásmovej infraštruktúry financovanej z verejných prostriedkov sa nemôže považovať za SVHZ v zmysle článku 59 ods. 2 Dohody o EHP (26). Pokiaľ sa však dá preukázať, že súkromní investori nie sú v blízkej budúcnosti (27) schopní poskytnúť primerané širokopásmové pokrytie všetkým občanom alebo užívateľom, takže značná časť obyvateľstva zostane nepripojená, náhrada za služby vo verejnom záujme môže byť poskytnutá podniku, ktorému bola zverená SVHZ, ak sú splnené podmienky stanovené v uvedenom oznámení o SVHZ. V tejto súvislosti by siete, ktoré sa zohľadňujú pri posudzovaní potreby SVHZ, mali byť vždy porovnateľného typu, teda mali by to byť buď širokopásmové siete alebo siete NGA.

| 17. | Okrem toho zavedenie a prevádzkovanie širokopásmovej infraštruktúry sa môže považovať za SVHZ iba vtedy, ak takáto infraštruktúra poskytuje všetkým užívateľom v danej oblasti univerzálne pripojenie, a to pre domácnosti aj pre podniky. Podpora vzťahujúca sa výlučne na pripojenie podnikov by nepostačovala (28). |
| --- | --- |

17.

Okrem toho zavedenie a prevádzkovanie širokopásmovej infraštruktúry sa môže považovať za SVHZ iba vtedy, ak takáto infraštruktúra poskytuje všetkým užívateľom v danej oblasti univerzálne pripojenie, a to pre domácnosti aj pre podniky. Podpora vzťahujúca sa výlučne na pripojenie podnikov by nepostačovala (28).

| 18. | Záväzná povaha úlohy SVHZ naznačuje aj to, že poskytovateľ plánovanej siete nebude môcť svojvoľne a/alebo diskriminujúco odmietnuť poskytnutie veľkoobchodného prístupu k infraštruktúre (lebo napríklad poskytovanie služieb prístupu nie je v danej oblasti komerčne výhodné). |
| --- | --- |

18.

Záväzná povaha úlohy SVHZ naznačuje aj to, že poskytovateľ plánovanej siete nebude môcť svojvoľne a/alebo diskriminujúco odmietnuť poskytnutie veľkoobchodného prístupu k infraštruktúre (lebo napríklad poskytovanie služieb prístupu nie je v danej oblasti komerčne výhodné).

| 19. | Vzhľadom na úroveň hospodárskej súťaže, ktorá sa dosiahla od liberalizácie odvetvia elektronických komunikácií v EHP, a najmä na hospodársku súťaž v súčasnosti na trhu s maloobchodnými širokopásmovými sieťami, by sieť financovaná z verejných zdrojov a vybudovaná v zmysle SVHZ mala byť prístupná pre všetkých zainteresovaných prevádzkovateľov. Uznanie služby na zavedenie širokopásmového pripojenia za úlohu SVHZ by sa malo opierať o poskytovanie pasívnej (29), neutrálnej (30) a otvorenej infraštruktúry. Takáto sieť by mala záujemcom o prístup poskytovať všetky možné formy prístupu k sieti, umožňovať účinnú hospodársku súťaž na maloobchodnej úrovni a zabezpečiť poskytovanie konkurenčných a cenovo dostupných služieb pre koncových užívateľov (31). |
| --- | --- |

19.

Vzhľadom na úroveň hospodárskej súťaže, ktorá sa dosiahla od liberalizácie odvetvia elektronických komunikácií v EHP, a najmä na hospodársku súťaž v súčasnosti na trhu s maloobchodnými širokopásmovými sieťami, by sieť financovaná z verejných zdrojov a vybudovaná v zmysle SVHZ mala byť prístupná pre všetkých zainteresovaných prevádzkovateľov. Uznanie služby na zavedenie širokopásmového pripojenia za úlohu SVHZ by sa malo opierať o poskytovanie pasívnej (29), neutrálnej (30) a otvorenej infraštruktúry. Takáto sieť by mala záujemcom o prístup poskytovať všetky možné formy prístupu k sieti, umožňovať účinnú hospodársku súťaž na maloobchodnej úrovni a zabezpečiť poskytovanie konkurenčných a cenovo dostupných služieb pre koncových užívateľov (31).

| 20. | Úloha SVHZ by preto mala zahŕňať len zavádzanie širokopásmovej siete poskytujúcej univerzálne pripojenie a poskytovanie súvisiacich veľkoobchodných služieb prístupu bez maloobchodných komunikačných služieb (32). Ak je poskytovateľ SVHZ zároveň vertikálne integrovaným prevádzkovateľom širokopásmového pripojenia, mali by sa poskytnúť primerané záruky, aby nevznikol konflikt záujmov, nedošlo k diskriminácii a nevznikli mu žiadne iné skryté nepriame výhody (33). |
| --- | --- |

20.

Úloha SVHZ by preto mala zahŕňať len zavádzanie širokopásmovej siete poskytujúcej univerzálne pripojenie a poskytovanie súvisiacich veľkoobchodných služieb prístupu bez maloobchodných komunikačných služieb (32). Ak je poskytovateľ SVHZ zároveň vertikálne integrovaným prevádzkovateľom širokopásmového pripojenia, mali by sa poskytnúť primerané záruky, aby nevznikol konflikt záujmov, nedošlo k diskriminácii a nevznikli mu žiadne iné skryté nepriame výhody (33).

| 21. | Keďže trh pre elektronické komunikácie je úplne liberalizovaný, znamená to, že úloha SHVZ v súvislosti so zavádzaním širokopásmového pripojenia nemôže byť založená na udelení výhradného alebo osobitného práva poskytovateľovi SHVZ v zmysle článku 59 ods. 2 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

21.

Keďže trh pre elektronické komunikácie je úplne liberalizovaný, znamená to, že úloha SHVZ v súvislosti so zavádzaním širokopásmového pripojenia nemôže byť založená na udelení výhradného alebo osobitného práva poskytovateľovi SHVZ v zmysle článku 59 ods. 2 Dohody o EHP.

Výpočet náhrady a vrátenie poskytnutých prostriedkov

| 22. | Na výpočet náhrady za SVHZ sa v plnej miere uplatňujú zásady balíka SVHZ. Avšak vzhľadom na špecifiká širokopásmového sektora, je užitočné doplniť objasnenie SVHZ, aby sa pokryli aj nepripojené obytné časti alebo oblasti (tzv. „biele miesta“) v rámci širšej oblasti, v ktorých už niektorí operátori zaviedli vlastné infraštruktúry siete alebo ich plánujú zaviesť v blízkej budúcnosti. Ak sa oblasť, na ktorú sa vzťahujú SVHZ, neobmedzuje len na biele miesta z dôvodu ich veľkosti alebo polohy, musí poskytovateľ SVHZ prípadne zaviesť sieťovú infraštruktúru aj v rentabilných oblastiach, v ktorých už pôsobia komerční prevádzkovatelia. V takej situácii by mala poskytovaná náhrada pokrývať len náklady na vybudovanie infraštruktúry na nerentabilných bielych miestach s prihliadnutím na príslušné príjmy a primeraný zisk (34). |
| --- | --- |

22.

Na výpočet náhrady za SVHZ sa v plnej miere uplatňujú zásady balíka SVHZ. Avšak vzhľadom na špecifiká širokopásmového sektora, je užitočné doplniť objasnenie SVHZ, aby sa pokryli aj nepripojené obytné časti alebo oblasti (tzv. „biele miesta“) v rámci širšej oblasti, v ktorých už niektorí operátori zaviedli vlastné infraštruktúry siete alebo ich plánujú zaviesť v blízkej budúcnosti. Ak sa oblasť, na ktorú sa vzťahujú SVHZ, neobmedzuje len na biele miesta z dôvodu ich veľkosti alebo polohy, musí poskytovateľ SVHZ prípadne zaviesť sieťovú infraštruktúru aj v rentabilných oblastiach, v ktorých už pôsobia komerční prevádzkovatelia. V takej situácii by mala poskytovaná náhrada pokrývať len náklady na vybudovanie infraštruktúry na nerentabilných bielych miestach s prihliadnutím na príslušné príjmy a primeraný zisk (34).

| 23. | V mnohých prípadoch môže byť vhodné vopred stanoviť výšku náhrady, aby pokryla očakávané nedostatočné financovanie počas danej doby, namiesto stanovenia náhrady na základe výdavkov a príjmov, ktoré sa vyskytli. V prvom modeli je zvyčajne viac stimulov pre spoločnosť, aby obmedzila výdavky a postupne rozvíjala svoju činnosť (35). Ak poverenie SVHZ na vybudovanie širokopásmovej siete nie je založené na zavádzaní infraštruktúry vo verejnom vlastníctve, je potrebné prijať primerané mechanizmy kontroly a vracania poskytnutých prostriedkov, aby sa predišlo tomu, že poskytovateľ SVHZ získa nedovolenú výhodu tým, že si sieť financovanú z verejných prostriedkov po skončení platnosti koncesie na SVHZ ponechá vo svojom vlastníctve. |
| --- | --- |

23.

V mnohých prípadoch môže byť vhodné vopred stanoviť výšku náhrady, aby pokryla očakávané nedostatočné financovanie počas danej doby, namiesto stanovenia náhrady na základe výdavkov a príjmov, ktoré sa vyskytli. V prvom modeli je zvyčajne viac stimulov pre spoločnosť, aby obmedzila výdavky a postupne rozvíjala svoju činnosť (35). Ak poverenie SVHZ na vybudovanie širokopásmovej siete nie je založené na zavádzaní infraštruktúry vo verejnom vlastníctve, je potrebné prijať primerané mechanizmy kontroly a vracania poskytnutých prostriedkov, aby sa predišlo tomu, že poskytovateľ SVHZ získa nedovolenú výhodu tým, že si sieť financovanú z verejných prostriedkov po skončení platnosti koncesie na SVHZ ponechá vo svojom vlastníctve.

2.4.   Administratívne a regulačné opatrenia na podporu zavedenia širokopásmového pripojenia, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti pravidiel EHP o štátnej pomoci

| 24. | Štáty EZVO si okrem priameho financovania spoločností môžu v záujme urýchleného zavedenia širokopásmových sietí a predovšetkým sietí NGA vybrať niekoľko druhov opatrení. Tieto opatrenia nemusia nevyhnutne znamenať štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

24.

Štáty EZVO si okrem priameho financovania spoločností môžu v záujme urýchleného zavedenia širokopásmových sietí a predovšetkým sietí NGA vybrať niekoľko druhov opatrení. Tieto opatrenia nemusia nevyhnutne znamenať štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

| 25. | Vzhľadom na skutočnosť, že vo všeobecnosti veľká časť nákladov na zavádzanie sietí NGA súvisí so stavebno-inžinierskymi prácami (36), sa štáty EZVO môžu v súlade s regulačným rámcom pre elektronickú komunikáciu (37) napríklad rozhodnúť, že pomôžu pri procese nadobúdania práv na rozširovanie sietí, budú požadovať, aby prevádzkovatelia sietí koordinovali svoje stavebno-inžinierske práce a/alebo aby spoločne využívali časť svojej infraštruktúry. V rovnakom duchu môžu štáty EZVO požadovať, aby sa pre každú novú stavbu (vrátane nových vodovodných, energetických, dopravných alebo kanalizačných sietí) a/alebo budovu zabezpečilo pripojenie vhodné pre siete NGA. Tretie strany môžu tiež na vlastné náklady počas všeobecných stavebno-inžinierskych prác zaviesť svoju pasívnu sieťovú infraštruktúru. Táto možnosť by sa mala ponúkať transparentne a nediskriminačne všetkým zainteresovaným prevádzkovateľom a v zásade by mala byť otvorená všetkým potenciálnym užívateľom, nielen prevádzkovateľom elektronických komunikácií (teda aj dodávateľom elektriny, plynu, vody atď.) (38). Centralizovaný súpis existujúcej infraštruktúry (dotovanej alebo inej infraštruktúry), prípadne aj vrátane plánovaných prác, by mohol prispieť k zavádzaniu širokého pásma (39). Existujúca infraštruktúra sa netýka iba telekomunikačnej infraštruktúry, ako je káblová, bezdrôtová alebo satelitná infraštruktúra, ale aj alternatívnych infraštruktúr (odvodňovanie, šachty atď.) iných odvetví (ako sú verejné služby) (40). |
| --- | --- |

25.

Vzhľadom na skutočnosť, že vo všeobecnosti veľká časť nákladov na zavádzanie sietí NGA súvisí so stavebno-inžinierskymi prácami (36), sa štáty EZVO môžu v súlade s regulačným rámcom pre elektronickú komunikáciu (37) napríklad rozhodnúť, že pomôžu pri procese nadobúdania práv na rozširovanie sietí, budú požadovať, aby prevádzkovatelia sietí koordinovali svoje stavebno-inžinierske práce a/alebo aby spoločne využívali časť svojej infraštruktúry. V rovnakom duchu môžu štáty EZVO požadovať, aby sa pre každú novú stavbu (vrátane nových vodovodných, energetických, dopravných alebo kanalizačných sietí) a/alebo budovu zabezpečilo pripojenie vhodné pre siete NGA. Tretie strany môžu tiež na vlastné náklady počas všeobecných stavebno-inžinierskych prác zaviesť svoju pasívnu sieťovú infraštruktúru. Táto možnosť by sa mala ponúkať transparentne a nediskriminačne všetkým zainteresovaným prevádzkovateľom a v zásade by mala byť otvorená všetkým potenciálnym užívateľom, nielen prevádzkovateľom elektronických komunikácií (teda aj dodávateľom elektriny, plynu, vody atď.) (38). Centralizovaný súpis existujúcej infraštruktúry (dotovanej alebo inej infraštruktúry), prípadne aj vrátane plánovaných prác, by mohol prispieť k zavádzaniu širokého pásma (39). Existujúca infraštruktúra sa netýka iba telekomunikačnej infraštruktúry, ako je káblová, bezdrôtová alebo satelitná infraštruktúra, ale aj alternatívnych infraštruktúr (odvodňovanie, šachty atď.) iných odvetví (ako sú verejné služby) (40).

2.5.   Posudzovanie zlučiteľnosti podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP

| 26. | Ak štátna intervencia na podporu zavedenia širokopásmového pripojenia spĺňa podmienky vymedzené v oddiele 2.1, jej zlučiteľnosť bude vo všeobecnosti posudzovať dozorný úrad v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP (41). V súčasnosti regionálne a miestne orgány využívajú rôzne modely intervencie. Neúplný zoznam týchto modelov je uvedený v dodatku. Okrem modelov uvedených v dodatku môžu verejné orgány postupovať aj podľa iných modelov na podporu zavedenia širokopásmového pripojenia (42). Pre všetky druhy foriem intervencie sa musia uplatňovať všetky kritériá zlučiteľnosti stanovené v týchto usmerneniach (43). |
| --- | --- |

26.

Ak štátna intervencia na podporu zavedenia širokopásmového pripojenia spĺňa podmienky vymedzené v oddiele 2.1, jej zlučiteľnosť bude vo všeobecnosti posudzovať dozorný úrad v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP (41). V súčasnosti regionálne a miestne orgány využívajú rôzne modely intervencie. Neúplný zoznam týchto modelov je uvedený v dodatku. Okrem modelov uvedených v dodatku môžu verejné orgány postupovať aj podľa iných modelov na podporu zavedenia širokopásmového pripojenia (42). Pre všetky druhy foriem intervencie sa musia uplatňovať všetky kritériá zlučiteľnosti stanovené v týchto usmerneniach (43).

| 27. | Projekty štátnej pomoci v oblasti širokopásmového pripojenia možno realizovať v podporovaných oblastiach v zmysle článku 61 ods. 3 písm. a) a písm. c) Dohody o EHP a osobitných pravidiel pre regionálnu pomoc (44). V tomto prípade možno pomoc v oblasti širokopásmového pripojenia kvalifikovať ako pomoc pri počiatočnej investícii v zmysle pravidiel pre regionálnu pomoc. Pokiaľ opatrenie patrí do pôsobnosti pravidiel pre regionálnu pomoc a ak sa predpokladá poskytnutie individuálnej ad hoc pomoci jednému podniku alebo sa pomoc obmedzuje na jednu oblasť činnosti, štát EZVO je zodpovedný za preukázanie splnenia podmienok pravidiel pre regionálnu pomoc. To znamená najmä, že daný projekt musí prispievať k jednotnej stratégii regionálneho rozvoja a že vzhľadom na povahu a veľkosť projektu nebude mať za následok neprijateľné narušenie hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

27.

Projekty štátnej pomoci v oblasti širokopásmového pripojenia možno realizovať v podporovaných oblastiach v zmysle článku 61 ods. 3 písm. a) a písm. c) Dohody o EHP a osobitných pravidiel pre regionálnu pomoc (44). V tomto prípade možno pomoc v oblasti širokopásmového pripojenia kvalifikovať ako pomoc pri počiatočnej investícii v zmysle pravidiel pre regionálnu pomoc. Pokiaľ opatrenie patrí do pôsobnosti pravidiel pre regionálnu pomoc a ak sa predpokladá poskytnutie individuálnej ad hoc pomoci jednému podniku alebo sa pomoc obmedzuje na jednu oblasť činnosti, štát EZVO je zodpovedný za preukázanie splnenia podmienok pravidiel pre regionálnu pomoc. To znamená najmä, že daný projekt musí prispievať k jednotnej stratégii regionálneho rozvoja a že vzhľadom na povahu a veľkosť projektu nebude mať za následok neprijateľné narušenie hospodárskej súťaže.

2.5.1.   Prehľad spoločných zásad zlučiteľnosti

| 28. | Pri posudzovaní podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP dozorný úrad zabezpečuje, aby pozitívny vplyv opatrenia pomoci na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu prevážil nad možnými negatívnymi vedľajšími vplyvmi, ako je narušenie obchodu a hospodárskej súťaže. Táto úloha sa vykonáva v dvoch krokoch. |
| --- | --- |

28.

Pri posudzovaní podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP dozorný úrad zabezpečuje, aby pozitívny vplyv opatrenia pomoci na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu prevážil nad možnými negatívnymi vedľajšími vplyvmi, ako je narušenie obchodu a hospodárskej súťaže. Táto úloha sa vykonáva v dvoch krokoch.

| 29. | Prvým krokom je, že každé opatrenie pomoci musí byť v súlade s potrebnými podmienkami uvedenými ďalej v texte. Nesplnenie niektorej z nasledujúcich podmienok bude mať za následok vyhlásenie pomoci za nezlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP.






  1. | Prispievanie k dosahovaniu cieľov spoločného záujmu |
| --- | --- | --- |

29.

Prvým krokom je, že každé opatrenie pomoci musí byť v súlade s potrebnými podmienkami uvedenými ďalej v texte. Nesplnenie niektorej z nasledujúcich podmienok bude mať za následok vyhlásenie pomoci za nezlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP.

1.

Prispievanie k dosahovaniu cieľov spoločného záujmu

| 2. | Neposkytovanie služieb na trhu v prípade zlyhania trhu alebo významných nerovností |
| --- | --- |

2.

Neposkytovanie služieb na trhu v prípade zlyhania trhu alebo významných nerovností

| 3. | Primeranosť štátnej pomoci ako politického nástroja |
| --- | --- |

3.

Primeranosť štátnej pomoci ako politického nástroja

| 4. | Existencia stimulačného účinku |
| --- | --- |

4.

Existencia stimulačného účinku

| 5. | Pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum |
| --- | --- |

5.

Pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum

| 6. | Obmedzené negatívne účinky |
| --- | --- |

6.

Obmedzené negatívne účinky

| 7. | Transparentnosť |
| --- | --- |

7.

Transparentnosť

| 30. | Druhým je, že ak sú splnené všetky podmienky, dozorný úrad vyvažuje pozitívne účinky opatrenia pomoci pri dosahovaní cieľa spoločného záujmu proti potenciálnym negatívnym účinkom. |
| --- | --- |

30.

Druhým je, že ak sú splnené všetky podmienky, dozorný úrad vyvažuje pozitívne účinky opatrenia pomoci pri dosahovaní cieľa spoločného záujmu proti potenciálnym negatívnym účinkom.

| 31. | Jednotlivé kroky posúdenia dozorného úradu v oblasti širokopásmových sietí sú ďalej podrobnejšie uvedené. |
| --- | --- |

31.

Jednotlivé kroky posúdenia dozorného úradu v oblasti širokopásmových sietí sú ďalej podrobnejšie uvedené.

1.   Prispievanie k dosahovaniu cieľov spoločného záujmu

| 32. | Pokiaľ ide o cieľ spoločného záujmu, dozorný úrad posúdi, do akej miery plánovaná intervencia pomôže prispieť k dosiahnutiu cieľov spoločného záujmu, ako je uvedené vyššie. |
| --- | --- |

32.

Pokiaľ ide o cieľ spoločného záujmu, dozorný úrad posúdi, do akej miery plánovaná intervencia pomôže prispieť k dosiahnutiu cieľov spoločného záujmu, ako je uvedené vyššie.

2.   Neposkytovanie služieb na trhu v prípade zlyhania trhu alebo významných nerovností

| 33. | „Zlyhanie trhu“ nastane vtedy, ak trhy odkázané samy na seba nedokážu bez intervencie zabezpečiť účinný výsledok pre spoločnosť. K tomu môže dôjsť napríklad v prípade, že sa neuskutočnili niektoré investície, aj keď hospodársky prínos pre spoločnosť prevažuje nad nákladmi (45). V takých prípadoch môže mať poskytnutie štátnej pomoci pozitívne účinky a celková účinnosť sa môže zvýšiť zmenou hospodárskej motivácie firiem. V sektore širokopásmového pripojenia je jedna forma zlyhania trhu spojená s pozitívnymi vedľajšími účinkami. Takéto vedľajšie účinky sa môžu objaviť, ak účastníci trhu neinternalizujú celkový úžitok svojich činností. Napríklad dostupnosť širokopásmových sietí pripravuje cestu na poskytovanie ďalších služieb a na inovácie, ktoré budú pravdepodobne prínosom pre viac ľudí ako len pre priamych investorov a užívateľov sietí. Výsledok trhu by teda viedol k nedostatočným súkromným investíciám do širokopásmových sietí. |
| --- | --- |

33.

„Zlyhanie trhu“ nastane vtedy, ak trhy odkázané samy na seba nedokážu bez intervencie zabezpečiť účinný výsledok pre spoločnosť. K tomu môže dôjsť napríklad v prípade, že sa neuskutočnili niektoré investície, aj keď hospodársky prínos pre spoločnosť prevažuje nad nákladmi (45). V takých prípadoch môže mať poskytnutie štátnej pomoci pozitívne účinky a celková účinnosť sa môže zvýšiť zmenou hospodárskej motivácie firiem. V sektore širokopásmového pripojenia je jedna forma zlyhania trhu spojená s pozitívnymi vedľajšími účinkami. Takéto vedľajšie účinky sa môžu objaviť, ak účastníci trhu neinternalizujú celkový úžitok svojich činností. Napríklad dostupnosť širokopásmových sietí pripravuje cestu na poskytovanie ďalších služieb a na inovácie, ktoré budú pravdepodobne prínosom pre viac ľudí ako len pre priamych investorov a užívateľov sietí. Výsledok trhu by teda viedol k nedostatočným súkromným investíciám do širokopásmových sietí.

| 34. | Z ekonomického hľadiska, pokiaľ ide o hustotu obyvateľstva, je zavedenie širokopásmových sietí vo všeobecnosti rentabilnejšie v oblastiach, kde je potenciálne vyšší a koncentrovanejší dopyt, t. j. v husto obývaných oblastiach. Z dôvodu vysokých fixných nákladov investície sa jednotkové náklady výrazne zvyšujú s poklesom hustoty obyvateľstva (46). Preto platí, že ak sa zavádzajú na základe komerčného hľadiska, majú širokopásmové siete tendencie rentabilne pokryť len časť obyvateľstva. Všeobecne rozšírený a cenovo dostupný prístup k širokopásmovým sieťam však prináša pozitívne vedľajšie účinky vďaka svojej schopnosti urýchliť rast a inovácie vo všetkých sektoroch hospodárstva. Keď trh neposkytuje dostatočné širokopásmové pokrytie alebo keď podmienky prístupu nie sú primerané, štátna pomoc môže pomôcť napraviť zlyhanie trhu. |
| --- | --- |

34.

