# Uradni list L 166/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 166 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 575. junij 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 166

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 575. junij 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta 2014/326/SZVP z dne 28. januarja 2014 o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Korejo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Koreje v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje | 1 |
| | | Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Korejo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Koreje v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje | 3 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 601/2014 z dne 4. junija 2014 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede kategorij mesa in uporabe nekaterih aditivov za živila (
  1
  ) | 11 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 602/2014 z dne 4. junija 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov za okrepitev zbližanja nadzorniških praks v zvezi z izvajanjem dodatnih uteži tveganja v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 22 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 603/2014 z dne 4. junija 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 25 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/327/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 6. maja 2014 o določitvi stališča Unije na 53. zasedanju odbora strokovnjakov za prevoz nevarnega blaga organizacije OTIF v zvezi z nekaterimi spremembami Dodatka C h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF), ki se začnejo uporabljati 1. januarja 2015 | 27 |
| | | 2014/328/EU |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 12. marca 2014 o spremembi Sklepa ECB/2013/35 o dodatnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja (ECB/2014/11) | 31 |
| | | SMERNICE |
| | | 2014/329/EU |
| | * | Smernica Evropske centralne banke z dne 12. marca 2014 o spremembi Smernice ECB/2011/14 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (ECB/2014/10) | 33 |
| | | 2014/330/EU |
| | * | Smernica Evropske centralne banke z dne 12. marca 2014 o spremembi Smernice ECB/2013/4 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9 (ECB/2014/12) | 42 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta 2014/326/SZVP z dne 28. januarja 2014 o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Korejo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Koreje v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

1

Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Korejo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Koreje v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

3

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 601/2014 z dne 4. junija 2014 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede kategorij mesa in uporabe nekaterih aditivov za živila (
  1
  )

1

11

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 602/2014 z dne 4. junija 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov za okrepitev zbližanja nadzorniških praks v zvezi z izvajanjem dodatnih uteži tveganja v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

22

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 603/2014 z dne 4. junija 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

25

SKLEPI

2014/327/EU

*

Sklep Sveta z dne 6. maja 2014 o določitvi stališča Unije na 53. zasedanju odbora strokovnjakov za prevoz nevarnega blaga organizacije OTIF v zvezi z nekaterimi spremembami Dodatka C h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF), ki se začnejo uporabljati 1. januarja 2015

27

2014/328/EU

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 12. marca 2014 o spremembi Sklepa ECB/2013/35 o dodatnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja (ECB/2014/11)

(ECB/2014/11)

31

SMERNICE

2014/329/EU

*

Smernica Evropske centralne banke z dne 12. marca 2014 o spremembi Smernice ECB/2011/14 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (ECB/2014/10)

(ECB/2014/10)

33

2014/330/EU

*

Smernica Evropske centralne banke z dne 12. marca 2014 o spremembi Smernice ECB/2013/4 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9 (ECB/2014/12)

(ECB/2014/12)

42

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 407/13/COL z dne 23. oktobra 2013 o devetdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 ter s podaljšanjem veljavnosti poglavij o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 in o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte | 44 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 407/13/COL z dne 23. oktobra 2013 o devetdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 ter s podaljšanjem veljavnosti poglavij o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 in o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 5.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/1

---

SKLEP SVETA 2014/326/SZVP

z dne 28. januarja 2014

o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Korejo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Koreje v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 37 navedene pogodbe v povezavi s členom 218(5) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pogoje glede sodelovanja tretjih držav v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje bi bilo treba določiti v sporazumu o vzpostavitvi okvira za tako morebitno prihodnje sodelovanje in jih ne določati za vsako zadevno operacijo posebej. |
| --- | --- |

(1)

Pogoje glede sodelovanja tretjih držav v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje bi bilo treba določiti v sporazumu o vzpostavitvi okvira za tako morebitno prihodnje sodelovanje in jih ne določati za vsako zadevno operacijo posebej.

| (2) | Potem ko je Svet 13. novembra 2012 sprejel sklep o odobritvi začetka pogajanj, je visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v pogajanjih dosegel Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Korejo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Koreje v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). |
| --- | --- |

(2)

Potem ko je Svet 13. novembra 2012 sprejel sklep o odobritvi začetka pogajanj, je visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v pogajanjih dosegel Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Korejo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Koreje v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

| (3) | Sporazum bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Korejo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Koreje v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje se odobri v imenu Unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki je za Unijo zavezujoč.

Člen 3

Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 16(1) Sporazuma (1).

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 28. januarja 2014

Za Svet

Predsednik

G. STOURNARAS

---

(1)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unijeobjavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.

1

Uradnem listu Evropske unije

---

| 5.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/3

---

PREVOD

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Republiko Korejo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Koreje v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu: Unija ali EU,

na eni strani in

REPUBLIKA KOREJA

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu: pogodbenici, STA SE –

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija lahko sprejme ukrep na področju kriznega upravljanja, ki vključuje mirovne operacije ali humanitarne dejavnosti. |
| --- | --- |

(1)

Unija lahko sprejme ukrep na področju kriznega upravljanja, ki vključuje mirovne operacije ali humanitarne dejavnosti.

| (2) | Unija odloča, ali bo k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje povabila tretje države. Republika Koreja lahko sprejme povabilo Unije in ponudi svoj prispevek. V takem primeru bo Unija odločila, ali sprejme ta predlagani prispevek. |
| --- | --- |

(2)

Unija odloča, ali bo k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje povabila tretje države. Republika Koreja lahko sprejme povabilo Unije in ponudi svoj prispevek. V takem primeru bo Unija odločila, ali sprejme ta predlagani prispevek.

| (3) | Pogoje glede sodelovanja Republike Koreje v operacijah EU za krizno upravljanje bi bilo treba določiti v sporazumu o vzpostavitvi okvira za tako možno prihodnje sodelovanje in jih ne določati posamično za vsako zadevno operacijo. |
| --- | --- |

(3)

Pogoje glede sodelovanja Republike Koreje v operacijah EU za krizno upravljanje bi bilo treba določiti v sporazumu o vzpostavitvi okvira za tako možno prihodnje sodelovanje in jih ne določati posamično za vsako zadevno operacijo.

| (4) | Tak sporazum ne bi smel posegati v avtonomijo odločanja Unije in ne bi smel vplivati na vsakokratno posamično odločanje Republike Koreje glede sodelovanja v operaciji EU za krizno upravljanje, skladno z njenim pravnim sistemom. |
| --- | --- |

(4)

Tak sporazum ne bi smel posegati v avtonomijo odločanja Unije in ne bi smel vplivati na vsakokratno posamično odločanje Republike Koreje glede sodelovanja v operaciji EU za krizno upravljanje, skladno z njenim pravnim sistemom.

| (5) | Tak sporazum bi moral zadevati le prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne bi smel posegati v kakršne koli obstoječe sporazume, ki urejajo sodelovanje Republike Koreje v že začeti operaciji EU za krizno upravljanje – |
| --- | --- |

(5)

Tak sporazum bi moral zadevati le prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne bi smel posegati v kakršne koli obstoječe sporazume, ki urejajo sodelovanje Republike Koreje v že začeti operaciji EU za krizno upravljanje –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

ODDELEK I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Odločitve, povezane s sodelovanjem

1.   Potem, ko Unija sprejme odločitev, da Republiko Korejo povabi k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje, ji Unija posreduje vse zadevne informacije in ocene v zvezi s to operacijo, da bi Republiki Koreji olajšala razmislek o povabilu EU.

2.   Unija Republiki Koreji posreduje zgodnje obvestilo glede verjetnega korejskega prispevka k skupnim stroškom ali stroškom, ki so določeni v operativnem proračunu, v skladu s členoma 8 in 12, da bi Republiki Koreji pomagala pri pripravi kakršnega koli predlaganega prispevka.

3.   Ko se Republika Koreja odloči, da bo predlagala prispevek, določi informacije o predlaganem prispevku in jih posreduje EU, vključno s sestavo kakršnega koli kontingenta korejskega osebja.

4.   Unija oceni korejski prispevek v posvetovanju z Republiko Korejo. Republika Koreja lahko predlagani prispevek spremeni kadar koli med procesom posvetovanja in ocene.

5.   Unija Republiko Korejo pisno obvesti o rezultatu ocene in o odločitvi o predlaganem korejskem prispevku, da bi zagotovila sodelovanje Republike Koreje v skladu z določbami tega sporazuma.

6.   Republika Koreja lahko na lastno pobudo ali na zahtevo Unije in po posvetovanjih med pogodbenicama kadar koli v celoti ali delno prekine sodelovanje v posamezni operaciji EU za krizno upravljanje.

Člen 2

Okvir

1.   Republika Koreja se pridruži sklepu Sveta, s katerim Svet Evropske unije odloči, da bo Unija izvedla operacijo za krizno upravljanje, in vsakemu drugemu sklepu, s katerim se Svet Evropske unije odloči za podaljšanje operacije EU za krizno upravljanje, v skladu z določbami tega sporazuma in vsemi zahtevanimi izvedbenimi dogovori.

2.   Prispevek Republike Koreje k operaciji EU za krizno upravljanje ne posega v avtonomijo odločanja Unije.

Člen 3

Status osebja in sil Republike Koreje

1.   Status osebja, dodeljenega civilni operaciji EU za krizno upravljanje, in/ali sil, ki jih Republika Koreja prispeva k vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ureja sporazum o statusu sil/misije, če je sklenjen med Unijo in državo(-ami), v kateri(-h) operacija poteka.

2.   Status osebja, dodeljenega vojaškemu poveljstvu ali poveljujočim elementom, ki se nahajajo izven držav(-e), kjer poteka operacija EU za krizno upravljanje, urejajo dogovori med zadevnim vojaškim poveljstvom in zadevnimi poveljujočimi elementi ter pristojnimi organi Republike Koreje.

3.   Brez poseganja v sporazum o statusu sil/misije iz odstavka 1 Republika Koreja izvršuje jurisdikcijo nad svojim osebjem, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje. Kadar sile Republike Koreje delujejo na ladji ali zrakoplovu države članice Evropske unije, lahko slednja država izvršuje jurisdikcijo glede na vse veljavne in/ali prihodnje sporazume ter v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ter mednarodnim pravom.

4.   Republika Koreja je odgovorna za kakršne koli zahtevke v zvezi s sodelovanjem v operaciji EU za krizno upravljanje, ki jih vloži kateri koli član njenega osebja, in je odgovorna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper katerega koli člana svojega osebja, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih ukrepov, v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi.

5.   Pogodbenici se dogovorita, da opustita katerega koli ali vse zahtevke, razen pogodbenih zahtevkov, do druge pogodbenice zaradi škode, izgube ali uničenja sredstev, v lasti katere koli pogodbenice ali jih ta uporablja, ali zaradi telesne poškodbe ali smrti osebja katere koli pogodbenice pri opravljanju njegovih uradnih nalog v povezavi z dejavnostmi v okviru tega sporazuma, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve.

6.   Republika Koreja se obvezuje, da bo ob podpisu tega sporazuma podala izjavo o odstopu od zahtevkov nasproti kateri koli drugi državi, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje, v kateri sodeluje Republika Koreja.

7.   Unija se ob podpisu tega Sporazuma zaveže, da bo zagotovila, da države članice Evropske unije podajo izjavo o odstopu zahtevkov v zvezi s kakršnim koli prihodnjim sodelovanjem Republike Koreje v operaciji EU za krizno upravljanje.

Člen 4

Zaupne informacije

1.   Republika Koreja sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi varovanje tajnih podatkov EU v skladu z varnostnimi predpisi Sveta Evropske unije iz Sklepa Sveta 2013/488/EU (1) in v skladu z nadaljnjimi smernicami pristojnih organov, vključno s smernicami poveljnika operacije EU glede vojaške operacije EU za krizno upravljanje ali vodje misije glede civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2.   Kadar pogodbenici skleneta sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij, se tak sporazum uporablja v okviru operacije EU za krizno upravljanje.

ODDELEK II

DOLOČBE O SODELOVANJU V CIVILNIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE

Člen 5

Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje

1.   Republika Koreja:

| (a) | zagotovi, da njeno osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, svoje naloge opravlja v skladu s:






  (i) | sklepom Sveta in nadaljnjimi spremembami iz člena 2(1); |
| --- | --- | --- |

(a)

zagotovi, da njeno osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, svoje naloge opravlja v skladu s:

(i)

sklepom Sveta in nadaljnjimi spremembami iz člena 2(1);

| (ii) | operativnim načrtom; |
| --- | --- |

(ii)

operativnim načrtom;

| (iii) | izvedbenimi ukrepi.; |
| --- | --- |

(iii)

izvedbenimi ukrepi.;

| (b) | pravočasno obvesti vodjo misije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljevanju besedila: VP) o kakršnih koli spremembah njegovega prispevka k civilni operaciji EU za krizno upravljanje. |
| --- | --- |

(b)

pravočasno obvesti vodjo misije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljevanju besedila: VP) o kakršnih koli spremembah njegovega prispevka k civilni operaciji EU za krizno upravljanje.

2.   Osebje, ki ga Republika Koreja dodeli operaciji EU za krizno upravljanje, opravi zdravniški pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za opravljanje funkcije pa potrdi pristojni organ; osebje predloži izvod tega potrdila.

3.   Osebje, ki ga dodeli Republika Koreja, pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upošteva zgolj interese civilne operacije EU za krizno upravljanje.

Člen 6

Struktura poveljevanja

1.   Vse osebje ostane pod polnim poveljstvom nacionalnih organov.

2.   Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na poveljnika civilne operacije Unije.

3.   Poveljnik civilne operacije prevzame odgovornost za civilno operacijo EU za krizno upravljanje ter izvršuje poveljevanje in nadzor nad operacijo na strateški ravni.

4.   Vodja misije prevzame odgovornost za civilno operacijo EU za krizno upravljanje, na terenu izvršuje poveljevanje in nadzor nad to operacijo ter izvaja vsakodnevno upravljanje te operacije.

5.   Republika Koreja ima v skladu s pravnimi akti iz člena 2(1) pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor države članice Evropske unije, ki sodelujejo v operaciji.

6.   Vodja misije je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem civilne operacije EU za krizno upravljanje. Disciplinske ukrepe po potrebi sprejme zadevni nacionalni organ.

7.   Republika Koreja določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact – NPC), ki v operaciji zastopa njen nacionalni kontingent. NPC vodji misije poroča o nacionalnih zadevah in je odgovorna za vsakodnevno disciplino kontingenta.

8.   Unija sprejme odločitev o zaključku operacije po posvetovanju z Republiko Korejo, če ta na dan zaključka operacije še vedno sodeluje pri civilni operaciji EU za krizno upravljanje.

Člen 7

Finančni vidiki

1.   Brez poseganja v člen 8 Republika Koreja prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen tekočih stroškov, kakor je določeno v operativnem proračunu operacije.

2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), v kateri(-h) operacija poteka, Republika Koreja, kadar je dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, določenimi v sporazumu o statusu misije, kot je določeno v členu 3(1).

Člen 8

Prispevek k operativnemu proračunu

1.   Republika Koreja v skladu z odstavkom 4 prispeva k financiranju operativnega proračuna civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2.   Tak prispevek k operativnemu proračunu se izračuna na podlagi ene od naslednjih formul, in sicer tiste, pri kateri je izračun nižji:

| (a) | delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med BND Republike Koreje in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije, ali |
| --- | --- |

(a)

delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med BND Republike Koreje in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije, ali

| (b) | delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom osebja iz Republike Koreje, ki sodeluje v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav. |
| --- | --- |

(b)

delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom osebja iz Republike Koreje, ki sodeluje v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 Republika Koreja ne prispeva k financiranju dnevnic osebja iz držav članic Evropske unije.

4.   Ne glede na odstavek 1 Unija Republiko Korejo načeloma izvzame od finančnih prispevkov za določeno civilno operacijo EU za krizno upravljanje, kadar:

| (a) | Unija ugotovi, da je prispevek Republike Koreje znaten, tako da bistveno prispeva k tej operaciji, ali |
| --- | --- |

(a)

Unija ugotovi, da je prispevek Republike Koreje znaten, tako da bistveno prispeva k tej operaciji, ali

| (b) | BND na prebivalca v Republiki Koreji ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Unije. |
| --- | --- |

(b)

BND na prebivalca v Republiki Koreji ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Unije.

5.   V skladu z odstavkom 1 pristojni organi pogodbenic podpišejo vsak dogovor o plačilu prispevkov Republike Koreje v operativni proračun civilne operacije EU za krizno upravljanje; dogovor med drugim vsebuje naslednje določbe o:

| (a) | znesku zadevnega finančnega prispevka; |
| --- | --- |

(a)

znesku zadevnega finančnega prispevka;

| (b) | načinih plačila finančnega prispevka in |
| --- | --- |

(b)

načinih plačila finančnega prispevka in

| (c) | postopku revizije. |
| --- | --- |

(c)

postopku revizije.

ODDELEK III

DOLOČBE O SODELOVANJU V VOJAŠKIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE

Člen 9

Sodelovanje v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje

1.   Republika Koreja zagotovi, da njene sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, opravljajo svoje naloge v skladu s:

| (a) | sklepom Sveta in nadaljnjimi spremembami iz člena 2(1); |
| --- | --- |

(a)

sklepom Sveta in nadaljnjimi spremembami iz člena 2(1);

| (b) | operativnim načrtom in |
| --- | --- |

(b)

operativnim načrtom in

| (c) | izvedbenimi ukrepi. |
| --- | --- |

(c)

izvedbenimi ukrepi.

2.   Republika Koreja poveljnika operacije EU pravočasno obvesti o kakršni koli spremembi svojega sodelovanja v operaciji.

3.   Osebje, ki ga dodeli Republika Koreja, pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upošteva zgolj interese civilne operacije EU za krizno upravljanje.

Člen 10

Struktura poveljevanja

1.   Vse sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ostanejo pod polnim poveljstvom nacionalnih organov.

2.   Nacionalni organi prenesejo operativni in taktični nadzor nad svojimi silami in osebjem na poveljnika operacije EU, ki je pooblaščen, da svoja pooblastila prenese.

3.   Republika Koreja ima v skladu s pravnimi instrumenti iz člena 2(1) pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor države članice Evropske unije, ki sodelujejo v operaciji.

4.   Poveljnik operacije EU lahko, po posvetovanju z Republiko Korejo, kadar koli zahteva umik prispevka Republike Koreje.

5.   Republika Koreja imenuje višjega vojaškega predstavnika (v nadaljnjem besedilu: VVP), ki zastopa njen nacionalni kontingent v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje. VVP se s poveljnikom sil EU posvetuje o vseh zadevah v zvezi z operacijo in je odgovoren za vsakodnevno disciplino kontingenta Republike Koreje.

Člen 11

Finančni vidiki

1.   Brez poseganja v člen 12 tega sporazuma Republika Koreja prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen če je za stroške predvideno skupno financiranje, kot je določeno v pravnih instrumentih iz člena 2(1) in v Sklepu Sveta 2011/871/SZVP (2).

2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), v kateri(-h) operacija poteka, Republika Koreja, kadar je dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, določenimi v sporazumu o statusu sil, kot je določeno v členu 3(1).

Člen 12

Prispevek k skupnim stroškom

1.   Republika Koreja v skladu z odstavkom 3 prispeva k financiranju skupnih stroškov vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

2.   Tak prispevek k skupnim stroškom se izračuna na podlagi ene od naslednjih formul, in sicer tiste, pri kateri je izračun nižji:

| (a) | delež skupnih stroškov, ki je sorazmeren razmerju med BND Republike Koreje in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo k skupnim stroškom operacije, ali |
| --- | --- |

(a)

delež skupnih stroškov, ki je sorazmeren razmerju med BND Republike Koreje in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo k skupnim stroškom operacije, ali

| (b) | delež skupnih stroškov, ki je sorazmeren razmerju med številom osebja iz Republike Koreje, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav. |
| --- | --- |

(b)

delež skupnih stroškov, ki je sorazmeren razmerju med številom osebja iz Republike Koreje, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

Kadar se uporabi formula iz točke (b) in Republika Koreja prispeva osebje le za vojaško poveljstvo operacije ali vojaško poveljstvo sil, se uporabi razmerje med njenim osebjem in celotnim številom osebja zadevnega vojaškega poveljstva. V ostalih primerih se uporabi razmerje med vsem osebjem, ki ga prispeva Republika Koreja, in celotnim osebjem operacije.

3.   Ne glede na odstavek 1 Unija Republiko Korejo načeloma izvzame od finančnih prispevkov k skupnim stroškom določene vojaške operacije EU za krizno upravljanje, kadar:

| (a) | Unija ugotovi, da je prispevek Republike Koreje znaten, tako da bistveno prispeva k tej operaciji, ali |
| --- | --- |

(a)

Unija ugotovi, da je prispevek Republike Koreje znaten, tako da bistveno prispeva k tej operaciji, ali

| (b) | BND na prebivalca v Republiki Koreji ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Unije. |
| --- | --- |

(b)

BND na prebivalca v Republiki Koreji ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Unije.

4.   V skladu s členom 1 pristojni organi pogodbenic sklenejo dogovor o plačilu prispevkov Republike Koreje k skupnim stroškom; dogovor med drugim vsebuje naslednje določbe o:

| (a) | znesku zadevnega finančnega prispevka; |
| --- | --- |

(a)

znesku zadevnega finančnega prispevka;

| (b) | načinih plačila finančnega prispevka in |
| --- | --- |

(b)

načinih plačila finančnega prispevka in

| (c) | postopku revizije. |
| --- | --- |

(c)

postopku revizije.

ODDELEK IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 13

Dogovori o izvajanju Sporazuma

Brez poseganja v člena 8(5) in 12(4) pristojni organi pogodbenic sklenejo potrebne tehnične in upravne dogovore za izvajanje tega sporazuma.

Člen 14

Neizpolnjevanje obveznosti

Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti iz tega sporazuma, ima druga pogodbenica pravico odpovedati ta sporazum z enomesečnim odpovednim rokom.

Člen 15

Reševanje sporov

Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.

Člen 16

Začetek veljavnosti, trajanje in odpoved

1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko sta se pogodbenici uradno obvestili o zaključku notranjih pravnih postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti sporazuma.

2.   Ta sporazum se redno pregleduje.

3.   Ta sporazum se lahko spremeni na podlagi medsebojnega pisnega dogovora pogodbenic. Spremembe začnejo veljati v skladu s postopkom iz odstavka 1.

4.   Ta sporazum velja za začetno petletno obdobje, potem pa se samodejno podaljšuje za nadaljnja petletna obdobja, razen če ena pogodbenica pisno obvesti drugo pogodbenico, da namerava odpovedati ta sporazum, in sicer najmanj šest mesecev pred dnevom takega prenehanja.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani, ki sta jih v ta namen ustrezno pooblastili pogodbenici, podpisali ta sporazum.

V Seulu, dne triindvajsetega maja leta dva tisoč štirinajst, v dvojnem izvodu v angleškem in korejskem jeziku, pri čemer sta obe besedili enako verodostojni. Pri razlikah v razlagi prevlada angleško besedilo.

Za Evropsko unijo

Za Republiko Korejo

---

(1)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

1

(2)  Sklepu Sveta 2011/871/SZVP z dne 19. decembra 2011 o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (ATHENA) (UL L 343, 23.12.2011, str.35).

2

---

IZJAVA DRŽAV ČLANIC EU, KI UPORABLJAJO SKLEP SVETA EU O OPERACIJI EU ZA KRIZNO UPRAVLJANJE, V KATERI SODELUJE REPUBLIKA KOREJA, GLEDE OPUSTITVE ZAHTEVKOV

„Države članice EU, ki uporabljajo sklep Sveta EU o operaciji EU za krizno upravljanje, v kateri sodeluje Republika Koreja, si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti morebitne zahtevke proti Republiki Koreji zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube katerih koli sredstev, ki so v njihovi lasti in se uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje, ki ga dodeli Republika Koreja operaciji EU za krizno upravljanje, pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje, ki ga dodeli Republika Koreja operaciji EU za krizno upravljanje, pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

| — | povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki so v lasti Republike Koreje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja, ki ga dodeli Republika Koreja operaciji EU za krizno upravljanje, pri uporabi teh sredstev.“ |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki so v lasti Republike Koreje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja, ki ga dodeli Republika Koreja operaciji EU za krizno upravljanje, pri uporabi teh sredstev.“

---

IZJAVA REPUBLIKE KOREJE GLEDE OPUSTITVE ZAHTEVKOV PROTI KATERI KOLI DRŽAVI, KI SODELUJE V OPERACIJI EU ZA KRIZNO UPRAVLJANJE

„Republika Koreja, ki je privolila v sodelovanje v operaciji EU za krizno upravljanje, si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri odpovedati se kakršnim koli zahtevkom do katere koli države, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje, zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube kakršnih koli sredstev, ki so v njeni lasti in se uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

| — | povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki so v lasti držav, ki sodelujejo v operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.“ |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki so v lasti držav, ki sodelujejo v operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.“

---

UREDBE

| 5.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/11

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 601/2014

z dne 4. junija 2014

o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede kategorij mesa in uporabe nekaterih aditivov za živila

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (1) in zlasti člena 10(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 je določen seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in pogoji njihove uporabe. |
| --- | --- |

(1)

V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 je določen seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in pogoji njihove uporabe.

| (2) | Seznam se lahko posodablja v skladu s skupnim postopkom iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2), bodisi na pobudo Komisije bodisi na podlagi zahtevka. |
| --- | --- |

(2)

Seznam se lahko posodablja v skladu s skupnim postopkom iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2), bodisi na pobudo Komisije bodisi na podlagi zahtevka.

| (3) | Seznam Unije aditivov za živila je bil določen na podlagi aditivov za živila, dovoljenih za uporabo v živilih, v skladu z Direktivo 94/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), Direktivo Evropskega Parlamenta in Sveta 94/36/ES (4) in Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/2/ES (5) ter po pregledu njihove skladnosti s členi 6, 7 in 8 Uredbe (ES) št. 1333/2008. Seznam Unije vključuje aditive za živila na podlagi kategorij živil, katerim se lahko dodajo. |
| --- | --- |

(3)

Seznam Unije aditivov za živila je bil določen na podlagi aditivov za živila, dovoljenih za uporabo v živilih, v skladu z Direktivo 94/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), Direktivo Evropskega Parlamenta in Sveta 94/36/ES (4) in Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/2/ES (5) ter po pregledu njihove skladnosti s členi 6, 7 in 8 Uredbe (ES) št. 1333/2008. Seznam Unije vključuje aditive za živila na podlagi kategorij živil, katerim se lahko dodajo.

| (4) | V delu D seznama Unije kategorija 8 zajema meso in vključuje podkategoriji 8.1: Nepredelano meso in 8.2: Predelano meso. Kategorija 8.1 je dodatno razdeljena na kategoriji 8.1.1: Nepredelano meso, razen mesnih pripravkov, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (6), in 8.1.2: Mesni pripravki, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004. |
| --- | --- |

(4)

V delu D seznama Unije kategorija 8 zajema meso in vključuje podkategoriji 8.1: Nepredelano meso in 8.2: Predelano meso. Kategorija 8.1 je dodatno razdeljena na kategoriji 8.1.1: Nepredelano meso, razen mesnih pripravkov, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (6), in 8.1.2: Mesni pripravki, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004.

| (5) | Točka 1.15 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004 določa mesne pripravke kot sveže meso, vključno z mesom, sesekljanim na koščke, ki so mu dodana druga živila, začimbe ali dodatki, ali je bilo obdelano s postopkom, ki ne spremeni notranje celične zgradbe mišičnih vlaken mesa, zaradi česar bi izginile značilnosti svežega mesa. Medtem je bilo pojasnjeno, da so mesni pripravki lahko predelani ali nepredelani (7).Vendar če po predelavi lastnosti svežega mesa popolnoma izginejo, tako meso ne bi smelo več veljati za mesni pripravek, ampak bi moralo biti zajeto v opredelitvi „mesni proizvodi“ iz točke 7.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004. Zaradi pravne jasnosti je primerno za namene kategorije 8 uporabljati izraze „sveže meso“, „mesni pripravki“ in „mesni proizvodi“, kot so opredeljeni Uredbi (ES) št. 853/2004. Zato bi bilo treba podkategorije v okviru kategorije 8 dela D seznama Unije ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Točka 1.15 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004 določa mesne pripravke kot sveže meso, vključno z mesom, sesekljanim na koščke, ki so mu dodana druga živila, začimbe ali dodatki, ali je bilo obdelano s postopkom, ki ne spremeni notranje celične zgradbe mišičnih vlaken mesa, zaradi česar bi izginile značilnosti svežega mesa. Medtem je bilo pojasnjeno, da so mesni pripravki lahko predelani ali nepredelani (7).Vendar če po predelavi lastnosti svežega mesa popolnoma izginejo, tako meso ne bi smelo več veljati za mesni pripravek, ampak bi moralo biti zajeto v opredelitvi „mesni proizvodi“ iz točke 7.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004. Zaradi pravne jasnosti je primerno za namene kategorije 8 uporabljati izraze „sveže meso“, „mesni pripravki“ in „mesni proizvodi“, kot so opredeljeni Uredbi (ES) št. 853/2004. Zato bi bilo treba podkategorije v okviru kategorije 8 dela D seznama Unije ustrezno spremeniti.

| (6) | Uporaba aditivov za živila, ki spadajo v skupino I, kot je opredeljena v delu C seznama Unije, je v predelanem mesu na splošno odobrena, medtem ko je njihova uporaba v nepredelanem mesu omejena in je odobrena samo za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

(6)

Uporaba aditivov za živila, ki spadajo v skupino I, kot je opredeljena v delu C seznama Unije, je v predelanem mesu na splošno odobrena, medtem ko je njihova uporaba v nepredelanem mesu omejena in je odobrena samo za vsak primer posebej.

| (7) | Ko je bil seznam Unije iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 oblikovan, so se mesni pripravki, kakor so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004, šteli za nepredelano meso, v katerem je bilo odobreno le omejeno število aditivov. Vendar so različne razlage opredelitve mesnih pripravkov privedle do situacije, ko se uporaba različnih aditivov v določenih kategorijah mesa v državah članicah razlikuje. |
| --- | --- |

(7)

Ko je bil seznam Unije iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 oblikovan, so se mesni pripravki, kakor so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004, šteli za nepredelano meso, v katerem je bilo odobreno le omejeno število aditivov. Vendar so različne razlage opredelitve mesnih pripravkov privedle do situacije, ko se uporaba različnih aditivov v določenih kategorijah mesa v državah članicah razlikuje.

| (8) | Komisija je prejela zahtevke za vključitev nekaterih od navedenih uporab na seznam odobrenih aditivov za živila Unije. Ti zahtevki so bili dani na razpolago vsem državam članicam.Navedene uporabe je primerno vnesti na seznam Unije, kadar so v skladu s splošnimi pogoji uporabe aditivov za živila iz Uredbe (ES) št. 1333/2008, in ob upoštevanju potrebe za ohranitev nekaterih tradicionalnih proizvodov na trgu v nekaterih državah članicah. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je prejela zahtevke za vključitev nekaterih od navedenih uporab na seznam odobrenih aditivov za živila Unije. Ti zahtevki so bili dani na razpolago vsem državam članicam.Navedene uporabe je primerno vnesti na seznam Unije, kadar so v skladu s splošnimi pogoji uporabe aditivov za živila iz Uredbe (ES) št. 1333/2008, in ob upoštevanju potrebe za ohranitev nekaterih tradicionalnih proizvodov na trgu v nekaterih državah članicah.

| (9) | Na zahtevo nekaterih držav članic in/ali mesne industrije so bile pregledane nekatere uporabe kurkumina (E 100), karminov (E 120), karamelov (E 150a-d), izvlečka paprike (E 160c) in betalaina (E 162), ki so se tradicionalno uporabljali v nekaterih državah članicah za barvanje proizvodov vrste merguez in drugih tradicionalnih proizvodov (salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, ćevapčići in pljeskavice), te uporabe pa je primerno odobriti. |
| --- | --- |

(9)

Na zahtevo nekaterih držav članic in/ali mesne industrije so bile pregledane nekatere uporabe kurkumina (E 100), karminov (E 120), karamelov (E 150a-d), izvlečka paprike (E 160c) in betalaina (E 162), ki so se tradicionalno uporabljali v nekaterih državah članicah za barvanje proizvodov vrste merguez in drugih tradicionalnih proizvodov (salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, ćevapčići in pljeskavice), te uporabe pa je primerno odobriti.

| (10) | Na zahtevo nekaterih držav članic je bila pregledana uporaba ocetne kisline in acetatov (E 260–263), mlečne kisline in laktatov (E 270, E 325–327), askorbinske kisline in askorbatov (E 300–302), citronske kisline in citratov (E 330–333) kot sredstev za uravnavanje kislosti, konzervansov in/ali antioksidantov za preprečitev oksidacije in/ali žarkosti ter za povečanje mikrobiološke stabilnosti, te uporabe pa bi bilo primerno odobriti v vseh mesnih pripravkih, ki so jim bile dodane druge sestavine ali sol kot aditivi. |
| --- | --- |

(10)

Na zahtevo nekaterih držav članic je bila pregledana uporaba ocetne kisline in acetatov (E 260–263), mlečne kisline in laktatov (E 270, E 325–327), askorbinske kisline in askorbatov (E 300–302), citronske kisline in citratov (E 330–333) kot sredstev za uravnavanje kislosti, konzervansov in/ali antioksidantov za preprečitev oksidacije in/ali žarkosti ter za povečanje mikrobiološke stabilnosti, te uporabe pa bi bilo primerno odobriti v vseh mesnih pripravkih, ki so jim bile dodane druge sestavine ali sol kot aditivi.

| (11) | Na zahtevo nekaterih držav članic je bila pregledana uporaba fosforjeve (V) kisline – fosfatov – di-, tri- in polifosfatov (E 338–452) kot vlažila za preprečitev izgube mesnega soka med nadaljnjo predelavo, zlasti kadar je bila vbrizgana slanica, to uporabo pa bi bilo treba odobriti. Vendar bi bilo treba za omejitev nadaljnjega izpostavljanja dodanim fosfatom v živilih razširitev uporabe navedenih fosfatov omejiti na Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad in burger meat z vsebnostjo zelenjave in/ali žit, zmešanih med meso, vsaj 4 %,in finsko slano božično šunko. |
| --- | --- |

(11)

Na zahtevo nekaterih držav članic je bila pregledana uporaba fosforjeve (V) kisline – fosfatov – di-, tri- in polifosfatov (E 338–452) kot vlažila za preprečitev izgube mesnega soka med nadaljnjo predelavo, zlasti kadar je bila vbrizgana slanica, to uporabo pa bi bilo treba odobriti. Vendar bi bilo treba za omejitev nadaljnjega izpostavljanja dodanim fosfatom v živilih razširitev uporabe navedenih fosfatov omejiti na Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad in burger meat z vsebnostjo zelenjave in/ali žit, zmešanih med meso, vsaj 4 %,in finsko slano božično šunko.

| (12) | Na zahtevo nekaterih držav članic in/ali mesne industrije je bila pregledana uporaba nitritov (E 249–250) kot konzervansov v nekaterih tradicionalnih proizvodih: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkain tatar wołowy (danie tatarskie), to uporabo pa bi bilo treba odobriti. |
| --- | --- |

(12)

Na zahtevo nekaterih držav članic in/ali mesne industrije je bila pregledana uporaba nitritov (E 249–250) kot konzervansov v nekaterih tradicionalnih proizvodih: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkain tatar wołowy (danie tatarskie), to uporabo pa bi bilo treba odobriti.

| (13) | Na zahtevo nekaterih držav članic in/ali mesne industrije je bila pregledana uporaba alginatov (E 401–404), karagenana (E 407), predelane morske alge euchema (E 407a), gumija iz zrn rožičevca (E 410), guar gumija (E 412), tragakanta (E 413), ksantan gumija (E 415), acetiliranega diškrobnega fosfata (E 1414) in hidroksipropil diškrobnega fosfata (E 1442) kot vlažil in stabilizatorjev za zmanjšanje uhajanja vode v embalaži in za preprečitev izgube mesnih sokov med nadaljnjo predelavo. Navedene uporabe bi bilo treba odobriti v mesnih pripravkih, ki so jim bile sestavine vbrizgane, in v mesnih pripravkih, sestavljenih iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni, npr. ruladah, ki vsebujejo zmleto meso. Aditivi za živila v mesnih pripravkih za preprečitev izgube mesnega soka med nadaljnjo predelavo ne zavajajo potrošnika. |
| --- | --- |

(13)

Na zahtevo nekaterih držav članic in/ali mesne industrije je bila pregledana uporaba alginatov (E 401–404), karagenana (E 407), predelane morske alge euchema (E 407a), gumija iz zrn rožičevca (E 410), guar gumija (E 412), tragakanta (E 413), ksantan gumija (E 415), acetiliranega diškrobnega fosfata (E 1414) in hidroksipropil diškrobnega fosfata (E 1442) kot vlažil in stabilizatorjev za zmanjšanje uhajanja vode v embalaži in za preprečitev izgube mesnih sokov med nadaljnjo predelavo. Navedene uporabe bi bilo treba odobriti v mesnih pripravkih, ki so jim bile sestavine vbrizgane, in v mesnih pripravkih, sestavljenih iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni, npr. ruladah, ki vsebujejo zmleto meso. Aditivi za živila v mesnih pripravkih za preprečitev izgube mesnega soka med nadaljnjo predelavo ne zavajajo potrošnika.

| (14) | Na zahtevo nekaterih držav članic in/ali mesne industrije je bila pregledana uporaba natrijevih karbonatov (E 500) kot vlažila v pripravkih iz mesa perutnine, proizvodih mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčići in pljeskavice, da se ohrani čvrstost in sočnost med nadaljnjo predelavo, to uporabo pa bi bilo treba odobriti. Poleg tega ta uporaba v pripravkih iz mesa perutnine omogoča daljše in učinkovitejše kuhanje mesa perutnine, pri čemer se ohrani njena sočnost in prepreči uživanje premalo skuhane perutnine. |
| --- | --- |

(14)

Na zahtevo nekaterih držav članic in/ali mesne industrije je bila pregledana uporaba natrijevih karbonatov (E 500) kot vlažila v pripravkih iz mesa perutnine, proizvodih mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčići in pljeskavice, da se ohrani čvrstost in sočnost med nadaljnjo predelavo, to uporabo pa bi bilo treba odobriti. Poleg tega ta uporaba v pripravkih iz mesa perutnine omogoča daljše in učinkovitejše kuhanje mesa perutnine, pri čemer se ohrani njena sočnost in prepreči uživanje premalo skuhane perutnine.

| (15) | Na zahtevo nekaterih držav članic in/ali mesne industrije je bila pregledana uporaba acetiliranega diškrobnega fosfata (E 1414) in hidroksipropil diškrobnega fosfata (E 1442) za zmanjšanje uhajanja vode v pripravkih, ki so jim bile sestavine vbrizgane, mesnih pripravkih, sestavljenih iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni, npr. ruladah, ki vsebujejo zmleto meso, in ohranitev sočnosti med predelavo proizvodov gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap in seftalia, to uporabo pa bi bilo treba odobriti. |
| --- | --- |

(15)

Na zahtevo nekaterih držav članic in/ali mesne industrije je bila pregledana uporaba acetiliranega diškrobnega fosfata (E 1414) in hidroksipropil diškrobnega fosfata (E 1442) za zmanjšanje uhajanja vode v pripravkih, ki so jim bile sestavine vbrizgane, mesnih pripravkih, sestavljenih iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni, npr. ruladah, ki vsebujejo zmleto meso, in ohranitev sočnosti med predelavo proizvodov gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap in seftalia, to uporabo pa bi bilo treba odobriti.

| (16) | Kar zadeva tradicionalne proizvode, bi morale biti zahtevane uporabe aditivov za živila v skladu s splošnimi pogoji uporabe iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1333/2008, predvsem pa ne bi smele zavajati potrošnikov v državah članicah ali regijah, v katerih se ti proizvodi tradicionalno uživajo. |
| --- | --- |

(16)

Kar zadeva tradicionalne proizvode, bi morale biti zahtevane uporabe aditivov za živila v skladu s splošnimi pogoji uporabe iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1333/2008, predvsem pa ne bi smele zavajati potrošnikov v državah članicah ali regijah, v katerih se ti proizvodi tradicionalno uživajo.

| (17) | Za zagotovitev enotne uporabe aditivov, zajetih v tej uredbi, so tradicionalni mesni pripravki opisani v Smernicah z opisom kategorij živil v delu E Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 o aditivih za živila. (8) |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev enotne uporabe aditivov, zajetih v tej uredbi, so tradicionalni mesni pripravki opisani v Smernicah z opisom kategorij živil v delu E Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 o aditivih za živila. (8)

| (18) | Načelo prenosa iz člena 18(1)(a) Uredbe (ES) št. 1333/2008 bi bilo treba dovoliti v mesnih pripravkih, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004. |
| --- | --- |

(18)

Načelo prenosa iz člena 18(1)(a) Uredbe (ES) št. 1333/2008 bi bilo treba dovoliti v mesnih pripravkih, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004.

| (19) | V skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1331/2008 mora Komisija za posodobitev seznama Unije aditivov za živila iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 zaprositi za mnenje Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija), razen če zadevna posodobitev ne vpliva na zdravje ljudi. Ocetna kislina in acetati (E 260–263), mlečna kislina in laktati (E 270, E 325–327), askorbinska kislina in askorbati (E 300–302), citronska kislina in citrati (E 330–333), alginati (E 401–404), karagenan (E 407), predelana morska alga euchema (E 407a), gumi iz zrn rožičevca (E 410), guar gumi (E 412), tragakant (E 413), ksantan gumi (E 415), natrijevi karbonati (E 500), acetiliran diškrobni fosfat (E 1414) in hidroksipropil diškrobni fosfat (E 1442) spadajo v skupino aditivov, za katere ni bil določen dovoljen dnevni vnos. To pomeni, da v količinah, ki so potrebne za dosego želenega tehnološkega učinka, ne ogrožajo zdravja. Zato razširjena uporaba navedenih aditivov pomeni posodobitev seznama Unije, ki ne bo imela učinka na zdravje ljudi. Uporaba kurkumina (E 100), karminov (E 120), karamelov (E 150a–d), izvlečka paprike (E 160c), betalaina (E 162), nitritov (E 249–250), fosforjeve (V) kisline – fosfatov – di-, tri- in polifosfatov (E 338–452) bo razširjena samo na nekatere proizvode, pri katerih se tradicionalno uporabljajo, ker razširjena uporaba teh aditivov pomeni posodobitev seznama Unije, ki ne bo imela učinka na zdravje ljudi. Zato se ni treba posvetovati z Agencijo. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1331/2008 mora Komisija za posodobitev seznama Unije aditivov za živila iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 zaprositi za mnenje Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija), razen če zadevna posodobitev ne vpliva na zdravje ljudi. Ocetna kislina in acetati (E 260–263), mlečna kislina in laktati (E 270, E 325–327), askorbinska kislina in askorbati (E 300–302), citronska kislina in citrati (E 330–333), alginati (E 401–404), karagenan (E 407), predelana morska alga euchema (E 407a), gumi iz zrn rožičevca (E 410), guar gumi (E 412), tragakant (E 413), ksantan gumi (E 415), natrijevi karbonati (E 500), acetiliran diškrobni fosfat (E 1414) in hidroksipropil diškrobni fosfat (E 1442) spadajo v skupino aditivov, za katere ni bil določen dovoljen dnevni vnos. To pomeni, da v količinah, ki so potrebne za dosego želenega tehnološkega učinka, ne ogrožajo zdravja. Zato razširjena uporaba navedenih aditivov pomeni posodobitev seznama Unije, ki ne bo imela učinka na zdravje ljudi. Uporaba kurkumina (E 100), karminov (E 120), karamelov (E 150a–d), izvlečka paprike (E 160c), betalaina (E 162), nitritov (E 249–250), fosforjeve (V) kisline – fosfatov – di-, tri- in polifosfatov (E 338–452) bo razširjena samo na nekatere proizvode, pri katerih se tradicionalno uporabljajo, ker razširjena uporaba teh aditivov pomeni posodobitev seznama Unije, ki ne bo imela učinka na zdravje ljudi. Zato se ni treba posvetovati z Agencijo.

| (20) | Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(20)

Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (21) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(21)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. junija 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 354, 31.12.2008, str. 16.

1

(2)  Uredba (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (UL L 354, 31.12.2008, str. 1).

2

(3)  Direktiva Evropskega Parlamenta in Sveta 94/35/ES z dne 30. junija 1994 o sladilih za uporabo v živilih (UL L 237, 10.9.1994, str. 3).

3

(4)  Direktiva Evropskega Parlamenta in Sveta 94/36/ES z dne 30. junija 1994 o barvilih za uporabo v živilih (UL L 237, 10.9.1994, str. 13).

4

(5)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/2/ES z dne 20. februarja 1995 o dodatkih v živilih razen barvil in sladil (UL L 61, 18.3.1995, str. 1).

5

(6)  Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30.4.2004, str. 55).

6

(7)  Smernice Generalnega direktorata za zdravje in potrošnike za izvajanje nekaterih določb Uredbe (ES) št. 853/2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/docs/guidance_doc_852-2004_sl.pdf.