Z ekonomického hľadiska, pokiaľ ide o hustotu obyvateľstva, je zavedenie širokopásmových sietí vo všeobecnosti rentabilnejšie v oblastiach, kde je potenciálne vyšší a koncentrovanejší dopyt, t. j. v husto obývaných oblastiach. Z dôvodu vysokých fixných nákladov investície sa jednotkové náklady výrazne zvyšujú s poklesom hustoty obyvateľstva (46). Preto platí, že ak sa zavádzajú na základe komerčného hľadiska, majú širokopásmové siete tendencie rentabilne pokryť len časť obyvateľstva. Všeobecne rozšírený a cenovo dostupný prístup k širokopásmovým sieťam však prináša pozitívne vedľajšie účinky vďaka svojej schopnosti urýchliť rast a inovácie vo všetkých sektoroch hospodárstva. Keď trh neposkytuje dostatočné širokopásmové pokrytie alebo keď podmienky prístupu nie sú primerané, štátna pomoc môže pomôcť napraviť zlyhanie trhu.

| 35. | Druhý možný cieľ spoločného záujmu je spojený s rovnosťou. Vláda sa môže rozhodnúť intervenovať, aby vyrovnala sociálne alebo regionálne nerovnosti, ktoré sú dôsledkom pôsobenia trhu. V určitých prípadoch možno štátnu pomoc v oblasti širokopásmových sietí tiež použiť na dosiahnutie cieľov rovnosti, t. j. ako spôsob na zlepšenie prístupu k základným prostriedkom komunikácie a účasti na živote spoločnosti, ako aj prostriedok slobodného vyjadrovania všetkých aktérov spoločnosti, a tým zlepšiť sociálnu a teritoriálnu súdržnosť. |
| --- | --- |

35.

Druhý možný cieľ spoločného záujmu je spojený s rovnosťou. Vláda sa môže rozhodnúť intervenovať, aby vyrovnala sociálne alebo regionálne nerovnosti, ktoré sú dôsledkom pôsobenia trhu. V určitých prípadoch možno štátnu pomoc v oblasti širokopásmových sietí tiež použiť na dosiahnutie cieľov rovnosti, t. j. ako spôsob na zlepšenie prístupu k základným prostriedkom komunikácie a účasti na živote spoločnosti, ako aj prostriedok slobodného vyjadrovania všetkých aktérov spoločnosti, a tým zlepšiť sociálnu a teritoriálnu súdržnosť.

3.   Primeranosť štátnej pomoci ako politického nástroja a návrh opatrenia

| 36. | Štátna intervencia na podporu širokopásmových sietí môže prebiehať na štátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni (47). Pri predchádzaní duplicite a nesúdržnosti je preto dôležitá koordinácia rôznych intervencií. Na zabezpečenie dôslednosti a koordinácie miestnych intervencií je potrebné zabezpečiť vysokú úroveň transparentnosti miestnych iniciatív. |
| --- | --- |

36.

Štátna intervencia na podporu širokopásmových sietí môže prebiehať na štátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni (47). Pri predchádzaní duplicite a nesúdržnosti je preto dôležitá koordinácia rôznych intervencií. Na zabezpečenie dôslednosti a koordinácie miestnych intervencií je potrebné zabezpečiť vysokú úroveň transparentnosti miestnych iniciatív.

| 37. | Pokiaľ to bude možné a pri súčasnom rešpektovaní právomocí a špecifík, môžu štáty EZVO navrhnúť celonárodné schémy obsahujúce hlavné zásady tvoriace základ verejných iniciatív a stanoviť najdôležitejšie charakteristiky plánovaných sietí (48). Vnútroštátne rámcové schémy pre rozvoj širokopásmových sietí zabezpečujú súdržnosť pri používaní verejných finančných prostriedkov, znižujú administratívnu záťaž pre menšie orgány poskytujúce pomoc a urýchľujú realizáciu jednotlivých opatrení pomoci. Okrem toho sa štátom EZVO odporúča, aby na účely realizácie projektov širokopásmových sietí financovaných zo štátnej pomoci poskytli jednoznačné inštrukcie na centrálnej úrovni. |
| --- | --- |

37.

Pokiaľ to bude možné a pri súčasnom rešpektovaní právomocí a špecifík, môžu štáty EZVO navrhnúť celonárodné schémy obsahujúce hlavné zásady tvoriace základ verejných iniciatív a stanoviť najdôležitejšie charakteristiky plánovaných sietí (48). Vnútroštátne rámcové schémy pre rozvoj širokopásmových sietí zabezpečujú súdržnosť pri používaní verejných finančných prostriedkov, znižujú administratívnu záťaž pre menšie orgány poskytujúce pomoc a urýchľujú realizáciu jednotlivých opatrení pomoci. Okrem toho sa štátom EZVO odporúča, aby na účely realizácie projektov širokopásmových sietí financovaných zo štátnej pomoci poskytli jednoznačné inštrukcie na centrálnej úrovni.

| 38. | Vnútroštátne regulačné orgány zohrávajú pri navrhovaní opatrenia štátnej pomoci na podporu širokopásmových sietí, ktoré by posilnilo hospodársku súťaž, mimoriadne dôležitú úlohu. Vnútroštátne regulačné orgány nadobudli technické a odborné znalosti vďaka kľúčovej úlohe, ktorú im ukladá sektorová regulácia (49). Majú najlepšie postavenie na to, aby podporili verejné orgány, pokiaľ ide o schémy štátnej pomoci, a malo by sa s nimi konzultovať určovanie cieľových oblastí. S vnútroštátnymi regulačnými orgánmi by sa malo konzultovať aj navrhovanie cien a podmienok veľkoobchodného prístupu a urovnanie sporov medzi záujemcami o prístup a prevádzkovateľom dotovanej infraštruktúry. Štátom EZVO sa odporúča, aby vnútroštátne regulačné orgány poskytli prostriedky, ktoré im umožnia vykonávať túto podpornú úlohu. V prípade potreby by štáty EZVO mali poskytnúť vhodný právny rámec pre účasť vnútroštátnych regulačných orgánov na projektoch štátnej pomoci na zavádzanie širokopásmových sietí. V súlade s najlepším postupom by mali vnútroštátne regulačné orgány pre miestne orgány vydať usmernenia, ktoré budú zahŕňať odporúčania týkajúce sa trhovej analýzy, prístupových produktov na veľkoobchodnej úrovni a zásady stanovovania cien a pritom zohľadňovať regulačný rámec pre elektronické komunikácie a súvisiace odporúčania vydané dozorným úradom (50). |
| --- | --- |

38.

Vnútroštátne regulačné orgány zohrávajú pri navrhovaní opatrenia štátnej pomoci na podporu širokopásmových sietí, ktoré by posilnilo hospodársku súťaž, mimoriadne dôležitú úlohu. Vnútroštátne regulačné orgány nadobudli technické a odborné znalosti vďaka kľúčovej úlohe, ktorú im ukladá sektorová regulácia (49). Majú najlepšie postavenie na to, aby podporili verejné orgány, pokiaľ ide o schémy štátnej pomoci, a malo by sa s nimi konzultovať určovanie cieľových oblastí. S vnútroštátnymi regulačnými orgánmi by sa malo konzultovať aj navrhovanie cien a podmienok veľkoobchodného prístupu a urovnanie sporov medzi záujemcami o prístup a prevádzkovateľom dotovanej infraštruktúry. Štátom EZVO sa odporúča, aby vnútroštátne regulačné orgány poskytli prostriedky, ktoré im umožnia vykonávať túto podpornú úlohu. V prípade potreby by štáty EZVO mali poskytnúť vhodný právny rámec pre účasť vnútroštátnych regulačných orgánov na projektoch štátnej pomoci na zavádzanie širokopásmových sietí. V súlade s najlepším postupom by mali vnútroštátne regulačné orgány pre miestne orgány vydať usmernenia, ktoré budú zahŕňať odporúčania týkajúce sa trhovej analýzy, prístupových produktov na veľkoobchodnej úrovni a zásady stanovovania cien a pritom zohľadňovať regulačný rámec pre elektronické komunikácie a súvisiace odporúčania vydané dozorným úradom (50).

| 39. | Okrem vnútroštátnych regulačných orgánov môžu užitočné poradenstvo poskytnúť aj vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže, predovšetkým v prípade veľkých rámcových schém, pomôcť pri vytváraní rovnakých podmienok pre uchádzajúcich sa prevádzkovateľov a zabrániť, aby sa neprimerane veľký podiel štátnych finančných prostriedkov pridelil jednému prevádzkovateľovi, čím by sa posilnilo jeho (pravdepodobne už aj tak dominantné) postavenie na trhu (51). Okrem vnútroštátnych regulačných orgánov zriaďujú niektoré štáty EHP národné kompetenčné centrá na pomoc malým miestnym úradom pri navrhovaní primeraných opatrení štátnej pomoci a zabezpečovaní jednotného uplatňovania pravidiel štátnej pomoci, ako je uvedené v týchto usmerneniach (52). |
| --- | --- |

39.

Okrem vnútroštátnych regulačných orgánov môžu užitočné poradenstvo poskytnúť aj vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže, predovšetkým v prípade veľkých rámcových schém, pomôcť pri vytváraní rovnakých podmienok pre uchádzajúcich sa prevádzkovateľov a zabrániť, aby sa neprimerane veľký podiel štátnych finančných prostriedkov pridelil jednému prevádzkovateľovi, čím by sa posilnilo jeho (pravdepodobne už aj tak dominantné) postavenie na trhu (51). Okrem vnútroštátnych regulačných orgánov zriaďujú niektoré štáty EHP národné kompetenčné centrá na pomoc malým miestnym úradom pri navrhovaní primeraných opatrení štátnej pomoci a zabezpečovaní jednotného uplatňovania pravidiel štátnej pomoci, ako je uvedené v týchto usmerneniach (52).

| 40. | Na to, aby bolo opatrenie správne navrhnuté, sa v teste vyváženosti ďalej vyžaduje, aby bola štátna pomoc vhodným politickým nástrojom na riešenie daného problému. V tejto súvislosti regulácia ex ante síce v mnohých prípadoch uľahčila zavádzanie širokopásmových sietí v mestských a hustejšie obývaných oblastiach, ale nemusí byť dostatočným nástrojom na umožnenie poskytovania širokopásmových služieb najmä v oblastiach s nedostatočnou dostupnosťou týchto služieb, kde je vlastná rentabilita investície nízka (53). Aj keď opatrenia na strane dopytu v prospech širokopásmových služieb (ako sú napríklad poukážky pre koncových užívateľov) môžu pomôcť pri rozširovaní širokopásmového pripojenia (54), nemôžu vždy vyriešiť nedostatočné poskytovanie širokopásmových služieb (55). V niektorých situáciách preto na prekonanie nedostatku širokopásmového pripojenia nemusí existovať žiadna alternatíva k financovaniu z verejných prostriedkov. Orgány poskytujúce pomoc by tiež mali zohľadniť (pre)rozdelenie spektra, od ktorého sa odvíja možné zavádzanie siete v cieľových oblastiach, čím sa môžu dosiahnuť ciele orgánov poskytujúcich pomoc aj bez poskytnutia priamych grantov. |
| --- | --- |

40.

Na to, aby bolo opatrenie správne navrhnuté, sa v teste vyváženosti ďalej vyžaduje, aby bola štátna pomoc vhodným politickým nástrojom na riešenie daného problému. V tejto súvislosti regulácia ex ante síce v mnohých prípadoch uľahčila zavádzanie širokopásmových sietí v mestských a hustejšie obývaných oblastiach, ale nemusí byť dostatočným nástrojom na umožnenie poskytovania širokopásmových služieb najmä v oblastiach s nedostatočnou dostupnosťou týchto služieb, kde je vlastná rentabilita investície nízka (53). Aj keď opatrenia na strane dopytu v prospech širokopásmových služieb (ako sú napríklad poukážky pre koncových užívateľov) môžu pomôcť pri rozširovaní širokopásmového pripojenia (54), nemôžu vždy vyriešiť nedostatočné poskytovanie širokopásmových služieb (55). V niektorých situáciách preto na prekonanie nedostatku širokopásmového pripojenia nemusí existovať žiadna alternatíva k financovaniu z verejných prostriedkov. Orgány poskytujúce pomoc by tiež mali zohľadniť (pre)rozdelenie spektra, od ktorého sa odvíja možné zavádzanie siete v cieľových oblastiach, čím sa môžu dosiahnuť ciele orgánov poskytujúcich pomoc aj bez poskytnutia priamych grantov.

4.   Existencia stimulačného účinku

| 41. | Pokiaľ ide o stimulačný účinok opatrenia, treba preskúmať, či by sa príslušná investícia do širokopásmových sietí neuskutočnila v rovnakom časovom rámci bez štátnej pomoci. V prípade, že prevádzkovateľovi vyplýva určitá povinnosť pokryť cieľovú oblasť (56), nemusí byť oprávnený na štátnu pomoc, lebo táto pomoc pravdepodobne nebude mať stimulačný účinok. |
| --- | --- |

41.

Pokiaľ ide o stimulačný účinok opatrenia, treba preskúmať, či by sa príslušná investícia do širokopásmových sietí neuskutočnila v rovnakom časovom rámci bez štátnej pomoci. V prípade, že prevádzkovateľovi vyplýva určitá povinnosť pokryť cieľovú oblasť (56), nemusí byť oprávnený na štátnu pomoc, lebo táto pomoc pravdepodobne nebude mať stimulačný účinok.

5.   Pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum

| 42. | Pri posudzovaní primeranosti notifikovaných oznámení dozorný úrad zdôrazní celý rad podmienok potrebných na minimalizáciu súvisiacej štátnej pomoci a prípadných narušení hospodárskej súťaže, ako je podrobnejšie vysvetlené v ďalších oddieloch. |
| --- | --- |

42.

Pri posudzovaní primeranosti notifikovaných oznámení dozorný úrad zdôrazní celý rad podmienok potrebných na minimalizáciu súvisiacej štátnej pomoci a prípadných narušení hospodárskej súťaže, ako je podrobnejšie vysvetlené v ďalších oddieloch.

6.   Obmedzené negatívne účinky

| 43. | Zmena správania príjemcu z dôvodu pomoci môže mať však negatívne účinky na hospodársku súťaž a obchod. Mieru narušenia hospodárskej súťaže možno posúdiť z hľadiska vplyvu na konkurentov. Ak majú konkurenti pocit poklesu ziskovosti počiatočnej investície v dôsledku poskytnutia pomoci, môžu sa rozhodnúť obmedziť vlastné budúce investície, či dokonca úplne opustiť trh (57). Ak možno ďalej vychádzať z toho, že v prípade príjemcu pomoci vybraného na základe súťažného konania ide pravdepodobne o podnik, ktorý už má dominantné postavenie na trhu alebo sa môžu stať dominantným v dôsledku investícií zo strany štátu, opatrenie pomoci by mohlo oslabiť konkurenčný tlak, ktorý môžu vyvíjať konkurenti. Okrem toho, ak opatrenie štátnej pomoci alebo s ním spojené podmienky (vrátane metódy financovania, ak táto je podstatnou súčasťou opatrenia) predstavujú neoddeliteľné porušenie právnych predpisov EHP, nemožno pomoc vyhlásiť za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP (58). |
| --- | --- |

43.

Zmena správania príjemcu z dôvodu pomoci môže mať však negatívne účinky na hospodársku súťaž a obchod. Mieru narušenia hospodárskej súťaže možno posúdiť z hľadiska vplyvu na konkurentov. Ak majú konkurenti pocit poklesu ziskovosti počiatočnej investície v dôsledku poskytnutia pomoci, môžu sa rozhodnúť obmedziť vlastné budúce investície, či dokonca úplne opustiť trh (57). Ak možno ďalej vychádzať z toho, že v prípade príjemcu pomoci vybraného na základe súťažného konania ide pravdepodobne o podnik, ktorý už má dominantné postavenie na trhu alebo sa môžu stať dominantným v dôsledku investícií zo strany štátu, opatrenie pomoci by mohlo oslabiť konkurenčný tlak, ktorý môžu vyvíjať konkurenti. Okrem toho, ak opatrenie štátnej pomoci alebo s ním spojené podmienky (vrátane metódy financovania, ak táto je podstatnou súčasťou opatrenia) predstavujú neoddeliteľné porušenie právnych predpisov EHP, nemožno pomoc vyhlásiť za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP (58).

7.   Transparentnosť

| 44. | Pomoc sa prideľuje transparentným spôsobom; Najmä sa musí zabezpečiť, aby štáty EZVO, hospodárske subjekty, zainteresovaná verejnosť a dozorný úrad mali nesťažený prístup ku všetkým príslušným rozhodnutiam a informáciám, ktoré sa týkajú poskytnutej pomoci. Podrobné informácie týkajúce sa požiadaviek na transparentnosť sa uvádzajú v bode (74). |
| --- | --- |

44.

Pomoc sa prideľuje transparentným spôsobom; Najmä sa musí zabezpečiť, aby štáty EZVO, hospodárske subjekty, zainteresovaná verejnosť a dozorný úrad mali nesťažený prístup ku všetkým príslušným rozhodnutiam a informáciám, ktoré sa týkajú poskytnutej pomoci. Podrobné informácie týkajúce sa požiadaviek na transparentnosť sa uvádzajú v bode (74).

8.   Všeobecné overenie vyváženosti a podmienky zlučiteľnosti s cieľom obmedziť narušenie hospodárskej súťaže

| 45. | Dôsledne navrhnutá schéma štátnej pomoci pre širokopásmové siete by mala zabezpečiť, že celkové vyváženie účinkov opatrenia bude pozitívne. |
| --- | --- |

45.

Dôsledne navrhnutá schéma štátnej pomoci pre širokopásmové siete by mala zabezpečiť, že celkové vyváženie účinkov opatrenia bude pozitívne.

| 46. | V tejto súvislosti možno účinok opatrenia štátnej pomoci charakterizovať ako zmenu činnosti v porovnaní so situáciou, ktorá by nastala, keby pomoc nebola poskytnutá. Pozitívne účinky pomoci priamo súvisia so zmenou správania príjemcu pomoci. Táto zmena by mala umožniť dosiahnutie želaného cieľa spoločného záujmu. V sektore širokopásmových sietí vedie pomoc k zavedeniu novej infraštruktúry, ktorá by sa inak nevybudovala, čo prináša na trh ďalšie kapacity a rýchlosť, ako aj nižšie ceny, väčší výber pre spotrebiteľov, vyššiu kvalitu a inovácie. To by malo za následok aj lepší prístup zákazníkov k zdrojom online a spolu so zvýšenou ochranou zákazníkov v tejto oblasti to môže stimulovať rast dopytu. |
| --- | --- |

46.

V tejto súvislosti možno účinok opatrenia štátnej pomoci charakterizovať ako zmenu činnosti v porovnaní so situáciou, ktorá by nastala, keby pomoc nebola poskytnutá. Pozitívne účinky pomoci priamo súvisia so zmenou správania príjemcu pomoci. Táto zmena by mala umožniť dosiahnutie želaného cieľa spoločného záujmu. V sektore širokopásmových sietí vedie pomoc k zavedeniu novej infraštruktúry, ktorá by sa inak nevybudovala, čo prináša na trh ďalšie kapacity a rýchlosť, ako aj nižšie ceny, väčší výber pre spotrebiteľov, vyššiu kvalitu a inovácie. To by malo za následok aj lepší prístup zákazníkov k zdrojom online a spolu so zvýšenou ochranou zákazníkov v tejto oblasti to môže stimulovať rast dopytu.

| 47. | Dotovaná sieť by mala byť schopná zabezpečiť „zásadnú zmenu“ v oblasti dostupnosti širokopásmového pripojenia. Zásadnú zmenu možno preukázať, ak v dôsledku štátnej intervencie i) vybratý uchádzač uskutoční značné nové investície do širokopásmových sietí (59), a ii) dotovaná infraštruktúra prinesie na trh nové dôležité možnosti, pokiaľ ide o dostupnosť a kapacitu širokopásmových služieb (60), rýchlosti a hospodársku súťaž (61). Zásadná zmena sa dá porovnať s rozvojom existujúcej, ako aj konkrétne plánovanej siete. |
| --- | --- |

47.

Dotovaná sieť by mala byť schopná zabezpečiť „zásadnú zmenu“ v oblasti dostupnosti širokopásmového pripojenia. Zásadnú zmenu možno preukázať, ak v dôsledku štátnej intervencie i) vybratý uchádzač uskutoční značné nové investície do širokopásmových sietí (59), a ii) dotovaná infraštruktúra prinesie na trh nové dôležité možnosti, pokiaľ ide o dostupnosť a kapacitu širokopásmových služieb (60), rýchlosti a hospodársku súťaž (61). Zásadná zmena sa dá porovnať s rozvojom existujúcej, ako aj konkrétne plánovanej siete.

| 48. | S cieľom zabezpečiť minimalizáciu negatívnych účinkoch na hospodársku súťaž je pri navrhovaní opatrenia pomoci navyše potrebné splniť množstvo podmienok, ako je ďalej uvedené v oddiele 3.4. |
| --- | --- |

48.

S cieľom zabezpečiť minimalizáciu negatívnych účinkoch na hospodársku súťaž je pri navrhovaní opatrenia pomoci navyše potrebné splniť množstvo podmienok, ako je ďalej uvedené v oddiele 3.4.

| 49. | Aby sa ďalej zabezpečilo, že narušenie hospodárskej súťaže je obmedzené, dozorný úrad môže vyžadovať, že určité schémy budú časovo obmedzené (zvyčajne na štyri roky alebo menej) a budú podliehať hodnoteniu s cieľom overiť i) splnenie predpokladov a podmienok, na základe ktorých boli vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom; ii) účinnosť opatrenia pomoci na základe vopred stanovených cieľov; iii) jeho vplyv na trhy a hospodársku súťaž, aby sa zaručilo, že počas trvania schémy pomoci nevzniknú žiadne nežiaduce rušivé účinky, ktoré by boli v rozpore so záujmami EHP (62). Vzhľadom na jeho ciele a aby nevznikla neprimeranú záťaž pre štáty EZVO a menšie projekty pomoci, uplatňuje sa toto hodnotenie len na vnútroštátne schémy pomoci a schémy pomoci s veľkým rozpočtom obsahujúce nové vlastnosti, alebo ak možno predpokladať významné zmeny v oblasti trhu, technológií alebo regulácie. Hodnotenie vykonáva odborník nezávislý od štátneho orgánu poskytujúceho pomoc na základe spoločnej metodiky (63) a toto hodnotenie sa zverejní. Hodnotenie sa včas predloží dozorný úrad, aby ho mohla posúdiť a prípadne predĺžiť opatrenie pomoci, a v každom prípade pri uplynutí platnosti programu. Presný rozsah a metódy hodnotenia sa vymedzujú v schvaľovacom rozhodnutí opatrenia pomoci. Pri každom ďalšom opatrení pomoci s podobným cieľom sa zohľadnia výsledky tohto hodnotenia. |
| --- | --- |

49.