7

(8)  http://ec.europa.eu/food/food/fAEF/additives/guidance_en.htm.

8

---

PRILOGA

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se spremeni:

| 1. | Del A se spremeni:
  V preglednici 1 se vnos za točko 1 nadomesti z naslednjim:






  „1 | Nepredelana živila, kot so opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 1333/2008, razen mesnih pripravkov, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004“ |
| --- | --- | --- |

1.

Del A se spremeni:

V preglednici 1 se vnos za točko 1 nadomesti z naslednjim:

„1

Nepredelana živila, kot so opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 1333/2008, razen mesnih pripravkov, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004“

| 2. | V delu D se vnosi za kategorijo 08. Meso nadomestijo z naslednjim:






  „08. | Meso |
| --- | --- | --- |
| 08.1 | Sveže meso, razen mesnih pripravkov, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004 |
| 08.2 | Mesni pripravki, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004 |
| 08.3 | Mesni proizvodi |
| 08.3.1 | Toplotno neobdelani mesni proizvodi |
| 08.3.2 | Toplotno obdelani mesni proizvodi |
| 08.3.3 | Čreva, ovoji za meso in podobno |
| 08.3.4 | Tradicionalno soljeni mesni proizvodi s posebnimi določbami glede uporabe nitritov in nitratov |
| 08.3.4.1 | Tradicionalni proizvodi, izdelani po postopku mokrega razsoljevanja (mesni proizvodi, potopljeni v sredstvo za razsoljevanje, ki vsebuje nitrite in/ali nitrate, sol in druge sestavine) |
| 08.3.4.2 | Tradicionalni proizvodi, izdelani po postopku suhega razsoljevanja (Postopek suhega razsoljevanja zajema nanos razsola, ki vsebuje nitrite in/ali nitrate, sol in druge sestavine, na površino mesa, nato sledi stabilizacija/zorenje.) |
| 08.3.4.3 | Drugi tradicionalni proizvodi, izdelani po postopku razsoljevanja (kombinirana uporaba mokrega in suhega razsoljevanja, ali kadar je nitrit in/ali nitrat dodan sestavljenemu proizvodu ali kadar se sredstvo za razsoljevanje vbrizga v izdelek pred kuhanjem.)“ |

2.

V delu D se vnosi za kategorijo 08. Meso nadomestijo z naslednjim:

„08.

Meso

08.1

Sveže meso, razen mesnih pripravkov, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004

08.2

Mesni pripravki, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004

08.3

Mesni proizvodi

08.3.1

Toplotno neobdelani mesni proizvodi

08.3.2

Toplotno obdelani mesni proizvodi

08.3.3

Čreva, ovoji za meso in podobno

08.3.4

Tradicionalno soljeni mesni proizvodi s posebnimi določbami glede uporabe nitritov in nitratov

08.3.4.1

Tradicionalni proizvodi, izdelani po postopku mokrega razsoljevanja (mesni proizvodi, potopljeni v sredstvo za razsoljevanje, ki vsebuje nitrite in/ali nitrate, sol in druge sestavine)

08.3.4.2

Tradicionalni proizvodi, izdelani po postopku suhega razsoljevanja (Postopek suhega razsoljevanja zajema nanos razsola, ki vsebuje nitrite in/ali nitrate, sol in druge sestavine, na površino mesa, nato sledi stabilizacija/zorenje.)

08.3.4.3

Drugi tradicionalni proizvodi, izdelani po postopku razsoljevanja (kombinirana uporaba mokrega in suhega razsoljevanja, ali kadar je nitrit in/ali nitrat dodan sestavljenemu proizvodu ali kadar se sredstvo za razsoljevanje vbrizga v izdelek pred kuhanjem.)“

| 3. | Del E se spremeni:






  (a) | vnos za kategorijo 08.1 se črta. |
| --- | --- | --- |

3.

Del E se spremeni:

(a)

vnos za kategorijo 08.1 se črta.

| (b) | naslov kategorije 08.1.1 se nadomesti z naslednjim:






  „08.1 | Sveže meso, razen mesnih pripravkov, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004“ |
| --- | --- | --- |

(b)

naslov kategorije 08.1.1 se nadomesti z naslednjim:

„08.1

Sveže meso, razen mesnih pripravkov, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004“

| (c) | kategorija 8.1.2 se spremeni:






  (i) | naslov se nadomesti z naslednjim:






  „08.2 | Mesni pripravki, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004“ |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

kategorija 8.1.2 se spremeni:

(i)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„08.2

Mesni pripravki, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004“

| (ii) | vnosi za E 120, E 150a–d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 in E 338–452 se nadomestijo z naslednjim: | „E 120 | košenilja, karminska kislina, karmini | 100 | | samo breakfast sausages z vsebnostjo žit vsaj 6 % in burger meat z vsebnostjo zelenjave in/ali žit, zmešanih med meso, vsaj 4 % (v teh proizvodih je meso zmleto tako, da se mišice in mast v celoti razpršijo, tako da vlakna tvorijo emulzijo z mastjo, kar daje navedenim proizvodom tipičen videz), proizvodi vrste merguez, sa
  lsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, ćevapčići in pljeskavice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 150a–d | karameli | quantum satis | | samo breakfast sausages z vsebnostjo žit vsaj 6 % in burger meat z vsebnostjo zelenjave in/ali žit, zmešanih med meso, vsaj 4 % (v teh proizvodih je meso zmleto tako, da se mišice in mast v celoti razpršijo, tako da vlakna tvorijo emulzijo z mastjo, kar daje navedenim proizvodom tipičen videz), proizvodi vrste merguez, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca in chorizo fresco |
| | E 261 | kalijev acetat | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 262 | natrijevi acetati | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 300 | askorbinska kislina | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa gehakt in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 301 | natrijev askorbat | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa gehakt in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 302 | kalcijev askorbat | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa gehakt in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 325 | natrijev laktat | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 326 | kalijev laktat | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 330 | citronska kislina | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa gehakt in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 331 | natrijevi citrati | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa gehakt in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 332 | kalijevi citrati | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa gehakt in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 333 | kalcijevi citrati | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa gehakt in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 338–452 | fosforjeva (V) kislina – fosfati – di-, tri- in polifosfati | 5 000 | (1) (4) | samo breakfast sausages: v tem proizvodu je meso zmleto tako, da se mišice in mast v celoti razpršijo, tako da vlakna tvorijo emulzijo z mastjo, kar daje proizvodu tipičen videz; finska slana božična šunka, burger meat z vsebnostjo zelenjave in/ali žit, zmešanih med meso, vsaj 4 %, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, in ahjupraa“ |

(ii)

vnosi za E 120, E 150a–d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 in E 338–452 se nadomestijo z naslednjim:

„E 120

košenilja, karminska kislina, karmini

100

samo breakfast sausages z vsebnostjo žit vsaj 6 % in burger meat z vsebnostjo zelenjave in/ali žit, zmešanih med meso, vsaj 4 % (v teh proizvodih je meso zmleto tako, da se mišice in mast v celoti razpršijo, tako da vlakna tvorijo emulzijo z mastjo, kar daje navedenim proizvodom tipičen videz), proizvodi vrste merguez, sa
  lsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, ćevapčići in pljeskavice

E 150a–d

karameli

quantum satis

samo breakfast sausages z vsebnostjo žit vsaj 6 % in burger meat z vsebnostjo zelenjave in/ali žit, zmešanih med meso, vsaj 4 % (v teh proizvodih je meso zmleto tako, da se mišice in mast v celoti razpršijo, tako da vlakna tvorijo emulzijo z mastjo, kar daje navedenim proizvodom tipičen videz), proizvodi vrste merguez, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca in chorizo fresco

E 261

kalijev acetat

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 262

natrijevi acetati

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 300

askorbinska kislina

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa gehakt in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 301

natrijev askorbat

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa gehakt in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 302

kalcijev askorbat

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa gehakt in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 325

natrijev laktat

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 326

kalijev laktat

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 330

citronska kislina

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa gehakt in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 331

natrijevi citrati

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa gehakt in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 332

kalijevi citrati

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa gehakt in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 333

kalcijevi citrati

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa gehakt in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 338–452

fosforjeva (V) kislina – fosfati – di-, tri- in polifosfati

5 000

(1) (4)

samo breakfast sausages: v tem proizvodu je meso zmleto tako, da se mišice in mast v celoti razpršijo, tako da vlakna tvorijo emulzijo z mastjo, kar daje proizvodu tipičen videz; finska slana božična šunka, burger meat z vsebnostjo zelenjave in/ali žit, zmešanih med meso, vsaj 4 %, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, in ahjupraa“

| (iii) | naslednji vnosi se vnesejo v njihovem številčnem zaporedju: | „E 100 | kurkumin | 20 | | samo proizvodi vrste merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescain chorizo fresco |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 160c | izvleček paprike | 10 | | samo proizvodi vrste merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki in kebap |
| | E 162 | betalain | quantum satis | | samo proizvodi vrste merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescain chorizo fresco |
| | E 249–250 | nitriti | 150 | (7) (7') | samo lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka,in tatar wołowy (danie tatarskie) |
| | E 260 | ocetna kislina | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 263 | kalcijev acetat | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 270 | mlečna kislina | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 327 | kalcijev laktat | quantum satis | | samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol |
| | E 401 | natrijev alginat | quantum satis | | samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros in souvlaki |
| | E 402 | kalijev alginat | quantum satis | | samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros in souvlaki |
| | E 403 | amonijev alginat | quantum satis | | samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros in souvlaki |
| | E 404 | kalcijev alginat | quantum satis | | samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros in souvlaki |
| | E 407 | karagenan | quantum satis | | samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros in souvlaki |
| | E 407a | predelana morska alga eucheuma | quantum satis | | samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros in souvlaki |
| | E 410 | gumi iz zrn rožičevca | quantum satis | | samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros in souvlaki |
| | E 412 | guar gumi | quantum satis | | samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros in souvlaki |
| | E 413 | tragakant | quantum satis | | samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros in souvlaki |
| | E 415 | ksantan gumi | quantum satis | | samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros in souvlaki |
| | E 500 | natrijevi karbonati | quantum satis | | samo pripravki iz mesa perutnine, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčićiin pljeskavice |
| | E 1414 | acetiliran diškrobni fosfat | quantum satis | | samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. |
| | E 1442 | hidroksipropil diškrobni fosfat | quantum satis | | samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapin seftalia |
| | | (7): Največja količina, ki se lahko doda med proizvodnjo. |
| | | (7'): Največja količina je izražena kot natrijev nitrit.“ |

(iii)

naslednji vnosi se vnesejo v njihovem številčnem zaporedju:

„E 100

kurkumin

20

samo proizvodi vrste merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescain chorizo fresco

E 160c

izvleček paprike

10

samo proizvodi vrste merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki in kebap

E 162

betalain

quantum satis

samo proizvodi vrste merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescain chorizo fresco

E 249–250

nitriti

150

(7) (7')

samo lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka,in tatar wołowy (danie tatarskie)

E 260

ocetna kislina

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 263

kalcijev acetat

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 270

mlečna kislina

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 327

kalcijev laktat

quantum satis

samo predpakirani pripravki svežega mletega mesa in mesni pripravki, ki so jim bile dodane druge sestavine kot aditivi ali sol

E 401

natrijev alginat

quantum satis

samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros in souvlaki

E 402

kalijev alginat

quantum satis

samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros in souvlaki

E 403

amonijev alginat

quantum satis

samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros in souvlaki

E 404

kalcijev alginat

quantum satis

samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros in souvlaki

E 407

karagenan

quantum satis

samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros in souvlaki

E 407a

predelana morska alga eucheuma

quantum satis

samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros in souvlaki

E 410

gumi iz zrn rožičevca

quantum satis

samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros in souvlaki

E 412

guar gumi

quantum satis

samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros in souvlaki

E 413

tragakant

quantum satis

samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros in souvlaki

E 415

ksantan gumi

quantum satis

samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni. Razen bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros in souvlaki

E 500

natrijevi karbonati

quantum satis

samo pripravki iz mesa perutnine, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčićiin pljeskavice

E 1414

acetiliran diškrobni fosfat

quantum satis

samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni.

E 1442

hidroksipropil diškrobni fosfat

quantum satis

samo pripravki, ki so jim bile sestavine vbrizgane; mesni pripravki, sestavljeni iz mesnih delov, ki so bili različno obdelani: zmleti, zrezani ali predelani in so združeni, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapin seftalia

(7): Največja količina, ki se lahko doda med proizvodnjo.

(7'): Največja količina je izražena kot natrijev nitrit.“

| (d) | naslov kategorije 08.2 se nadomesti z naslednjim:






  „08.3 | Mesni proizvodi“ |
| --- | --- | --- |

(d)

naslov kategorije 08.2 se nadomesti z naslednjim:

„08.3

Mesni proizvodi“

| (e) | naslov kategorije 08.2.1 se nadomesti z naslednjim:






  „08.3.1 | Toplotno neobdelani mesni proizvodi“ |
| --- | --- | --- |

(e)

naslov kategorije 08.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„08.3.1

Toplotno neobdelani mesni proizvodi“

| (f) | naslov kategorije 08.2.2 se nadomesti z naslednjim:






  „08.3.2 | Toplotno obdelani mesni proizvodi“ |
| --- | --- | --- |

(f)

naslov kategorije 08.2.2 se nadomesti z naslednjim:

„08.3.2

Toplotno obdelani mesni proizvodi“

| (g) | naslov kategorije 08.2.3 se nadomesti z naslednjim:






  „08.3.3 | Čreva, ovoji za meso in podobno“ |
| --- | --- | --- |

(g)

naslov kategorije 08.2.3 se nadomesti z naslednjim:

„08.3.3

Čreva, ovoji za meso in podobno“

| (h) | naslov kategorije 08.2.4 se nadomesti z naslednjim:






  „08.3.4 | Tradicionalno soljeni mesni proizvodi s posebnimi določbami glede uporabe nitritov in nitratov“ |
| --- | --- | --- |

(h)

naslov kategorije 08.2.4 se nadomesti z naslednjim:

„08.3.4

Tradicionalno soljeni mesni proizvodi s posebnimi določbami glede uporabe nitritov in nitratov“

| (i) | naslov kategorije 08.2.4.1 se nadomesti z naslednjim:






  „08.3.4.1 | Tradicionalni proizvodi, izdelani po postopku mokrega razsoljevanja (mesni proizvodi, potopljeni v sredstvo za razsoljevanje, ki vsebuje nitrite in/ali nitrate, sol in druge sestavine)“ |
| --- | --- | --- |

(i)

naslov kategorije 08.2.4.1 se nadomesti z naslednjim:

„08.3.4.1

Tradicionalni proizvodi, izdelani po postopku mokrega razsoljevanja (mesni proizvodi, potopljeni v sredstvo za razsoljevanje, ki vsebuje nitrite in/ali nitrate, sol in druge sestavine)“

| (j) | naslov kategorije 08.2.4.2 se nadomesti z naslednjim:






  „08.3.4.2 | Tradicionalni proizvodi, izdelani po postopku suhega razsoljevanja (Postopek suhega razsoljevanja zajema nanos razsola, ki vsebuje nitrite in/ali nitrate, sol in druge sestavine, na površino mesa, nato sledi stabilizacija/zorenje.)“ |
| --- | --- | --- |

(j)

naslov kategorije 08.2.4.2 se nadomesti z naslednjim:

„08.3.4.2

Tradicionalni proizvodi, izdelani po postopku suhega razsoljevanja (Postopek suhega razsoljevanja zajema nanos razsola, ki vsebuje nitrite in/ali nitrate, sol in druge sestavine, na površino mesa, nato sledi stabilizacija/zorenje.)“

| (k) | naslov kategorije 08.2.4.3 se nadomesti z naslednjim:






  „08.3.4.3 | Drugi tradicionalni proizvodi, izdelani po postopku razsoljevanja (kombinirana uporaba mokrega in suhega razsoljevanja, ali kadar je nitrit in/ali nitrat dodan sestavljenemu proizvodu ali kadar se sredstvo za razsoljevanje vbrizga v izdelek pred kuhanjem)“ |
| --- | --- | --- |

(k)

naslov kategorije 08.2.4.3 se nadomesti z naslednjim:

„08.3.4.3

Drugi tradicionalni proizvodi, izdelani po postopku razsoljevanja (kombinirana uporaba mokrega in suhega razsoljevanja, ali kadar je nitrit in/ali nitrat dodan sestavljenemu proizvodu ali kadar se sredstvo za razsoljevanje vbrizga v izdelek pred kuhanjem)“

---

| 5.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 602/2014

z dne 4. junija 2014

o določitvi izvedbenih tehničnih standardov za okrepitev zbližanja nadzorniških praks v zvezi z izvajanjem dodatnih uteži tveganja v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti člena 410(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Primerno je določiti izvedbene tehnične standarde za okrepitev zbližanja nadzorniških praks v zvezi z izvajanjem enotnega pristopa pri ocenjevanju pomembnega neizpolnjevanja zahtev s strani institucij zaradi malomarnosti ali opustitve ter pri uporabi dodatnih uteži tveganja. Za okrepitev zbližanja nadzorniških praks pri uporabi dodatnih uteži tveganja bi bilo treba določiti ustrezno formulo. Formula bi morala določiti sorazmerno dodatno utež tveganja v višini najmanj 250 %, ki bi se z nadaljnjimi kršitvami členov 405, 406 ali 409 Uredbe (EU) št. 575/2013 sorazmerno povečala. V formulo bi bilo treba vključiti ustrezen faktor, ki bi omogočal, da se v primeru izpostavljenosti, ki so izvzete v skladu s členom 405(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, uporabi nižja dodatna utež tveganja. |
| --- | --- |

(1)

Primerno je določiti izvedbene tehnične standarde za okrepitev zbližanja nadzorniških praks v zvezi z izvajanjem enotnega pristopa pri ocenjevanju pomembnega neizpolnjevanja zahtev s strani institucij zaradi malomarnosti ali opustitve ter pri uporabi dodatnih uteži tveganja. Za okrepitev zbližanja nadzorniških praks pri uporabi dodatnih uteži tveganja bi bilo treba določiti ustrezno formulo. Formula bi morala določiti sorazmerno dodatno utež tveganja v višini najmanj 250 %, ki bi se z nadaljnjimi kršitvami členov 405, 406 ali 409 Uredbe (EU) št. 575/2013 sorazmerno povečala. V formulo bi bilo treba vključiti ustrezen faktor, ki bi omogočal, da se v primeru izpostavljenosti, ki so izvzete v skladu s členom 405(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, uporabi nižja dodatna utež tveganja.

| (2) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski bančni organ. |
| --- | --- |

(2)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski bančni organ.

| (3) | Evropski bančni organ je opravil odprta javna posvetovanja o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral morebitne z njimi povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(3)

Evropski bančni organ je opravil odprta javna posvetovanja o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral morebitne z njimi povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Splošni preudarki

1.   Pristojni organi zagotovijo, da se vsaka dodatna utež tveganja, ki se odredi v skladu s členom 407 Uredbe (EU) št. 575/2013, uporablja za vse zadevne pozicije v listinjenju v lasti institucije, na katere vpliva pomembna kršitev člena 405, 406 ali 409 Uredbe (EU) št. 575/2013.

2.   Če institucija odpravi kršitev zahtev, določenih v členu 405, 406 ali 409 Uredbe (EU) št. 575/2013, se dodatna utež tveganja preneha uporabljati, takoj ko je pristojni organ uradno obveščen o odpravi kršitve.

3.   Pristojni organi pri odločanju, ali naj odredijo dodatno utež tveganja, upoštevajo pomembnost kršitve člena 405, 406 ali 409 Uredbe (EU) št. 575/2013 in njeno relevantnost za oceno tveganja pozicije v listinjenju. Pomembnost kršitve se presoja s kvantitativnega in kvalitativnega vidika ter, kadar je primerno, na ravni subjekta in na konsolidirani ravni. Pri oceni pomembnosti kršitve pristojni organi med drugim upoštevajo trajanje kršitve, obseg pozicij, na katere je kršitev vplivala, in ali si je institucija proaktivno prizadevala odpraviti kršitev.

4.   Pri presojanju, ali institucija zaradi malomarnosti ali opustitve ni izpolnila zahtev iz člena 405 Uredbe (EU) št. 575/2013 v katerem koli pomembnem vidiku, na pristojne organe ne sme vplivati morebitna opustitev razkritja s strani originatorja, sponzorja ali prvotnega kreditodajalca, da namerava zadržati pomemben ekonomski delež v višini najmanj 5 % v zvezi s preteklimi listinjenji, če lahko institucija dokaže, da je take okoliščine ustrezno upoštevala.

5.   V primeru pomembne kršitve zahteve glede razkritja, določene v členu 409 Uredbe (EU) št. 575/2013, zaradi malomarnosti ali opustitve s strani institucije, pristojni organi odredijo dodatno utež tveganja za zadržane pozicije v listinjenju originatorja, sponzorja ali prvotnega kreditodajalca ali drugo izpostavljenost zadevnemu listinjenju.

6.   Za pozicije v listinjenju, izdane 1. januarja 2011 ali pozneje in pred 1. januarjem 2014, pristojni organi pri presojanju, ali institucije zaradi malomarnosti ali opustitve niso izpolnile zahtev iz členov 405, 406 ali 409 Uredbe (EU) št. 575/2013 v katerem koli pomembnem vidiku, lahko upoštevajo, ali so navedene institucije v obdobju od datuma izdaje do 31. decembra 2013 stalno izpolnjevale zahteve, določene v členu 122a Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (3) ter v smernicah Odbora evropskih bančnih nadzornikov k členu 122a Direktive 2006/48/ES (4).