Aby sa ďalej zabezpečilo, že narušenie hospodárskej súťaže je obmedzené, dozorný úrad môže vyžadovať, že určité schémy budú časovo obmedzené (zvyčajne na štyri roky alebo menej) a budú podliehať hodnoteniu s cieľom overiť i) splnenie predpokladov a podmienok, na základe ktorých boli vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom; ii) účinnosť opatrenia pomoci na základe vopred stanovených cieľov; iii) jeho vplyv na trhy a hospodársku súťaž, aby sa zaručilo, že počas trvania schémy pomoci nevzniknú žiadne nežiaduce rušivé účinky, ktoré by boli v rozpore so záujmami EHP (62). Vzhľadom na jeho ciele a aby nevznikla neprimeranú záťaž pre štáty EZVO a menšie projekty pomoci, uplatňuje sa toto hodnotenie len na vnútroštátne schémy pomoci a schémy pomoci s veľkým rozpočtom obsahujúce nové vlastnosti, alebo ak možno predpokladať významné zmeny v oblasti trhu, technológií alebo regulácie. Hodnotenie vykonáva odborník nezávislý od štátneho orgánu poskytujúceho pomoc na základe spoločnej metodiky (63) a toto hodnotenie sa zverejní. Hodnotenie sa včas predloží dozorný úrad, aby ho mohla posúdiť a prípadne predĺžiť opatrenie pomoci, a v každom prípade pri uplynutí platnosti programu. Presný rozsah a metódy hodnotenia sa vymedzujú v schvaľovacom rozhodnutí opatrenia pomoci. Pri každom ďalšom opatrení pomoci s podobným cieľom sa zohľadnia výsledky tohto hodnotenia.

| 50. | Ak sa pri overení vyváženosti ukáže, že negatívne účinky prevyšujú výhody, dozorný úrad môže pomoc zakázať alebo požadovať prijatie opatrení na nápravu, ktoré by sa týkali samotného návrhu pomoci alebo škodlivého účinku, ktorý má pomoc na hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

50.

Ak sa pri overení vyváženosti ukáže, že negatívne účinky prevyšujú výhody, dozorný úrad môže pomoc zakázať alebo požadovať prijatie opatrení na nápravu, ktoré by sa týkali samotného návrhu pomoci alebo škodlivého účinku, ktorý má pomoc na hospodársku súťaž.

3.   POSÚDENIE ŠTÁTNEJ POMOCI V OBLASTI ŠIROKOPÁSMOVÉHO PRIPOJENIA

3.1.   Druhy širokopásmových sietí

| 51. | Na účely posúdenia štátnej pomoci tieto usmernenia rozlišujú medzi základnými sieťami a sieťami NGA. |
| --- | --- |

51.

Na účely posúdenia štátnej pomoci tieto usmernenia rozlišujú medzi základnými sieťami a sieťami NGA.

| 52. | Rôzne technologické platformy možno považovať za základné širokopásmové siete vrátane asymetrických digitálnych prípojok (až do sietí ADSL2+), nevylepšeného káblového systému (napr. DOCSIS 2.0), mobilných sietí tretej generácie (UMTS) a satelitných systémov. |
| --- | --- |

52.

Rôzne technologické platformy možno považovať za základné širokopásmové siete vrátane asymetrických digitálnych prípojok (až do sietí ADSL2+), nevylepšeného káblového systému (napr. DOCSIS 2.0), mobilných sietí tretej generácie (UMTS) a satelitných systémov.

| 53. | V súčasnom štádiu trhového a technického rozvoja (64) sú sieťami NGA prístupové siete, ktoré úplne alebo čiastočne závisia od optických prvkov (65) a ktoré sú schopné poskytovať služby širokopásmového prístupu s vylepšenými vlastnosťami v porovnaní s existujúcimi základnými širokopásmovými sieťami (66). |
| --- | --- |

53.

V súčasnom štádiu trhového a technického rozvoja (64) sú sieťami NGA prístupové siete, ktoré úplne alebo čiastočne závisia od optických prvkov (65) a ktoré sú schopné poskytovať služby širokopásmového prístupu s vylepšenými vlastnosťami v porovnaní s existujúcimi základnými širokopásmovými sieťami (66).

| 54. | Siete NGA majú minimálne tieto vlastnosti: i) poskytujú predplatiteľovi služby spoľahlivo a pri veľmi vysokých rýchlostiach prostredníctvom optických backhaulových sietí (alebo ekvivalentnej technológie), ktoré sa nachádzajú dostatočne blízko k priestorom užívateľa, čím sa zabezpečí poskytovanie pri veľmi vysokých rýchlostiach; ii) podporujú rôzne rozšírené digitálne služby vrátane služieb smerovaných na všetky IP a iii) majú podstatne vyššie rýchlosti načítavania (v porovnaní so základnými širokopásmovými sieťami). Za súčasného stavu v oblasti vývoja trhov a technológií sú siete NGA: i) siete umožňujúce prístup na báze optických vlákien (FTTx) (67); ii) rozšírené modernizované káblové siete (68) a iii) niektoré rozšírené bezdrôtové prístupové siete schopné predplatiteľovi poskytovať spoľahlivé vysoké rýchlosti (69). |
| --- | --- |

54.

Siete NGA majú minimálne tieto vlastnosti: i) poskytujú predplatiteľovi služby spoľahlivo a pri veľmi vysokých rýchlostiach prostredníctvom optických backhaulových sietí (alebo ekvivalentnej technológie), ktoré sa nachádzajú dostatočne blízko k priestorom užívateľa, čím sa zabezpečí poskytovanie pri veľmi vysokých rýchlostiach; ii) podporujú rôzne rozšírené digitálne služby vrátane služieb smerovaných na všetky IP a iii) majú podstatne vyššie rýchlosti načítavania (v porovnaní so základnými širokopásmovými sieťami). Za súčasného stavu v oblasti vývoja trhov a technológií sú siete NGA: i) siete umožňujúce prístup na báze optických vlákien (FTTx) (67); ii) rozšírené modernizované káblové siete (68) a iii) niektoré rozšírené bezdrôtové prístupové siete schopné predplatiteľovi poskytovať spoľahlivé vysoké rýchlosti (69).

| 55. | Je dôležité mať na pamäti, že z dlhodobejšieho hľadiska sa očakáva, že siete NGA nebudú len modernizovať existujúce základné širokopásmové siete, ale úplne ich nahradia. Keďže siete NGA potrebujú odlišnú architektúru ponúkajúcu podstatne lepšiu kvalitu širokopásmových služieb ako dnešné siete a poskytujú viaceré služby, ktoré dnešné širokopásmové siete nepodporujú, je pravdepodobné, že v budúcnosti vzniknú výrazné rozdiely medzi oblasťami, ktoré budú pokryté sieťami NGA a tými, ktoré pokryté nebudú (70). |
| --- | --- |

55.

Je dôležité mať na pamäti, že z dlhodobejšieho hľadiska sa očakáva, že siete NGA nebudú len modernizovať existujúce základné širokopásmové siete, ale úplne ich nahradia. Keďže siete NGA potrebujú odlišnú architektúru ponúkajúcu podstatne lepšiu kvalitu širokopásmových služieb ako dnešné siete a poskytujú viaceré služby, ktoré dnešné širokopásmové siete nepodporujú, je pravdepodobné, že v budúcnosti vzniknú výrazné rozdiely medzi oblasťami, ktoré budú pokryté sieťami NGA a tými, ktoré pokryté nebudú (70).

| 56. | Štáty EZVO sa môžu slobodne rozhodnúť, akú podobu bude mať ich intervencia, pod podmienkou, že bude v súlade s pravidlami poskytovania štátnej pomoci. V niektorých prípadoch sa štáty EZVO môžu rozhodnúť financovať tzv. prístupové siete novej generácie (NGN – next generation networks), t. j. siete na prenos signálu (backhaulové siete), ktoré nepokrývajú koncového užívateľa. Backhaulové siete sú nevyhnutným predpokladom, aby mohli maloobchodní telekomunikační prevádzkovatelia poskytovať prístupové služby koncovým užívateľom. Tieto typy sietí sú schopné podporovať obidva druhy sietí, základné aj NGA (71): je na (investičnom) rozhodnutí telekomunikačných operátorov, ktorý druh infraštruktúry „poslednej míle“ si želajú pripojiť na backhaulovú sieť (72). Verejné orgány sa môžu rozhodnúť, že vykonajú len stavebno-inžinierske práce (napríklad výkopy na verejných miestach, výstavba káblovodov) s cieľom umožniť a urýchliť zavedenie zo strany prevádzkovateľov, ktorí majú na starosti svoje vlastné sieťové prvky. Okrem toho, v prípade vhodnosti môžu verejné orgány zohľadniť aj satelitné riešenia. |
| --- | --- |

56.

Štáty EZVO sa môžu slobodne rozhodnúť, akú podobu bude mať ich intervencia, pod podmienkou, že bude v súlade s pravidlami poskytovania štátnej pomoci. V niektorých prípadoch sa štáty EZVO môžu rozhodnúť financovať tzv. prístupové siete novej generácie (NGN – next generation networks), t. j. siete na prenos signálu (backhaulové siete), ktoré nepokrývajú koncového užívateľa. Backhaulové siete sú nevyhnutným predpokladom, aby mohli maloobchodní telekomunikační prevádzkovatelia poskytovať prístupové služby koncovým užívateľom. Tieto typy sietí sú schopné podporovať obidva druhy sietí, základné aj NGA (71): je na (investičnom) rozhodnutí telekomunikačných operátorov, ktorý druh infraštruktúry „poslednej míle“ si želajú pripojiť na backhaulovú sieť (72). Verejné orgány sa môžu rozhodnúť, že vykonajú len stavebno-inžinierske práce (napríklad výkopy na verejných miestach, výstavba káblovodov) s cieľom umožniť a urýchliť zavedenie zo strany prevádzkovateľov, ktorí majú na starosti svoje vlastné sieťové prvky. Okrem toho, v prípade vhodnosti môžu verejné orgány zohľadniť aj satelitné riešenia.

3.2.   Rozlišovanie medzi bielymi, šedými a čiernymi oblasťami v prípade základných širokopásmových sietí

| 57. | Pri posudzovaní zlyhania trhu a cieľov rovnosti možno rozlišovať druhy oblastí, do ktorých môže smerovať pomoc. Tento rozdiel je vysvetlený v nasledujúcich oddieloch. Pri vymedzení cieľových oblastí, ak sa štátna intervencia obmedzuje na backhaulovú časť siete, pri posudzovaní štátnej pomoci sa do úvahy vezme situácia na backhaulových trhoch, ako aj na prístupových trhoch (73). |
| --- | --- |

57.

Pri posudzovaní zlyhania trhu a cieľov rovnosti možno rozlišovať druhy oblastí, do ktorých môže smerovať pomoc. Tento rozdiel je vysvetlený v nasledujúcich oddieloch. Pri vymedzení cieľových oblastí, ak sa štátna intervencia obmedzuje na backhaulovú časť siete, pri posudzovaní štátnej pomoci sa do úvahy vezme situácia na backhaulových trhoch, ako aj na prístupových trhoch (73).

| 58. | Rôzne štandardy na odôvodnenie štátnych intervencií v týchto zemepisných oblastiach sú uvedené ďalej. |
| --- | --- |

58.

Rôzne štandardy na odôvodnenie štátnych intervencií v týchto zemepisných oblastiach sú uvedené ďalej.

| 59. | Na účely určenia zemepisných oblastí ako bielych, šedých alebo čiernych podľa vysvetlenia nižšie musí orgán poskytujúci pomoc určiť, či v cieľovej oblasti existujú širokopásmové infraštruktúry. S cieľom ďalej zabezpečiť, aby štátna intervencia nenarúšala súkromné investície, by orgány poskytujúce pomoc mali tiež overiť, či majú súkromní investori konkrétne plány na vývoj vlastnej infraštruktúry v blízkej budúcnosti. Pod pojmom „blízka budúcnosť“ sa rozumie doba troch rokov (74). Ak orgán poskytujúci pomoc stanoví dlhší časový rámec na zavedenie dotovanej infraštruktúry, mal by sa ten istý rámec použiť na posúdenie existencie investičných plánov komerčných prevádzkovateľov. |
| --- | --- |

59.

Na účely určenia zemepisných oblastí ako bielych, šedých alebo čiernych podľa vysvetlenia nižšie musí orgán poskytujúci pomoc určiť, či v cieľovej oblasti existujú širokopásmové infraštruktúry. S cieľom ďalej zabezpečiť, aby štátna intervencia nenarúšala súkromné investície, by orgány poskytujúce pomoc mali tiež overiť, či majú súkromní investori konkrétne plány na vývoj vlastnej infraštruktúry v blízkej budúcnosti. Pod pojmom „blízka budúcnosť“ sa rozumie doba troch rokov (74). Ak orgán poskytujúci pomoc stanoví dlhší časový rámec na zavedenie dotovanej infraštruktúry, mal by sa ten istý rámec použiť na posúdenie existencie investičných plánov komerčných prevádzkovateľov.

| 60. | S cieľom overiť, že neexistujú žiadni súkromní investori, ktorí by v blízkej budúcnosti zaviedli vlastnú infraštruktúru, by mal orgán poskytujúci pomoc zverejniť zhrnutie plánovaného opatrenia pomoci a vyzvať zainteresované strany na predloženie pripomienok. |
| --- | --- |

60.

S cieľom overiť, že neexistujú žiadni súkromní investori, ktorí by v blízkej budúcnosti zaviedli vlastnú infraštruktúru, by mal orgán poskytujúci pomoc zverejniť zhrnutie plánovaného opatrenia pomoci a vyzvať zainteresované strany na predloženie pripomienok.

| 61. | Existuje riziko, že obyčajné „vyjadrenie záujmu“ zo strany súkromného investora oddiali poskytovanie širokopásmových služieb v cieľovej oblasti, lebo ak sa potom takéto investície nezrealizujú, štátna intervencia sa tiež pozastaví. Orgán poskytujúci pomoc by preto mohol pred odložením štátnej intervencie vyžadovať od súkromného investora určité záväzky. Tieto záväzky by mali zabezpečiť uskutočnenie významného pokroku v oblasti pokrytia počas doby troch rokov alebo dlhšieho obdobia predpokladaného pre podporovanú investíciu. Ďalej môže od príslušného prevádzkovateľa požadovať uzavretie príslušnej zmluvy, v ktorej sa stanovia záväzky v oblasti zavedenia. Táto zmluva by mohla predvídať celý rad „medzníkov“, ktoré by sa mali dosiahnuť počas doby troch rokov (75) a vykazovanie dosiahnutého pokroku. Ak sa medzník nedosiahne, orgán poskytujúci pomoc môže potom pokračovať v plánoch štátnych intervencií. Toto pravidlo sa uplatňuje na základné siete, ako aj siete NGA. |
| --- | --- |

61.

Existuje riziko, že obyčajné „vyjadrenie záujmu“ zo strany súkromného investora oddiali poskytovanie širokopásmových služieb v cieľovej oblasti, lebo ak sa potom takéto investície nezrealizujú, štátna intervencia sa tiež pozastaví. Orgán poskytujúci pomoc by preto mohol pred odložením štátnej intervencie vyžadovať od súkromného investora určité záväzky. Tieto záväzky by mali zabezpečiť uskutočnenie významného pokroku v oblasti pokrytia počas doby troch rokov alebo dlhšieho obdobia predpokladaného pre podporovanú investíciu. Ďalej môže od príslušného prevádzkovateľa požadovať uzavretie príslušnej zmluvy, v ktorej sa stanovia záväzky v oblasti zavedenia. Táto zmluva by mohla predvídať celý rad „medzníkov“, ktoré by sa mali dosiahnuť počas doby troch rokov (75) a vykazovanie dosiahnutého pokroku. Ak sa medzník nedosiahne, orgán poskytujúci pomoc môže potom pokračovať v plánoch štátnych intervencií. Toto pravidlo sa uplatňuje na základné siete, ako aj siete NGA.

3.2.1.   „Biele oblasti“: podpora teritoriálnej súdržnosti a cieľov hospodárskeho rozvoja

| 62. | „Biele oblasti“ sú tie, v ktorých neexistuje žiadna širokopásmová infraštruktúra a je málo pravdepodobné, že by tam vznikla v blízkej budúcnosti. Dozorný úrad preto uznáva, že pridelením finančnej podpory na poskytovanie širokopásmových služieb v oblastiach, kde širokopásmové pripojenie nie je zatiaľ k dispozícii, štáty EZVO sledujú skutočné ciele súdržnosti a hospodárskeho rozvoja, a preto je ich intervencia pravdepodobne v súlade so spoločným záujmom, za predpokladu, že podmienky stanovené ďalej v oddiele 3.4 sú splnené (76). |
| --- | --- |

62.

„Biele oblasti“ sú tie, v ktorých neexistuje žiadna širokopásmová infraštruktúra a je málo pravdepodobné, že by tam vznikla v blízkej budúcnosti. Dozorný úrad preto uznáva, že pridelením finančnej podpory na poskytovanie širokopásmových služieb v oblastiach, kde širokopásmové pripojenie nie je zatiaľ k dispozícii, štáty EZVO sledujú skutočné ciele súdržnosti a hospodárskeho rozvoja, a preto je ich intervencia pravdepodobne v súlade so spoločným záujmom, za predpokladu, že podmienky stanovené ďalej v oddiele 3.4 sú splnené (76).

3.2.2.   „Šedé oblasti“: potreba podrobnejšieho posúdenia

| 63. | „Šedé oblasti“ sú oblasti, kde je prítomný jeden prevádzkovateľ siete a je nepravdepodobné, že by v blízkej budúcnosti vznikla nová sieť (77). Samotná existencia jedného prevádzkovateľa (78) siete nevyhnutne neznamená, že neexistuje žiadne zlyhanie trhu alebo problém so súdržnosťou. Ak má daný prevádzkovateľ trhovú silu (monopolné postavenie), tak ponuka služieb, čo sa týka pomeru medzi cenou a kvalitou, nemusí byť pre občana optimálna. Určitým kategóriám užívateľov nemusia byť poskytované dostatočné služby alebo, pri neexistencii regulovaných sadzieb pre veľkoobchodný prístup, maloobchodné ceny môžu byť vyššie ako ceny účtované za rovnaké služby ponúkané v konkurenčnejších, ale inak porovnateľných oblastiach alebo regiónoch krajiny. Ak sú okrem toho len malé vyhliadky, že by na trh vstúpili alternatívni prevádzkovatelia, financovanie alternatívnej infraštruktúry by mohlo byť vhodným opatrením (79). |
| --- | --- |

63.

„Šedé oblasti“ sú oblasti, kde je prítomný jeden prevádzkovateľ siete a je nepravdepodobné, že by v blízkej budúcnosti vznikla nová sieť (77). Samotná existencia jedného prevádzkovateľa (78) siete nevyhnutne neznamená, že neexistuje žiadne zlyhanie trhu alebo problém so súdržnosťou. Ak má daný prevádzkovateľ trhovú silu (monopolné postavenie), tak ponuka služieb, čo sa týka pomeru medzi cenou a kvalitou, nemusí byť pre občana optimálna. Určitým kategóriám užívateľov nemusia byť poskytované dostatočné služby alebo, pri neexistencii regulovaných sadzieb pre veľkoobchodný prístup, maloobchodné ceny môžu byť vyššie ako ceny účtované za rovnaké služby ponúkané v konkurenčnejších, ale inak porovnateľných oblastiach alebo regiónoch krajiny. Ak sú okrem toho len malé vyhliadky, že by na trh vstúpili alternatívni prevádzkovatelia, financovanie alternatívnej infraštruktúry by mohlo byť vhodným opatrením (79).

| 64. | Na druhej strane v oblastiach, kde už je prítomný jeden prevádzkovateľ širokopásmovej siete, by dotácie na vybudovanie alternatívnej siete mohli narušiť dynamiku trhu. Preto možno štátnu podporu na zavedenie širokopásmových sietí v „šedých“ oblastiach odôvodniť iba vtedy, keď sa dá jednoznačne preukázať pretrvávajúce zlyhanie trhu. Na tento účel bude potrebná podrobnejšia analýza a dôkladné posúdenie zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

64.

Na druhej strane v oblastiach, kde už je prítomný jeden prevádzkovateľ širokopásmovej siete, by dotácie na vybudovanie alternatívnej siete mohli narušiť dynamiku trhu. Preto možno štátnu podporu na zavedenie širokopásmových sietí v „šedých“ oblastiach odôvodniť iba vtedy, keď sa dá jednoznačne preukázať pretrvávajúce zlyhanie trhu. Na tento účel bude potrebná podrobnejšia analýza a dôkladné posúdenie zlučiteľnosti.

| 65. | Šedé oblasti by mohli byť oprávnené na štátnu podporu za predpokladu, že sú splnené podmienky zlučiteľnosti uvedené v oddiele 3.4, ak sa preukáže, že i) sa neponúkajú žiadne cenovo dostupné alebo primerané služby, ktoré by spĺňali potreby občanov alebo podnikových užívateľov (80) a že ii) na účely dosiahnutia rovnakých cieľov nie sú k dispozícii opatrenia, ktoré by menej narúšali hospodársku súťaž (vrátane regulácie ex ante). |
| --- | --- |

65.

Šedé oblasti by mohli byť oprávnené na štátnu podporu za predpokladu, že sú splnené podmienky zlučiteľnosti uvedené v oddiele 3.4, ak sa preukáže, že i) sa neponúkajú žiadne cenovo dostupné alebo primerané služby, ktoré by spĺňali potreby občanov alebo podnikových užívateľov (80) a že ii) na účely dosiahnutia rovnakých cieľov nie sú k dispozícii opatrenia, ktoré by menej narúšali hospodársku súťaž (vrátane regulácie ex ante).

| 66. | Na preukázanie bodov i) a ii) dozorný úrad posúdi najmä, či:






  a) | celkové podmienky na trhu sú primerané, okrem iného preskúmaním úrovne súčasných cien za širokopásmové služby, typu služieb ponúkaných koncovým užívateľom (domácnostiam i podnikom) a podmienok s nimi súvisiacich; |
| --- | --- | --- |

66.

Na preukázanie bodov i) a ii) dozorný úrad posúdi najmä, či:

a)

celkové podmienky na trhu sú primerané, okrem iného preskúmaním úrovne súčasných cien za širokopásmové služby, typu služieb ponúkaných koncovým užívateľom (domácnostiam i podnikom) a podmienok s nimi súvisiacich;

| b) | sa pri neexistencii regulácie ex ante zo strany vnútroštátnych regulačných orgánov tretím stranám ponúka efektívny prístup do siete alebo či podmienky prístupu vedú k účinnej hospodárskej súťaži; |
| --- | --- |

b)

sa pri neexistencii regulácie ex ante zo strany vnútroštátnych regulačných orgánov tretím stranám ponúka efektívny prístup do siete alebo či podmienky prístupu vedú k účinnej hospodárskej súťaži;

| c) | celkové prekážky vstupu neznemožňujú prípadný vstup prevádzkovateľov elektronických komunikácií (81) a |
| --- | --- |

c)

celkové prekážky vstupu neznemožňujú prípadný vstup prevádzkovateľov elektronických komunikácií (81) a

| d) | prípadné prijaté opatrenia alebo nápravné opatrenia uložené existujúcemu poskytovateľovi siete príslušným vnútroštátnym regulačným orgánom alebo orgánom na ochranu hospodárskej súťaže dokázali odstrániť tieto problémy. |
| --- | --- |

d)

prípadné prijaté opatrenia alebo nápravné opatrenia uložené existujúcemu poskytovateľovi siete príslušným vnútroštátnym regulačným orgánom alebo orgánom na ochranu hospodárskej súťaže dokázali odstrániť tieto problémy.

| 67. | Test kompatibility opísaný v oddiele 3.4 sa uskutoční len pre šedé oblasti, ktoré spĺňajú uvedené kritériá oprávnenosti. |
| --- | --- |

67.