Člen 2

Izračun dodatne uteži tveganja

Če institucija ne izpolnjuje ustreznih zahtev, določenih v členih 405, 406 ali 409 Uredbe (EU) št. 575/2013 v katerem koli pomembnem vidiku, pristojni organi za določitev skupne uteži tveganja („skupna UT“) uporabijo naslednjo formulo v skladu s pristopom, opredeljenim v členu 245(6) in členu 337(3) Uredbe (EU) št. 575/2013:

Skupna UT = Min[12,5; Prvotna UT × (1 + (2,5 + 2,5 × TrajanjeKršitveleta) × (1 – Člen405IzvzetjeOdst))]

pri čemer velja:

| | 12,5 je faktor, ki predstavlja največjo vrednost, ki jo lahko doseže skupna utež tveganja, |
| --- | --- |

12,5 je faktor, ki predstavlja največjo vrednost, ki jo lahko doseže skupna utež tveganja,

| | „prvotna UT“ je utež tveganja, ki bi se uporabila na pozicijah v listinjenju, če ne bi bila odrejena nobena dodatna utež tveganja, |
| --- | --- |

„prvotna UT“ je utež tveganja, ki bi se uporabila na pozicijah v listinjenju, če ne bi bila odrejena nobena dodatna utež tveganja,

| | 2,5 je najmanjši faktor, ki se uporabi na prvotno utež tveganja za izračun dodatne uteži tveganja, |
| --- | --- |

2,5 je najmanjši faktor, ki se uporabi na prvotno utež tveganja za izračun dodatne uteži tveganja,

| | „TrajanjeKršitveleta“ je trajanje kršitve, izraženo v letih in zaokroženo navzdol na najbližje dvanajstmesečno obdobje. Ta spremenljivka je enaka „0“ za kršitev, ki traja manj kot 12 mesecev, enaka „1“ za kršitev, ki traja več kot 12 mesecev in manj kot 24 mesecev, enaka „2“ za kršitev, ki traja več kot 24 mesecev in manj kot 36 mesecev, itd. Trajanje kršitve se načeloma meri od začetka kršitve za listinjenje, vendar lahko pristojni organi ob upoštevanju posebnosti zadevnega listinjenja odredijo drug začetni datum za določitev trajanja kršitve. „Kršitev“ pomeni kršitev ene ali več zahtev iz člena 405, 406 ali 409, ki lahko povzroči odreditev dodatne uteži tveganja. Kršitev postane „nadaljnja kršitev“, če se sčasoma ne odpravi, kar povzroči postopno povečanje dodatne uteži tveganja, |
| --- | --- |

„TrajanjeKršitveleta“ je trajanje kršitve, izraženo v letih in zaokroženo navzdol na najbližje dvanajstmesečno obdobje. Ta spremenljivka je enaka „0“ za kršitev, ki traja manj kot 12 mesecev, enaka „1“ za kršitev, ki traja več kot 12 mesecev in manj kot 24 mesecev, enaka „2“ za kršitev, ki traja več kot 24 mesecev in manj kot 36 mesecev, itd. Trajanje kršitve se načeloma meri od začetka kršitve za listinjenje, vendar lahko pristojni organi ob upoštevanju posebnosti zadevnega listinjenja odredijo drug začetni datum za določitev trajanja kršitve. „Kršitev“ pomeni kršitev ene ali več zahtev iz člena 405, 406 ali 409, ki lahko povzroči odreditev dodatne uteži tveganja. Kršitev postane „nadaljnja kršitev“, če se sčasoma ne odpravi, kar povzroči postopno povečanje dodatne uteži tveganja,

| | „Člen405IzvzetjeOdst“ je spremenljivka, ki je enaka 0,5, če se za pozicije v listinjenju, za katere se izračuna dodatna utež tveganja, uporabi člen 405(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter enaka 0, če se navedeno izvzetje ne uporabi. |
| --- | --- |

„Člen405IzvzetjeOdst“ je spremenljivka, ki je enaka 0,5, če se za pozicije v listinjenju, za katere se izračuna dodatna utež tveganja, uporabi člen 405(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter enaka 0, če se navedeno izvzetje ne uporabi.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. junija 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

2

(3)  Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (UL L 177, 30.6.2006, str. 1).

3

(4)  http://www.eba.europa.eu/documents/10180/106202/Guidelines.pdf

4

---

| 5.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/25

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 603/2014

z dne 4. junija 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. junija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 46,1 |
| MK | 77,0 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 66,5 |
| 0707 00 05 | MK | 28,8 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 67,4 |
| 0709 93 10 | TR | 110,5 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 50 10 | AR | 120,1 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 118,3 |
| 0808 10 80 | AR | 101,9 |
| BR | 87,5 |
| CL | 97,8 |
| CN | 97,8 |
| NZ | 144,5 |
| US | 161,9 |
| UY | 70,3 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 106,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,9 |
| ZZ | 190,9 |
| 0809 29 00 | TR | 395,0 |
| ZZ | 395,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

46,1

MK

77,0

TR

76,3

ZZ

66,5

0707 00 05

MK

28,8

TR

106,0

ZZ

67,4

0709 93 10

TR

110,5

ZZ

110,5

0805 50 10

AR

120,1

ZA

116,4

ZZ

118,3

0808 10 80

AR

101,9

BR

87,5

CL

97,8

CN

97,8

NZ

144,5

US

161,9

UY

70,3

ZA

91,4

ZZ

106,6

0809 10 00

TR

190,9

ZZ

190,9

0809 29 00

TR

395,0

ZZ

395,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 5.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/27

---

SKLEP SVETA

z dne 6. maja 2014

o določitvi stališča Unije na 53. zasedanju odbora strokovnjakov za prevoz nevarnega blaga organizacije OTIF v zvezi z nekaterimi spremembami Dodatka C h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF), ki se začnejo uporabljati 1. januarja 2015

(2014/327/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija je h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999 (v nadaljnjem besedilu: konvencija COTIF), pristopila na podlagi Sklepa Sveta 2013/103/EU (1). |
| --- | --- |

(1)

Unija je h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999 (v nadaljnjem besedilu: konvencija COTIF), pristopila na podlagi Sklepa Sveta 2013/103/EU (1).

| (2) | Konvencijo COTIF uporabljajo vse države članice razen Cipra in Malte. |
| --- | --- |

(2)

Konvencijo COTIF uporabljajo vse države članice razen Cipra in Malte.

| (3) | Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa zahteve za prevoz nevarnega blaga po cesti, železnici ali celinskih plovnih poteh znotraj držav članic ali med njimi, pri čemer se sklicuje na Pravilnik o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga, ki je objavljen kot Dodatek C h konvenciji COTIF (Priloga RID). Poleg tega člen 4 navedene direktive določa: „Prevoz nevarnega blaga med državami članicami in tretjimi državami se odobri, če je v skladu z zahtevami ADR, RID in ADN, razen če ni v prilogah navedeno drugače.“ Unija je torej izvajala svojo pristojnost v tej zadevi. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa zahteve za prevoz nevarnega blaga po cesti, železnici ali celinskih plovnih poteh znotraj držav članic ali med njimi, pri čemer se sklicuje na Pravilnik o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga, ki je objavljen kot Dodatek C h konvenciji COTIF (Priloga RID). Poleg tega člen 4 navedene direktive določa: „Prevoz nevarnega blaga med državami članicami in tretjimi državami se odobri, če je v skladu z zahtevami ADR, RID in ADN, razen če ni v prilogah navedeno drugače.“ Unija je torej izvajala svojo pristojnost v tej zadevi.

| (4) | Odbor strokovnjakov za prevoz nevarnega blaga, ustanovljen v skladu s točko (d) prvega odstavka 13. člena konvencije COTIF, bo na svojem 53. zasedanju, ki bo potekalo 22. maja 2014, predvidoma odločal o nekaterih spremembah Priloge RID. Cilj teh sprememb, ki zadevajo tehnične standarde ali enotne tehnične predpise, je zagotoviti varen in učinkovit prevoz nevarnega blaga ob upoštevanju znanstvenega in tehničnega napredka v sektorju ter razvoja novih snovi in izdelkov, ki predstavljajo nevarnost med prevozom. |
| --- | --- |

(4)

Odbor strokovnjakov za prevoz nevarnega blaga, ustanovljen v skladu s točko (d) prvega odstavka 13. člena konvencije COTIF, bo na svojem 53. zasedanju, ki bo potekalo 22. maja 2014, predvidoma odločal o nekaterih spremembah Priloge RID. Cilj teh sprememb, ki zadevajo tehnične standarde ali enotne tehnične predpise, je zagotoviti varen in učinkovit prevoz nevarnega blaga ob upoštevanju znanstvenega in tehničnega napredka v sektorju ter razvoja novih snovi in izdelkov, ki predstavljajo nevarnost med prevozom.

| (5) | Odbor za prevoz nevarnega blaga, ustanovljen na podlagi člena 9 Direktive 2008/68/ES, je o teh spremembah predhodno razpravljal. |
| --- | --- |

(5)

Odbor za prevoz nevarnega blaga, ustanovljen na podlagi člena 9 Direktive 2008/68/ES, je o teh spremembah predhodno razpravljal.

| (6) | Večina predlaganih sprememb je upravičenih in koristnih, zato bi jih Unija morala podpreti. Dve predlagani spremembi je treba temeljiteje oceniti ob upoštevanju tehničnega in znanstvenega napredka. Zlasti bi si morala Evropska železniška agencija v sodelovanju z ustreznimi organi še naprej prizadevati poiskati trajno rešitev za detekcijo iztirjenj in ublažitev njihovih posledic, vključno s prihodnjo izvedbo te rešitve. Če bodo torej slednje spremembe sprejete na tej stopnji, bi morala Unija poslati ugovor v skladu s postopkom, določenim v četrtem odstavku 35. člena iz VII. dela konvencije COTIF – |
| --- | --- |

(6)

Večina predlaganih sprememb je upravičenih in koristnih, zato bi jih Unija morala podpreti. Dve predlagani spremembi je treba temeljiteje oceniti ob upoštevanju tehničnega in znanstvenega napredka. Zlasti bi si morala Evropska železniška agencija v sodelovanju z ustreznimi organi še naprej prizadevati poiskati trajno rešitev za detekcijo iztirjenj in ublažitev njihovih posledic, vključno s prihodnjo izvedbo te rešitve. Če bodo torej slednje spremembe sprejete na tej stopnji, bi morala Unija poslati ugovor v skladu s postopkom, določenim v četrtem odstavku 35. člena iz VII. dela konvencije COTIF –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče Evropske unije

1.   Stališče Evropske unije na 53. zasedanju odbora strokovnjakov za prevoz nevarnega blaga v okviru Konvencije o mednarodnem železniškem prometu je v skladu s Prilogo k temu sklepu.

2.   Predstavniki Unije v prej omenjenem organu se lahko za manjše spremembe dokumentov, omenjenih v Prilogi k temu sklepu, dogovorijo brez nadaljnjega sklepa Sveta.

Člen 2

Po sprejetju se sklep prej omenjenega organa objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 6. maja 2014

Za Svet

Predsednik

Ch. VASILAKOS

---

(1)  Sklep Sveta 2013/103/EU z dne 16. junija 2011 o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Medvladno organizacijo za mednarodni železniški promet o pristopu Evropske unije h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999 (UL L 51, 23.2.2013, str. 1).

1

(2)  Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

2

---

PRILOGA

| Predlog | Referenčni dokument | Zadeva | Opombe | Stališče EU |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Priloga I k OTIF/RID/CE/GTP/2012-A | spremembe, ki jih je sprejela stalna delovna skupina | tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF | se strinja s spremembami |
| 2 | Priloga I k OTIF/RID/CE/GTP/2012-A | spremembe, ki jih je stalna delovna skupina predala v nadaljnjo preučitev | te določbe so v referenčnem dokumentu navedene v oglatih oklepajih | se strinja s spremembami |
| 3 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/1 | prehodna določba za nekatere oznake | tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF | se strinja s spremembo |
| 4 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/2 | uporaba posebne določbe TE 25 | tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF | se strinja s spremembo |
| 5 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/5 | pregled nekaterih oznak | tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF | se strinja s spremembo |
| 6 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/6 | podatki, ki se zagotovijo upravljavcu infrastrukture | stalna delovna skupina se je odločila za drugo možnost, predstavljeno v referenčnem dokumentu | se strinja s spremembo |
| 7 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/11 | uporaba tehničnega besedišča | tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF | se strinja s spremembo |
| 8 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/12 | posledice črtanja Objave UIC 573 | tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF | se strinja s spremembami |
| 9 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 in OTIF/RID/CE/GTP/2013/15 | uporaba posebne določbe TE 22 | predlog ni dovolj zrel za odločanje o njem | odločitev naj se preloži |
| 10 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 in OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14 | uredniška sprememba sklica na določbe EU v zvezi z železnico | tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF | se strinja s spremembami |
| 11 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/16 | prevoz nevarnega blaga na potniških vlakih | tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF | se strinja s spremembo, kot je bila revidirana v stalni delovni skupini |
| 12 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | različne prečiščene spremembe, ki jih je sprejela stalna delovna skupina | tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF | se strinja s spremembami |
| | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | spremembe, ki jih je stalna delovna skupina predala v nadaljnjo preučitev | — | — |
| 13 | Idem | spremembe, za katere je potrebno skupno stališče skupnega zasedanja UN-ECE – OTIF | treba je olajšati učinkovit intermodalni prevoz | se strinja s spremembo, kot jo je priporočilo skupno zasedanje |
| 14 | Idem in OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3 | določbe v zvezi z obvezno uporabo detektorjev iztirjenja v nekaterih vagonih | EU bo svoje stališče ponovno preučila pred naslednjo revizijo pravil | odločitev naj se preloži |
| 15 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/3 OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 in OTIF/RID/CE/GTP/2013/18 | harmonizacija pravil s tistimi iz Priloge 2 k SGMS OSJD | treba bi bilo olajšati učinkovit prevoz nevarnega blaga med tistimi pogodbenicami OSJD, ki so države članice EU, in tistimi, ki to niso | se strinja s spremembami |
| 16 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4 | prevoz premoga | v stalni delovni skupini soglasje ni bilo doseženo | stališče EU se določi na kraju samem |
| 17 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8 | revizija poglavja 7.7 RID | predlog tega referenčnega dokumenta bo obravnavan v širši razpravi o reviziji poglavja 7.7 | stališče EU se določi na kraju samem |
| 18 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12 | uskladitev s pravili, ki se uporabljajo za prevoz po cesti | ti predlogi spreminjajo tiste iz referenčnega dokumenta OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17 | se strinja s spremembami |

Predlog

Referenčni dokument

Zadeva

Opombe

Stališče EU

1

Priloga I k OTIF/RID/CE/GTP/2012-A

spremembe, ki jih je sprejela stalna delovna skupina

tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF

se strinja s spremembami

2

Priloga I k OTIF/RID/CE/GTP/2012-A

spremembe, ki jih je stalna delovna skupina predala v nadaljnjo preučitev

te določbe so v referenčnem dokumentu navedene v oglatih oklepajih

se strinja s spremembami

3

OTIF/RID/CE/GTP/2013/1

prehodna določba za nekatere oznake

tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF

se strinja s spremembo

4

OTIF/RID/CE/GTP/2013/2

uporaba posebne določbe TE 25

tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF

se strinja s spremembo

5

OTIF/RID/CE/GTP/2013/5

pregled nekaterih oznak

tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF

se strinja s spremembo

6

OTIF/RID/CE/GTP/2013/6

podatki, ki se zagotovijo upravljavcu infrastrukture

stalna delovna skupina se je odločila za drugo možnost, predstavljeno v referenčnem dokumentu

se strinja s spremembo

7

OTIF/RID/CE/GTP/2013/11

uporaba tehničnega besedišča

tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF

se strinja s spremembo

8

OTIF/RID/CE/GTP/2013/12

posledice črtanja Objave UIC 573

tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF

se strinja s spremembami

9

OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 in OTIF/RID/CE/GTP/2013/15

uporaba posebne določbe TE 22

predlog ni dovolj zrel za odločanje o njem

odločitev naj se preloži

10

OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 in OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14

uredniška sprememba sklica na določbe EU v zvezi z železnico

tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF

se strinja s spremembami

11

OTIF/RID/CE/GTP/2013/16

prevoz nevarnega blaga na potniških vlakih

tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF

se strinja s spremembo, kot je bila revidirana v stalni delovni skupini

12

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

različne prečiščene spremembe, ki jih je sprejela stalna delovna skupina

tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini OTIF

se strinja s spremembami

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

spremembe, ki jih je stalna delovna skupina predala v nadaljnjo preučitev

—

—

13

Idem

spremembe, za katere je potrebno skupno stališče skupnega zasedanja UN-ECE – OTIF

treba je olajšati učinkovit intermodalni prevoz

se strinja s spremembo, kot jo je priporočilo skupno zasedanje

14

Idem in OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3

določbe v zvezi z obvezno uporabo detektorjev iztirjenja v nekaterih vagonih

EU bo svoje stališče ponovno preučila pred naslednjo revizijo pravil

odločitev naj se preloži

15

OTIF/RID/CE/GTP/2013/3 OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 in OTIF/RID/CE/GTP/2013/18

harmonizacija pravil s tistimi iz Priloge 2 k SGMS OSJD

treba bi bilo olajšati učinkovit prevoz nevarnega blaga med tistimi pogodbenicami OSJD, ki so države članice EU, in tistimi, ki to niso

se strinja s spremembami

16

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4

prevoz premoga

v stalni delovni skupini soglasje ni bilo doseženo

stališče EU se določi na kraju samem

17

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8

revizija poglavja 7.7 RID

predlog tega referenčnega dokumenta bo obravnavan v širši razpravi o reviziji poglavja 7.7

stališče EU se določi na kraju samem

18

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12

uskladitev s pravili, ki se uporabljajo za prevoz po cesti

ti predlogi spreminjajo tiste iz referenčnega dokumenta OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17

se strinja s spremembami

---

| 5.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/31

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 12. marca 2014

o spremembi Sklepa ECB/2013/35 o dodatnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja

(ECB/2014/11)

(2014/328/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, člena 12.1, člena 14.3 in člena 18.2 Statuta,

ob upoštevanju Smernice ECB/2011/14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (1) ter Sklepa ECB/2013/6 z dne 20. marca 2013 o pravilih v zvezi z uporabo lastnih nekritih bančnih obveznic, za katere jamči država, kot zavarovanja pri operacijah denarne politike Eurosistema (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Standardni pogoji, po katerih so ECB in NCB pripravljene skleniti kreditne posle, vključno z merili za ugotavljanje primernosti zavarovanja za namene kreditnih poslov Eurosistema, so določeni v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14 ter tudi v Sklepu ECB/2013/6 in Sklepu ECB/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Standardni pogoji, po katerih so ECB in NCB pripravljene skleniti kreditne posle, vključno z merili za ugotavljanje primernosti zavarovanja za namene kreditnih poslov Eurosistema, so določeni v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14 ter tudi v Sklepu ECB/2013/6 in Sklepu ECB/2013/35 (3).

| (2) | V skladu z oddelkom 1.6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z oddelkom 1.6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema.

| (3) | Svet ECB se je 17. julija 2013 odločil dodatno okrepiti svoj okvir za obvladovanje tveganj tako, da je prilagodil merila primernosti in odbitke, ki se uporabljajo za zavarovanje, sprejeto pri operacijah denarne politike Eurosistema, ter sprejel nekatere dodatne ukrepe za splošno izboljšanje skladnosti tega okvira in njegovega izvajanja v praksi. Ti ukrepi so bili določeni v Sklepu ECB/2013/35. |
| --- | --- |

(3)

Svet ECB se je 17. julija 2013 odločil dodatno okrepiti svoj okvir za obvladovanje tveganj tako, da je prilagodil merila primernosti in odbitke, ki se uporabljajo za zavarovanje, sprejeto pri operacijah denarne politike Eurosistema, ter sprejel nekatere dodatne ukrepe za splošno izboljšanje skladnosti tega okvira in njegovega izvajanja v praksi. Ti ukrepi so bili določeni v Sklepu ECB/2013/35.

| (4) | V zvezi z zahtevami glede bonitetnih ocen za listinjene vrednostne papirje je v Sklep ECB/2013/35 treba uvesti nadaljnje izboljšave in zato ga je treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

V zvezi z zahtevami glede bonitetnih ocen za listinjene vrednostne papirje je v Sklep ECB/2013/35 treba uvesti nadaljnje izboljšave in zato ga je treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprememba

Člen 6 Sklepa ECB/2013/35 se spremeni:

| 1. | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Prag kreditne kvalitete, ki se uporablja za listinjene vrednostne papirje, kot je določeno v oddelku 6.3 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, mora ustrezati stopnji kreditne kvalitete 2 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema (‚enojni A‘) (4). Vsi listinjeni vrednostni papirji morajo imeti za izdajo najmanj dve bonitetni oceni katerih koli sprejetih zunanjih bonitetnih institucij na ravni ‚enojni A‘.

  (4)  ‚Enojni A‘ je bonitetna ocena najmanj ‚A3‘, ki jo dodeli Moody's' ‚A-‘, ki jo dodelita Fitch ali Standard & Poor's, ali ‚AL‘, ki jo dodeli DBRS.“;" |
| --- | --- |

1.

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Prag kreditne kvalitete, ki se uporablja za listinjene vrednostne papirje, kot je določeno v oddelku 6.3 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, mora ustrezati stopnji kreditne kvalitete 2 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema (‚enojni A‘) (4). Vsi listinjeni vrednostni papirji morajo imeti za izdajo najmanj dve bonitetni oceni katerih koli sprejetih zunanjih bonitetnih institucij na ravni ‚enojni A‘.

(4)  ‚Enojni A‘ je bonitetna ocena najmanj ‚A3‘, ki jo dodeli Moody's' ‚A-‘, ki jo dodelita Fitch ali Standard & Poor's, ali ‚AL‘, ki jo dodeli DBRS.“;"

| 2. | odstavek 3 se črta. |
| --- | --- |

2.

odstavek 3 se črta.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 1. aprila 2014.

V Frankfurtu na Majni, 12. marca 2014

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 331, 14.12.2011, str. 1.

1

(2)  UL L 95, 5.4.2013, str. 22.

2

(3)  Sklep ECB/2013/35 z dne 26. septembra 2013 o dodatnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja (UL L 301, 12.11.2013, str. 6).

3

---

SMERNICE

| 5.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/33

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 12. marca 2014

o spremembi Smernice ECB/2011/14 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema

(ECB/2014/10)

(2014/329/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, člena 12.1, člena 14.3 in člena 18.2 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Enotna denarna politika zahteva opredelitev instrumentov in postopkov, ki se uporabljajo v Eurosistemu, sestavljenem iz nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), in Evropske centralne banke (ECB), da bi se ta politika izvajala na enoten način. |
| --- | --- |

(1)

Enotna denarna politika zahteva opredelitev instrumentov in postopkov, ki se uporabljajo v Eurosistemu, sestavljenem iz nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), in Evropske centralne banke (ECB), da bi se ta politika izvajala na enoten način.

| (2) | ECB je pooblaščena, da sprejme potrebne smernice za izvajanje denarne politike Eurosistema, NCB pa so dolžne ravnati v skladu s temi smernicami. |
| --- | --- |

(2)

ECB je pooblaščena, da sprejme potrebne smernice za izvajanje denarne politike Eurosistema, NCB pa so dolžne ravnati v skladu s temi smernicami.

| (3) | V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko ECB in NCB sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Pogoji, po katerih so ECB in NCB pripravljene skleniti kreditne posle, vključno z merili za ugotavljanje primernosti zavarovanja za namene teh poslov, so določeni v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14 (1) ter tudi v Sklepu ECB/2013/6 (2) in Sklepu ECB/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko ECB in NCB sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Pogoji, po katerih so ECB in NCB pripravljene skleniti kreditne posle, vključno z merili za ugotavljanje primernosti zavarovanja za namene teh poslov, so določeni v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14 (1) ter tudi v Sklepu ECB/2013/6 (2) in Sklepu ECB/2013/35 (3).

| (4) | Smernico ECB/2011/14 je treba spremeniti, da bo odražala spremembe v okviru Eurosistema za zavarovanje, ki se nanašajo na: (a) razširitev zahtev za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila na listinjene vrednostne papirje, zavarovane s terjatvami iz naslova kreditnih kartic.To je namenjeno ohranitvi njihove primernosti za zavarovanje pri kreditnih poslih Eurosistema v luči zahteve iz predzadnjega odstavka oddelka 6.2.1.1 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, po kateri mora biti finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok in s katerim so zavarovani listinjeni vrednostni papirji, homogeno; in (b) spremembo vzporeditve nekaterih bonitetnih ocen v okviru usklajene lestvice bonitetnih ocen Eurosistema. |
| --- | --- |

(4)

Smernico ECB/2011/14 je treba spremeniti, da bo odražala spremembe v okviru Eurosistema za zavarovanje, ki se nanašajo na: (a) razširitev zahtev za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila na listinjene vrednostne papirje, zavarovane s terjatvami iz naslova kreditnih kartic.To je namenjeno ohranitvi njihove primernosti za zavarovanje pri kreditnih poslih Eurosistema v luči zahteve iz predzadnjega odstavka oddelka 6.2.1.1 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, po kateri mora biti finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok in s katerim so zavarovani listinjeni vrednostni papirji, homogeno; in (b) spremembo vzporeditve nekaterih bonitetnih ocen v okviru usklajene lestvice bonitetnih ocen Eurosistema.

| (5) | Smernico ECB/2011/14 je treba spremeniti tudi zato, da bo odražala spremembe zaradi uvedbe velikih izboljšav v korespondenčni centralnobančni model (CCBM) Eurosistema. Prvič, odločeno je bilo, da se od 26. maja 2014 odpravi zahteva po repatriaciji, ki je od nasprotnih strank Eurosistema zahtevala, da pred mobilizacijo finančnega premoženja kot zavarovanja pri kreditnih poslih Eurosistema to finančno premoženje prenesejo v sistem poravnave vrednostnih papirjev (SPVP) zadevnega izdajatelja. Ustvaril bi se nov kanal za mobilizacijo, ki kombinira CCBM in povezave med SPVP, po katerem bi vsaka nasprotna stranka Eurosistema za mobilizacijo primernega finančnega premoženja za zavarovanje terjatev Eurosistema lahko uporabila kateri koli SPVP/primerno povezavo. Drugič, od 29. septembra 2014 bi bilo treba omogočiti uporabo tripartitnih storitev upravljanja zavarovanja, kot jih na trgu ponujajo tripartitni agenti (triparty agents), na čezmejni osnovi prek CCBM – |
| --- | --- |

(5)

Smernico ECB/2011/14 je treba spremeniti tudi zato, da bo odražala spremembe zaradi uvedbe velikih izboljšav v korespondenčni centralnobančni model (CCBM) Eurosistema. Prvič, odločeno je bilo, da se od 26. maja 2014 odpravi zahteva po repatriaciji, ki je od nasprotnih strank Eurosistema zahtevala, da pred mobilizacijo finančnega premoženja kot zavarovanja pri kreditnih poslih Eurosistema to finančno premoženje prenesejo v sistem poravnave vrednostnih papirjev (SPVP) zadevnega izdajatelja. Ustvaril bi se nov kanal za mobilizacijo, ki kombinira CCBM in povezave med SPVP, po katerem bi vsaka nasprotna stranka Eurosistema za mobilizacijo primernega finančnega premoženja za zavarovanje terjatev Eurosistema lahko uporabila kateri koli SPVP/primerno povezavo. Drugič, od 29. septembra 2014 bi bilo treba omogočiti uporabo tripartitnih storitev upravljanja zavarovanja, kot jih na trgu ponujajo tripartitni agenti (triparty agents), na čezmejni osnovi prek CCBM –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Spremembe Priloge I

Priloga I k Smernici ECB/2011/14 se spremeni v skladu s Prilogo k tej smernici.

Člen 2

Začetek učinkovanja in izvedba

1.   Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej NCB uradno obveščene.

2.   NCB sprejmejo potrebne ukrepe za uskladitev z odstavki 3, 8, 15 in 16 Priloge k tej smernici in jih uporabljajo od 1. aprila 2014. ECB sporočijo besedila in sredstva, ki se nanašajo na te ukrepe, najpozneje do 24. marca 2014.

3.   NCB sprejmejo potrebne ukrepe za uskladitev z odstavki 1, 2, 4 do 7 in 10 do 13 Priloge k tej smernici in jih uporabljajo od 26. maja 2014. ECB sporočijo besedila in sredstva, ki se nanašajo na te ukrepe, najpozneje do 24. marca 2014.

4.   NCB sprejmejo potrebne ukrepe za uskladitev z odstavkoma 9 in 14 Priloge k tej smernici in jih uporabljajo od 29. septembra 2014. ECB sporočijo besedila in sredstva, ki se nanašajo na te ukrepe, najpozneje do 24. marca 2014.

Člen 4

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 12. marca 2014

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Smernica ECB/2011/14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (UL L 331, 14.12.2011, str. 1).

1

(2)  Sklep ECB/2013/6 z dne 20. marca 2013 o pravilih v zvezi z uporabo lastnih nekritih bančnih obveznic, za katere jamči država, kot zavarovanja pri operacijah denarne politike Eurosistema (UL L 95, 5.4.2013, str. 22).

2

(3)  Sklep ECB/2013/35 z dne 26. septembra 2013 o dodatnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja (UL L 301, 12.11.2013, str. 6).

3

---

PRILOGA

Priloga I k Smernici ECB/2011/14 se spremeni:

| 1. | v oddelku „Kratice“ se doda naslednji pojem:


  „TPA
  tripartitni agent“; |
| --- | --- |

1.

v oddelku „Kratice“ se doda naslednji pojem:

„TPA
  tripartitni agent“;

| 2. | v oddelku 1.5 se zadnji stavek nadomesti z naslednjim:
  „Vse primerno finančno premoženje se lahko uporablja prek meje s pomočjo korespondenčnega centralnobančnega modela (CCBM) ter v primeru tržnega finančnega premoženja tudi prek primernih povezav med sistemi poravnave vrednostnih papirjev (SPVP) v EGP.“; |
| --- | --- |

2.

v oddelku 1.5 se zadnji stavek nadomesti z naslednjim:

„Vse primerno finančno premoženje se lahko uporablja prek meje s pomočjo korespondenčnega centralnobančnega modela (CCBM) ter v primeru tržnega finančnega premoženja tudi prek primernih povezav med sistemi poravnave vrednostnih papirjev (SPVP) v EGP.“;

| 3. | v oddelku 6.2.1.1.2 se predzadnji odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Listinjen vrednostni papir je primeren, če je zavarovan s finančnim premoženjem, ki ustvarja denarni tok in ga Eurosistem šteje za homogeno, tj. če finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok in s katerim je zavarovan listinjen vrednostni papir, pripada samo eni izmed naslednjih vrst finančnega premoženja: (a) stanovanjske hipoteke; (b) hipoteke na poslovnih nepremičninah; (c) posojila malim in srednje velikim podjetjem; (d) posojila za nakup avtomobila; (e) potrošniška posojila; (f) terjatve iz naslova leasinga; ali (g) terjatve iz naslova kreditnih kartic. Listinjeni vrednostni papirji niso primerni za operacije denarne politike Eurosistema, če sklad finančnega premoženja, s katerim so zavarovani, vsebuje heterogeno finančno premoženje.“; |
| --- | --- |

3.

v oddelku 6.2.1.1.2 se predzadnji odstavek nadomesti z naslednjim:

„Listinjen vrednostni papir je primeren, če je zavarovan s finančnim premoženjem, ki ustvarja denarni tok in ga Eurosistem šteje za homogeno, tj. če finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok in s katerim je zavarovan listinjen vrednostni papir, pripada samo eni izmed naslednjih vrst finančnega premoženja: (a) stanovanjske hipoteke; (b) hipoteke na poslovnih nepremičninah; (c) posojila malim in srednje velikim podjetjem; (d) posojila za nakup avtomobila; (e) potrošniška posojila; (f) terjatve iz naslova leasinga; ali (g) terjatve iz naslova kreditnih kartic. Listinjeni vrednostni papirji niso primerni za operacije denarne politike Eurosistema, če sklad finančnega premoženja, s katerim so zavarovani, vsebuje heterogeno finančno premoženje.“;

| 4. | v oddelku 6.2.1.3 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Dolžniški instrument mora biti izdan v EGP pri centralni banki ali pri centralni depotni družbi vrednostnih papirjev (CDD), ki jo je Eurosistem pozitivno ocenil v skladu s standardi in postopki ocenjevanja, opisanimi v dokumentu z naslovom Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations (okvir za ocenjevanje sistemov poravnave vrednostnih papirjev in povezav za namene ugotavljanja njihove primernosti za uporabo pri kreditnih poslih Eurosistema) (v nadaljnjem besedilu: okvir za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema) (1)
   (2).

  (1)  Okvir za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema je objavljen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."


  (2)  Pogoj za primernost mednarodnih dolžniških vrednostnih papirjev v obliki zbirnih prinosniških listin (global bearer form), izdanih 1. januarja 2007 ali po tem datumu prek mednarodne centralne depotne družbe (MCDD) Euroclear Bank (Belgija) in Clearstream Banking Luxembourg, je, da so izdani v obliki novih zbirnih listin (new global notes) in deponirani pri skupnem shranjevalcu (common safekeeper), ki je MCDD ali, kjer je to primerno, CDD, ki jo je Eurosistem pozitivno ocenil v skladu s standardi in postopki ocenjevanja, opisanimi v okviru za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema. Mednarodni dolžniški vrednostni papirji v obliki zbirnih prinosniških listin, ki so bili izdani v obliki klasičnih zbirnih listin (classical global notes) pred 1. januarjem 2007, in zamenljivi vrednostni papirji, ki so bili izdani pod isto kodo ISIN na ta datum ali po njem, ostanejo primerni do zapadlosti. Pogoj za primernost mednarodnih dolžniških vrednostnih papirjev, izdanih v obliki zbirnih imenskih listin (global registered form) prek MCDD Euroclear Bank (Belgija) in Clearstream Banking Luxembourg po 30. septembru 2010, je, da so izdani v skladu z novo strukturo hrambe mednarnodnih dolžniških vrednostnih papirjev. Mednarodni dolžniški vrednostni papirji v obliki zbirnih imenskih listin, izdani na ta datum ali pred njim, ostanejo primerni do zapadlosti. Mednarodni dolžniški vrednostni papirji v obliki posamičnih listin (individual notes) ne bodo več primerni, če so izdani po 30. septembru 2010. Mednarodni dolžniški vrednostni papirji v obliki posamičnih listin, izdani na ta datum ali pred njim, ostanejo primerni do zapadlosti.“;" |
| --- | --- |

4.

v oddelku 6.2.1.3 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Dolžniški instrument mora biti izdan v EGP pri centralni banki ali pri centralni depotni družbi vrednostnih papirjev (CDD), ki jo je Eurosistem pozitivno ocenil v skladu s standardi in postopki ocenjevanja, opisanimi v dokumentu z naslovom Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations (okvir za ocenjevanje sistemov poravnave vrednostnih papirjev in povezav za namene ugotavljanja njihove primernosti za uporabo pri kreditnih poslih Eurosistema) (v nadaljnjem besedilu: okvir za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema) (1)
   (2).

(1)  Okvir za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema je objavljen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."

(2)  Pogoj za primernost mednarodnih dolžniških vrednostnih papirjev v obliki zbirnih prinosniških listin (global bearer form), izdanih 1. januarja 2007 ali po tem datumu prek mednarodne centralne depotne družbe (MCDD) Euroclear Bank (Belgija) in Clearstream Banking Luxembourg, je, da so izdani v obliki novih zbirnih listin (new global notes) in deponirani pri skupnem shranjevalcu (common safekeeper), ki je MCDD ali, kjer je to primerno, CDD, ki jo je Eurosistem pozitivno ocenil v skladu s standardi in postopki ocenjevanja, opisanimi v okviru za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema. Mednarodni dolžniški vrednostni papirji v obliki zbirnih prinosniških listin, ki so bili izdani v obliki klasičnih zbirnih listin (classical global notes) pred 1. januarjem 2007, in zamenljivi vrednostni papirji, ki so bili izdani pod isto kodo ISIN na ta datum ali po njem, ostanejo primerni do zapadlosti. Pogoj za primernost mednarodnih dolžniških vrednostnih papirjev, izdanih v obliki zbirnih imenskih listin (global registered form) prek MCDD Euroclear Bank (Belgija) in Clearstream Banking Luxembourg po 30. septembru 2010, je, da so izdani v skladu z novo strukturo hrambe mednarnodnih dolžniških vrednostnih papirjev. Mednarodni dolžniški vrednostni papirji v obliki zbirnih imenskih listin, izdani na ta datum ali pred njim, ostanejo primerni do zapadlosti. Mednarodni dolžniški vrednostni papirji v obliki posamičnih listin (individual notes) ne bodo več primerni, če so izdani po 30. septembru 2010. Mednarodni dolžniški vrednostni papirji v obliki posamičnih listin, izdani na ta datum ali pred njim, ostanejo primerni do zapadlosti.“;"

| 5. | oddelek 6.2.1.4 se nadomesti z naslednjim:
  „Dolžniški instrument mora biti prenosljiv v nematerializirani obliki. Hraniti in poravnati se mora v euroobmočju prek računa, odprtega pri Eurosistemu ali pri SPVP, ki ga je Eurosistem pozitivno ocenil v skladu s standardi in postopki ocenjevanja, opisanimi v okviru za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema, tako da učinkovanje ter unovčenje zavarovanja ureja pravo države članice.
  Če CDD, kjer se finančno premoženje izda, in CDD, kjer se hrani, nista ista ustanova, morata biti obe CDD med seboj povezani s povezavo, ki jo je Eurosistem pozitivno ocenil v skladu s standardi in postopki ocenjevanja, opisanimi v okviru za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema (3).

  (3)  Seznam primernih povezav je objavljen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.“;" |
| --- | --- |

5.

oddelek 6.2.1.4 se nadomesti z naslednjim:

„Dolžniški instrument mora biti prenosljiv v nematerializirani obliki. Hraniti in poravnati se mora v euroobmočju prek računa, odprtega pri Eurosistemu ali pri SPVP, ki ga je Eurosistem pozitivno ocenil v skladu s standardi in postopki ocenjevanja, opisanimi v okviru za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema, tako da učinkovanje ter unovčenje zavarovanja ureja pravo države članice.

Če CDD, kjer se finančno premoženje izda, in CDD, kjer se hrani, nista ista ustanova, morata biti obe CDD med seboj povezani s povezavo, ki jo je Eurosistem pozitivno ocenil v skladu s standardi in postopki ocenjevanja, opisanimi v okviru za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema (3).

(3)  Seznam primernih povezav je objavljen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.“;"

| 6. | oddelek 6.2.1.5 se nadomesti z naslednjim:
  „Dolžniški instrument mora biti sprejet v trgovanje na reguliranem trgu, kot je določeno v Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (4), ali pa mora biti sprejet v trgovanje na nereguliranih trgih, ki jih določi ECB (5). Ocena nereguliranih trgov, ki jo pripravlja Eurosistem, temelji na treh načelih – varnost, transparentnost in dostopnost (6).

  (4)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1."


  (5)  Seznam sprejemljivih nereguliranih trgov je objavljen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu in je posodobljen vsaj enkrat na leto."


  (6)  Eurosistem opredeljuje ‚varnost‘‚transparentnost‘ in ‚dostopnost‘ izključno z vidika izvajanja funkcije Eurosistema za upravljanje zavarovanja. Cilj izbirnega procesa ni ocenjevati temeljne kakovosti različnih trgov. Načela so naslednja. Varnost pomeni gotovost v zvezi s transakcijami, predvsem gotovost glede veljavnosti in izvršljivosti transakcij. Transparentnost pomeni nemoten dostop do podatkov o pravilih poslovanja in delovanja trga, finančnih značilnostih premoženja, mehanizmu oblikovanja cen ter o ustreznih cenah in količinah (kotacije, obrestne mere, obseg trgovanja, neporavnani znesek itd.). Dostopnost se nanaša na zmožnost Eurosistema, da sodeluje na trgu in da ima dostop do njega; trg je dostopen za namene upravljanja zavarovanj, če njegova pravila poslovanja in delovanja omogočajo Eurosistemu, da pride do informacij in opravlja potrebne transakcije iz tega naslova.“;" |
| --- | --- |

6.

oddelek 6.2.1.5 se nadomesti z naslednjim:

„Dolžniški instrument mora biti sprejet v trgovanje na reguliranem trgu, kot je določeno v Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (4), ali pa mora biti sprejet v trgovanje na nereguliranih trgih, ki jih določi ECB (5). Ocena nereguliranih trgov, ki jo pripravlja Eurosistem, temelji na treh načelih – varnost, transparentnost in dostopnost (6).

(4)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1."

(5)  Seznam sprejemljivih nereguliranih trgov je objavljen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu in je posodobljen vsaj enkrat na leto."

(6)  Eurosistem opredeljuje ‚varnost‘‚transparentnost‘ in ‚dostopnost‘ izključno z vidika izvajanja funkcije Eurosistema za upravljanje zavarovanja. Cilj izbirnega procesa ni ocenjevati temeljne kakovosti različnih trgov. Načela so naslednja. Varnost pomeni gotovost v zvezi s transakcijami, predvsem gotovost glede veljavnosti in izvršljivosti transakcij. Transparentnost pomeni nemoten dostop do podatkov o pravilih poslovanja in delovanja trga, finančnih značilnostih premoženja, mehanizmu oblikovanja cen ter o ustreznih cenah in količinah (kotacije, obrestne mere, obseg trgovanja, neporavnani znesek itd.). Dostopnost se nanaša na zmožnost Eurosistema, da sodeluje na trgu in da ima dostop do njega; trg je dostopen za namene upravljanja zavarovanj, če njegova pravila poslovanja in delovanja omogočajo Eurosistemu, da pride do informacij in opravlja potrebne transakcije iz tega naslova.“;"

| 7. | v oddelku 6.2.3.2 se tabela 4 nadomesti z naslednjim:








  „Merila primernosti | Tržno finančno premoženje (7) | Netržno finančno premoženje (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vrsta finančnega premoženja | Dolžniški certifikati ECB
  Drugi tržni dolžniški instrumenti (9) | Bančna posojila | Netržni hipotekarni dolžniški instrumenti |
| Bonitetni standardi | Finančno premoženje mora izpolnjevati visoke bonitetne standarde. Izpolnjevanje visokih bonitetnih standardov se oceni s pomočjo pravil bonitetnega okvira Eurosistema za tržno finančno premoženje (9) | Dolžnik/garant mora izpolnjevati visoke bonitetne standarde. Boniteta se oceni s pomočjo pravil bonitetnega okvira Eurosistema za bančna posojila. | Finančno premoženje mora izpolnjevati visoke bonitetne standarde. Visoki bonitetni standardi so ocenjeni s pomočjo pravil bonitetnega okvira Eurosistema za netržne hipotekarne dolžniške instrumente. |
| Kraj izdaje | EGP (9) | Se ne uporablja | Se ne uporablja |
| Postopki poravnave/upravljanja | Kraj poravnave: euroobmočje
  Instrumenti morajo biti centralno registrirani v nematerializirani obliki pri NCB ali SPVP, ki ga je Eurosistem pozitivno ocenil v skladu s standardi in postopki ocenjevanja, opisanimi v okviru za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema | Postopki Eurosistema | Postopki Eurosistema |
| Vrsta izdajatelja/dolžnika/garanta | NCB
  Javni sektor
  Zasebni sektor
  Mednarodne in nadnacionalne institucije | Javni sektor
  Nefinančne družbe
  Mednarodne in nadnacionalne institucije | Kreditne institucije |
| Kraj ustanovitve izdajatelja, dolžnika in garanta | Izdajatelj (9): EGP ali države skupine G10 zunaj EGP
  Dolžnik: EGP
  Garant (9): EGP | Euroobmočje | Euroobmočje |
| Sprejemljivi trgi | Organizirani trgi
  Neregulirani trgi, ki jih sprejema ECB | Se ne uporablja | Se ne uporablja |
| Valuta | Euro | Euro | Euro |
| Najmanjši znesek | Se ne uporablja | Najmanjši dovoljeni znesek v času predložitve bančnega posojila






  — | domača uporaba: po izbiri NCB, |

7.

v oddelku 6.2.3.2 se tabela 4 nadomesti z naslednjim:

„Merila primernosti

Tržno finančno premoženje (7)

Netržno finančno premoženje (8)

Vrsta finančnega premoženja

Dolžniški certifikati ECB

Drugi tržni dolžniški instrumenti (9)

Bančna posojila

Netržni hipotekarni dolžniški instrumenti

Bonitetni standardi

Finančno premoženje mora izpolnjevati visoke bonitetne standarde. Izpolnjevanje visokih bonitetnih standardov se oceni s pomočjo pravil bonitetnega okvira Eurosistema za tržno finančno premoženje (9)

Dolžnik/garant mora izpolnjevati visoke bonitetne standarde. Boniteta se oceni s pomočjo pravil bonitetnega okvira Eurosistema za bančna posojila.

Finančno premoženje mora izpolnjevati visoke bonitetne standarde. Visoki bonitetni standardi so ocenjeni s pomočjo pravil bonitetnega okvira Eurosistema za netržne hipotekarne dolžniške instrumente.