Test kompatibility opísaný v oddiele 3.4 sa uskutoční len pre šedé oblasti, ktoré spĺňajú uvedené kritériá oprávnenosti.

3.2.3.   „Čierne oblasti“: nie je potrebná žiadna štátna intervencia

| 68. | Keď sú alebo v blízkej budúcnosti budú v určitej geografickej zóne prítomné aspoň dve základné širokopásmové siete rôznych prevádzkovateľov a širokopásmové služby sa poskytujú za konkurenčných podmienok (hospodárska súťaž medzi infraštruktúrami (82)), možno predpokladať, že neexistuje žiadne zlyhanie trhu. Preto jestvuje len veľmi malý priestor na to, aby štátna intervencia priniesla ďalšie výhody. Naopak, štátna podpora na financovanie vybudovania ďalšej širokopásmovej siete s porovnateľnými vymoženosťami bude mať v zásade za následok neprijateľné narušenie hospodárskej súťaže a vytlačenie súkromných investorov. Preto pri neexistencii jasne preukázateľného zlyhania trhu dozorný úrad posúdi opatrenia na financovanie zavedenia ďalšej širokopásmovej infraštruktúry v „čiernej zóne“ negatívne (83). |
| --- | --- |

68.

Keď sú alebo v blízkej budúcnosti budú v určitej geografickej zóne prítomné aspoň dve základné širokopásmové siete rôznych prevádzkovateľov a širokopásmové služby sa poskytujú za konkurenčných podmienok (hospodárska súťaž medzi infraštruktúrami (82)), možno predpokladať, že neexistuje žiadne zlyhanie trhu. Preto jestvuje len veľmi malý priestor na to, aby štátna intervencia priniesla ďalšie výhody. Naopak, štátna podpora na financovanie vybudovania ďalšej širokopásmovej siete s porovnateľnými vymoženosťami bude mať v zásade za následok neprijateľné narušenie hospodárskej súťaže a vytlačenie súkromných investorov. Preto pri neexistencii jasne preukázateľného zlyhania trhu dozorný úrad posúdi opatrenia na financovanie zavedenia ďalšej širokopásmovej infraštruktúry v „čiernej zóne“ negatívne (83).

3.3.   Rozlíšenie medzi bielymi, šedými a čiernymi oblasťami pri sieťach NGA

| 69. | Rozlíšenie vykonané v oddiele 3.2 medzi „bielymi“, „šedými“ a „čiernymi“ oblasťami je relevantné aj pre posúdenie, či štátna pomoc na zavádzanie sietí NGA je zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

69.

Rozlíšenie vykonané v oddiele 3.2 medzi „bielymi“, „šedými“ a „čiernymi“ oblasťami je relevantné aj pre posúdenie, či štátna pomoc na zavádzanie sietí NGA je zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. c).

| 70. | V súčasnosti vďaka modernizácii aktívneho vybavenia môžu niektoré moderné základné širokopásmové siete podporovať aj niektoré širokopásmové služby, ktoré sa pravdepodobne v budúcnosti budú ponúkať prostredníctvom sietí NGA (ako sú služby „triple play“). Môžu sa však objaviť nové produkty alebo služby, ktoré nie sú z hľadiska dopytu alebo ponuky nahraditeľné, a tie budú vyžadovať kapacitu, spoľahlivosť a podstatne vyššie rýchlosti načítavania a sťahovania presahujúce horné fyzické obmedzenia základnej širokopásmovej infraštruktúry. |
| --- | --- |

70.

V súčasnosti vďaka modernizácii aktívneho vybavenia môžu niektoré moderné základné širokopásmové siete podporovať aj niektoré širokopásmové služby, ktoré sa pravdepodobne v budúcnosti budú ponúkať prostredníctvom sietí NGA (ako sú služby „triple play“). Môžu sa však objaviť nové produkty alebo služby, ktoré nie sú z hľadiska dopytu alebo ponuky nahraditeľné, a tie budú vyžadovať kapacitu, spoľahlivosť a podstatne vyššie rýchlosti načítavania a sťahovania presahujúce horné fyzické obmedzenia základnej širokopásmovej infraštruktúry.

3.3.1.   „Biele oblasti NGA“

| 71. | Na účely posúdenia štátnej pomoci na siete NGA sa budú oblasti, v ktorých siete NGA v súčasnosti neexistujú a kde ich pravdepodobne v horizonte troch rokoch v súlade s bodmi 59. až 61. súkromní investori ani nevybudujú, považovať za „biele oblasti NGA“. Takáto oblasť je oprávnená na štátnu pomoc na zavádzanie sietí NGA, ak sú splnené podmienky zlučiteľnosti uvedené v oddieloch 3.4 a 3.5. |
| --- | --- |

71.

Na účely posúdenia štátnej pomoci na siete NGA sa budú oblasti, v ktorých siete NGA v súčasnosti neexistujú a kde ich pravdepodobne v horizonte troch rokoch v súlade s bodmi 59. až 61. súkromní investori ani nevybudujú, považovať za „biele oblasti NGA“. Takáto oblasť je oprávnená na štátnu pomoc na zavádzanie sietí NGA, ak sú splnené podmienky zlučiteľnosti uvedené v oddieloch 3.4 a 3.5.

3.3.2.   „Šedé oblasti NGA“

| 72. | Za „šedú oblasť NGA“ by sa mala považovať oblasť, kde je zavedená len jedna sieť NGA (84) alebo sa takáto sieť zavedie v nasledujúcich troch rokoch a kde žiadny iný prevádzkovateľ neplánuje zaviesť sieť NGA v nasledujúcich troch rokoch. Pri posudzovaní toho, či môžu v tejto oblasti zaviesť ďalšie siete NGA iní sieťoví investori, je potrebné zohľadniť všetky existujúce regulačné alebo legislatívne opatrenia, ktoré môžu pomôcť pri odstraňovaní prekážok v prípade zavádzania takýchto sietí (prístup ku káblovodom, spoločné využívanie infraštruktúry atď.). Dozorný úrad bude musieť vypracovať podrobnejšiu analýzu, s cieľom overiť potrebnosť štátnej intervencie, keďže štátna intervencia v takýchto oblastiach predstavuje vysoké riziko vytlačenia existujúcich investorov a narušenia hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti dozorný úrad vykoná hodnotenie na základe podmienok zlučiteľnosti stanovených v týchto usmerneniach. |
| --- | --- |

72.

Za „šedú oblasť NGA“ by sa mala považovať oblasť, kde je zavedená len jedna sieť NGA (84) alebo sa takáto sieť zavedie v nasledujúcich troch rokoch a kde žiadny iný prevádzkovateľ neplánuje zaviesť sieť NGA v nasledujúcich troch rokoch. Pri posudzovaní toho, či môžu v tejto oblasti zaviesť ďalšie siete NGA iní sieťoví investori, je potrebné zohľadniť všetky existujúce regulačné alebo legislatívne opatrenia, ktoré môžu pomôcť pri odstraňovaní prekážok v prípade zavádzania takýchto sietí (prístup ku káblovodom, spoločné využívanie infraštruktúry atď.). Dozorný úrad bude musieť vypracovať podrobnejšiu analýzu, s cieľom overiť potrebnosť štátnej intervencie, keďže štátna intervencia v takýchto oblastiach predstavuje vysoké riziko vytlačenia existujúcich investorov a narušenia hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti dozorný úrad vykoná hodnotenie na základe podmienok zlučiteľnosti stanovených v týchto usmerneniach.

3.3.3.   „Čierne oblasti NGA“

| 73. | Ak v danej oblasti existujú minimálne dve siete NGA rôznych prevádzkovateľov, alebo sa takto budú v najbližších troch rokoch zavádzať, táto oblasť sa považuje za „čiernu oblasť NGA“. Dozorný úrad zváži, či štátna pomoc pre ďalšiu štátom financovanú ekvivalentnú sieť NGA v takýchto oblastiach nespôsobí závažné narušenie hospodárskej súťaže a či nie je nezlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

73.

Ak v danej oblasti existujú minimálne dve siete NGA rôznych prevádzkovateľov, alebo sa takto budú v najbližších troch rokoch zavádzať, táto oblasť sa považuje za „čiernu oblasť NGA“. Dozorný úrad zváži, či štátna pomoc pre ďalšiu štátom financovanú ekvivalentnú sieť NGA v takýchto oblastiach nespôsobí závažné narušenie hospodárskej súťaže a či nie je nezlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. c).

3.4.   Návrh opatrenia a potreba obmedziť narušenie hospodárskej súťaže

| 74. | Každé štátne opatrenie podporujúce zavádzanie širokopásmových sietí by malo spĺňať všetky zásady zlučiteľnosti opísané už v oddiele 2.5 vrátane cieľa spoločného záujmu, existencie zlyhania trhu, vhodnosti a stimulačného účinku opatrenia. Pokiaľ ide o obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže okrem preukázania, ako sa dosiahne zásadná zmena vo všetkých prípadoch (v bielych, šedých a čiernych oblastiach) (85), musia byť splnené tieto nevyhnutné podmienky na preukázanie primeranosti opatrenia. Nesplnenie ktorejkoľvek z týchto podmienok by si pravdepodobne vyžiadalo dôkladné posúdenie (86), ktoré by mohlo viesť k záveru, že pomoc je nezlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP.






  a) | Podrobné mapovanie a analýza pokrytia: Štáty EZVO by mali jasne uviesť, na ktoré zemepisné oblasti sa bude dané opatrenie podpory (87) vzťahovať, pokiaľ je to možné v spolupráci s príslušným vnútroštátnym orgánom. Konzultácia s vnútroštátnym regulačným orgánom sa podporuje, nie je však povinná. Príklady najlepších postupov potvrdzujú, že riešením by bolo vytvorenie centrálnej databázy dostupnej infraštruktúry na vnútroštátnej úrovni, čím by sa zvýšila transparentnosť a znížili by sa náklady na realizáciu menších miestnych projektov. Štáty EZVO môžu slobodne vymedziť cieľové oblasti, odporúča sa však, aby pred otvorením výberového konania zobrali do úvahy hospodárske podmienky príslušných regiónov (88). |
| --- | --- | --- |

74.

Každé štátne opatrenie podporujúce zavádzanie širokopásmových sietí by malo spĺňať všetky zásady zlučiteľnosti opísané už v oddiele 2.5 vrátane cieľa spoločného záujmu, existencie zlyhania trhu, vhodnosti a stimulačného účinku opatrenia. Pokiaľ ide o obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže okrem preukázania, ako sa dosiahne zásadná zmena vo všetkých prípadoch (v bielych, šedých a čiernych oblastiach) (85), musia byť splnené tieto nevyhnutné podmienky na preukázanie primeranosti opatrenia. Nesplnenie ktorejkoľvek z týchto podmienok by si pravdepodobne vyžiadalo dôkladné posúdenie (86), ktoré by mohlo viesť k záveru, že pomoc je nezlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP.

a)

Podrobné mapovanie a analýza pokrytia: Štáty EZVO by mali jasne uviesť, na ktoré zemepisné oblasti sa bude dané opatrenie podpory (87) vzťahovať, pokiaľ je to možné v spolupráci s príslušným vnútroštátnym orgánom. Konzultácia s vnútroštátnym regulačným orgánom sa podporuje, nie je však povinná. Príklady najlepších postupov potvrdzujú, že riešením by bolo vytvorenie centrálnej databázy dostupnej infraštruktúry na vnútroštátnej úrovni, čím by sa zvýšila transparentnosť a znížili by sa náklady na realizáciu menších miestnych projektov. Štáty EZVO môžu slobodne vymedziť cieľové oblasti, odporúča sa však, aby pred otvorením výberového konania zobrali do úvahy hospodárske podmienky príslušných regiónov (88).

| b) | Verejná konzultácia: Štáty EZVO by mali primerane propagovať hlavné znaky opatrenia a zoznam cieľových oblastí tým, že uverejnia príslušné informácie o projekte a vyzvú zainteresované strany na predloženie pripomienok. Uverejnením na centrálnej webovej lokalite na vnútroštátnej úrovni by sa v zásade zabezpečilo, že takéto informácie budú dostupné všetkým zainteresovaným stranám. Rovnako overením výsledkov mapovania vo verejných konzultáciách štáty EZVO minimalizujú narušenie hospodárskej súťaže zo strany existujúcich poskytovateľov a tých, ktorí už majú investičné plány do blízkej budúcnosti, a umožnia týmto investorom, aby si plánovali svoje činnosti (89). Podrobné mapovanie a dôkladné konzultácie zabezpečia nielen vysoký stupeň transparentnosti, ale slúžia aj ako nevyhnutný nástroj na vymedzenie existencie „bielych“, „šedých“ a „čiernych“ oblastí (90). |
| --- | --- |

b)

Verejná konzultácia: Štáty EZVO by mali primerane propagovať hlavné znaky opatrenia a zoznam cieľových oblastí tým, že uverejnia príslušné informácie o projekte a vyzvú zainteresované strany na predloženie pripomienok. Uverejnením na centrálnej webovej lokalite na vnútroštátnej úrovni by sa v zásade zabezpečilo, že takéto informácie budú dostupné všetkým zainteresovaným stranám. Rovnako overením výsledkov mapovania vo verejných konzultáciách štáty EZVO minimalizujú narušenie hospodárskej súťaže zo strany existujúcich poskytovateľov a tých, ktorí už majú investičné plány do blízkej budúcnosti, a umožnia týmto investorom, aby si plánovali svoje činnosti (89). Podrobné mapovanie a dôkladné konzultácie zabezpečia nielen vysoký stupeň transparentnosti, ale slúžia aj ako nevyhnutný nástroj na vymedzenie existencie „bielych“, „šedých“ a „čiernych“ oblastí (90).

| c) | Verejné výberové konanie: Výberové konanie sa musí uskutočniť vždy, keď orgány poskytujúce pomoc vyberajú ďalšieho prevádzkovateľa na zavedenie a prevádzkovanie dotovanej infraštruktúry (91), a to v súlade so zásadami smerníc o verejnom obstarávaní (92). Zabezpečí sa tak transparentnosť pre všetkých investorov, ktorí sa chcú uchádzať o realizáciu a/alebo správu dotovaného projektu. Rovnaké a nediskriminačné zaobchádzanie so všetkými uchádzačmi a objektívne hodnotiace kritériá sú nevyhnutnou podmienkou. Súťažné výberové konanie je spôsobom, ako znížiť rozpočtové náklady, minimalizovať prípadnú štátnu pomoc a zároveň zmierniť selektívnu povahu opatrenia, pokiaľ výber príjemcu pomoci nie je vopred známy (93). Štáty EZVO zabezpečia transparentné konanie (94) a umožnia hospodársku súťaž (95) a využijú centrálnu webovú lokalitu na vnútroštátnej úrovni, kde uverejnia prebiehajúce výberové konania týkajúce sa opatrení štátnej pomoci (96). |
| --- | --- |

c)

Verejné výberové konanie: Výberové konanie sa musí uskutočniť vždy, keď orgány poskytujúce pomoc vyberajú ďalšieho prevádzkovateľa na zavedenie a prevádzkovanie dotovanej infraštruktúry (91), a to v súlade so zásadami smerníc o verejnom obstarávaní (92). Zabezpečí sa tak transparentnosť pre všetkých investorov, ktorí sa chcú uchádzať o realizáciu a/alebo správu dotovaného projektu. Rovnaké a nediskriminačné zaobchádzanie so všetkými uchádzačmi a objektívne hodnotiace kritériá sú nevyhnutnou podmienkou. Súťažné výberové konanie je spôsobom, ako znížiť rozpočtové náklady, minimalizovať prípadnú štátnu pomoc a zároveň zmierniť selektívnu povahu opatrenia, pokiaľ výber príjemcu pomoci nie je vopred známy (93). Štáty EZVO zabezpečia transparentné konanie (94) a umožnia hospodársku súťaž (95) a využijú centrálnu webovú lokalitu na vnútroštátnej úrovni, kde uverejnia prebiehajúce výberové konania týkajúce sa opatrení štátnej pomoci (96).

| d) | Ekonomicky najvýhodnejšia ponuka: V rámci súťažného výberového konania musí orgán poskytujúci pomoc stanoviť kvalitatívne hodnotiace kritériá, na základe ktorých sa posudzujú predložené ponuky. Príslušné hodnotiace kritériá môžu zahŕňať napríklad dosiahnuté zemepisné pokrytie (97), udržateľnosť technologického prístupu alebo vplyv navrhovaného riešenia na hospodársku súťaž (98). Takéto kvalitatívne kritériá treba zvážiť vzhľadom na požadovanú výšku pomoci. Na účely zníženia sumy pomoci, ktorá sa má poskytnúť, sa v zásade najviac bodov v rámci celkového posúdenia ponúk pridelí uchádzačovi, ktorý požaduje najnižšiu výšku pomoci za podobných alebo rovnakých kvalitatívnych podmienok. Orgán poskytujúci pomoc musí vždy vopred uviesť príslušnú váhu, ktorú budú mať jednotlivé (kvalitatívne) kritériá. |
| --- | --- |

d)

Ekonomicky najvýhodnejšia ponuka: V rámci súťažného výberového konania musí orgán poskytujúci pomoc stanoviť kvalitatívne hodnotiace kritériá, na základe ktorých sa posudzujú predložené ponuky. Príslušné hodnotiace kritériá môžu zahŕňať napríklad dosiahnuté zemepisné pokrytie (97), udržateľnosť technologického prístupu alebo vplyv navrhovaného riešenia na hospodársku súťaž (98). Takéto kvalitatívne kritériá treba zvážiť vzhľadom na požadovanú výšku pomoci. Na účely zníženia sumy pomoci, ktorá sa má poskytnúť, sa v zásade najviac bodov v rámci celkového posúdenia ponúk pridelí uchádzačovi, ktorý požaduje najnižšiu výšku pomoci za podobných alebo rovnakých kvalitatívnych podmienok. Orgán poskytujúci pomoc musí vždy vopred uviesť príslušnú váhu, ktorú budú mať jednotlivé (kvalitatívne) kritériá.

| e) | Technologická neutralita: Keďže existuje viacero technologických riešení na poskytovanie širokopásmových služieb, vo výberovom konaní by sa nemala uprednostniť ani vylúčiť žiadna konkrétna technológia ani sieťová platforma. Uchádzači by mali byť oprávnení navrhnúť poskytovanie požadovaných širokopásmových služieb využitím alebo kombináciou akýchkoľvek technológií, ktoré považujú za najvhodnejšie. Na základe objektívnych výberových kritérií je orgán poskytujúci pomoc oprávnený vybrať najvhodnejšie technologické riešenie alebo kombináciu technologických riešení. V zásade sa všeobecné pokrytie väčších cieľových oblastí dá dosiahnuť pomocou kombinácie technológií. |
| --- | --- |

e)

Technologická neutralita: Keďže existuje viacero technologických riešení na poskytovanie širokopásmových služieb, vo výberovom konaní by sa nemala uprednostniť ani vylúčiť žiadna konkrétna technológia ani sieťová platforma. Uchádzači by mali byť oprávnení navrhnúť poskytovanie požadovaných širokopásmových služieb využitím alebo kombináciou akýchkoľvek technológií, ktoré považujú za najvhodnejšie. Na základe objektívnych výberových kritérií je orgán poskytujúci pomoc oprávnený vybrať najvhodnejšie technologické riešenie alebo kombináciu technologických riešení. V zásade sa všeobecné pokrytie väčších cieľových oblastí dá dosiahnuť pomocou kombinácie technológií.

| f) | Využitie existujúcej infraštruktúry: Keďže opätovná použiteľnosť existujúcej infraštruktúry je jedným z hlavných činiteľov pri rozhodovaní o nákladoch na zavedenie širokopásmovej siete, štáty EZVO by mali odporučiť uchádzačom, aby využili ktorúkoľvek dostupnú existujúcu infraštruktúru, aby sa tak predišlo zbytočnému zdvojeniu a nehospodárnemu využívaniu zdrojov a aby sa znížila výška verejného financovania. Každý prevádzkovateľ, ktorý vlastní alebo spravuje infraštruktúru (bez ohľadu na to, či sa infraštruktúra aktívne používa) v cieľovej oblasti a ktorý sa chce zúčastniť na výberovom konaní, by mal spĺňať tieto podmienky: i) informovať orgán poskytujúci pomoc a vnútroštátny regulačný orgán o takejto infraštruktúre počas verejných konzultácií; ii) poskytnúť všetky súvisiace informácie všetkým uchádzačom v čase, ktorý uchádzačom umožní zahrnúť túto infraštruktúru do svojej ponuky. Štáty EZVO by mali zriadiť národnú databázu s informáciami o dostupnosti existujúcich infraštruktúr, ktoré môžu byť opätovne použité na zavedenie širokopásmových sietí. |
| --- | --- |

f)

Využitie existujúcej infraštruktúry: Keďže opätovná použiteľnosť existujúcej infraštruktúry je jedným z hlavných činiteľov pri rozhodovaní o nákladoch na zavedenie širokopásmovej siete, štáty EZVO by mali odporučiť uchádzačom, aby využili ktorúkoľvek dostupnú existujúcu infraštruktúru, aby sa tak predišlo zbytočnému zdvojeniu a nehospodárnemu využívaniu zdrojov a aby sa znížila výška verejného financovania. Každý prevádzkovateľ, ktorý vlastní alebo spravuje infraštruktúru (bez ohľadu na to, či sa infraštruktúra aktívne používa) v cieľovej oblasti a ktorý sa chce zúčastniť na výberovom konaní, by mal spĺňať tieto podmienky: i) informovať orgán poskytujúci pomoc a vnútroštátny regulačný orgán o takejto infraštruktúre počas verejných konzultácií; ii) poskytnúť všetky súvisiace informácie všetkým uchádzačom v čase, ktorý uchádzačom umožní zahrnúť túto infraštruktúru do svojej ponuky. Štáty EZVO by mali zriadiť národnú databázu s informáciami o dostupnosti existujúcich infraštruktúr, ktoré môžu byť opätovne použité na zavedenie širokopásmových sietí.

| g) | Veľkoobchodný prístup: Nevyhnutnou súčasťou každého štátneho opatrenia na podporu širokopásmového pripojenia je účinný veľkoobchodný prístup tretích strán k dotovanej širokopásmovej infraštruktúre. Veľkoobchodný prístup konkrétne umožňuje nezávislým prevádzkovateľom konkurovať vybratému uchádzačovi (ak je tento prítomný na trhu aj na maloobchodnej úrovni), čím sa posilní možnosť voľby a hospodárska súťaž v oblastiach, ktorých sa opatrenie týka, a zároveň sa predíde vzniku regionálnych monopolov v oblasti poskytovania služieb. Keďže sa táto podmienka uplatňuje iba u príjemcov štátnej pomoci, nie je podmienená žiadnou predchádzajúcou analýzou trhu v zmysle článku 7 rámcovej smernice (99). Takéto povinnosti poskytovania veľkoobchodného prístupu na dotovanej sieti by mali byť naviazané na portfólio povinností poskytovania prístupu uvedených v rámci sektorovej regulácie (100). V zásade by mali dotované spoločnosti poskytnúť širšiu škálu prístupových produktov na veľkoobchodnej úrovni ako spoločnosti poverené vnútroštátnymi regulačnými orgánmi v rámci sektorovej regulácie prevádzkovateľov s podstatnou trhovou silou (101), keďže príjemca pomoci nepoužíva na zavádzanie vlastnej infraštruktúry len svoje zdroje, ale aj peniaze daňových platcov (102). Takýto veľkoobchodný prístup by mal byť udelený čo najskôr pred začatím sieťovej prevádzky (103).
  Efektívny veľkoobchodný prístup k dotovanej infraštruktúre (104) by sa mal ponúknuť aspoň na dobu siedmich rokov. Ak vnútroštátny regulačný orgán označí podľa uplatniteľného regulačného rámca prevádzkovateľa predmetnej infraštruktúry na konci doby siedmich rokov za subjekt so značnou trhovou silou na danom špecifickom trhu, povinnosť poskytovať prístup sa musí uložiť v súlade s regulačným rámcom pre elektronické komunikácie (105). Vnútroštátnym regulačným orgánom alebo iným príslušným vnútroštátnym orgánom sa odporúča, aby pre orgány poskytujúce pomoc uverejnili usmernenia o zásadách pri stanovovaní podmienok a cien veľkoobchodného prístupu. Aby sa zabezpečil účinný prístup, vzťahujú sa na celú dotovanú sieť rovnaké podmienky prístupu, a to aj na časti týchto sietí, kde sa už existujúce infraštruktúry používajú (106). Povinnosti poskytnutia prístupu sa budú uplatňovať bez ohľadu na zmenu vlastníctva, správy alebo prevádzky dotovanej infraštruktúry. |
| --- | --- |

g)

Veľkoobchodný prístup: Nevyhnutnou súčasťou každého štátneho opatrenia na podporu širokopásmového pripojenia je účinný veľkoobchodný prístup tretích strán k dotovanej širokopásmovej infraštruktúre. Veľkoobchodný prístup konkrétne umožňuje nezávislým prevádzkovateľom konkurovať vybratému uchádzačovi (ak je tento prítomný na trhu aj na maloobchodnej úrovni), čím sa posilní možnosť voľby a hospodárska súťaž v oblastiach, ktorých sa opatrenie týka, a zároveň sa predíde vzniku regionálnych monopolov v oblasti poskytovania služieb. Keďže sa táto podmienka uplatňuje iba u príjemcov štátnej pomoci, nie je podmienená žiadnou predchádzajúcou analýzou trhu v zmysle článku 7 rámcovej smernice (99). Takéto povinnosti poskytovania veľkoobchodného prístupu na dotovanej sieti by mali byť naviazané na portfólio povinností poskytovania prístupu uvedených v rámci sektorovej regulácie (100). V zásade by mali dotované spoločnosti poskytnúť širšiu škálu prístupových produktov na veľkoobchodnej úrovni ako spoločnosti poverené vnútroštátnymi regulačnými orgánmi v rámci sektorovej regulácie prevádzkovateľov s podstatnou trhovou silou (101), keďže príjemca pomoci nepoužíva na zavádzanie vlastnej infraštruktúry len svoje zdroje, ale aj peniaze daňových platcov (102). Takýto veľkoobchodný prístup by mal byť udelený čo najskôr pred začatím sieťovej prevádzky (103).

Efektívny veľkoobchodný prístup k dotovanej infraštruktúre (104) by sa mal ponúknuť aspoň na dobu siedmich rokov. Ak vnútroštátny regulačný orgán označí podľa uplatniteľného regulačného rámca prevádzkovateľa predmetnej infraštruktúry na konci doby siedmich rokov za subjekt so značnou trhovou silou na danom špecifickom trhu, povinnosť poskytovať prístup sa musí uložiť v súlade s regulačným rámcom pre elektronické komunikácie (105). Vnútroštátnym regulačným orgánom alebo iným príslušným vnútroštátnym orgánom sa odporúča, aby pre orgány poskytujúce pomoc uverejnili usmernenia o zásadách pri stanovovaní podmienok a cien veľkoobchodného prístupu. Aby sa zabezpečil účinný prístup, vzťahujú sa na celú dotovanú sieť rovnaké podmienky prístupu, a to aj na časti týchto sietí, kde sa už existujúce infraštruktúry používajú (106). Povinnosti poskytnutia prístupu sa budú uplatňovať bez ohľadu na zmenu vlastníctva, správy alebo prevádzky dotovanej infraštruktúry.

| h) | Stanovovanie cien za veľkoobchodný prístup: Referenčné porovnávanie je dôležitým nástrojom, ktorý má zabezpečiť, aby poskytnutá pomoc slúžila na napodobnenie podmienok na trhu, aké prevládajú na iných konkurenčných trhoch so službami širokopásmového pripojenia. Ceny za veľkoobchodný prístup by mali byť založené na zásadách stanovovania cien určených vnútroštátnym regulačným orgánom a na referenčných cenách a mali by zohľadňovať pomoc, ktorú dostal prevádzkovateľ siete (107). Ako referenčná hodnota by sa mali brať priemerné zverejnené veľkoobchodné ceny, ktoré sú bežné v iných porovnateľných oblastiach krajiny alebo EHP s intenzívnejšou hospodárskou súťažou, alebo, ak takéto zverejnené ceny neexistujú, ceny, ktoré pre príslušné trhy a služby už stanovili alebo schválili vnútroštátne regulačné orgány. Ak neexistujú na porovnanie žiadne zverejnené alebo regulované ceny, ktoré sú k dispozícii pre určité prístupové produkty na veľkoobchodnej úrovni, mali by sa dodržiavať zásady nákladovej orientácie podľa metodiky stanovenej v súlade so sektorovým regulačným rámcom (108). Vzhľadom na zložitosť referenčného porovnávania veľkoobchodných prístupových cien sa štátom EZVO odporúča, aby poskytli vnútroštátnym regulačným orgánom mandát a potrebný počet pracovníkov, ktorí budú v týchto otázkach radiť orgánom poskytujúcim pomoc. Podrobný opis projektu pomoci je potrebné odoslať vnútroštátnemu regulačnému orgánu minimálne dva mesiace pred notifikáciou, aby mal dosť času na poskytnutie svojho stanoviska. Keď vnútroštátny regulačný orgán nadobudne takúto právomoc, orgán poskytujúci pomoc by mal pri stanovovaní cien a podmienok za veľkoobchodný prístup požiadať o poradenstvo vnútroštátny regulačný orgán. Kritériá pri stanovovaní referenčných hodnôt budú jasne uvedené v dokumentoch týkajúcich sa výberového konania. |
| --- | --- |

h)

Stanovovanie cien za veľkoobchodný prístup: Referenčné porovnávanie je dôležitým nástrojom, ktorý má zabezpečiť, aby poskytnutá pomoc slúžila na napodobnenie podmienok na trhu, aké prevládajú na iných konkurenčných trhoch so službami širokopásmového pripojenia. Ceny za veľkoobchodný prístup by mali byť založené na zásadách stanovovania cien určených vnútroštátnym regulačným orgánom a na referenčných cenách a mali by zohľadňovať pomoc, ktorú dostal prevádzkovateľ siete (107). Ako referenčná hodnota by sa mali brať priemerné zverejnené veľkoobchodné ceny, ktoré sú bežné v iných porovnateľných oblastiach krajiny alebo EHP s intenzívnejšou hospodárskou súťažou, alebo, ak takéto zverejnené ceny neexistujú, ceny, ktoré pre príslušné trhy a služby už stanovili alebo schválili vnútroštátne regulačné orgány. Ak neexistujú na porovnanie žiadne zverejnené alebo regulované ceny, ktoré sú k dispozícii pre určité prístupové produkty na veľkoobchodnej úrovni, mali by sa dodržiavať zásady nákladovej orientácie podľa metodiky stanovenej v súlade so sektorovým regulačným rámcom (108). Vzhľadom na zložitosť referenčného porovnávania veľkoobchodných prístupových cien sa štátom EZVO odporúča, aby poskytli vnútroštátnym regulačným orgánom mandát a potrebný počet pracovníkov, ktorí budú v týchto otázkach radiť orgánom poskytujúcim pomoc. Podrobný opis projektu pomoci je potrebné odoslať vnútroštátnemu regulačnému orgánu minimálne dva mesiace pred notifikáciou, aby mal dosť času na poskytnutie svojho stanoviska. Keď vnútroštátny regulačný orgán nadobudne takúto právomoc, orgán poskytujúci pomoc by mal pri stanovovaní cien a podmienok za veľkoobchodný prístup požiadať o poradenstvo vnútroštátny regulačný orgán. Kritériá pri stanovovaní referenčných hodnôt budú jasne uvedené v dokumentoch týkajúcich sa výberového konania.

| i) | Monitorovanie a mechanizmus vracania poskytnutých prostriedkov: Orgány poskytujúce pomoc budú dôkladne monitorovať realizáciu projektu širokopásmového pripojenia počas celého trvania projektu. Ak sa prevádzkovateľ vyberá na základe súťažného postupu verejného obstarávania, zvyčajne nebýva také potrebné sledovať následný vývoj rentability projektu. V mnohých prípadoch môže byť vhodné vopred stanoviť pevnú výšku pomoci, aby pokryla očakávaný nedostatok financií v danom období, nie určiť výšku pomoci len na základe vyskytujúcich sa výdavkov a príjmov. V prvom modeli je zvyčajne viac stimulov pre spoločnosť, aby obmedzila výdavky a postupne zefektívňovala svoju prevádzku. Ak je však okolo budúcich výdavkov a príjmov prílišná neistota a ak sú informácie asymetrické, štátny orgán môže prijať aj také modely financovania, ktoré nie sú úplne ex ante, ale skôr kombináciou ex ante a ex post (napr. pomocou vracania poskytnutých prostriedkov, napríklad na to, aby sa umožnil vyvážený podiel na neočakávaných ziskoch). Na to, aby malé miestne projekty neboli neprimerane zaťažené, by sa mala pre mechanizmus vracania poskytnutých prostriedkov určiť minimálna prahová hodnota. Preto by štáty EZVO mali uplatňovať mechanizmus vracania poskytnutých prostriedkov, len ak výška pomoci na projekt presahuje 10 miliónov EUR (109). Orgány poskytujúce pomoc môžu predvídať, že akýkoľvek zisk spätne nadobudnutý od vybratého uchádzača by sa mohol využiť na ďalšie rozšírenie širokopásmovej siete v rámci schémy, a to za rovnakých podmienok ako pri pôvodnom opatrení pomoci. Povinnosť úspešného uchádzača viesť oddelené účtovníctvo, pokiaľ ide o získanú dotáciu, uľahčí orgánom poskytujúcim pomoc monitorovanie realizácie schémy, ako aj mimoriadneho zisku (110). |
| --- | --- |

i)

Monitorovanie a mechanizmus vracania poskytnutých prostriedkov: Orgány poskytujúce pomoc budú dôkladne monitorovať realizáciu projektu širokopásmového pripojenia počas celého trvania projektu. Ak sa prevádzkovateľ vyberá na základe súťažného postupu verejného obstarávania, zvyčajne nebýva také potrebné sledovať následný vývoj rentability projektu. V mnohých prípadoch môže byť vhodné vopred stanoviť pevnú výšku pomoci, aby pokryla očakávaný nedostatok financií v danom období, nie určiť výšku pomoci len na základe vyskytujúcich sa výdavkov a príjmov. V prvom modeli je zvyčajne viac stimulov pre spoločnosť, aby obmedzila výdavky a postupne zefektívňovala svoju prevádzku. Ak je však okolo budúcich výdavkov a príjmov prílišná neistota a ak sú informácie asymetrické, štátny orgán môže prijať aj také modely financovania, ktoré nie sú úplne ex ante, ale skôr kombináciou ex ante a ex post (napr. pomocou vracania poskytnutých prostriedkov, napríklad na to, aby sa umožnil vyvážený podiel na neočakávaných ziskoch). Na to, aby malé miestne projekty neboli neprimerane zaťažené, by sa mala pre mechanizmus vracania poskytnutých prostriedkov určiť minimálna prahová hodnota. Preto by štáty EZVO mali uplatňovať mechanizmus vracania poskytnutých prostriedkov, len ak výška pomoci na projekt presahuje 10 miliónov EUR (109). Orgány poskytujúce pomoc môžu predvídať, že akýkoľvek zisk spätne nadobudnutý od vybratého uchádzača by sa mohol využiť na ďalšie rozšírenie širokopásmovej siete v rámci schémy, a to za rovnakých podmienok ako pri pôvodnom opatrení pomoci. Povinnosť úspešného uchádzača viesť oddelené účtovníctvo, pokiaľ ide o získanú dotáciu, uľahčí orgánom poskytujúcim pomoc monitorovanie realizácie schémy, ako aj mimoriadneho zisku (110).

| j) | Transparentnosť: Štáty EZVO uverejnia na centrálnej webovej lokalite minimálne tieto informácie o opatreniach štátnej pomoci: úplné znenie schváleného programu pomoci a jeho vykonávacích ustanovení, meno príjemcu pomoci, výšku pomoci, intenzitu pomoci a použitú technológiu. Tieto informácie musia byť uverejnené po prijatí schvaľovacieho rozhodnutia, uchovávajú sa aspoň desať rokov a musia byť dostupné pre širokú verejnosť bez obmedzení. Príjemca pomoci musí oprávneným tretím stranám poskytnúť úplný a nediskriminačný prístup k informáciám o svojej infraštruktúre (okrem iného vrátane káblovodov, rozvodných skríň a optických vlákien) zavedenej v rámci opatrenia štátnej pomoci (111). To umožní ostatným prevádzkovateľom poľahky zistiť možnosť prístupu k takejto infraštruktúre, a mal by všetky súvisiace informácie o širokopásmovej sieti uviesť v centrálnom registri širokopásmových infraštruktúr, ak takáto databáza v štáte EZVO existuje, a/alebo ich poskytnúť vnútroštátnym regulačným orgánom. |
| --- | --- |

j)

Transparentnosť: Štáty EZVO uverejnia na centrálnej webovej lokalite minimálne tieto informácie o opatreniach štátnej pomoci: úplné znenie schváleného programu pomoci a jeho vykonávacích ustanovení, meno príjemcu pomoci, výšku pomoci, intenzitu pomoci a použitú technológiu. Tieto informácie musia byť uverejnené po prijatí schvaľovacieho rozhodnutia, uchovávajú sa aspoň desať rokov a musia byť dostupné pre širokú verejnosť bez obmedzení. Príjemca pomoci musí oprávneným tretím stranám poskytnúť úplný a nediskriminačný prístup k informáciám o svojej infraštruktúre (okrem iného vrátane káblovodov, rozvodných skríň a optických vlákien) zavedenej v rámci opatrenia štátnej pomoci (111). To umožní ostatným prevádzkovateľom poľahky zistiť možnosť prístupu k takejto infraštruktúre, a mal by všetky súvisiace informácie o širokopásmovej sieti uviesť v centrálnom registri širokopásmových infraštruktúr, ak takáto databáza v štáte EZVO existuje, a/alebo ich poskytnúť vnútroštátnym regulačným orgánom.

| k) | Podávanie správ: Odo dňa začatia používania siete a počas trvania opatrenia pomoci by mal orgán poskytujúci štátnu pomoc každé dva roky uverejňovať hlavné informácie o projektoch pomoci Dozornému úradu EZVO (112). V prípade vnútroštátnych alebo regionálnych rámcových schém by mali vnútroštátne alebo regionálne orgány konsolidovať informácie o jednotlivých opatreniach a oznámiť ich dozornému úradu. Pri prijímaní rozhodnutia v súlade s týmito usmerneniami môže dozorný úrad požadovať dodatočné podávanie správ týkajúce sa poskytnutej pomoci. |
| --- | --- |

k)

Podávanie správ: Odo dňa začatia používania siete a počas trvania opatrenia pomoci by mal orgán poskytujúci štátnu pomoc každé dva roky uverejňovať hlavné informácie o projektoch pomoci Dozornému úradu EZVO (112). V prípade vnútroštátnych alebo regionálnych rámcových schém by mali vnútroštátne alebo regionálne orgány konsolidovať informácie o jednotlivých opatreniach a oznámiť ich dozornému úradu. Pri prijímaní rozhodnutia v súlade s týmito usmerneniami môže dozorný úrad požadovať dodatočné podávanie správ týkajúce sa poskytnutej pomoci.

3.5.   Podpora rýchleho zavádzania sietí NGA

| 75. | Rovnako ako v prípade politiky uplatňovanej v súvislosti so zavádzaním základných širokopásmových sietí štátna pomoc v prospech zavádzania sietí NGA môže predstavovať vhodný a opodstatnený nástroj za predpokladu, že je splnený celý rad základných podmienok. Zatiaľ čo komerční prevádzkovatelia prijímajú svoje investičné rozhodnutia v oblasti sietí NGA na základe očakávanej ziskovosti, verejný orgán musí pri financovaní otvorenej a neutrálnej platformy, v rámci ktorej budú môcť súťažiť viacerí prevádzkovatelia o poskytovanie služieb koncovým zákazníkom, zohľadniť aj verejný záujem. |
| --- | --- |

75.

Rovnako ako v prípade politiky uplatňovanej v súvislosti so zavádzaním základných širokopásmových sietí štátna pomoc v prospech zavádzania sietí NGA môže predstavovať vhodný a opodstatnený nástroj za predpokladu, že je splnený celý rad základných podmienok. Zatiaľ čo komerční prevádzkovatelia prijímajú svoje investičné rozhodnutia v oblasti sietí NGA na základe očakávanej ziskovosti, verejný orgán musí pri financovaní otvorenej a neutrálnej platformy, v rámci ktorej budú môcť súťažiť viacerí prevádzkovatelia o poskytovanie služieb koncovým zákazníkom, zohľadniť aj verejný záujem.

| 76. | Každé opatrenie na podporu rozvoja sietí NGA musí spĺňať podmienky zlučiteľnosti uvedené v oddieloch 2.5 a 3.4. Okrem toho musia byť splnené nasledujúce podmienky, pričom sa zohľadnia osobitné situácie, v ktorých sa realizujú štátne investície do sietí NGA.






  a) | Veľkoobchodný prístup: V dôsledku ekonomickej stránky sietí NGA je nanajvýš dôležité zabezpečiť účinný veľkoobchodný prístup pre ďalších prevádzkovateľov. Najmä v oblastiach, v ktorých už súťažia prevádzkovatelia základných širokopásmových sietí (113) a v ktorých je potrebné zabezpečiť zachovanie konkurenčného trhového prostredia, ktoré existovalo pred intervenciou. Podmienky prístupu opísané v oddiele 3.4 sú špecifikované nasledovne. Dotovaná sieť musí preto ponúknuť prístup za spravodlivých a nediskriminačných podmienok všetkým prevádzkovateľom, ktorí oň požiadajú, a poskytne im možnosť efektívneho a úplného neviazaného prístupu (114). Okrem toho ďalší prevádzkovatelia musia mať prístup k pasívnej, nielen aktívnej (115) sieťovej infraštruktúre (116). Povinnosť poskytovať prístup by okrem prístupu k bitovému prúdu a neviazaného prístupu k účastníckej prípojke a účastníckemu vedeniu (sub-loop), preto mala zahŕňať taktiež právo na používanie káblovodov a stĺpov, nenasvietených optických vlákien alebo rozvodných skríň (117). Účinný veľkoobchodný prístup by sa mal poskytnúť minimálne na dobu siedmich rokov a právo prístupu ku káblovodom a stĺpom by malo byť časovo neobmedzené. Týmto nesmú byť dotknuté žiadne pravdepodobné regulačné povinnosti, ktoré môže uložiť vnútroštátny regulačný orgán s cieľom posilniť účinnú hospodársku súťaž alebo opatrenia prijaté počas uvedenej doby alebo po jej uplynutí (118).
  Môže sa stať, že v oblastiach s malou hustotou obyvateľstva, kde existujú len obmedzené širokopásmové služby, alebo v prípade malých miestnych spoločností môže zavedenie všetkých druhov produktov prístupu nerovnomerne zvýšiť investičné náklady (119) bez toho, aby to malo výrazne pozitívny vplyv v podobe zintenzívnenia hospodárskej súťaže (120). V takejto situácii sa predpokladá, že produkty prístupu vyžadujúce nákladné intervencie v rámci dotovanej infraštruktúry, ktoré by sa inak nepredpokladali (napr. využívanie spoločných priestorov na sprostredkovateľských distribučných miestach), sa budú ponúkať len v prípade odôvodneného dopytu ďalšieho prevádzkovateľa. Dopyt sa považuje za odôvodnený, ak i) záujemca o prístup poskytne súdržný podnikateľský plán, v ktorom sa odôvodňuje vývoj produktu v dotovanej sieti a ii) už v tej istej zemepisnej oblasti iný prevádzkovateľ za ekvivalentnú cenu k cenám v husto obývaných oblastiach neponúka žiadny porovnateľný produkt prístupu (121).
  Na druhej strane, predchádzajúci odsek nemožno uplatňovať v hustejšie obývaných oblastiach, kde sa dá očakávať rozvoj hospodárskej súťaže v oblasti infraštruktúry. V takýchto oblastiach by preto dotovaná sieť mala vyhovovať všetkým druhom produktov prístupu k sieti, ktoré môžu prevádzkovatelia používať (122). |
| --- | --- | --- |

76.

Každé opatrenie na podporu rozvoja sietí NGA musí spĺňať podmienky zlučiteľnosti uvedené v oddieloch 2.5 a 3.4. Okrem toho musia byť splnené nasledujúce podmienky, pričom sa zohľadnia osobitné situácie, v ktorých sa realizujú štátne investície do sietí NGA.

a)

Veľkoobchodný prístup: V dôsledku ekonomickej stránky sietí NGA je nanajvýš dôležité zabezpečiť účinný veľkoobchodný prístup pre ďalších prevádzkovateľov. Najmä v oblastiach, v ktorých už súťažia prevádzkovatelia základných širokopásmových sietí (113) a v ktorých je potrebné zabezpečiť zachovanie konkurenčného trhového prostredia, ktoré existovalo pred intervenciou. Podmienky prístupu opísané v oddiele 3.4 sú špecifikované nasledovne. Dotovaná sieť musí preto ponúknuť prístup za spravodlivých a nediskriminačných podmienok všetkým prevádzkovateľom, ktorí oň požiadajú, a poskytne im možnosť efektívneho a úplného neviazaného prístupu (114). Okrem toho ďalší prevádzkovatelia musia mať prístup k pasívnej, nielen aktívnej (115) sieťovej infraštruktúre (116). Povinnosť poskytovať prístup by okrem prístupu k bitovému prúdu a neviazaného prístupu k účastníckej prípojke a účastníckemu vedeniu (sub-loop), preto mala zahŕňať taktiež právo na používanie káblovodov a stĺpov, nenasvietených optických vlákien alebo rozvodných skríň (117). Účinný veľkoobchodný prístup by sa mal poskytnúť minimálne na dobu siedmich rokov a právo prístupu ku káblovodom a stĺpom by malo byť časovo neobmedzené. Týmto nesmú byť dotknuté žiadne pravdepodobné regulačné povinnosti, ktoré môže uložiť vnútroštátny regulačný orgán s cieľom posilniť účinnú hospodársku súťaž alebo opatrenia prijaté počas uvedenej doby alebo po jej uplynutí (118).

Môže sa stať, že v oblastiach s malou hustotou obyvateľstva, kde existujú len obmedzené širokopásmové služby, alebo v prípade malých miestnych spoločností môže zavedenie všetkých druhov produktov prístupu nerovnomerne zvýšiť investičné náklady (119) bez toho, aby to malo výrazne pozitívny vplyv v podobe zintenzívnenia hospodárskej súťaže (120). V takejto situácii sa predpokladá, že produkty prístupu vyžadujúce nákladné intervencie v rámci dotovanej infraštruktúry, ktoré by sa inak nepredpokladali (napr. využívanie spoločných priestorov na sprostredkovateľských distribučných miestach), sa budú ponúkať len v prípade odôvodneného dopytu ďalšieho prevádzkovateľa. Dopyt sa považuje za odôvodnený, ak i) záujemca o prístup poskytne súdržný podnikateľský plán, v ktorom sa odôvodňuje vývoj produktu v dotovanej sieti a ii) už v tej istej zemepisnej oblasti iný prevádzkovateľ za ekvivalentnú cenu k cenám v husto obývaných oblastiach neponúka žiadny porovnateľný produkt prístupu (121).