Kraj izdaje

EGP (9)

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Postopki poravnave/upravljanja

Kraj poravnave: euroobmočje

Instrumenti morajo biti centralno registrirani v nematerializirani obliki pri NCB ali SPVP, ki ga je Eurosistem pozitivno ocenil v skladu s standardi in postopki ocenjevanja, opisanimi v okviru za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema

Postopki Eurosistema

Postopki Eurosistema

Vrsta izdajatelja/dolžnika/garanta

NCB

Javni sektor

Zasebni sektor

Mednarodne in nadnacionalne institucije

Javni sektor

Nefinančne družbe

Mednarodne in nadnacionalne institucije

Kreditne institucije

Kraj ustanovitve izdajatelja, dolžnika in garanta

Izdajatelj (9): EGP ali države skupine G10 zunaj EGP

Dolžnik: EGP

Garant (9): EGP

Euroobmočje

Euroobmočje

Sprejemljivi trgi

Organizirani trgi

Neregulirani trgi, ki jih sprejema ECB

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Valuta

Euro

Euro

Euro

Najmanjši znesek

Se ne uporablja

Najmanjši dovoljeni znesek v času predložitve bančnega posojila

—

domača uporaba: po izbiri NCB,

| — | čezmejna uporaba: enoten najmanjši dovoljeni znesek 500 000 EUR |
| --- | --- |

—

čezmejna uporaba: enoten najmanjši dovoljeni znesek 500 000 EUR

Se ne uporablja

Pravo

Pri listinjenih vrednostnih papirjih mora pridobitev kritnega premoženja urejati pravo države članice EU. Pravo, ki ureja bančna posojila, s katerimi so terjatve zavarovane, mora biti pravo države EGP

Pravo, ki ureja posojilno pogodbo in mobilizacijo: pravo države članice

Skupno število različnih pravnih sistemov, ki se uporabljajo za

| (a) | nasprotno stranko; |
| --- | --- |

(a)

nasprotno stranko;

| (b) | upnika; |
| --- | --- |

(b)

upnika;

| (c) | dolžnika; |
| --- | --- |

(c)

dolžnika;

| (d) | garanta (če je predvideno); |
| --- | --- |

(d)

garanta (če je predvideno);

| (e) | posojilno pogodbo; in |
| --- | --- |

(e)

posojilno pogodbo; in

| (f) | pogodbo o mobilizacijine sme biti večje od dva |
| --- | --- |

(f)

pogodbo o mobilizacijine sme biti večje od dva

Se ne uporablja

Čezmejna uporaba

Da

Da

Da

| 8. | v oddelku 6.3.1 se opombi 67 in 69 nadomestita z naslednjim:






  „(*) | Usklajena lestvica bonitetnih ocen Eurosistema je objavljena na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu. Bonitetna ocena stopnje kreditne kvalitete 3 pomeni dolgoročno bonitetno oceno najmanj ‚BBB-‘, ki jo dodeli Fitch ali Standard & Poor's ‚Baa3‘, ki jo dodeli Moody's, ali ‚BBBL‘, ki jo dodeli DBRS.“ |
| --- | --- | --- |

8.

v oddelku 6.3.1 se opombi 67 in 69 nadomestita z naslednjim:

„(*)

Usklajena lestvica bonitetnih ocen Eurosistema je objavljena na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu. Bonitetna ocena stopnje kreditne kvalitete 3 pomeni dolgoročno bonitetno oceno najmanj ‚BBB-‘, ki jo dodeli Fitch ali Standard & Poor's ‚Baa3‘, ki jo dodeli Moody's, ali ‚BBBL‘, ki jo dodeli DBRS.“

| „(**) | ‚Trojni A‘ pomeni dolgoročno bonitetno oceno ‚AAA‘, ki jo dodeli Fitch, Standard & Poor's ali DBRS, ali ‚Aaa‘, ki jo dodeli Moody's.“; |
| --- | --- |

„(**)

‚Trojni A‘ pomeni dolgoročno bonitetno oceno ‚AAA‘, ki jo dodeli Fitch, Standard & Poor's ali DBRS, ali ‚Aaa‘, ki jo dodeli Moody's.“;

| 9. | v oddelku 6.4.2, se odstavek (k) nadomesti z naslednjim:
  „finančno premoženje se vrednoti dnevno. NCB (10) dnevno izračunavajo zahtevano vrednost finančnega premoženja za zavarovanje terjatev, upoštevajoč spremembe v stanju odobrenega posojila, načela vrednotenja, ki so opisana v oddelku 6.5, in zahtevane odbitke pri vrednotenju.

  (10)  Kadar se uporabljajo tripartitne storitve, se proces vrednotenja delegira TPA, ki vrednotenje izvaja na podlagi informacij, ki mu jih posreduje zadevna NCB.“;" |
| --- | --- |

9.

v oddelku 6.4.2, se odstavek (k) nadomesti z naslednjim:

„finančno premoženje se vrednoti dnevno. NCB (10) dnevno izračunavajo zahtevano vrednost finančnega premoženja za zavarovanje terjatev, upoštevajoč spremembe v stanju odobrenega posojila, načela vrednotenja, ki so opisana v oddelku 6.5, in zahtevane odbitke pri vrednotenju.

(10)  Kadar se uporabljajo tripartitne storitve, se proces vrednotenja delegira TPA, ki vrednotenje izvaja na podlagi informacij, ki mu jih posreduje zadevna NCB.“;"

| 10. | v oddelku 6.6 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „NCB (in ECB) so razvile mehanizem, ki omogoča, da se vse primerno finančno premoženje lahko čezmejno uporabi. Ta mehanizem je CCBM, v katerem NCB za finančno premoženje, ki so ga sprejele v svoj lokalni register, TPA ali poravnalni sistem, delujejo kot skrbniki (‚korespondenti‘) druga za drugo (in za ECB). Posebne rešitve se lahko uporabljajo za netržno finančno premoženje, tj. bančna posojila in netržne hipotekarne dolžniške instrumente, ki ga ni mogoče prenesti prek SPVP (11). CCBM se lahko uporabi za zavarovanje terjatev vseh vrst kreditnih poslov Eurosistema. Poleg CCBM lahko nasprotne stranke za čezmejni prenos tržnega finančnega premoženja, ki ga imajo pri svojih lokalnih SPVP, uporabljajo primerne povezave med SPVP (12); nasprotne stranke lahko te primerne povezave med SPVP uporabljajo tudi v kombinaciji s CCBM (CCBM s povezavami – glej oddelek 6.6.3). Nadalje, CCBM (vključno s CCBM s povezavami) se uporablja kot osnova za čezmejno uporabo tripartitnih storitev upravljanja zavarovanja.

  (11)  Podrobnosti so navedene v brošuri z naslovom ‚Korespondenčni centralnobančni model (CCBM). Postopki za nasprotne stranke v Eurosistemu‘, ki je objavljen na spletni strani ECB na naslovu www.europa.eu."


  (12)  Primerno finančno premoženje se lahko uporablja prek računa centralne banke pri SPVP, ki je v drugi državi kot zadevna centralna banka, če Eurosistem odobri uporabo takega računa. Od leta 1999 dalje sme centralna banka De Nederlandsche Bank uporabljati svoj račun pri Euroclear Bank, ko gre za poravnavo zavarovalnih transakcij z evroobveznicami, ki so izdane v tej MCDD. Od avgusta 2000 dalje sme centralna banka Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland odpreti tak račun pri Euroclear Bank. Ta račun se lahko uporablja za vse primerno finančno premoženje, ki se vodi pri Euroclear Bank, tj. vključno s primernim finančnim premoženjem, ki je preneseno na Euroclear Bank prek primernih povezav.“;" |
| --- | --- |

10.

v oddelku 6.6 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„NCB (in ECB) so razvile mehanizem, ki omogoča, da se vse primerno finančno premoženje lahko čezmejno uporabi. Ta mehanizem je CCBM, v katerem NCB za finančno premoženje, ki so ga sprejele v svoj lokalni register, TPA ali poravnalni sistem, delujejo kot skrbniki (‚korespondenti‘) druga za drugo (in za ECB). Posebne rešitve se lahko uporabljajo za netržno finančno premoženje, tj. bančna posojila in netržne hipotekarne dolžniške instrumente, ki ga ni mogoče prenesti prek SPVP (11). CCBM se lahko uporabi za zavarovanje terjatev vseh vrst kreditnih poslov Eurosistema. Poleg CCBM lahko nasprotne stranke za čezmejni prenos tržnega finančnega premoženja, ki ga imajo pri svojih lokalnih SPVP, uporabljajo primerne povezave med SPVP (12); nasprotne stranke lahko te primerne povezave med SPVP uporabljajo tudi v kombinaciji s CCBM (CCBM s povezavami – glej oddelek 6.6.3). Nadalje, CCBM (vključno s CCBM s povezavami) se uporablja kot osnova za čezmejno uporabo tripartitnih storitev upravljanja zavarovanja.

(11)  Podrobnosti so navedene v brošuri z naslovom ‚Korespondenčni centralnobančni model (CCBM). Postopki za nasprotne stranke v Eurosistemu‘, ki je objavljen na spletni strani ECB na naslovu www.europa.eu."

(12)  Primerno finančno premoženje se lahko uporablja prek računa centralne banke pri SPVP, ki je v drugi državi kot zadevna centralna banka, če Eurosistem odobri uporabo takega računa. Od leta 1999 dalje sme centralna banka De Nederlandsche Bank uporabljati svoj račun pri Euroclear Bank, ko gre za poravnavo zavarovalnih transakcij z evroobveznicami, ki so izdane v tej MCDD. Od avgusta 2000 dalje sme centralna banka Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland odpreti tak račun pri Euroclear Bank. Ta račun se lahko uporablja za vse primerno finančno premoženje, ki se vodi pri Euroclear Bank, tj. vključno s primernim finančnim premoženjem, ki je preneseno na Euroclear Bank prek primernih povezav.“;"

| 11. | v oddelku 6.6.1 se zadnji odstavek nadomesti z naslednjim:
  „CCBM je nasprotnim strankam (za tržno in netržno finančno premoženje) na voljo vsaj od 9.00 do 16.00 po srednjeevropskem času na vsak delovni dan sistema TARGET2. Nasprotna stranka, ki želi uporabiti CCBM, mora to sporočiti NCB, od katere želi dobiti posojilo, tj. svoji domači NCB, pred 16.00 po srednjeevropskem času. Poleg tega mora nasprotna stranka zagotoviti, da se finančno premoženje za zavarovanje terjatev pri operacijah denarne politike dostavi na račun korespondenčne centralne banke najkasneje do 16.45 po srednjeevropskem času. Sporočila ali dostave, ki ne prispejo pravočasno, se bodo zgolj obravnavali po najboljših prizadevanjih in se lahko upoštevajo za posojilo, odobreno na naslednji delovni dan sistema TARGET2. Če nasprotne stranke predvidijo potrebo po uporabi CCBM proti koncu dneva, morajo, kjer je to možno, dostaviti finančno premoženje vnaprej (tj. vnaprej deponirati finančno premoženje). V izjemnih okoliščinah ali kadar se to zahteva za namene denarne politike, se ECB lahko odloči, da odloži čas zaprtja modela CCBM do časa zaprtja sistema TARGET2, v sodelovanju s CDD v zvezi z njeno razpoložljivostjo za podaljšanje njenega urnika poravnave za tržno finančno premoženje.“; |
| --- | --- |

11.

v oddelku 6.6.1 se zadnji odstavek nadomesti z naslednjim:

„CCBM je nasprotnim strankam (za tržno in netržno finančno premoženje) na voljo vsaj od 9.00 do 16.00 po srednjeevropskem času na vsak delovni dan sistema TARGET2. Nasprotna stranka, ki želi uporabiti CCBM, mora to sporočiti NCB, od katere želi dobiti posojilo, tj. svoji domači NCB, pred 16.00 po srednjeevropskem času. Poleg tega mora nasprotna stranka zagotoviti, da se finančno premoženje za zavarovanje terjatev pri operacijah denarne politike dostavi na račun korespondenčne centralne banke najkasneje do 16.45 po srednjeevropskem času. Sporočila ali dostave, ki ne prispejo pravočasno, se bodo zgolj obravnavali po najboljših prizadevanjih in se lahko upoštevajo za posojilo, odobreno na naslednji delovni dan sistema TARGET2. Če nasprotne stranke predvidijo potrebo po uporabi CCBM proti koncu dneva, morajo, kjer je to možno, dostaviti finančno premoženje vnaprej (tj. vnaprej deponirati finančno premoženje). V izjemnih okoliščinah ali kadar se to zahteva za namene denarne politike, se ECB lahko odloči, da odloži čas zaprtja modela CCBM do časa zaprtja sistema TARGET2, v sodelovanju s CDD v zvezi z njeno razpoložljivostjo za podaljšanje njenega urnika poravnave za tržno finančno premoženje.“;

| 12. | oddelek 6.6.2 se nadomesti z naslednjim:
  „Poleg modela CCBM se lahko za čezmejni prenos tržnega finančnega premoženja uporabljajo primerne povezave med SPVP v EGP.
  Neposredna (direct) ali posredna (relayed) povezava med dvema SPVP omogoča udeleženki enega SPVP, da ima vrednostne papirje, izdane v drugem SPVP, ne da bi bila udeleženka tega drugega SPVP (13). Preden se lahko te povezave uporabijo za prenos zavarovanja pri kreditnih poslih Eurosistema, jih mora Eurosistem oceniti in odobriti v skladu s standardi in postopki ocenjevanja, opisanimi v okviru za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema (14).
  S stališča Eurosistema CCBM in povezave med SPVP v EGP enako omogočajo nasprotnim strankam, da uporabijo finančno premoženje za čezmejno zavarovanje terjatev, tj. oboje omogoča nasprotnim strankam, da uporabijo finančno premoženje kot zavarovanje za pridobitev posojila od njihove domače NCB, tudi če je bilo to finančno premoženje izdano v SPVP druge države. CCBM in povezave med SPVP to funkcijo opravljajo na različna načina. V CCBM čezmejno razmerje predstavlja razmerje med NCB. Druga za drugo delujejo kot skrbnik. Pri uporabi povezav pa čezmejno razmerje predstavlja razmerje med SPVP. Le-ti eden pri drugem odprejo zbirni račun. Finančno premoženje, deponirano pri korespondenčni centralni banki, se lahko uporablja samo za zavarovanje terjatev pri kreditnih poslih Eurosistema. Finančno premoženje, ki je dostopno prek povezave, se lahko uporablja za kreditne posle Eurosistema kot tudi za kateri koli drugi namen, ki ga izbere nasprotna stranka. Pri uporabi povezav med SPVP imajo nasprotne stranke finančno premoženje na svojih lastnih računih pri njihovem domačem SPVP in nimajo potrebe po skrbniku.

  (13)  Povezava med dvema SPVP obsega sklop postopkov in ureditev za čezmejni prenos vrednostnih papirjev s prenosom med računi nematerializiranih vrednostnih papirjev. Povezava je v obliki zbirnega računa, ki ga odpre en SPVP (SPVP investitor) v drugem SPVP (SPVP izdajatelj). Neposredna povezava pomeni, da med dvema SPVP ni nobenega posrednika. Poleg tega se lahko za čezmejni prenos vrednostnih papirjev v korist Eurosistema uporabi tudi posredna povezava med SPVP. Posredna povezava je pogodbena in tehnična ureditev, ki omogoča dvema SPVP brez neposredne medsebojne povezave, da izmenjata transakcije in prenose vrednostnih papirjev prek tretjega SPVP, ki deluje kot posrednik."


  (14)  Seznam primernih povezav je dostopen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.“;" |
| --- | --- |

12.

oddelek 6.6.2 se nadomesti z naslednjim:

„Poleg modela CCBM se lahko za čezmejni prenos tržnega finančnega premoženja uporabljajo primerne povezave med SPVP v EGP.

Neposredna (direct) ali posredna (relayed) povezava med dvema SPVP omogoča udeleženki enega SPVP, da ima vrednostne papirje, izdane v drugem SPVP, ne da bi bila udeleženka tega drugega SPVP (13). Preden se lahko te povezave uporabijo za prenos zavarovanja pri kreditnih poslih Eurosistema, jih mora Eurosistem oceniti in odobriti v skladu s standardi in postopki ocenjevanja, opisanimi v okviru za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema (14).

S stališča Eurosistema CCBM in povezave med SPVP v EGP enako omogočajo nasprotnim strankam, da uporabijo finančno premoženje za čezmejno zavarovanje terjatev, tj. oboje omogoča nasprotnim strankam, da uporabijo finančno premoženje kot zavarovanje za pridobitev posojila od njihove domače NCB, tudi če je bilo to finančno premoženje izdano v SPVP druge države. CCBM in povezave med SPVP to funkcijo opravljajo na različna načina. V CCBM čezmejno razmerje predstavlja razmerje med NCB. Druga za drugo delujejo kot skrbnik. Pri uporabi povezav pa čezmejno razmerje predstavlja razmerje med SPVP. Le-ti eden pri drugem odprejo zbirni račun. Finančno premoženje, deponirano pri korespondenčni centralni banki, se lahko uporablja samo za zavarovanje terjatev pri kreditnih poslih Eurosistema. Finančno premoženje, ki je dostopno prek povezave, se lahko uporablja za kreditne posle Eurosistema kot tudi za kateri koli drugi namen, ki ga izbere nasprotna stranka. Pri uporabi povezav med SPVP imajo nasprotne stranke finančno premoženje na svojih lastnih računih pri njihovem domačem SPVP in nimajo potrebe po skrbniku.

(13)  Povezava med dvema SPVP obsega sklop postopkov in ureditev za čezmejni prenos vrednostnih papirjev s prenosom med računi nematerializiranih vrednostnih papirjev. Povezava je v obliki zbirnega računa, ki ga odpre en SPVP (SPVP investitor) v drugem SPVP (SPVP izdajatelj). Neposredna povezava pomeni, da med dvema SPVP ni nobenega posrednika. Poleg tega se lahko za čezmejni prenos vrednostnih papirjev v korist Eurosistema uporabi tudi posredna povezava med SPVP. Posredna povezava je pogodbena in tehnična ureditev, ki omogoča dvema SPVP brez neposredne medsebojne povezave, da izmenjata transakcije in prenose vrednostnih papirjev prek tretjega SPVP, ki deluje kot posrednik."

(14)  Seznam primernih povezav je dostopen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.“;"

| 13. | v oddelku 6.6 se doda naslednji oddelek 6.6.3:
  „6.6.3.   CCBM s povezavami
  Nasprotne stranke lahko za čezmejno mobilizacijo primernega tržnega finančnega premoženja uporabljajo tudi neposredne in posredne povezave iz oddelka 6.6.2 v kombinaciji s CCBM.
  Pri uporabi povezav med SPVP v kombinaciji s CCBM imajo nasprotne stranke finančno premoženje, ki je izdano pri SPVP izdajatelju, na računu pri SPVP investitorju, in sicer neposredno ali prek skrbnika. V primeru posrednih povezav tretji SPVP deluje kot posrednik.
  To finančno premoženje je lahko izdano v CDD države EGP zunaj euroobmočja, če je Eurosistem pozitivno ocenil povezavo med SPVP izdajateljem in SPVP investitorjem v skladu s standardi in postopki ocenjevanja, opisanimi v okviru za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema.



  Kadar se bo primerno finančno premoženje preneslo prek CCBM s povezavami, morajo nasprotne stranke zagotoviti, da se vrednostni papirji dostavijo na račun pri zadevnem SPVP investitorju do 16.00 po srednjeevropskem času na dan poravnave, da bi se zagotovila poravnava transakcij z valuto na ta dan. Vsaka zahteva za mobilizacijo, ki jo prejme domača NCB od svojih nasprotnih strank po 16.00, ali vsaka zahteva za dostavo primernega finančnega premoženja na račun pri zadevni CDD investitorju po 16.00 po srednjeevropskem času, se obravnava po najboljših prizadevanjih in v skladu z urniki poravnave udeleženih CDD.“; |
| --- | --- |

13.

v oddelku 6.6 se doda naslednji oddelek 6.6.3:

„6.6.3.   CCBM s povezavami

Nasprotne stranke lahko za čezmejno mobilizacijo primernega tržnega finančnega premoženja uporabljajo tudi neposredne in posredne povezave iz oddelka 6.6.2 v kombinaciji s CCBM.

Pri uporabi povezav med SPVP v kombinaciji s CCBM imajo nasprotne stranke finančno premoženje, ki je izdano pri SPVP izdajatelju, na računu pri SPVP investitorju, in sicer neposredno ali prek skrbnika. V primeru posrednih povezav tretji SPVP deluje kot posrednik.

To finančno premoženje je lahko izdano v CDD države EGP zunaj euroobmočja, če je Eurosistem pozitivno ocenil povezavo med SPVP izdajateljem in SPVP investitorjem v skladu s standardi in postopki ocenjevanja, opisanimi v okviru za ocenjevanje uporabniških zahtev Eurosistema.

Image

Kadar se bo primerno finančno premoženje preneslo prek CCBM s povezavami, morajo nasprotne stranke zagotoviti, da se vrednostni papirji dostavijo na račun pri zadevnem SPVP investitorju do 16.00 po srednjeevropskem času na dan poravnave, da bi se zagotovila poravnava transakcij z valuto na ta dan. Vsaka zahteva za mobilizacijo, ki jo prejme domača NCB od svojih nasprotnih strank po 16.00, ali vsaka zahteva za dostavo primernega finančnega premoženja na račun pri zadevni CDD investitorju po 16.00 po srednjeevropskem času, se obravnava po najboljših prizadevanjih in v skladu z urniki poravnave udeleženih CDD.“;

| 14. | v oddelku 6.6 se doda naslednji oddelek 6.6.4:
  „6.6.4.   CCBM s tripartitnimi storitvami upravljanja zavarovanja
  CCBM (vključno s CCBM s povezavami) se uporablja tudi kot osnova za čezmejno uporabo tripartitnih storitev upravljanja zavarovanja, kjer NCB države članice, v kateri se te storitve ponujajo za čezmejno uporabo pri Eurosistemu, deluje kot korespondenčna centralna banka za NCB iz drugih držav članic, katerih nasprotne stranke so zaprosile za čezmejno uporabo zadevnih tripartitnih storitev upravljanja zavarovanja. Zadevni TPA mora biti pozitivno ocenjen s strani Eurosistema.
  Čezmejne tripartitne storitve upravljanja zavarovanja nasprotnim strankam omogočajo, da povečajo ali zmanjšajo znesek finančnega premoženja, ki ga dajejo v zavarovanje svoji domači NCB (v nadaljnjem besedilu: zbirni znesek).



  Opomba: Puščica ‚Informacije o zavarovanju‘ med nasprotno stranko A in NCB A je lahko v zvezi z nekaterimi TPA nepomembna (odvisno od izbranega pogodbenega modela) in v takem primeru nasprotna stranka ne posreduje navodila NCB A oziroma od NCB A ne prejme potrditve.“; |
| --- | --- |

14.

v oddelku 6.6 se doda naslednji oddelek 6.6.4:

„6.6.4.   CCBM s tripartitnimi storitvami upravljanja zavarovanja

CCBM (vključno s CCBM s povezavami) se uporablja tudi kot osnova za čezmejno uporabo tripartitnih storitev upravljanja zavarovanja, kjer NCB države članice, v kateri se te storitve ponujajo za čezmejno uporabo pri Eurosistemu, deluje kot korespondenčna centralna banka za NCB iz drugih držav članic, katerih nasprotne stranke so zaprosile za čezmejno uporabo zadevnih tripartitnih storitev upravljanja zavarovanja. Zadevni TPA mora biti pozitivno ocenjen s strani Eurosistema.

Čezmejne tripartitne storitve upravljanja zavarovanja nasprotnim strankam omogočajo, da povečajo ali zmanjšajo znesek finančnega premoženja, ki ga dajejo v zavarovanje svoji domači NCB (v nadaljnjem besedilu: zbirni znesek).

Image

Opomba: Puščica ‚Informacije o zavarovanju‘ med nasprotno stranko A in NCB A je lahko v zvezi z nekaterimi TPA nepomembna (odvisno od izbranega pogodbenega modela) in v takem primeru nasprotna stranka ne posreduje navodila NCB A oziroma od NCB A ne prejme potrditve.“;

| 15. | v Dodatku 8 se kot predzadnji odstavek vstavi naslednji odstavek:
  „Za listinjene vrednostne papirje, pri katerih finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok, sestavljajo terjatve iz naslova kreditnih kartic, se zahteve po informacijah na ravni posameznega posojila uporabljajo od 1. aprila 2014 in se devetmesečno prehodno obdobje konča 31. decembra 2014.“; |
| --- | --- |

15.

v Dodatku 8 se kot predzadnji odstavek vstavi naslednji odstavek:

„Za listinjene vrednostne papirje, pri katerih finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok, sestavljajo terjatve iz naslova kreditnih kartic, se zahteve po informacijah na ravni posameznega posojila uporabljajo od 1. aprila 2014 in se devetmesečno prehodno obdobje konča 31. decembra 2014.“;

| 16. | v Dodatku 8 se druga opomba nadomesti z naslednjim:






  „(*) | Tj. 30. septembra 2013 za vrednostne papirje, zavarovane s hipotekami na stanovanjskih nepremičninah, in listinjene vrednostne papirje, pri katerih finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok, sestavljajo posojila malim in srednje velikim podjetjem, 30. novembra 2013 za vrednostne papirje, zavarovane s hipotekami na poslovnih nepremičninah, 30. septembra 2014 za listinjene vrednostne papirje, pri katerih finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok, sestavljajo posojila za nakup avtomobila, potrošniška posojila ali terjatve iz naslova leasinga, in 31. decembra 2014 za listinjene vrednostne papirje, pri katerih finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok, sestavljajo terjatve iz naslova kreditnih kartic.“. |
| --- | --- | --- |

16.

v Dodatku 8 se druga opomba nadomesti z naslednjim:

„(*)

Tj. 30. septembra 2013 za vrednostne papirje, zavarovane s hipotekami na stanovanjskih nepremičninah, in listinjene vrednostne papirje, pri katerih finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok, sestavljajo posojila malim in srednje velikim podjetjem, 30. novembra 2013 za vrednostne papirje, zavarovane s hipotekami na poslovnih nepremičninah, 30. septembra 2014 za listinjene vrednostne papirje, pri katerih finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok, sestavljajo posojila za nakup avtomobila, potrošniška posojila ali terjatve iz naslova leasinga, in 31. decembra 2014 za listinjene vrednostne papirje, pri katerih finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok, sestavljajo terjatve iz naslova kreditnih kartic.“.

---

(7)  Podrobnosti so opisane v oddelku 6.2.1.

(8)  Podrobnosti so opisane v oddelku 6.2.2.

(9)  Bonitetni standard za tržne dolžniške instrumente brez bonitetne ocene, ki jih izdajo ali zanje jamčijo nefinančne družbe, se določi na podlagi bonitetnega vira, ki ga izbere posamezna nasprotna stranka v skladu s pravili bonitetnega okvira Eurosistema, ki veljajo za bančna posojila, kakor je opisano v oddelku 6.3.3. V primeru teh tržnih dolžniških instrumentov sta bili spremenjeni naslednji merili primernosti za tržno finančno premoženje: kraj ustanovitve izdajatelja/garanta: euroobmočje; kraj izdaje: euroobmočje.“;

---

| 5.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/42 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/42

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 12. marca 2014

o spremembi Smernice ECB/2013/4 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9

(ECB/2014/12)

(2014/330/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, člena 12.1, člena 14.3 in člena 18.2 Statuta,

ob upoštevanju Smernice ECB/2011/14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (1), Sklepa ECB/2013/6 z dne 20. marca 2013 o pravilih v zvezi z uporabo lastnih nekritih bančnih obveznic, za katere jamči država, kot zavarovanja pri operacijah denarne politike Eurosistema (2) in Sklepa ECB/2013/35 z dne 26. septembra 2013 o dodatnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Standardni pogoji, po katerih so ECB in NCB pripravljene skleniti kreditne posle, vključno z merili za ugotavljanje primernosti zavarovanja za namene kreditnih poslov Eurosistema, so določeni v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14 ter tudi v Sklepu ECB/2013/6 in Sklepu ECB/2013/35. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Standardni pogoji, po katerih so ECB in NCB pripravljene skleniti kreditne posle, vključno z merili za ugotavljanje primernosti zavarovanja za namene kreditnih poslov Eurosistema, so določeni v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14 ter tudi v Sklepu ECB/2013/6 in Sklepu ECB/2013/35.

| (2) | V skladu z oddelkom 1.6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z oddelkom 1.6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema.

| (3) | Smernica ECB/2013/4 (4), Sklep ECB/2013/22 (5) in Sklep ECB/2013/36 (6) skupaj z drugimi pravnimi akti določajo dodatne ukrepe v zvezi Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja, ki se uporabljajo začasno, dokler ne bo Svet ECB presodil, da ti za zagotavljanje ustreznega transmisijskega mehanizma denarne politike niso več potrebni. |
| --- | --- |

(3)

Smernica ECB/2013/4 (4), Sklep ECB/2013/22 (5) in Sklep ECB/2013/36 (6) skupaj z drugimi pravnimi akti določajo dodatne ukrepe v zvezi Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja, ki se uporabljajo začasno, dokler ne bo Svet ECB presodil, da ti za zagotavljanje ustreznega transmisijskega mehanizma denarne politike niso več potrebni.

| (4) | Smernico ECB/2013/4 je treba spremeniti, da bo odražala spremembe v okviru Eurosistema za zavarovanje, ki se nanašajo na: (a) razširitev zahtev za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila iz Priloge I k Smernici ECB/2011/14 na listinjene vrednostne papirje, zavarovane s terjatvami iz naslova kreditnih kartic; (b) spremembo vzporeditve nekaterih bonitetnih ocen v okviru usklajene lestvice bonitetnih ocen Eurosistema; in (c) pojasnitev pravil glede bonitetnih ocen za listinjene vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(4)

Smernico ECB/2013/4 je treba spremeniti, da bo odražala spremembe v okviru Eurosistema za zavarovanje, ki se nanašajo na: (a) razširitev zahtev za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila iz Priloge I k Smernici ECB/2011/14 na listinjene vrednostne papirje, zavarovane s terjatvami iz naslova kreditnih kartic; (b) spremembo vzporeditve nekaterih bonitetnih ocen v okviru usklajene lestvice bonitetnih ocen Eurosistema; in (c) pojasnitev pravil glede bonitetnih ocen za listinjene vrednostne papirje –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Spremembe

Smernica ECB/2013/4 se spremeni:

| 1. | člen 1(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Za namene člena 5(1) in člena 7 se Helenska republika in Portugalska republika štejeta za državi članici euroobmočja, ki spoštujeta program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada.“; |
| --- | --- |

1.

člen 1(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Za namene člena 5(1) in člena 7 se Helenska republika in Portugalska republika štejeta za državi članici euroobmočja, ki spoštujeta program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada.“;

| 2. | člen 3(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Poleg listinjenih vrednostnih papirjev, ki so primerni v skladu s poglavjem 6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, so kot zavarovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema primerni listinjeni vrednostni papirji, ki ne izpolnjujejo zahtev glede bonitetnih ocen iz oddelka 6.3 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, a sicer izpolnjujejo vsa merila primernosti, ki veljajo za listinjene vrednostne papirje po Prilogi I k Smernici ECB/2011/14, vendar le pod pogojem, da imajo za izdajo dve bonitetni oceni katerih koli sprejetih zunanjih bonitetnih institucij na ravni najmanj ‚trojni B‘ (7). Zadostiti morajo tudi vsem naslednjim zahtevam:






  (a) | finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok in s katerim je zavarovan listinjen vrednostni papir, mora pripadati eni izmed naslednjih vrst finančnega premoženja: (i) stanovanjske hipoteke; (ii) posojila malim in srednje velikim podjetjem; (iii) hipoteke na poslovnih nepremičninah; (iv) posojila za nakup avtomobila; (v) terjatve iz naslova leasinga; (vi) potrošniška posojila; (vii) terjatve iz naslova kreditnih kartic; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 3(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Poleg listinjenih vrednostnih papirjev, ki so primerni v skladu s poglavjem 6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, so kot zavarovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema primerni listinjeni vrednostni papirji, ki ne izpolnjujejo zahtev glede bonitetnih ocen iz oddelka 6.3 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, a sicer izpolnjujejo vsa merila primernosti, ki veljajo za listinjene vrednostne papirje po Prilogi I k Smernici ECB/2011/14, vendar le pod pogojem, da imajo za izdajo dve bonitetni oceni katerih koli sprejetih zunanjih bonitetnih institucij na ravni najmanj ‚trojni B‘ (7). Zadostiti morajo tudi vsem naslednjim zahtevam:

(a)

finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok in s katerim je zavarovan listinjen vrednostni papir, mora pripadati eni izmed naslednjih vrst finančnega premoženja: (i) stanovanjske hipoteke; (ii) posojila malim in srednje velikim podjetjem; (iii) hipoteke na poslovnih nepremičninah; (iv) posojila za nakup avtomobila; (v) terjatve iz naslova leasinga; (vi) potrošniška posojila; (vii) terjatve iz naslova kreditnih kartic;

| (b) | finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok, ne sme pripadati različnim vrstam finančnega premoženja; |
| --- | --- |

(b)

finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok, ne sme pripadati različnim vrstam finančnega premoženja;

| (c) | finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok in s katerim so zavarovani listinjeni vrednostni papirji, ne sme vsebovati posojil, ki so kar koli od naslednjega:






  (i) | slaba posojila ob izdaji listinjenega vrednostnega papirja; |
| --- | --- | --- |

(c)

finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok in s katerim so zavarovani listinjeni vrednostni papirji, ne sme vsebovati posojil, ki so kar koli od naslednjega:

(i)

slaba posojila ob izdaji listinjenega vrednostnega papirja;

| (ii) | slaba posojila ob vključitvi v kritni sklad v času trajanja listinjenega vrednostnega papirja, na primer z zamenjavo ali nadomestitvijo finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok; |
| --- | --- |

(ii)

slaba posojila ob vključitvi v kritni sklad v času trajanja listinjenega vrednostnega papirja, na primer z zamenjavo ali nadomestitvijo finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok;

| (iii) | ob katerem koli času strukturirana, sindicirana ali s finančnim vzvodom; |
| --- | --- |

(iii)

ob katerem koli času strukturirana, sindicirana ali s finančnim vzvodom;

| (d) | dokumenti o transakciji z listinjenimi vrednostnimi papirji morajo vsebovati določbe o neprekinjenosti servisiranja. |
| --- | --- |

(d)

dokumenti o transakciji z listinjenimi vrednostnimi papirji morajo vsebovati določbe o neprekinjenosti servisiranja.

(7)  ‚Trojni B‘ je bonitetna ocena najmanj ‚Baa3‘, ki jo dodeli Moody's, ‚BBB-‘, ki jo dodelita Fitch ali Standard & Poor's, ali bonitetna ocena ‚BBBL‘, ki jo dodeli DBRS.“"

Člen 2

Začetek učinkovanja in izvedba

1.   Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej NCB uradno obveščene.

2.   NCB sprejmejo potrebne ukrepe za uskladitev s členom 1 te smernice in jih uporabljajo od 1. aprila 2014. ECB sporočijo besedila in sredstva, ki se nanašajo na te ukrepe, najpozneje do 24. marca 2014.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 12. marca 2014

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 331, 14.12.2011, str. 1.

1

(2)  UL L 95, 5.4.2013, str. 22.

2

(3)  UL L 301, 12.11.2013, str. 6.

3

(4)  Smernica ECB/2013/4 z dne 20. marca 2013 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9 (UL L 95, 5.4.2013, str. 23).

4

(5)  Sklep ECB/2013/22 z dne 5. julija 2013 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper (UL L 195, 18.7.2013, str. 27).

5

(6)  Sklep ECB/2013/36 z dne 26. septembra 2013 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja (UL L 301, 12.11.2013, str. 13).

6

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 5.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/44

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 407/13/COL

z dne 23. oktobra 2013

o devetdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 ter s podaljšanjem veljavnosti poglavij o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 in o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte

NADZORNI ORGAN EFTE (V NADALJNJEM BESEDILU: NADZORNI ORGAN) JE –

OB upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti členov od 61 do 63 in Protokola 26,

OB upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) ter zlasti člena 24 in člena 5(2)(b) Sporazuma,

Ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo.

Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določa navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno.

Evropska komisija je 28. junija 2013 sprejela Smernice o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 (1).

Navedene smernice so pomembne tudi za Evropski gospodarski prostor.

Enotno uporabo pravil o državni pomoči EGP je treba zagotoviti po celotnem Evropskem gospodarskem prostoru v skladu s ciljem homogenosti iz člena 1 Sporazuma EGP.

V skladu s točko II naslova „SPLOŠNO“ na strani 11 Priloge XV k Sporazumu EGP mora Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija.

PO posvetovanju z Evropsko komisijo,

PO posvetovanju z državami Efte glede zadeve v dopisu z dne 2. avgusta 2013 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Smernice o državni pomoči se spremenijo z uvedbo novega poglavja o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020. Novo poglavje je v Prilogi I k tej odločbi.

Člen 2

Veljavnost sedanjih poglavji o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 in o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte se podaljša do 30. junija 2014.

Člen 3

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 23. oktobra 2013

Za Nadzorni organ Efte

Oda Helen SLETNES

Predsednica

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Članica kolegija

---

(1)  UL C 209, 23.7.2013, str. 1.

1

---

SMERNICE O REGIONALNI DRŽAVNI POMOČI ZA OBDOBJE 2014–2020

UVOD

| (1) | Na podlagi člena 61(3)(a) in (c) Sporazuma EGP lahko Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) šteje kot združljivo z notranjim trgom državno pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja nekaterih območij v EGP z omejenimi možnostmi (1). Ta vrsta državne pomoči se imenuje regionalna pomoč. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 61(3)(a) in (c) Sporazuma EGP lahko Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) šteje kot združljivo z notranjim trgom državno pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja nekaterih območij v EGP z omejenimi možnostmi (1). Ta vrsta državne pomoči se imenuje regionalna pomoč.

| (2) | Nadzorni organ v teh smernicah določa pogoje, pod katerimi se regionalna pomoč lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, in merila za opredelitev območij, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 61(3)(a) in (c) Sporazuma EGP (2). |
| --- | --- |

(2)

Nadzorni organ v teh smernicah določa pogoje, pod katerimi se regionalna pomoč lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, in merila za opredelitev območij, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 61(3)(a) in (c) Sporazuma EGP (2).

| (3) | Glavni cilj nadzora državnih regionalnih pomoči je omogočiti pomoč za regionalni razvoj ob zagotovitvi enakih konkurenčnih pogojev med državami EGP, zlasti da se prepreči tekmovanje za subvencije, ki se lahko pojavi, kadar države poskušajo privabiti podjetja na območja EGP z omejenimi možnostmi ali jih tam ohraniti, in da se čim bolj omejijo učinki regionalne pomoči na trgovino in konkurenco. |
| --- | --- |

(3)

Glavni cilj nadzora državnih regionalnih pomoči je omogočiti pomoč za regionalni razvoj ob zagotovitvi enakih konkurenčnih pogojev med državami EGP, zlasti da se prepreči tekmovanje za subvencije, ki se lahko pojavi, kadar države poskušajo privabiti podjetja na območja EGP z omejenimi možnostmi ali jih tam ohraniti, in da se čim bolj omejijo učinki regionalne pomoči na trgovino in konkurenco.

| (4) | Pri cilju geografskega razvoja se regionalna pomoč ločuje od drugih oblik pomoči, kot so pomoči za raziskave, razvoj in inovacije, zaposlovanje, usposabljanje, energetiko ali varstvo okolja, ki imajo druge cilje skupnega interesa v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP. V nekaterih primerih se lahko za te druge oblike pomoči dovolijo večje intenzivnosti pomoči, če so dodeljene podjetjem, ustanovljenim na območjih z omejenimi možnostmi, zaradi posebnih težav, s katerimi se ta srečujejo na teh območjih (3). |
| --- | --- |

(4)

Pri cilju geografskega razvoja se regionalna pomoč ločuje od drugih oblik pomoči, kot so pomoči za raziskave, razvoj in inovacije, zaposlovanje, usposabljanje, energetiko ali varstvo okolja, ki imajo druge cilje skupnega interesa v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP. V nekaterih primerih se lahko za te druge oblike pomoči dovolijo večje intenzivnosti pomoči, če so dodeljene podjetjem, ustanovljenim na območjih z omejenimi možnostmi, zaradi posebnih težav, s katerimi se ta srečujejo na teh območjih (3).

| (5) | Regionalna pomoč je lahko uspešen dejavnik le, če se uporablja zmerno in sorazmerno ter je osredotočena na regije EGP z najbolj omejenimi možnostmi (4). Zlasti dovoljene zgornje meje pomoči morajo izražati sorazmerno resnost težav, ki vplivajo na razvoj zadevnih regij. Poleg tega morajo prednosti pomoči glede razvoja regije z omejenimi možnostmi presegati posledično izkrivljanje konkurence (5). Pomembnost pozitivnih učinkov pomoči bo verjetno različna glede na uporabljeno odstopanje od člena 61(3) Sporazuma EGP, zato je za regije z najbolj omejenimi možnostmi iz člena 67(3)(a) lahko sprejemljivo večje izkrivljanje konkurence kot za regije iz člena 61(3)(c) (6). |
| --- | --- |

(5)

Regionalna pomoč je lahko uspešen dejavnik le, če se uporablja zmerno in sorazmerno ter je osredotočena na regije EGP z najbolj omejenimi možnostmi (4). Zlasti dovoljene zgornje meje pomoči morajo izražati sorazmerno resnost težav, ki vplivajo na razvoj zadevnih regij. Poleg tega morajo prednosti pomoči glede razvoja regije z omejenimi možnostmi presegati posledično izkrivljanje konkurence (5). Pomembnost pozitivnih učinkov pomoči bo verjetno različna glede na uporabljeno odstopanje od člena 61(3) Sporazuma EGP, zato je za regije z najbolj omejenimi možnostmi iz člena 67(3)(a) lahko sprejemljivo večje izkrivljanje konkurence kot za regije iz člena 61(3)(c) (6).

| (6) | Regionalna pomoč je lahko učinkovita tudi pri spodbujanju gospodarskega razvoja območij z omejenimi možnostmi, kadar se dodeli za spodbujanje dodatnih naložb ali gospodarskih dejavnosti na teh območjih. V nekaterih zelo omejenih, natančno opredeljenih primerih so ovire teh območij pri privabljanju ali ohranjanju gospodarskih dejavnosti lahko tako hude ali trajne, da zgolj pomoč za naložbe morda ne zadostuje za omogočanje njihovega razvoja. Le v takih primerih se regionalna pomoč za naložbe lahko dopolni z regionalno pomočjo za tekoče poslovanje, ki ni povezana z naložbami. |
| --- | --- |

(6)

Regionalna pomoč je lahko učinkovita tudi pri spodbujanju gospodarskega razvoja območij z omejenimi možnostmi, kadar se dodeli za spodbujanje dodatnih naložb ali gospodarskih dejavnosti na teh območjih. V nekaterih zelo omejenih, natančno opredeljenih primerih so ovire teh območij pri privabljanju ali ohranjanju gospodarskih dejavnosti lahko tako hude ali trajne, da zgolj pomoč za naložbe morda ne zadostuje za omogočanje njihovega razvoja. Le v takih primerih se regionalna pomoč za naložbe lahko dopolni z regionalno pomočjo za tekoče poslovanje, ki ni povezana z naložbami.

| (7) | V sporočilu o posodobitvi področja državnih pomoči z dne 8. maja 2012 (7) je Evropska komisija napovedala tri cilje posodobitve nadzora državnih pomoči:






  (a) | spodbujati trajnostno, pametno in vključujočo rast na konkurenčnem notranjem trgu; |
| --- | --- | --- |

(7)

V sporočilu o posodobitvi področja državnih pomoči z dne 8. maja 2012 (7) je Evropska komisija napovedala tri cilje posodobitve nadzora državnih pomoči:

(a)

spodbujati trajnostno, pametno in vključujočo rast na konkurenčnem notranjem trgu;

| (b) | osredotočiti predhodno preverjanje, ki ga izvaja Komisija, na primere pomoči z največjim vplivom na notranji trg, hkrati pa krepiti sodelovanje z državami članicami EU pri izvajanju pravil o državni pomoči; |
| --- | --- |

(b)

osredotočiti predhodno preverjanje, ki ga izvaja Komisija, na primere pomoči z največjim vplivom na notranji trg, hkrati pa krepiti sodelovanje z državami članicami EU pri izvajanju pravil o državni pomoči;

| (c) | racionalizirati pravila in zagotoviti hitrejše sprejemanje odločitev. |
| --- | --- |

(c)

racionalizirati pravila in zagotoviti hitrejše sprejemanje odločitev.

| (8) | Komisija je v sporočilu zlasti pozvala k skupnemu pristopu pri reviziji različnih smernic in okvirov, da bi se okrepil notranji trg, spodbujanju večje učinkovitosti javne porabe s pomočjo večjega prispevka državne pomoči k ciljem skupnega interesa, večjemu preverjanju spodbujevalnega učinka, omejitvi pomoči na najmanjšo potrebno ter izogibanju možnim negativnim učinkom pomoči na konkurenco in trgovino. Nadzorni organ se s tem strinja. Pogoji združljivosti, določeni v smernicah, temeljijo na teh skupnih načelih ocenjevanja ter se uporabljajo za priglašene sheme pomoči in individualno pomoč. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v sporočilu zlasti pozvala k skupnemu pristopu pri reviziji različnih smernic in okvirov, da bi se okrepil notranji trg, spodbujanju večje učinkovitosti javne porabe s pomočjo večjega prispevka državne pomoči k ciljem skupnega interesa, večjemu preverjanju spodbujevalnega učinka, omejitvi pomoči na najmanjšo potrebno ter izogibanju možnim negativnim učinkom pomoči na konkurenco in trgovino. Nadzorni organ se s tem strinja. Pogoji združljivosti, določeni v smernicah, temeljijo na teh skupnih načelih ocenjevanja ter se uporabljajo za priglašene sheme pomoči in individualno pomoč.