Na druhej strane, predchádzajúci odsek nemožno uplatňovať v hustejšie obývaných oblastiach, kde sa dá očakávať rozvoj hospodárskej súťaže v oblasti infraštruktúry. V takýchto oblastiach by preto dotovaná sieť mala vyhovovať všetkým druhom produktov prístupu k sieti, ktoré môžu prevádzkovatelia používať (122).

| b) | Spravodlivé a nediskriminačné zaobchádzanie: Dotovaná infraštruktúra musí umožňovať poskytovanie konkurenčných a cenovo dostupných služieb zo strany konkurujúcich prevádzkovateľov koncovým užívateľom. Ak je prevádzkovateľ siete vertikálne integrovaný, musia sa zaviesť primerané bezpečnostné opatrenia na zabránenie konfliktu záujmov, nespravodlivej diskriminácii záujemcov o prístup alebo poskytovateľov obsahu, ako aj akýmkoľvek ďalším skrytým nepriamym výhodám. Kritériá prideľovania pomoci by mali takisto obsahovať ustanovenie o pridelení dodatočných bodov uchádzačom, ktorí prichádzajú iba s veľkoobchodným modelom, iba pasívnym modelom alebo s oboma. |
| --- | --- |

b)

Spravodlivé a nediskriminačné zaobchádzanie: Dotovaná infraštruktúra musí umožňovať poskytovanie konkurenčných a cenovo dostupných služieb zo strany konkurujúcich prevádzkovateľov koncovým užívateľom. Ak je prevádzkovateľ siete vertikálne integrovaný, musia sa zaviesť primerané bezpečnostné opatrenia na zabránenie konfliktu záujmov, nespravodlivej diskriminácii záujemcov o prístup alebo poskytovateľov obsahu, ako aj akýmkoľvek ďalším skrytým nepriamym výhodám. Kritériá prideľovania pomoci by mali takisto obsahovať ustanovenie o pridelení dodatočných bodov uchádzačom, ktorí prichádzajú iba s veľkoobchodným modelom, iba pasívnym modelom alebo s oboma.

| 77. | Projekty štátnej pomoci zamerané na financovanie backhaulových sietí (123) alebo obmedzené na štátne podniky otvorené prístupu zo strany všetkých prevádzkovateľov a technológií vykazujú osobitne vlastnosti podporujúce hospodársku súťaž. Táto vlastnosť sa zohľadní pri posudzovaní týchto projektov. |
| --- | --- |

77.

Projekty štátnej pomoci zamerané na financovanie backhaulových sietí (123) alebo obmedzené na štátne podniky otvorené prístupu zo strany všetkých prevádzkovateľov a technológií vykazujú osobitne vlastnosti podporujúce hospodársku súťaž. Táto vlastnosť sa zohľadní pri posudzovaní týchto projektov.

3.6.   Pomoc určená na ultrarýchle širokopásmové siete

| 78. | Vzhľadom na ciele uvedené v úvode, predovšetkým na cieľ dosiahnutia 50 % pokrytia internetovým pripojením s rýchlosťou nad 100 Mbps, a pri zohľadnení skutočnosti, že najmä v mestských oblastiach môžu byť požiadavky na výkon vyššie než to, čo sú investori ochotní v najbližšej budúcnosti poskytnúť, odchylne od bodu (73), môže byť štátna intervencia výnimočne povolená v prípade sietí NGA, ktoré sú schopné zabezpečiť ultrarýchle pripojenie s výkonom nad 100 Mbps. |
| --- | --- |

78.

Vzhľadom na ciele uvedené v úvode, predovšetkým na cieľ dosiahnutia 50 % pokrytia internetovým pripojením s rýchlosťou nad 100 Mbps, a pri zohľadnení skutočnosti, že najmä v mestských oblastiach môžu byť požiadavky na výkon vyššie než to, čo sú investori ochotní v najbližšej budúcnosti poskytnúť, odchylne od bodu (73), môže byť štátna intervencia výnimočne povolená v prípade sietí NGA, ktoré sú schopné zabezpečiť ultrarýchle pripojenie s výkonom nad 100 Mbps.

| 79. | V „čiernych oblastiach NGA“ by takáto intervencia mohla byť povolená len vtedy, keď sa preukáže, že ide o zásadnú zmenu podľa bodu (47) na základe týchto kumulatívnych kritérií:






  a) | existujúce alebo plánované (124) siete NGA nedosahujú priestory koncových užívateľov optickým vláknom (125); |
| --- | --- | --- |

79.

V „čiernych oblastiach NGA“ by takáto intervencia mohla byť povolená len vtedy, keď sa preukáže, že ide o zásadnú zmenu podľa bodu (47) na základe týchto kumulatívnych kritérií:

a)

existujúce alebo plánované (124) siete NGA nedosahujú priestory koncových užívateľov optickým vláknom (125);

| b) | situácia na trhu sa nevyvíja smerom k dosiahnutiu konkurenčného poskytovania ultrarýchlych služieb (126) nad 100 Mbps na základe investičných plánov komerčných prevádzkovateľov v najbližšej budúcnosti, a to podľa bodov (59) až (61); |
| --- | --- |

b)

situácia na trhu sa nevyvíja smerom k dosiahnutiu konkurenčného poskytovania ultrarýchlych služieb (126) nad 100 Mbps na základe investičných plánov komerčných prevádzkovateľov v najbližšej budúcnosti, a to podľa bodov (59) až (61);

| c) | očakáva sa dopyt po takýchto kvalitatívnych zlepšeniach (127). |
| --- | --- |

c)

očakáva sa dopyt po takýchto kvalitatívnych zlepšeniach (127).

| 80. | V situáciách opísaných v predchádzajúcom bode sa musia pri každej novej dotovanej sieti dodržať podmienky zlučiteľnosti uvedené v bodoch (74) a (76). Okrem toho orgán poskytujúci pomoc musí tiež preukázať, že:






  d) | dotovaná sieť vykazuje zásadné vylepšenie technologických vlastností a výkonu v porovnaní s overiteľnými vlastnosťami a výkonom existujúcich alebo plánovaných sietí (128) a |
| --- | --- | --- |

80.

V situáciách opísaných v predchádzajúcom bode sa musia pri každej novej dotovanej sieti dodržať podmienky zlučiteľnosti uvedené v bodoch (74) a (76). Okrem toho orgán poskytujúci pomoc musí tiež preukázať, že:

d)

dotovaná sieť vykazuje zásadné vylepšenie technologických vlastností a výkonu v porovnaní s overiteľnými vlastnosťami a výkonom existujúcich alebo plánovaných sietí (128) a

| e) | dotovaná sieť bude vychádzať z otvorenej architektúry prevádzkovanej iba ako veľkoobchodná sieť a ako aj |
| --- | --- |

e)

dotovaná sieť bude vychádzať z otvorenej architektúry prevádzkovanej iba ako veľkoobchodná sieť a ako aj

| f) | pomoc nevedie k nadmernému narušeniu hospodárskej súťaže s inými technológiami NGA, do infraštruktúry ktorých v poslednom čase investovali prevádzkovatelia na trhu v rovnakých cieľových oblastiach (129). |
| --- | --- |

f)

pomoc nevedie k nadmernému narušeniu hospodárskej súťaže s inými technológiami NGA, do infraštruktúry ktorých v poslednom čase investovali prevádzkovatelia na trhu v rovnakých cieľových oblastiach (129).

| 81. | Verejné financovanie takýchto sietí bude možné pokladať za zlučiteľné s testom vyváženosti len v prípade splnenia týchto dodatočných podmienok. Inými slovami, takéto financovanie by muselo viesť k zásadnému, udržateľnému technickému pokroku, ktorý podporí hospodársku súťaž a nebude dočasný, a to bez vytvorenia nerovnomerných odradzujúcich prvkov pre súkromné investície. |
| --- | --- |

81.

Verejné financovanie takýchto sietí bude možné pokladať za zlučiteľné s testom vyváženosti len v prípade splnenia týchto dodatočných podmienok. Inými slovami, takéto financovanie by muselo viesť k zásadnému, udržateľnému technickému pokroku, ktorý podporí hospodársku súťaž a nebude dočasný, a to bez vytvorenia nerovnomerných odradzujúcich prvkov pre súkromné investície.

Záverečné ustanovenia

| 82. | Tieto usmernenia sa budú uplatňovať od prvého dňa po ich prijatí. Na všetky notifikované opatrenia pomoci, o ktorých má dozorný úrad prijať rozhodnutie po prijatí týchto usmernení, použije dozorný úrad tieto usmernenia, a to aj vtedy, ak boli projekty notifikované pred príslušným dátumom. |
| --- | --- |

82.

Tieto usmernenia sa budú uplatňovať od prvého dňa po ich prijatí. Na všetky notifikované opatrenia pomoci, o ktorých má dozorný úrad prijať rozhodnutie po prijatí týchto usmernení, použije dozorný úrad tieto usmernenia, a to aj vtedy, ak boli projekty notifikované pred príslušným dátumom.

| 83. | V súlade s pravidlami dozorného úradu uplatniteľnými na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (130) dozorný úrad uplatní na neoprávnene poskytnutú pomoc pravidlá účinné v čase, keď bola poskytnutá. Rovnako uplatní tieto usmernenia v prípade neoprávnene poskytnutej pomoci, ktorá bola poskytnutá po ich uverejnení. |
| --- | --- |

83.

V súlade s pravidlami dozorného úradu uplatniteľnými na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (130) dozorný úrad uplatní na neoprávnene poskytnutú pomoc pravidlá účinné v čase, keď bola poskytnutá. Rovnako uplatní tieto usmernenia v prípade neoprávnene poskytnutej pomoci, ktorá bola poskytnutá po ich uverejnení.

| 84. | Dozorný úrad týmto navrhuje štátom EZVO na základe článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, aby prijali vhodné opatrenia a v prípade potreby zmenili ich existujúce rámcové programy pomoci, aby zabezpečili ich súlad s ustanoveniami týchto usmernení do dvanástich mesiacov po ich prijatí. |
| --- | --- |

84.

Dozorný úrad týmto navrhuje štátom EZVO na základe článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, aby prijali vhodné opatrenia a v prípade potreby zmenili ich existujúce rámcové programy pomoci, aby zabezpečili ich súlad s ustanoveniami týchto usmernení do dvanástich mesiacov po ich prijatí.

| 85. | Dozorný orgán vyzýva štáty EZVO, aby vyjadrili výslovný bezpodmienečný súhlas s navrhovanými vhodnými opatreniami do dvoch mesiacov od doručenia týchto usmernení. Ak dozorný úrad odpoveď nedostane, bude predpokladať, že daný štát EZVO s navrhovanými opatreniami nesúhlasí. |
| --- | --- |

85.

Dozorný orgán vyzýva štáty EZVO, aby vyjadrili výslovný bezpodmienečný súhlas s navrhovanými vhodnými opatreniami do dvoch mesiacov od doručenia týchto usmernení. Ak dozorný úrad odpoveď nedostane, bude predpokladať, že daný štát EZVO s navrhovanými opatreniami nesúhlasí.

| 86. | Dozorný orgán preskúma tieto usmernenia v súlade s budúcimi revíziami zodpovedajúceho oznámenia Komisie – Usmernenia Spoločenstva pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí. |
| --- | --- |

86.

Dozorný orgán preskúma tieto usmernenia v súlade s budúcimi revíziami zodpovedajúceho oznámenia Komisie – Usmernenia Spoločenstva pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí.

---

(1)  Táto kapitola zodpovedá oznámeniu Európskej komisie – usmernenia EÚ pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí (Ú. v. EÚ C 25, 26.1.2013, s. 1).

(2)  Oznámenie Európskej komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, KOM(2010) 245 v konečnom znení, Digitálna agenda pre Európu, uznané v uznesení z 37. zasadnutia spoločného parlamentného výboru EHP dňa 26. októbra 2011.

(3)  Pozri článok 12 ods. 4 aktu uvedeného v bode 5cl prílohy XI k Dohode o EHP [smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES z 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33)] (Ú. v. EÚ L 116, 22.4.2004, s. 60 a dodatok EHP č. 20, 22.4.2004, s. 14), zmenený smernicou 2009/140/ES (smernica o lepšej regulácii) (Ú. v. EÚ L 337, 18.12.2009, s. 37) (ktorá nie je začlenená do Dohody o EHP) a aktom uvedeným v bode 5cl prílohy XI k Dohode EHP [nariadenie (ES) č. 544/2009], (Ú. v. EÚ L 167, 29.6.2009, s. 12); Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2009, s. 1 a dodatok EHP č. 68, 17.12.2009, s. 4.

(4)  Pozri akt uvedený v bode 26l prílohy XI Dohody o EHP (odporúčanie Komisie z 20.9.2010 o regulovanom prístupe k prístupovým sieťam novej generácie (NGA) (Ú. v. EÚ L 251, 25.9.2010, s. 35) Ú. v. EÚ L 341, 13.12.2012, s. 28 a dodatok EHP č. 70, 13.12.2012, s. 32.

(5)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci N 398/05 – Maďarsko, Daňové úľavy na rozvoj širokopásmových služieb.

(6)  Prostriedky verejného podniku predstavujú štátne prostriedky v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, lebo kontrolu nad nimi vykonávajú verejné orgány. Vec C-482/99 Francúzsko/Komisia, Zb. 2002, s. I-4397. V súlade s týmto rozsudkom sa bude musieť ďalej posúdiť, či financovanie prostredníctvom verejného podniku je pripísateľné štátu.

(7)  Vec T-443/08 a T-455/08 Freistaat Sachsen a ďalší/Komisia Zb. 2011, s. II-1311, body 93 – 95.

(8)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci NN 24/07 – Česká republika, Pražská mestská bezdrôtová sieť.

(9)  Podobne, ak sa buduje sieť alebo sa poskytujú širokopásmové služby s cieľom vyhovieť potrebám verejnej správy, takáto intervencia nemusí za určitých okolností predstavovať výhodu pre hospodárske podniky. Pozri rozhodnutie Komisie vo veci N 46/07 – Spojené kráľovstvo, Waleská schéma sietí vo verejnom sektore.

(10)  Rozhodnutie Komisie vo veci SA.31687(N436/10) – Taliansko, Široké pásmo vo Friuli Venezia Giulia (Projekt Ermes) a vo veci N 407/09 – Španielsko, Xarxa Oberta.

(11)  Je pravdepodobné, že sa výhoda dotácie aspoň čiastočne dostane k nezávislým prevádzkovateľom, dokonca aj keď zaplatia náhradu za veľkoobchodný prístup. Veľkoobchodné ceny sa regulujú skutočne často. Cenová regulácia vedie k nižším cenám, než aké by veľkoobchodník mohol dosiahnuť na trhu (ktoré by mohli byť monopolnými cenami, keby neexistovala hospodárska súťaž s inými sieťami). Ak ceny nie sú regulované, od veľkoobchodníka sa bude v každom prípade požadovať, aby porovnal svoje ceny s priemernými cenami účtovanými v ďalších oblastiach, v ktorých prebieha intenzívnejšia hospodárska súťaž (pozri bod 74 písm. h) ďalej v texte), čo pravdepodobne povedie k nižšej cene, než by bola cena, ktorú iba inak mohol veľkoobchodník dosiahnuť na trhu.

(12)  Dotácie pre domácnosti nepatria do pôsobnosti článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

(13)  Príkladom by mohla byť pomoc obchodným štvrtiam, pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci N 626/09 – Taliansko, Siete NGA pre priemyselné štvrte mesta Lucca.

(14)  Vec C-310/99, Talianska republika/Komisia, Zb. 2002, s. I-02289, bod 65.

(15)  Pozri rozhodnutie Komisie vo veci N 237/08 – Nemecko, Podpora širokopásmového pripojenia v Dolnom Sasku.

(16)  Vec C-303/88, Talianska republika/Komisia, Zb. 1991, s. I-1433, body 20 – 22.

(17)  Rozhodnutie Komisie z 11. decembra 2007 vo veci C 53/06 – Holandsko, Citynet Amsterdam – investícia mesta Amsterdam do optickej prístupovej siete pre domácnosti (FttH – fibre-to-the home) (Ú. v. EÚ L 247, 16.9.2008, s. 27).

(18)  Usmernenia dozorného úradu o štátnych zárukách (Ú. v. ES L 274, 26.10.2000, dodatok EHP č. 48, 26.10.2000, s. 45) zmenené Ú. v. EÚ L 105, 21.4.2011, s. 32, dodatok EHP č. 23, 21.4.2011, s. 1.

(19)  Podľa judikatúry podnikom, ktoré sú poverené poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, musí túto úlohu ukladať právny akt verejného orgánu. V tejto súvislosti môže byť úloha poskytovať službu všeobecného hospodárskeho záujmu zverená prevádzkovateľovi vo forme udelenia koncesie na poskytovanie služby vo verejnom záujme; pozri spojené veci T-204/97 a T-270/97 EPAC – Empresa para a Agroalimentação e Cereais, SA/Komisia, Zb. 2000, s. II-2267, bod 126 a vec T-17/02 Fred Olsen, SA/Komisia, Zb. 2005, s. II-2031, body 186, 188 – 189.

(20)  Vec C-280-00, Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Zb. 2003, s. I-7747. Ďalej len „rozsudok vo veci Altmark“.

(21)  Pozri odkaz http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf (zatiaľ neuverejnený).

(22)  Pozri odkaz http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Framework-for-state-aid-in-the-form-of-public-service-compensation.pdf (zatiaľ neuverejnený).

(23)  Akt uvedený v bode 1 h prílohy XV Dohody o EHP, rozhodnutie č. 66/2012 (Ú. v. EÚ L 207, 2.8.2012, s. 46 a dodatok EHP č. 43, 2.8.2012, s. 56), (Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2012, s. 3-10).

(24)  Akt uvedený v bode 1ha prílohy XV k Dohode o EHP, pozri rozhodnutie spoločného výboru č. 225/2012 zo 7. decembra 2012 (zatiaľ neuverejnené).

(25)  Pozri bod 48 usmernení dozorného úradu o náhrade udelenej za poskytnutie služieb vo všeobecnom hospodárskom záujme a bod 13 rámca štátnej pomoci vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme.

(26)  Pozri bod 49 usmernení dozorného úradu o náhrade udelenej za poskytnutie služieb vo všeobecnom hospodárskom záujme.

(27)  Pojem „blízka budúcnosť“ treba chápať ako dobu troch rokov v súlade s bodom 59 týchto usmernení.

(28)  V súlade s princípom uvedeným v bode 50 usmernení dozorného úradu o náhrade udelenej za poskytnutie služieb vo všeobecnom hospodárskom záujme. Pozri aj rozhodnutie Komisie N 284/05 – Írsko, Regionálny program širokopásmového pripojenia: Siete metropolitnej oblasti, (Metropolitan Area Networks – „MANs“), etapy II a III, a N 890/06 – Francúzsko, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit.

(29)  Pasívna sieťová infraštruktúra je v podstate fyzickou infraštruktúrou sietí. Pozri vymedzenie v slovníku pojmov.

(30)  Sieť by mala byť technologicky neutrálna, a teda umožniť záujemcom o prístup využitie ktorejkoľvek dostupnej technológie na poskytovanie služieb koncovým užívateľom.

(31)  V súlade s bodom (74) písm. g) týchto usmernení.

(32)  Toto obmedzenie odôvodňuje skutočnosť, že po zavedení širokopásmovej siete poskytujúcej univerzálne pripojenie budú trhové sily dostatočné na poskytovanie komunikačných služieb všetkým užívateľom za konkurenčné ceny.

(33)  Takéto záruky by mali zahŕňať najmä povinnosť oddeleného účtovníctva a môžu zahŕňať aj vytvorenie subjektu, ktorý je od vertikálne integrovaného poskytovateľa štrukturálne a právne oddelený. Takýto subjekt by mal mať výhradnú zodpovednosť za plnenie úlohy SVHZ, ktorá mu bola zverená.

(34)  Každý štát EZVO si musí na základe povahy každého prípadu vypracovať najvhodnejšiu metodiku, aby zabezpečil, že náhrada bude pokrývať len náklady na vykonávanie SVHZ v bielych miestach v súlade so zásadami balíka SVHZ, pričom sa zohľadnia príslušné príjmy a primeraný zisk. Poskytovanie náhrady by napríklad mohlo byť založené na porovnaní príjmov pochádzajúcich z komerčného využitia infraštruktúry v rentabilných oblastiach, ktoré už pokrývajú komerční prevádzkovatelia, a príjmov pochádzajúcich z komerčného využitia na bielych miestach. Mimoriadne zisky, čiže zisky nad rámec priemernej návratnosti kapitálu v danom sektore pri zavádzaní danej širokopásmovej infraštruktúry, by mohli byť pridelené na financovanie SVHZ v nerentabilných oblastiach, zatiaľ čo zvyšok ziskov by sa mohol pokryť poskytnutou finančnou náhradou. Pozri rozhodnutie Komisie vo veci N 331/08, Francúzsko – THD Hauts de Seine.

(35)  Ak je však okolo budúcich výdavkov a príjmov prílišná neistota a ak sú informácie asymetrické, verejný orgán môže prijať aj také modely náhrady, ktoré nie sú úplne ex ante, ale skôr kombináciou ex ante a ex post (napr. pomocou vracania poskytnutých prostriedkov, napríklad na to, aby sa umožnil vyvážený podiel na neočakávaných ziskoch).

(36)  Napríklad výkopové práce, kladenie káblov, elektroinštalačné práce v interiéroch. V prípade zavádzania optických sietí pre domácnosti by tieto náklady mohli predstavovať až 70 % – 80 % celkových investičných nákladov.

(37)  Pozri poznámku pod čiarou 3 uvedenú vyššie.

(38)  Pozri tiež rozhodnutie Komisie vo veci N 383/09 – Nemecko – Zmena N 150/2008 Širokopásmové pripojenie vo vidieckych oblastiach v Sasku. Táto vec sa týkala situácie, v ktorej všeobecné stavebno-inžinierske práce, napríklad údržba ciest, nepredstavovali štátnu pomoc. Opatrenia prijaté nemeckými orgánmi ustanovili „všeobecné stavebno-inžinierske práce“, ktoré mal za každých okolností vykonávať štát na účely údržby. Možnosť umiestnenia káblovodov a širokopásmovej infraštruktúry v prípade cestnej údržby – a na náklady prevádzkovateľov – bola verejne oznámená a nebola obmedzená na širokopásmové odvetvie, ani k nemu nesmerovala. Nedá sa však vylúčiť, že verejné financovanie takýchto prác patrí pod pojem pomoci v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak sa obmedzujú na širokopásmové odvetvie alebo k nemu jednoznačne smerujú.

(39)  Pozri napríklad „Infrastrukturatlas“ nemeckých vnútroštátnych regulačných orgánov, kde prevádzkovatelia dobrovoľne sprístupňujú informácie o dostupných a potenciálnych opätovne použiteľných infraštruktúrach.

(40)  Treba pripomenúť, že regulačný rámec pre elektronickú komunikáciu poskytuje príslušným vnútroštátnym orgánom možnosť požadovať od podnikov poskytovanie potrebných informácií, aby príslušné orgány mohli spoločne s vnútroštátnymi regulačnými orgánmi pripraviť podrobný súpis týkajúci sa povahy, dostupnosti a zemepisného umiestnenia sieťových prvkov a zariadení a sprístupniť ho jednotlivým zúčastneným subjektom. Pozri článok 12 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/140/ES z 25. novembra 2009.

(41)  Pozri napríklad rozhodnutie dozorného úradu č. 231/11/COL o rýchlom zavedení prístupovej siete novej generácie vo vidieckych oblastiach obce Tromsø (Ú. v. EÚ C 10, 2.1.2012, s. 5 a dodatok EHP č. 2, 12.1.2012, s. 3). Zoznam všetkých rozhodnutí Komisie prijatých v súlade s pravidlami štátnej pomoci, ktoré sa týkajú širokopásmového pripojenia, je k dispozícii na http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf.

(42)  Napríklad pôžičky (na rozdiel od grantov) môžu byť užitočným nástrojom na vyrovnanie nedostatku úveru pri dlhodobých investíciách do infraštruktúry.

(43)  Týmto nie je dotknuté prípadné uplatňovanie usmernení dozorného úradu o regionálnej pomoci, ako bolo uvedené v bode 27.

(44)  Pozri usmernenia dozorného úradu o národnej regionálnej pomoci, ratione temporis [napr. usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ L 54, 28.2.2008, s. 1, dodatok EHP č. 11, 28.2.2008, s. 1.)].

(45)  Skutočnosť, že konkrétny podnik nemusí byť schopný vykonať určitý projekt bez pomoci, však nutne neznamená, že došlo k zlyhaniu trhu. Napríklad rozhodnutie spoločnosti neinvestovať do projektu s nízkou návratnosťou alebo v regióne s obmedzeným trhovým dopytom a/alebo slabou konkurencieschopnosťou v oblasti nákladov nemusí poukazovať na zlyhanie trhu, ale skôr na dobre fungujúci trh.

(46)  Satelitné systémy majú tiež jednotkové náklady, ale vo väčších krokoch, preto majú tendencie byť nezávislejšie od hustoty obyvateľstva.

(47)  Pre informácie o miestnom a regionálnom financovaní pozri rozhodnutia Komisie vo veciach SA 33420 (2011/N) –Nemecko, Breitband Lohr am Main, N 699/09 – Španielsko, Desarrollo del programa de infraestructuras de telecomunicaciones en la Región de Murcia.

(48)  Členské štáty EÚ často informovali o rámcových programoch, v ktorých sa uvádza, za akých podmienok je možné poskytnúť miestne alebo regionálne financovanie na zavedenie širokopásmového pripojenia. Pozri napríklad rozhodnutie N 62/10 – Fínsko, Vysokorýchlostné širokopásmové siete v riedko osídlených oblastiach vo Fínsku, N 53/10 – Nemecko, Spolkový rámcový program na podporu káblových vedení alebo N 30/10 – Švédsko, Štátna pomoc sektoru širokopásmových služieb v rámci programu rozvoja vidieka.

(49)  Pozri poznámku pod čiarou 3 uvedenú vyššie.

(50)  Pozri napríklad odporúčanie dozorného úradu z 5. novembra 2008 o príslušných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade s aktom uvedeným v bode 5cl prílohy XI k Dohode o EHP (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby), (Ú. v. EÚ C 156, 9.7.2009, s. 18 a dodatok EHP č. 36, 9.7.2009, s. 1). Tým by sa zvýšila transparentnosť, znížilo sa administratívne zaťaženie miestnych orgánov a pre vnútroštátne regulačné orgány by to mohlo znamenať, že sa nebudú musieť zaoberať každým prípadom štátnej pomoci jednotlivo.

(51)  Pozri napríklad Avis n
  o
  12-A-02 du 17.1.2012 relatif à une demande d'avis de la commission de l'économie, du développement durable et de l'aménagement du territoire du Sénat concernant le cadre d'intervention des collectivités territoriales en matière de déploiement des réseaux à très haut débit (stanovisko francúzskeho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže k rozvoju vysokorýchlostných širokopásmových sietí).

(52)  Pozri napríklad rozhodnutia Komisie vo veciach N 237/08 Podpora širokopásmového pripojenia v Dolnom Sasku, Nemecko alebo SA.33671 Broadband Delivery UK, Spojené kráľovstvo.

(53)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie N 473/07 – Taliansko, Širokopásmové pripojenie pre Alto Adige, rozhodnutie N 570/07 – Nemecko, Širokopásmové pripojenie vo vidieckych oblastiach Bádenska-Württemberska.

(54)  Najmä tým, že sa podporuje používanie dostupných širokopásmových riešení, či už ide o miestne dostupné terestriálne pevné alebo bezdrôtové siete alebo všeobecne dostupné satelitné riešenia.

(55)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie N 222/06 – Taliansko, Pomoc na preklenutie digitálnej priepasti na Sardínii.

(56)  To sa môže týkať napríklad prevádzkovateľov mobilných technológií LTE (long-term evolution – dlhodobý vývoj) alebo LTE advanced (rozšírené LTE) s cieľmi pokrytia podľa ich licenčných podmienok v cieľovej oblasti. Podobne, ak prevádzkovateľ, ktorý má povinnosť poskytovať univerzálne služby, dostane náhradu za služby vo verejnom záujme, na financovanie tej istej siete nemôže byť poskytnutá ďalšia štátna pomoc.

(57)  Tento druh dôsledku možno nazvať „vytlačenie“.

(58)  Pozri napríklad vec C-156/98, Nemecko/Komisia, Zb. 2000, s. I6857, bod 78 a vec C-333/07 Régie Networks, Zb. 2008, s. I10807, body 94 – 116.

(59)  Napríklad menej významné investície spojené výhradne s modernizáciou aktívnych zložiek siete by sa nemali považovať za oprávnené na štátnu pomoc. Podobne, hoci by určité moderné technológie využívajúce medené káble (ako je vektorovanie) mohli zvýšiť kapacity existujúcich sietí, nemusia vyžadovať podstatné investície do novej infraštruktúry, a teda by nemali byť oprávnené na štátnu pomoc.

(60)  Napríklad modernizácia základnej siete na širokopásmovú sieť NGA. Zásadnú zmenu by mohli predstavovať aj niektoré modernizácie siete NGA (napr. rozšírenie pripojenia pomocou optických vlákien tak, aby sa dostali bližšie ku koncovému užívateľovi). V oblastiach, kde sú už širokopásmové siete prítomné, by sa zavedením zásadnej zmeny zabránilo využitiu štátnej pomoci na duplicitu existujúcej infraštruktúry. Podobne ani postupná malá modernizácia existujúcich infraštruktúr, napr. z 12 Mbps na 24 Mbps, zrejme kapacitu služieb nerozšíri (a pravdepodobne by predstavovala len neprimeranú výhodu pre existujúceho prevádzkovateľa).

(61)  Dotovaná sieť by mala podporovať hospodársku súťaž, t. j. umožňovať účinný prístup na rôznych úrovniach infraštruktúry, a to tak, ako je uvedené v bode (74), a v prípade podpory zavádzania sietí NGA aj v bode (76).

(62)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci SA.33671 Broadband Delivery UK, Spojené kráľovstvo.

(63)  Takúto spoločnú metodiku môže poskytnúť dozorný úrad.

(64)  V dôsledku rýchleho technického vývoja budú môcť v budúcnosti služby NGA poskytovať aj iné technológie.

(65)  Koaxiálne, bezdrôtové a mobilné technológie do istej miery využívajú infraštruktúru optických vlákien, čím sa stávajú koncepčne podobnými káblovým sieťam, pretože na poslednej míli bez vlákien používajú na poskytovanie služby medené vlákna.

(66)  Finálne pripojenie koncového užívateľa sa môže zabezpečiť káblovou aj bezdrôtovou technológiou. Vzhľadom na rýchly vývoj rozšírených bezdrôtových technológií, ako je LTE-Advanced, a zintenzívňujúci sa vývoj trhu s technológiami LTE alebo Wi-Fi môže byť pevný bezdrôtový prístup novej generácie (napr. založený na možných presne prispôsobených mobilných širokopásmových technológiách) životaschopnou alternatívou k niektorým káblovým NGA (napr. FFCab), a to za splnenia určitých podmienok. Keďže bezdrôtové médium sa „zdieľa“ (rýchlosť jedného užívateľa závisí od počtu pripojených užívateľov v pokrytej oblasti) a prirodzene podlieha meniacim sa podmienkam prostredia, môže byť potrebné zaviesť na určitom stupni hustoty a/alebo v rámci rozšírených konfigurácií (napr. smerované a/alebo viaceré antény) pevné bezdrôtové siete novej generácie, aby sa pre každého užívateľa zabezpečila spoľahlivosť minimálnych rýchlostí sťahovania, ktoré sa dajú očakávať od NGA. Bezdrôtový prístup novej generácie založený na presne prispôsobenej mobilnej širokopásmovej technológii musí tiež zabezpečiť požadovanú kvalitu služieb poskytovaných užívateľom na stanovenom mieste a zároveň obslúžiť všetkých ostatných migrujúcich predplatiteľov v záujmovej oblasti.

(67)  Pojem FTTx odkazuje na FTTC, FTTN, FTTP, FTTH a FTTB.

(68)  Pri použití normy pre káblové modemy aspoň DOCSIS 3.0.

(69)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci SA.33671 Broadband Delivery UK, Spojené kráľovstvo.

(70)  Ak dnes rozdiely medzi oblasťou, kde je k dispozícii len úzkopásmový internet (dial-up), a oblasťou, kde existuje širokopásmové pripojenie, znamenajú, že prvá oblasť je „bielou“ oblasťou, podobne by sa za „bielu“ oblasť NGA mala považovať aj oblasť, ktorá nemá širokopásmovú infraštruktúru novej generácie, ale môže mať zavedenú jednu základnú širokopásmovú infraštruktúru.

(71)  V porovnaní s inými sieťami, ktoré sa nedostanú až ku koncovému užívateľovi (ako FTTC), je dôležitou vlastnosťou backhaulovej infraštruktúry NGN to, že je otvorená prepájaniu s inými sieťami.

(72)  Rozhodnutie Komisie vo veci N 407/09 – Španielsko – Optická sieť Katalánsko (Xarxa Oberta).

(73)  Rozhodnutia Komisie v prípadoch N 407/09 – Španielsko – Optická sieť Katalánsko (Xarxa Oberta) a SA. 33438 – Poľsko, Širokopásmová sieť pre východné Poľsko.

(74)  Trojročná doba začína plynúť od zverejnenia plánovaného opatrenia pomoci.

(75)  V tejto súvislosti by mal byť prevádzkovateľ schopný preukázať, že v dobe troch rokov pokryje podstatnú časť príslušného územia a obyvateľstva. Orgán poskytujúci pomoc môže napríklad požiadať každého prevádzkovateľa, ktorý vyjadril záujem o vybudovanie vlastnej infraštruktúry v cieľovej oblasti, aby dodal dôveryhodný podnikateľský plán spolu s potrebnými dokladmi, teda so zmluvami o pôžičke od banky a s podrobným časovým plánom zavedenia siete do dvoch mesiacov. Okrem toho do dvanástich mesiacov by sa mali začať uskutočňovať investície a mala by byť udelená väčšina prístupových práv potrebných na realizáciu projektu. Ďalšie medzníky pri realizácii opatrenia možno odsúhlasiť vždy na dobu šiestich mesiacov.

(76)  Pozri napríklad rozhodnutia Komisie vo veciach N 607/09 – Írsko, Schéma širokopásmových sietí vo vidieckych oblastiach alebo N 172/09 – Slovinsko, Rozvoj širokopásmových sietí v Slovinsku.

(77)  Rovnaká spoločnosť môže v tej istej oblasti prevádzkovať oddelené pevné a mobilné siete, ale tým sa nezmení „farba“ danej oblasti.

(78)  Situácia hospodárskej súťaže sa posudzuje na základe počtu existujúcich prevádzkovateľov infraštruktúry. V rozhodnutí Komisie N 330/2010 – Francúzsko, Programme national Très Haut Débit, bolo vysvetlené, že pri existencii niekoľkých maloobchodných prevádzkovateľov na jednej sieti (vrátane sprístupnenia účastníckeho vedenia – LLU) sa územie nestáva čiernou oblasťou, ale zostáva šedou oblasťou, lebo sa v nej nachádza iba infraštruktúra. Zároveň sa bude existencia konkurenčných prevádzkovateľov (na maloobchodnej úrovni) považovať za znak toho, že daná oblasť nemusí byť z hľadiska zlyhania trhu problematická napriek tomu, že je šedá. Bude musieť byť predložený presvedčivý dôkaz o problémoch s prístupom alebo o kvalite služieb.

(79)  Komisia vo svojom rozhodnutí N 131/05 – Spojené kráľovstvo, Projekt širokopásmového pripojenia FibreSpeed Wales, musela posúdiť, či by finančná podpora poskytnutá waleskými orgánmi na vybudovanie otvorenej neutrálnej siete na báze optických vlákien spájajúcej 14 priemyselných parkov mohla byť vyhlásená za zlučiteľnú, dokonca aj v prípade, keď v cielených lokalitách už poskytoval služby existujúci prevádzkovateľ, ktorý poskytoval cenovo regulovaný prenájom okruhov. Komisia zistila, že prenajaté okruhy ponúkané existujúcim prevádzkovateľom boli veľmi drahé, pre malé a stredné podniky takmer cenovo nedostupné. Pozri tiež rozhodnutie Komisie N 890/06 – Francúzsko, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit a rozhodnutie Komisie N 284/05 – Írsko, Regionálny program širokopásmového pripojenia: siete v metropolitnej oblasti (Metropolitan Area Networks – „MANs“), etapy II a III.

(80)  Okrem špecifikácií v bode (66) môžu orgány poskytujúce pomoc zohľadniť aj tieto ukazovatele: miera prieniku pre balík služieb pripojenia s najvyššími úrovňami výkonu, nadmerne vysoké ceny za vysokovýkonné služby (vrátane prenájmu okruhov koncovým užívateľom, ako je vysvetlené v predchádzajúcej poznámke pod čiarou), ktoré majú odrádzajúci účinok na ich využívanie a na inovácie, služby elektronickej verejnej správy v procese vývoja, čo vyžaduje vyšší výkon, než sa ponúka v existujúcej sieti. Ak sa už služby v cieľovej oblasti primerane poskytujú výrazne vysokému počtu občanov a podnikových užívateľov, musí sa zabezpečiť, že štátna intervencia nebude mať za následok neprimerané prebudovanie existujúcej infraštruktúry. V takom prípade sa môže štátna intervencia obmedziť len na opatrenia na „odstraňovanie nedostatkov“.

(81)  Napríklad, či bola zavedená širokopásmová sieť vybudovaná na základe privilegovaného využívania/prístupu ku káblovodom, ktoré nie sú prístupné prevádzkovateľom ostatných sietí alebo s nimi zdieľané.

(82)  Ak je prítomná len jedna infraštruktúra, bude sa to považovať za konkurenčnú šedú oblasť, a to aj v prípade, ak túto infraštruktúru využívajú prostredníctvom neviazaného prístupu (unbundling – LLU) viacerí prevádzkovatelia elektronických komunikácií. Nebude sa považovať za „čiernu oblasť“ v zmysle týchto usmernení. Pozri aj rozhodnutie Komisie vo veci SA.31316 Francúzsko, Programme national Très haut débit.

(83)  Pozri rozhodnutie Komisie z 19.7.2006 o opatrení č. C 35/05 (ex N 59/05) – Holandsko, Širokopásmová sieť v Appingedame (Ú. v. EÚ L 86, 27.3.2007, s. 1). V tomto rozhodnutí Komisia poznamenala, že konkurenčné sily konkrétneho trhu neboli náležite vzaté do úvahy. Predovšetkým skutočnosť, že holandský trh širokopásmového pripojenia je rýchlo sa rozvíjajúci trh, na ktorom poskytovatelia služieb elektronickej komunikácie vrátane prevádzkovateľov káblových rozvodov a poskytovateľov internetových služieb boli v procese zavádzania vysokorýchlostných širokopásmových služieb bez akejkoľvek štátnej podpory.

(84)  Tá istá spoločnosť môže prevádzkovať oddelené pevné a bezdrôtové siete NGA v tej istej oblasti, tým sa však nezmení „farba“ danej oblasti.

(85)  Pozri bod (47) vyššie.

(86)  Dôkladné posúdenie by mohlo vyvolať nutnosť začatia postupu podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a súdneho dvora.

(87)  Toto mapovanie by sa malo vykonávať na základe domácností, ktorými prechádza daná sieťová infraštruktúra, a nie na základe počtu domácností alebo zákazníkov, ktorí sú pripojení ako odberatelia.

(88)  Napríklad cieľové oblasti, ktoré sú príliš malé, nemusia účastníkom trhu poskytovať dostatočné ekonomické stimuly, aby sa uchádzali o pomoc, zatiaľ čo oblasti, ktoré sú príliš veľké, môžu znamenať horší výsledok výberového konania, pokiaľ ide o hospodársku súťaž. Viacero výberových konaní by tiež umožnilo rôznym potenciálnym podnikom využiť štátnu pomoc a zabrániť tak, aby sa trhový podiel (už dominantných) prevádzkovateľov vďaka opatreniam štátnej pomoci ešte posilnil uprednostňovaním veľkých trhových subjektov alebo brzdením technológií, ktoré by boli konkurencieschopné v menších cieľových oblastiach.

(89)  Ak je možné preukázať, že existujúci prevádzkovatelia neposkytli verejnému orgánu na účely požadovaného mapovania žiadne podstatné informácie, tento orgán sa bude musieť spoľahnúť na akékoľvek informácie, ktoré mu boli poskytnuté.

(90)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci N 266/08 – Nemecko, Širokopásmové pripojenie vo vidieckych oblastiach Bavorska.

(91)  Iné je, ak sa štátny orgán rozhodne zaviesť a spravovať sieť priamo (alebo prostredníctvom subjektu, ktorý plne vlastní), podobne ako v rozhodnutí Komisie vo veci N330/2010 – Francúzsko, Programme national Très Haut Débit a SA.33807 (2011/N) – Taliansko, Národný plán širokopásmového pripojenia. V tomto rozhodnutí, aby sa zabezpečilo, že výsledky hospodárskej súťaže, ktoré boli dosiahnuté od liberalizácie sektora elektronických komunikácií v Únii, a najmä úrovne hospodárskej súťaže, ktorá je v súčasnosti na maloobchodnom trhu širokopásmového pripojenia, v prípade verejne spravovaných dotovaných sietí i) prevádzkovatelia sietí vo verejnom vlastníctve obmedzia svoju činnosť na vopred vymedzené cieľové oblasti a nebudú expandovať do iných komerčne atraktívnych regiónov; ii) verejný orgán obmedzí svoju činnosť na udržiavanie pasívnej infraštruktúry a zabezpečovanie prístupu k nej, ale nebude sa zúčastňovať na hospodárskej súťaži na maloobchodnej úrovni s komerčnými prevádzkovateľmi, a ii) bude zachované oddelené účtovníctvo medzi fondmi použitými na prevádzku sietí a inými fondmi, ktoré má verejný orgán k dispozícii.

(92)  Akt uvedený v bode 2 prílohy XVI Dohody o EHP (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby).
  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114),
  Ú. v. EÚ L 245, 7.9.2006, s. 22 a dodatok EHP č 44, 7.9.2006, s. 18.

(93)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie N 475/07 – Írsko, Vnútroštátny program širokopásmového pripojenia (National Broadband Scheme – NBS), rozhodnutie Komisie N 157/06 – Spojené kráľovstvo, Projekt širokopásmového digitálneho pripojenia v regióne South Yorkshire.

(94)  Ak je predmetom takéhoto súťažného výberového konania verejná zákazka, ktorej sa týkajú smernice EÚ o verejnom obstarávaní 2004/17/ES (akt uvedený v bode 4 prílohy XVI k Dohode o EHP, Ú. v. EÚ L 245, 7.9.2006, s. 22 a dodatok EHP č. 44, 7.9.2006, s. 18) alebo 2004/18/ES (akt uvedený v bode 2 prílohy XVI k Dohode o EHP, Ú. v. EÚ L 245, 7.9.2006, s. 22 a dodatok EHP č. 44, 7.9.2006, s. 18), oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania sa zverejní v Úradnom vestníku EÚ s cieľom zabezpečiť hospodársku súťaž v rámci EHP v súlade s požiadavkami uvedených smerníc. Vo všetkých ostatných prípadoch sa informácie o výberovom konaní zverejnia minimálne na vnútroštátnej úrovni.

(95)  Ak sa v súťažnom výberovom konaní nevyskytne dostatočný počet uchádzačov, výpočet nákladov navrhovaný vo víťaznej ponuke môže byť postúpený na preskúmanie externým audítorom.

(96)  Ak z technických dôvodov nie je realizovateľné zriadiť národnú webovú lokalitu, zavedú sa regionálne webové lokality. Tieto regionálne webové lokality budú navzájom prepojené.

(97)  Z hľadiska geografickej oblasti, ako sú vymedzené vo výzve na súťažné výberové konanie.

(98)  Napríklad sieťové topológie umožňujúce úplný a účinný neviazaný prístup by mohli získať viac bodov. Treba poznamenať, že v tomto štádiu rozvoja trhu je topológia point-to-point z hľadiska dlhodobej hospodárskej súťaže výhodnejšia ako topológia point-to-multipoint, pričom náklady na zavedenie sú porovnateľné najmä v mestských oblastiach. Siete na báze point-to-multipoint budú môcť poskytovať úplný a účinný neviazaný prístup až po štandardizácii a vyžiadaní prístupu k pasívnym optickým sieťam na báze združovacieho delenia vlnovej dĺžky (WDM-PON) v rámci príslušných regulačných rámcov.

(99)  Pozri poznámku pod čiarou 3 uvedenú vyššie. Okrem toho, keď sa štáty EZVO rozhodnú pre model riadenia, v rámci ktorého sa tretím stranám ponúkajú len služby veľkoobchodného prístupu k dotovanej širokopásmovej infraštruktúre, ale nie maloobchodné služby, pravdepodobné narušenie hospodárskej súťaže sa tým ešte viac obmedzí, keďže takýto model riadenia siete pomáha predchádzať prípadným zložitým problémom so stláčaním ziskového rozpätia a skrytým formám diskriminácie pri poskytovaní prístupu. Pozri napríklad SA.30317 Vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie v Portugalsku.

(100)  Ak opatrenie štátnej pomoci pokrýva financovanie nových zložiek pasívnej infraštruktúry, ako sú káblovody alebo stĺpy, mal by k nim byť zabezpečený aj časovo neobmedzený prístup. Pozri napríklad rozhodnutia Komisie vo veciach N 53/2010 – Nemecko, Spolkový rámcový program na podporu káblových vedení, N 596/09 – Taliansko – Preklenutie digitálnej priepasti v Lombardii, N 383/09 – Nemecko – Zmena N 150/08 Širokopásmové pripojenie vo vidieckych oblastiach v Sasku, N 330/2010 – Francúzsko, Programme national Très Haut Débit.

(101)  Napríklad referenčným bodom pre siete NGA by mal byť zoznam prístupových produktov zahrnutý do odporúčania NGA.

(102)  Ak sa štátna pomoc poskytuje na financovanie konštrukcie káblovodov, káblovody by mali byť dostatočne veľké na to, aby obslúžili niekoľko káblových sietí a slúžili ako hostiteľ pre riešenia point-to-multipoint, ako aj point-to-point.

(103)  Ak sieťový prevádzkovateľ poskytuje aj maloobchodné služby, v súlade s odporúčaním NGA, bežne by mu mal byť udelený prístup minimálne šiestich mesiacov pred začatím uvedených služieb.

(104)  Účinný veľkoobchodný prístup k dotovanej infraštruktúre možno poskytovať prostredníctvom prístupových produktov na veľkoobchodnej úrovni uvedených v dodatku II.

(105)  Pozri poznámku pod čiarou 3 uvedenú vyššie.

(106)  Využívanie veľkoobchodného prístupu tretími stranami sa napríklad nemôže obmedziť iba na maloobchodné širokopásmové služby.

(107)  Miera zohľadnenia výšky pomoci sa môže líšiť v závislosti od konkurenčnej situácie počas súťažného výberového konania a v cieľovej oblasti. Referenčná hodnota by preto predstavovala horný limit veľkoobchodnej ceny.

(108)  Aby prevádzkovatelia umelo nezvyšovali náklady, štáty EZVO by mali využívať také zmluvy, ktoré podnietia podniky časom znížiť náklady. Napríklad v porovnaní so zmluvami so stanovením ceny ako náklady plus marža by zmluva s pevnou cenou poskytla spoločnosti motiváciu na to, aby časom znížila náklady.

(109)  Vrátenie poskytnutých prostriedkov nie je potrebné v prípade čisto veľkoobchodných infraštruktúr vo verejnom vlastníctve, ktoré spravuje verejný orgán len na účel poskytovania spravodlivého a nediskriminačného prístupu pre všetkých prevádzkovateľov, ak sú splnené podmienky uvedené v poznámke pod čiarou 93.

(110)  Príklady osvedčených postupov potvrdzujú, že riešením by bolo monitorovanie a vracanie poskytnutých prostriedkov počas doby minimálne siedmich rokov a že akýkoľvek mimoriadny zisk (t. j. zisk vyšší ako zisk uvedený v pôvodnom podnikateľskom pláne alebo priemerný zisk v odvetví) by sa rozdelil medzi príjemcu pomoci a verejné orgány podľa výšky opatrenia pomoci.

(111)  Tieto informácie by mali byť pravidelne aktualizované (napríklad raz za šesť mesiacov) a dostupné vo voľne použiteľných formátoch.

(112)  Takéto informácie by mali obsahovať aspoň: okrem informácií už publikovaných podľa bodu (74) písm. j) dátum, ku ktorému sa sieť začne užívať, prístupové produkty na veľkoobchodnej úrovni, počet záujemcov o prístup k sieti a poskytovateľov služieb siete, počet obídených domov a poplatky za užívanie siete.

(113)  Vrátane prevádzkovateľov LLU.

(114)  V tomto štádiu rozvoja trhu môže byť topológia „point-to-point“ efektívne sprístupnená. Ak vybratý uchádzač zavedie sieť s topológiou point-to-multipoint, bude mať jednoznačnú povinnosť poskytnúť účinný neviazaný prístup prostredníctvom združovacieho delenia vlnovej dĺžky (WDM), hneď ako bude prístup štandardizovaný a komerčne dostupný. Až do zefektívnenia sprístupnenia WDM sa bude od vybratého uchádzača vyžadovať, aby záujemcom o prístup poskytoval virtuálny sprístupňovací produkt čo najviac pripomínajúci fyzické sprístupnenie.

(115)  Ak ide o nepriamych príjemcov, keď získajú prístup na veľkoobchodnej úrovni, ďalší prevádzkovatelia možno budú musieť poskytnúť prístup k bitovému prúdu sami. Napriek skutočnosti, že pomoc bola poskytnutá len pre pasívnu infraštruktúru, bol požadovaný taktiež aktívny prístup, napríklad v rozhodnutí Komisie vo veci N 330/2010 – Francúzsko, Programme national Très Haut Débit.

(116)  Napríklad zariadenia na strane zákazníka (customer premise equipments) alebo iné zariadenia potrebné pri prevádzke siete. Ak sa ukáže, že je potrebné modernizovať niektoré časti siete s cieľom poskytnúť účinný prístup, je to potrebné začleniť do plánov orgánov poskytujúcich pomoc, napríklad: predpokladané káblovody primeranej veľkosti, väčšie rozvodové skrine na účinné sprístupnenie atď.

(117)  Dôrazná povinnosť poskytovať prístup je ešte dôležitejšia, aby sa vyriešila dočasná substitúcia medzi službami, ktoré ponúkajú existujúci prevádzkovatelia sietí ADSL, a službami ponúkanými prevádzkovateľmi budúcich sietí NGA. Povinnosť poskytovať prístup zabezpečí, aby zákazníci konkurenčných prevádzkovateľov ADSL mohli prejsť na sieť NGA podľa možnosti čo najskôr po zavedení dotovanej siete, a aby si prevádzkovatelia ADSL mohli začať plánovať svoje vlastné budúce investície bez akéhokoľvek konkurenčného znevýhodnenia. Pozri napríklad rozhodnutie N 461/09 – Spojené kráľovstvo, Širokopásmová sieť novej generácie v regióne Cornwall & Isles of Scilly.

(118)  V tejto súvislosti by sa malo brať do úvahy možné pretrvávanie špecifických trhových podmienok, ktoré boli dôvodom na poskytnutie pomoci na príslušnú infraštruktúru.

(119)  Nerovnomerný nárast nákladov musí orgán poskytujúci pomoc odôvodniť podrobným a objektívnym výpočtom nákladov.

(120)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci N 330/2010 – Francúzsko, Programme national Très Haut Débit a vo veci SA.33671 – Spojené kráľovstvo, Broadband Delivery UK.

(121)  V rámci analýzy primeranosti môže dozorný úrad vzhľadom na špecifiká veci a celkové vyváženie prijať aj iné podmienky. Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci N 330/2010 – Francúzsko, Programme national Très Haut Débit a vo veci SA.33671 – Spojené kráľovstvo, Broadband Delivery UK. Ak sú podmienky splnené, prístup sa udelí v rámci časového obdobia prispôsobeného konkrétnemu trhu. V prípade konfliktu požiada orgán poskytujúci pomoc vnútroštátny regulačný orgán alebo iný príslušný vnútroštátny orgán o radu.

(122)  Mala by napríklad v prípade pasívnych pevných sietí podporovať topológiu point-to-point, ako aj topológiu point-to-multipoint v závislosti od výberu prevádzkovateľov. Najmä v hustejšie obývaných oblastiach, ktoré majú nárok na štátnu pomoc, by nebolo vo verejnom záujme poskytovať pomoc pre investície do jednoduchých modernizácií existujúcich sietí, ktoré nepredstavujú zásadnú zmenu v oblasti hospodárskej súťaže.

(123)  Pozri bod (56) vyššie. Intervencie mimo úrovne ústredného orgánu sa už budú považovať za NGA, nie NGN. Pozri rozhodnutie Komisie vo veci SA.34031 – Širokopásmové siete novej generácie vo Valle d'Aosta.

(124)  Na základe dôveryhodných investičných plánov na najbližšie tri roky v súlade s bodmi (59) až (61).

(125)  Napríklad siete NGA nedosahujú priestory koncového užívateľa optickým vláknom v prípade sietí FTTN, kde je optické vlákno nainštalované len po uzly (skrine). Podobne niektoré káblové siete taktiež využívajú optické vlákno po skrine a pripájajú koncových užívateľov koaxiálnymi káblami.

(126)  Napríklad v oblasti, kde existuje sieť FTTC alebo ekvivalentná sieť a modernizovaná káblová sieť (minimálne DOCSIS 3.0), sa trhové podmienky považujú vo všeobecnosti za dostatočne konkurenčné, aby umožnili vývoj ultrarýchlych služieb bez nutnosti štátnej intervencie.

(127)  Pozri napríklad ukazovatele v poznámkach pod čiarou č. 81 a 82.

(128)  Pozri body (59) až (61) vyššie.

(129)  To by bežne nastalo vtedy, ak by trhoví prevádzkovatelia nemohli pri zohľadnení normálnych amortizačných časov v dôsledku pomoci odpísať investície do infraštruktúry v primeranom čase. Pritom treba zohľadniť najmä tieto (prepojené) faktory: veľkosť investície, jej aktuálnosť, minimálne obdobie potrebné na získanie primeranej návratnosti investícií a pravdepodobný účinok zavádzania novej dotovanej ultrarýchlej siete, počet predplatiteľov existujúcich sietí NGA a relatívne ceny predplatného.

(130)  Ú. v. EÚ L 73, 19.3.2009, s. 23, dodatok EHP č. 15, 19.3.2009, s. 1. Pozri http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15119&1=1.

Dodatok I

Bežné intervencie na podporu širokopásmového pripojenia

Komisia počas svojej rozhodovacej praxe pozorovala určité najčastejšie sa opakujúce mechanizmy financovania používané štátmi EÚ na podporu zavedenia širokopásmového pripojenia, ktoré posudzovala v súlade s článkom 107 ods. 1 ZFEÚ, ktorý zodpovedá článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Tento zoznam je názorný a neúplný, lebo verejné orgány mohli vyvinúť rôzne spôsoby zavedenia širokopásmového pripojenia alebo sa odchýliť od predpísaných modelov. Konštelácie obvykle zahrňujú štátnu pomoc, pokiaľ investícia nebola vykonaná v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve (pozri oddiel 2.2).

| 1. | Peňažná alokácia („financovanie na preklenutie priepasti“) (1): Vo väčšine prípadov, ktoré Komisia posudzovala, štát EHP (2) pridelí priame peňažné dotácie investorom (3) do širokopásmového pripojenia, aby vybudovali, spravovali a komerčne využívali širokopásmovú sieť (4). Takéto dotácie bežne zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, lebo dotácia sa financuje zo štátnych prostriedkov a poskytuje investorovi výhodu, aby mohol vykonávať komerčnú činnosť za podmienok, ktoré by na trhu nemal k dispozícii. V takom prípade sú príjemcami pomoci prevádzkovatelia siete, ktorí dostali dotáciu, aj poskytovatelia služieb elektronickej komunikácie, ktorí majú záujem o veľkoobchodný prístup k dotovanej sieti. |
| --- | --- |

1.

Peňažná alokácia („financovanie na preklenutie priepasti“) (1): Vo väčšine prípadov, ktoré Komisia posudzovala, štát EHP (2) pridelí priame peňažné dotácie investorom (3) do širokopásmového pripojenia, aby vybudovali, spravovali a komerčne využívali širokopásmovú sieť (4). Takéto dotácie bežne zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, lebo dotácia sa financuje zo štátnych prostriedkov a poskytuje investorovi výhodu, aby mohol vykonávať komerčnú činnosť za podmienok, ktoré by na trhu nemal k dispozícii. V takom prípade sú príjemcami pomoci prevádzkovatelia siete, ktorí dostali dotáciu, aj poskytovatelia služieb elektronickej komunikácie, ktorí majú záujem o veľkoobchodný prístup k dotovanej sieti.

| 2. | Materiálna podpora: V ostatných prípadoch štáty EHP podporovali zavedenie širokopásmového pripojenia financovaním zavedenia úplnej širokopásmovej siete (alebo jej častí), ktorá bola následne sprístupnená investorom v oblasti elektronickej komunikácie. Tí budú využívať tieto zložky siete v rámci svojho vlastného projektu zavádzania širokopásmového pripojenia. Táto podpora môže mať rôznu podobu, pričom najčastejšie ide o poskytnutie pasívnej širokopásmovej infraštruktúry zo strany štátov EHP prostredníctvom stavebno-inžinierskych prác (napríklad vybudovaním cesty) alebo zavedenia káblovodov alebo nenasvietených optických vlákien (5). Táto forma podpory poskytuje výhodu investorom do širokopásmového pripojenia, ktorí ušetria súvisiace investičné náklady (6), ako aj poskytovateľom služieb elektronickej komunikácie, ktorí majú záujem o veľkoobchodný prístup k dotovanej sieti. |
| --- | --- |

2.

Materiálna podpora: V ostatných prípadoch štáty EHP podporovali zavedenie širokopásmového pripojenia financovaním zavedenia úplnej širokopásmovej siete (alebo jej častí), ktorá bola následne sprístupnená investorom v oblasti elektronickej komunikácie. Tí budú využívať tieto zložky siete v rámci svojho vlastného projektu zavádzania širokopásmového pripojenia. Táto podpora môže mať rôznu podobu, pričom najčastejšie ide o poskytnutie pasívnej širokopásmovej infraštruktúry zo strany štátov EHP prostredníctvom stavebno-inžinierskych prác (napríklad vybudovaním cesty) alebo zavedenia káblovodov alebo nenasvietených optických vlákien (5). Táto forma podpory poskytuje výhodu investorom do širokopásmového pripojenia, ktorí ušetria súvisiace investičné náklady (6), ako aj poskytovateľom služieb elektronickej komunikácie, ktorí majú záujem o veľkoobchodný prístup k dotovanej sieti.

| 3. | Širokopásmová sieť prevádzkovaná štátom alebo jej časti: O štátnu pomoc ide aj v prípade, ak štát namiesto poskytnutia podpory investorovi do širokopásmového pripojenia vybuduje širokopásmovú sieť (jej časti) a prevádzkuje ju priamo prostredníctvom orgánu (orgánov) verejnej správy alebo prostredníctvom internej spoločnosti (7). Tento model intervencie bežne pozostáva z vybudovania pasívnej sieťovej infraštruktúry vo verejnom vlastníctve s cieľom sprístupniť ju prevádzkovateľom širokopásmového pripojenia tak, že sa im veľkoobchodný prístup k sieti poskytne za nediskriminačných podmienok. Prevádzku siete a poskytovanie veľkoobchodného prístupu k nej za protihodnotu predstavuje hospodársku činnosť v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Budovanie širokopásmovej siete s cieľom jej komerčného využitia predstavuje podľa judikatúry hospodársku činnosť, t. j. štátna pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa môže poskytovať už v čase budovania širokopásmovej siete (8). Poskytovatelia služieb elektronickej komunikácie, ktorí majú záujem o veľkoobchodný prístup k verejne prevádzkovanej sieti, sa budú tiež považovať za príjemcov pomoci. |
| --- | --- |

3.

Širokopásmová sieť prevádzkovaná štátom alebo jej časti: O štátnu pomoc ide aj v prípade, ak štát namiesto poskytnutia podpory investorovi do širokopásmového pripojenia vybuduje širokopásmovú sieť (jej časti) a prevádzkuje ju priamo prostredníctvom orgánu (orgánov) verejnej správy alebo prostredníctvom internej spoločnosti (7). Tento model intervencie bežne pozostáva z vybudovania pasívnej sieťovej infraštruktúry vo verejnom vlastníctve s cieľom sprístupniť ju prevádzkovateľom širokopásmového pripojenia tak, že sa im veľkoobchodný prístup k sieti poskytne za nediskriminačných podmienok. Prevádzku siete a poskytovanie veľkoobchodného prístupu k nej za protihodnotu predstavuje hospodársku činnosť v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Budovanie širokopásmovej siete s cieľom jej komerčného využitia predstavuje podľa judikatúry hospodársku činnosť, t. j. štátna pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa môže poskytovať už v čase budovania širokopásmovej siete (8). Poskytovatelia služieb elektronickej komunikácie, ktorí majú záujem o veľkoobchodný prístup k verejne prevádzkovanej sieti, sa budú tiež považovať za príjemcov pomoci.

| 4. | Širokopásmová sieť spravovaná koncesionárom: Štáty FHP môžu tiež financovať zavedenie širokopásmovej siete, ktorá zostane vo verejnom vlastníctve, ale ktorej prevádzka bude v rámci súťažného výberového konania ponúknutá komerčnému prevádzkovateľovi, aby ju spravoval a využíval na veľkoobchodnej úrovni (9). Aj v tomto prípade, keďže sieť sa buduje s cieľom jej užívania, môže opatrenie predstavovať štátnu pomoc. Prevádzkovateľ, ktorý sieť spravuje a užíva, ako aj ďalší poskytovatelia služieb elektronickej komunikácie, ktorí majú záujem o veľkoobchodný prístup k sieti, sa budú tiež považovať za príjemcov pomoci. |
| --- | --- |

4.

Širokopásmová sieť spravovaná koncesionárom: Štáty FHP môžu tiež financovať zavedenie širokopásmovej siete, ktorá zostane vo verejnom vlastníctve, ale ktorej prevádzka bude v rámci súťažného výberového konania ponúknutá komerčnému prevádzkovateľovi, aby ju spravoval a využíval na veľkoobchodnej úrovni (9). Aj v tomto prípade, keďže sieť sa buduje s cieľom jej užívania, môže opatrenie predstavovať štátnu pomoc. Prevádzkovateľ, ktorý sieť spravuje a užíva, ako aj ďalší poskytovatelia služieb elektronickej komunikácie, ktorí majú záujem o veľkoobchodný prístup k sieti, sa budú tiež považovať za príjemcov pomoci.

---

(1)  „Financovanie na preklenutie priepasti“ predstavuje rozdiel medzi investičnými nákladmi a očakávaným ziskom súkromných investorov.

(2)  Alebo akýkoľvek iný verejný orgán poskytujúci pomoc.

(3)  Pojem „investori“ označuje podniky alebo prevádzkovateľov elektronickej komunikačnej siete, ktorí investujú do vybudovania a zavedenia širokopásmových infraštruktúr.

(4)  Príkladom financovania na preklenutie priepasti sú rozhodnutia Komisie vo veciach SA.33438 a.o – Poľsko – Projekt širokopásmovej siete vo východnom Poľsku, SA 32866 – Grécko – Rozvoj širokopásmového pripojenia vo vidieckych oblastiach Grécka, SA. 31851 – Taliansko – Širokopásmové pripojenie v provincii Marche, N 368/09 – Nemecko – Úprava systému širokopásmovej štátnej pomoci, N 115/08 – Širokopásmové pripojenie vo vidieckych oblastiach Nemecka.

(5)  Rozhodnutie Komisie vo veciach N 53/2010 – Nemecko, Spolkový rámcový program na podporu káblových vedení, N 596/09 – Taliansko – Preklenutie digitálnej priepasti v Lombardii. Pozri taktiež N 383/09 – Nemecko – zmena N 150/08 Širokopásmové pripojenie vo vidieckych oblastiach v Sasku.

(6)  Náklady na stavebné inžinierstvo a ostatné investície do pasívnej infraštruktúry môžu predstavovať až 70 % celkových nákladov na projekt širokopásmového pripojenia.

(7)  Rozhodnutie Komisie vo veci N 330/2010 – Francúzsko – Programme national Très Haut Débit, ktorý sa týkal rôznych foriem intervencie, okrem iného takej formy, pri ktorej môžu tzv. collectivités territoriales (miestne a regionálne orgány) prevádzkovať vlastné širokopásmové siete v rámci režijnej prevádzky.

(8)  Vec T-443/08 a T-455/08 Freistaat Sachsen/Komisia Zb. 2011, s. II-1311.

(9)  Rozhodnutia Komisie vo veciach N 497/2010 – Spojené kráľovstvo, SHEFA – 2 Interconnect, N 330/2010 – Francúzsko, Programme national Très Haut Débit, N 183/09 – Litva, Projekt RAIN.

Dodatok II

Slovník technických pojmov

Na účely týchto usmernení platí toto vymedzenie pojmov. Vymedzenia sa nedotýkajú ďalších zmien v oblasti trhu, technológií a regulácie.

Prístupový segment:

  segmentové pripojenie „last mile“ (poslednej míle) backhaulovej siete s priestormi koncového užívateľa.

Backhaulová sieť:

  časť širokopásmovej siete, ktorá predstavuje bezprostredné spojenie medzi chrbticovou sieťou a prístupovou sieťou a prenáša údaje z globálnej siete a do nej.

Prístup k bitovému prúdu:

  poskytovateľ veľkoobchodného prístupu nainštaluje v priestoroch zákazníka vysokorýchlostné prístupové pripojenie a sprístupní ho tretím stranám.

Nenasvietené optické vlákno:

  nenasvietené vlákno bez prepojených prenosových systémov.

Káblovod:

  podzemná rúrka alebo vedenie používané na umiestnenie (optických, medených alebo koaxiálnych) káblov širokopásmovej siete.

Úplný neviazaný prístup:

  fyzický neviazaný prístup k prístupovému vedeniu koncového spotrebiteľa umožňuje prenosným systémom účastníkov hospodárskej súťaže priamy prenos dát cez toto vedenie. Za istých podmienok sa môže virtuálny neviazaný prístup považovať za ekvivalentný fyzickému neviazanému prístupu.

FTTH:

  optická prístupová sieť pre domácnosti, ktorá optickým vláknom dosahuje priestory koncového užívateľa, t. j. prístupová sieť pozostávajúca z liniek optického vlákna vstupnej, ako aj ukončovacej časti prístupovej siete (vrátane vnútornej kabeláže).

FTTB:

  sieť, ktorá vedie až do priestorov koncového užívateľa, t. j. vlákna sú zavedené do budovy, ale v rámci budovy sa použije medený drôt, koaxiál alebo sieť LAN.

FTTN:

  vlákno do uzlov. Optické vlákno je ukončené v rozvodnej skrini až niekoľko kilometrov od priestorov zákazníka, pričom na koncovom spojení je meď (vo vlákne do skrine/sietí VDSL) alebo koaxiál (v kábli/sieti DOCSIS 3). „Vlákno do uzla“ sa často vyskytuje ako dočasný a predbežný krok smerujúci k plnému FTTH.

Neutrálne siete:

  siete, ktoré podporujú všetky druhy sieťových topológií. V prípade sietí FTTH musí infraštruktúra podporovať topológiu „point-to-point“ aj topológiu „point-to-multipoint“.

Prístupové siete novej generácie

  prístupové siete, ktoré závisia úplne alebo čiastočne od optických prvkov a ktoré sú schopné poskytovať služby širokopásmového prístupu s vylepšenými vlastnosťami v porovnaní s existujúcimi základnými širokopásmovými sieťami.

Pasívna sieť:

  širokopásmová sieť bez aktívnej zložky. Bežne zahŕňa stavebnú infraštruktúru, káblovody, nenasvietené optické vlákna a rozvodné skrine.

Pasívny veľkoobchodný prístup:

  prístup k prenosovému médiu bez elektronickej zložky.

Point-to-multipoint:

  sieťová topológia, ktorá vyhradzuje jednotlivé zákaznícke linky sprostredkovateľskému pasívnemu uzlu (napr. rozvodná skriňa), kde sa tieto linky zoskupujú do spoločnej linky. Zoskupenie môže byť buď pasívne (s rozdeľovačmi, napr. architektúra PON) alebo aktívne (napr. FTTC).

Point-to-point:

  sieťová topológia, v ktorej vedenie zákazníka tvorí pevný okruh od zákazníka až po metropolitný prístupový bod.

Prístupové produkty na veľkoobchodnej úrovni:
  prístup umožňuje prevádzkovateľovi užívať zariadenia iného prevádzkovateľa. Prístupové produkty na veľkoobchodnej úrovni, ktoré môžu byť poskytované v dotovaných sieťach, sú:

—   
  FTTH/FTTB network:
  prístup ku káblovodom, prístup k nenasvietenému optickému vláknu, neviazaný prístup k účastníckej prípojke (WDM-PON alebo neviazaný optický rozvádzač (ODF)) a prístup k bitovému prúdu;

—   
  káblové siete:
  prístup ku káblovodom a prístup k bitovému prúdu;

—   
  siete FTTC:
  prístup ku káblovodom, neviazaný prístup k účastníckemu vedeniu (tzv. sub loop) a k bitovému prúdu;

—   
  pasívna sieťová infraštruktúra:
  prístup ku káblovodom, prístup k nenasvieteným optickým vláknam a/alebo neviazaný prístup k účastníckej prípojke; V prípade integrovaného prevádzkovateľa: sa povinnosť poskytovať prístup (iný ako prístup k pasívnej infraštruktúre) uloží v súlade s ustanoveniami odporúčania o NGA,

—   
  širokopásmové siete na základe ADSL:
  neviazaný prístup k účastníckej prípojke, prístup k bitovému prúdu;

—   
  mobilné alebo bezdrôtové siete:
  bitový prúd, spoločný prístup k fyzickým stožiarom a prístup k backhaulových sieťam;

—   
  satelitná platforma:
  prístup k bitovému prúdu.

---