1.   PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

1.1   PODROČJE UPORABE REGIONALNE POMOČI

| (9) | Regionalna pomoč za jeklarski sektor (8) in sektor sintetičnih vlaken (9) ne velja za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(9)

Regionalna pomoč za jeklarski sektor (8) in sektor sintetičnih vlaken (9) ne velja za združljivo z notranjim trgom.

| (10) | Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabljal za regionalno pomoč v vseh sektorjih gospodarskih dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe Sporazuma EGP (10), razen v prometnem sektorju (11), za katerega veljajo posebna pravila iz posebnih pravnih instrumentov, ki bi lahko v celoti ali deloma odstopala od teh smernic. Nadzorni organ bo te smernice uporabljal pri predelavi in trženju kmetijskih proizvodov v nekmetijske proizvode. |
| --- | --- |

(10)

Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabljal za regionalno pomoč v vseh sektorjih gospodarskih dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe Sporazuma EGP (10), razen v prometnem sektorju (11), za katerega veljajo posebna pravila iz posebnih pravnih instrumentov, ki bi lahko v celoti ali deloma odstopala od teh smernic. Nadzorni organ bo te smernice uporabljal pri predelavi in trženju kmetijskih proizvodov v nekmetijske proizvode.

| (11) | Te smernice se ne bodo uporabljale za državno pomoč, dodeljeno letališčem (12), ali v sektorju energetike (13). |
| --- | --- |

(11)

Te smernice se ne bodo uporabljale za državno pomoč, dodeljeno letališčem (12), ali v sektorju energetike (13).

| (12) | Regionalna pomoč za naložbe za širokopasovna omrežja se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, če poleg splošnih pogojev iz teh smernic izpolnjuje tudi naslednje posebne pogoje: (i) pomoč se dodeli le za območja brez omrežja iste kategorije (osnovna širokopasovna infrastruktura ali infrastruktura dostopovnih omrežij naslednje generacije), v katerih se tudi v bližnji prihodnosti verjetno nobeno tako omrežje ne bo razvilo; (ii) subvencionirani omrežni operater ponuja aktiven in pasiven veleprodajni dostop po poštenih in nediskriminatornih pogojih z možnostjo učinkovitega in polnega razvezovanja; (iii) pomoč bi se morala dodeliti na podlagi konkurenčnega izbirnega postopka v skladu z odstavkom 74(c) in (d) smernic Nadzornega organa o širokopasovnem omrežju (14). |
| --- | --- |

(12)

Regionalna pomoč za naložbe za širokopasovna omrežja se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, če poleg splošnih pogojev iz teh smernic izpolnjuje tudi naslednje posebne pogoje: (i) pomoč se dodeli le za območja brez omrežja iste kategorije (osnovna širokopasovna infrastruktura ali infrastruktura dostopovnih omrežij naslednje generacije), v katerih se tudi v bližnji prihodnosti verjetno nobeno tako omrežje ne bo razvilo; (ii) subvencionirani omrežni operater ponuja aktiven in pasiven veleprodajni dostop po poštenih in nediskriminatornih pogojih z možnostjo učinkovitega in polnega razvezovanja; (iii) pomoč bi se morala dodeliti na podlagi konkurenčnega izbirnega postopka v skladu z odstavkom 74(c) in (d) smernic Nadzornega organa o širokopasovnem omrežju (14).

| (13) | Regionalna pomoč za naložbe za raziskovalne infrastrukture (15) se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, če je poleg izpolnjevanja splošnih pogojev iz teh smernic pogojena tudi s preglednim in nediskriminatornim dostopom do te infrastrukture. |
| --- | --- |

(13)

Regionalna pomoč za naložbe za raziskovalne infrastrukture (15) se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, če je poleg izpolnjevanja splošnih pogojev iz teh smernic pogojena tudi s preglednim in nediskriminatornim dostopom do te infrastrukture.

| (14) | Regionalne omejitve pri ohranjanju gospodarskih dejavnosti ali vlaganju vanje na manj razvitih območjih pogosto manj prizadenejo velika podjetja kot mala in srednja podjetja (MSP). Prvič, velika podjetja lažje dobijo kapital in posojila na svetovnih trgih in jih manj ovira bolj omejena ponudba finančnih storitev v določeni regiji z omejenimi možnostmi. Drugič, naložbe velikih podjetij lahko ustvarijo ekonomije obsega, ki zmanjšujejo začetne stroške, vezane na posamezno lokacijo, in v mnogih pogledih niso vezane na regijo, v kateri se izvede naložba. Tretjič, velika podjetja, ki izvajajo naložbe, imajo v odnosu do javnih organov običajno precejšnjo pogajalsko moč, kar lahko povzroči dodelitev pomoči, ne da bi ta bila potrebna ali ustrezno utemeljena. Poleg tega so velika podjetja bolj verjetno pomembni akterji na zadevnem trgu, zato lahko naložba, za katero se dodeli pomoč, izkrivlja konkurenco in trgovino na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(14)

Regionalne omejitve pri ohranjanju gospodarskih dejavnosti ali vlaganju vanje na manj razvitih območjih pogosto manj prizadenejo velika podjetja kot mala in srednja podjetja (MSP). Prvič, velika podjetja lažje dobijo kapital in posojila na svetovnih trgih in jih manj ovira bolj omejena ponudba finančnih storitev v določeni regiji z omejenimi možnostmi. Drugič, naložbe velikih podjetij lahko ustvarijo ekonomije obsega, ki zmanjšujejo začetne stroške, vezane na posamezno lokacijo, in v mnogih pogledih niso vezane na regijo, v kateri se izvede naložba. Tretjič, velika podjetja, ki izvajajo naložbe, imajo v odnosu do javnih organov običajno precejšnjo pogajalsko moč, kar lahko povzroči dodelitev pomoči, ne da bi ta bila potrebna ali ustrezno utemeljena. Poleg tega so velika podjetja bolj verjetno pomembni akterji na zadevnem trgu, zato lahko naložba, za katero se dodeli pomoč, izkrivlja konkurenco in trgovino na notranjem trgu.

| (15) | Ker je za regionalno pomoč velikim podjetjem pri njihovih naložbah malo verjetno, da bo imela spodbujevalni učinek, ta v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP ne more veljati za združljivo z notranjim trgom, razen če se dodeli za začetne naložbe, ki ustvarijo nove gospodarske dejavnosti na teh območjih (16), ali za diverzifikacijo obstoječih poslovnih enot, pri čemer se te preusmerijo v nove izdelke ali nove inovativne postopke. |
| --- | --- |

(15)

Ker je za regionalno pomoč velikim podjetjem pri njihovih naložbah malo verjetno, da bo imela spodbujevalni učinek, ta v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP ne more veljati za združljivo z notranjim trgom, razen če se dodeli za začetne naložbe, ki ustvarijo nove gospodarske dejavnosti na teh območjih (16), ali za diverzifikacijo obstoječih poslovnih enot, pri čemer se te preusmerijo v nove izdelke ali nove inovativne postopke.

| (16) | Regionalna pomoč, namenjena zmanjševanju tekočih izdatkov podjetja, pomeni pomoč za tekoče poslovanje in ne bo veljala za združljivo z notranjim trgom, razen če se dodeli za odpravo posebnih ali trajnih omejitev, s katerimi se srečujejo podjetja v regijah z omejenimi možnostmi. Pomoč za tekoče poslovanje se lahko šteje za združljivo, če je njen namen zmanjšati nekatere posebne težave, s katerimi se MSP srečujejo na območjih s posebej omejenimi možnostmi, ki spadajo na področje uporabe člena 61(3)(a) Sporazuma EGP, oziroma preprečiti ali zmanjšati upad števila prebivalcev na zelo redko poseljenih območjih. |
| --- | --- |

(16)

Regionalna pomoč, namenjena zmanjševanju tekočih izdatkov podjetja, pomeni pomoč za tekoče poslovanje in ne bo veljala za združljivo z notranjim trgom, razen če se dodeli za odpravo posebnih ali trajnih omejitev, s katerimi se srečujejo podjetja v regijah z omejenimi možnostmi. Pomoč za tekoče poslovanje se lahko šteje za združljivo, če je njen namen zmanjšati nekatere posebne težave, s katerimi se MSP srečujejo na območjih s posebej omejenimi možnostmi, ki spadajo na področje uporabe člena 61(3)(a) Sporazuma EGP, oziroma preprečiti ali zmanjšati upad števila prebivalcev na zelo redko poseljenih območjih.

| (17) | Pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena podjetjem, katerih glavna dejavnost spada na področje K „Finančne in zavarovalniške dejavnosti“ statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE (17) Rev. 2 (18), ali podjetjem, ki izvajajo dejavnosti znotraj skupine in katerih glavna dejavnost spada v razred 70.10 „Dejavnost uprav podjetij“ ali 70.22 „Drugo podjetniško in poslovno svetovanje“ NACE Rev. 2, ne bo veljala za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(17)

Pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena podjetjem, katerih glavna dejavnost spada na področje K „Finančne in zavarovalniške dejavnosti“ statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE (17) Rev. 2 (18), ali podjetjem, ki izvajajo dejavnosti znotraj skupine in katerih glavna dejavnost spada v razred 70.10 „Dejavnost uprav podjetij“ ali 70.22 „Drugo podjetniško in poslovno svetovanje“ NACE Rev. 2, ne bo veljala za združljivo z notranjim trgom.

| (18) | Regionalne pomoči prav tako ni mogoče dodeliti podjetjem v težavah, kot so za potrebe teh smernic opredeljena v smernicah Nadzornega organa o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (19), kakor so bile spremenjene ali nadomeščene. |
| --- | --- |

(18)

Regionalne pomoči prav tako ni mogoče dodeliti podjetjem v težavah, kot so za potrebe teh smernic opredeljena v smernicah Nadzornega organa o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (19), kakor so bile spremenjene ali nadomeščene.

| (19) | Pri oceni regionalne pomoči, dodeljene podjetju, ki je predmet neporavnanega naloga za izterjavo, izdanega po pretekli odločbi Nadzornega organa, s katero je bila pomoč razglašena za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, bo Nadzorni organ upošteval znesek pomoči, ki ga je še treba izterjati (20). |
| --- | --- |

(19)

Pri oceni regionalne pomoči, dodeljene podjetju, ki je predmet neporavnanega naloga za izterjavo, izdanega po pretekli odločbi Nadzornega organa, s katero je bila pomoč razglašena za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, bo Nadzorni organ upošteval znesek pomoči, ki ga je še treba izterjati (20).

1.2   OPREDELITEV POJMOV

| (20) | V teh smernicah se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | „območja ‚a‘“ pomeni območja, določena na karti regionalne pomoči ob uporabi določb člena 61(3)(a) Sporazuma EGP; „območja ‚c‘“ pomeni območja, določena na karti regionalne pomoči ob uporabi določb člena 61(3)(c) Sporazuma EGP; |
| --- | --- | --- |

(20)

V teh smernicah se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

„območja ‚a‘“ pomeni območja, določena na karti regionalne pomoči ob uporabi določb člena 61(3)(a) Sporazuma EGP; „območja ‚c‘“ pomeni območja, določena na karti regionalne pomoči ob uporabi določb člena 61(3)(c) Sporazuma EGP;

| (b) | „ad hoc pomoč“ pomeni pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči; |
| --- | --- |

(b)

„ad hoc pomoč“ pomeni pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči;

| (c) | „prilagojeni znesek pomoči“ pomeni najvišji dovoljeni znesek pomoči za velik naložbeni projekt, ki se izračuna po naslednji enačbi:
  najvišji znesek pomoči = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C),
  pri čemer je: R največja intenzivnost pomoči, ki se uporablja na zadevnem območju, razen povečane intenzivnosti pomoči za MSP. B so upravičeni stroški med 50 milijoni EUR in 100 milijoni EUR. C so upravičeni stroški nad 100 milijoni EUR; |
| --- | --- |

(c)

„prilagojeni znesek pomoči“ pomeni najvišji dovoljeni znesek pomoči za velik naložbeni projekt, ki se izračuna po naslednji enačbi:

najvišji znesek pomoči = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C),

pri čemer je: R največja intenzivnost pomoči, ki se uporablja na zadevnem območju, razen povečane intenzivnosti pomoči za MSP. B so upravičeni stroški med 50 milijoni EUR in 100 milijoni EUR. C so upravičeni stroški nad 100 milijoni EUR;

| (d) | „datum dodelitve pomoči“ pomeni datum, ko je država Efte sprejela pravno zavezujočo zavezo o dodelitvi pomoči, na katero se je mogoče sklicevati pred nacionalnimi sodišči; |
| --- | --- |

(d)

„datum dodelitve pomoči“ pomeni datum, ko je država Efte sprejela pravno zavezujočo zavezo o dodelitvi pomoči, na katero se je mogoče sklicevati pred nacionalnimi sodišči;

| (e) | „upravičeni stroški“ v zvezi s pomočjo za naložbe pomeni opredmetena in neopredmetena sredstva, povezana s stroški začetne naložbe ali stroški plač; |
| --- | --- |

(e)

„upravičeni stroški“ v zvezi s pomočjo za naložbe pomeni opredmetena in neopredmetena sredstva, povezana s stroški začetne naložbe ali stroški plač;

| (f) | „bruto ekvivalent nepovratnih sredstev“ pomeni diskontirano vrednost pomoči, izraženo kot odstotek diskontirane vrednosti upravičenih stroškov, kot se izračuna v času dodelitve pomoči na podlagi referenčne mere, ki se uporablja v času dodelitve; |
| --- | --- |

(f)

„bruto ekvivalent nepovratnih sredstev“ pomeni diskontirano vrednost pomoči, izraženo kot odstotek diskontirane vrednosti upravičenih stroškov, kot se izračuna v času dodelitve pomoči na podlagi referenčne mere, ki se uporablja v času dodelitve;

| (g) | „individualna pomoč“ pomeni pomoč, dodeljeno na osnovi sheme ali na ad hoc osnovi; |
| --- | --- |

(g)

„individualna pomoč“ pomeni pomoč, dodeljeno na osnovi sheme ali na ad hoc osnovi;

| (h) | „začetna naložba“ pomeni:






  (i) | naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, povezana z:






  — | ustanovitvijo nove poslovne enote, |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

„začetna naložba“ pomeni:

(i)

naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, povezana z:

—

ustanovitvijo nove poslovne enote,

| — | razširitvijo zmogljivosti obstoječe poslovne enote, |
| --- | --- |

—

razširitvijo zmogljivosti obstoječe poslovne enote,

| — | diverzifikacijo proizvodnje poslovne enote na izdelke, ki jih ta prej ni proizvajala, ali |
| --- | --- |

—

diverzifikacijo proizvodnje poslovne enote na izdelke, ki jih ta prej ni proizvajala, ali

| — | temeljito spremembo splošnega proizvodnega postopka v obstoječi poslovni enoti ali |
| --- | --- |

—

temeljito spremembo splošnega proizvodnega postopka v obstoječi poslovni enoti ali

| (ii) | pridobitvijo sredstev, ki so neposredno povezana s poslovno enoto, če se je ta zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena, in jo kupi vlagatelj, ki ni povezan s prodajalcem. Sama pridobitev delnic podjetja se ne šteje za začetno naložbo; |
| --- | --- |

(ii)

pridobitvijo sredstev, ki so neposredno povezana s poslovno enoto, če se je ta zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena, in jo kupi vlagatelj, ki ni povezan s prodajalcem. Sama pridobitev delnic podjetja se ne šteje za začetno naložbo;

| (i) | „začetna naložba za potrebe nove gospodarske dejavnosti“ pomeni:






  (i) | naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, povezana z:






  — | ustanovitvijo nove poslovne enote ali |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

„začetna naložba za potrebe nove gospodarske dejavnosti“ pomeni:

(i)

naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, povezana z:

—

ustanovitvijo nove poslovne enote ali

| — | diverzifikacijo dejavnosti poslovne enote pod pogojem, da nova dejavnost ni enaka ali podobna dejavnosti, ki se je prej izvajala v poslovni enoti, ali |
| --- | --- |

—

diverzifikacijo dejavnosti poslovne enote pod pogojem, da nova dejavnost ni enaka ali podobna dejavnosti, ki se je prej izvajala v poslovni enoti, ali

| (ii) | pridobitvijo sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena, in ki jo kupi vlagatelj, ki ni povezan s prodajalcem, pod pogojem, da nova dejavnost, ki naj bi se izvajala s pridobljenimi sredstvi, ni enaka ali podobna dejavnosti, ki se je v poslovni enoti izvajala pred pridobitvijo; |
| --- | --- |

(ii)

pridobitvijo sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena, in ki jo kupi vlagatelj, ki ni povezan s prodajalcem, pod pogojem, da nova dejavnost, ki naj bi se izvajala s pridobljenimi sredstvi, ni enaka ali podobna dejavnosti, ki se je v poslovni enoti izvajala pred pridobitvijo;

| (j) | „neopredmetena sredstva“ pomeni sredstva, pridobljena s prenosom tehnologije, kot so patentne pravice, licence, znanje ali nepatentirano tehnično znanje; |
| --- | --- |

(j)

„neopredmetena sredstva“ pomeni sredstva, pridobljena s prenosom tehnologije, kot so patentne pravice, licence, znanje ali nepatentirano tehnično znanje;

| (k) | „ustvarjanje delovnih mest“ pomeni neto povečanje števila zaposlenih v zadevni poslovni enoti v primerjavi s povprečjem predhodnih 12 mesecev, po odštetju vsakega delovnega mesta, izgubljenega v navedenem obdobju, od dejanskega števila delovnih mest, ustvarjenih v istem obdobju; |
| --- | --- |

(k)

„ustvarjanje delovnih mest“ pomeni neto povečanje števila zaposlenih v zadevni poslovni enoti v primerjavi s povprečjem predhodnih 12 mesecev, po odštetju vsakega delovnega mesta, izgubljenega v navedenem obdobju, od dejanskega števila delovnih mest, ustvarjenih v istem obdobju;

| (l) | „velik naložbeni projekt“ pomeni začetno naložbo z upravičenimi stroški, ki presegajo 50 milijonov EUR, izračunano na podlagi cen in menjalnih tečajev na datum dodelitve pomoči; |
| --- | --- |

(l)

„velik naložbeni projekt“ pomeni začetno naložbo z upravičenimi stroški, ki presegajo 50 milijonov EUR, izračunano na podlagi cen in menjalnih tečajev na datum dodelitve pomoči;

| (m) | „največja intenzivnost pomoči“ pomeni intenzivnosti pomoči v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev za velika podjetja, kot so določene v pododdelku 5.4 teh smernic in navedene na ustrezni karti regionalne pomoči; |
| --- | --- |

(m)

„največja intenzivnost pomoči“ pomeni intenzivnosti pomoči v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev za velika podjetja, kot so določene v pododdelku 5.4 teh smernic in navedene na ustrezni karti regionalne pomoči;

| (n) | „prag za priglasitev“ pomeni zneske pomoči, ki presegajo pragove iz spodnje tabele:






  Intenzivnost pomoči | Prag za priglasitev |
| --- | --- | --- |
| 10 % | 7,5 milijona EUR |
| 15 % | 11,25 milijona EUR |
| 25 % | 18,75 milijona EUR |
| 35 % | 26,25 milijona EUR |
| 50 % | 37,5 milijona EUR |

(n)

„prag za priglasitev“ pomeni zneske pomoči, ki presegajo pragove iz spodnje tabele:

Intenzivnost pomoči

Prag za priglasitev

10 %

7,5 milijona EUR

15 %

11,25 milijona EUR

25 %

18,75 milijona EUR

35 %

26,25 milijona EUR

50 %

37,5 milijona EUR

| (o) | „število zaposlenih“ pomeni število delovnih enot na leto, to je število delavcev, zaposlenih v enem letu za poln delovni čas, pri čemer se zaposleni s skrajšanim delovnim časom ali sezonski delavci štejejo kot del delovnih enot na leto; |
| --- | --- |

(o)

„število zaposlenih“ pomeni število delovnih enot na leto, to je število delavcev, zaposlenih v enem letu za poln delovni čas, pri čemer se zaposleni s skrajšanim delovnim časom ali sezonski delavci štejejo kot del delovnih enot na leto;

| (p) | „pomoč za tekoče poslovanje“ pomeni pomoč, namenjeno zmanjševanju tekočih izdatkov podjetja, ki ni povezano z začetno naložbo. To vključuje kategorije stroškov, kot so stroški za osebje, materiale, najete storitve, komunikacije, energijo, vzdrževanje, najemnine, administracijo itd., ne zajema pa stroškov amortizacije in stroškov financiranja, če so ti vključeni v upravičene stroške ob dodelitvi regionalne pomoči za naložbe; |
| --- | --- |

(p)

„pomoč za tekoče poslovanje“ pomeni pomoč, namenjeno zmanjševanju tekočih izdatkov podjetja, ki ni povezano z začetno naložbo. To vključuje kategorije stroškov, kot so stroški za osebje, materiale, najete storitve, komunikacije, energijo, vzdrževanje, najemnine, administracijo itd., ne zajema pa stroškov amortizacije in stroškov financiranja, če so ti vključeni v upravičene stroške ob dodelitvi regionalne pomoči za naložbe;

| (q) | „karta regionalne pomoči“ pomeni seznam območij, ki jih določi država Efte v skladu s pogoji iz teh smernic in odobri Nadzorni organ; |
| --- | --- |

(q)

„karta regionalne pomoči“ pomeni seznam območij, ki jih določi država Efte v skladu s pogoji iz teh smernic in odobri Nadzorni organ;

| (r) | „enaka ali podobna dejavnost“ pomeni dejavnost, ki spada v isti razred (štirimestna numerična koda) statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2; |
| --- | --- |

(r)

„enaka ali podobna dejavnost“ pomeni dejavnost, ki spada v isti razred (štirimestna numerična koda) statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2;

| (s) | „enoten naložbeni projekt“ pomeni vsako začetno naložbo, ki jo začne isti upravičenec (na ravni skupine) v obdobju treh let od datuma začetka del v okviru druge naložbe, ki je prejela pomoč, v isti statistični regiji (21) na ravni 3; |
| --- | --- |

(s)

„enoten naložbeni projekt“ pomeni vsako začetno naložbo, ki jo začne isti upravičenec (na ravni skupine) v obdobju treh let od datuma začetka del v okviru druge naložbe, ki je prejela pomoč, v isti statistični regiji (21) na ravni 3;

| (t) | „MSP“ pomeni podjetja, ki izpolnjujejo pogoje iz smernic Nadzornega organa z dne 19. aprila 2006 o pomoči mikro, malim in srednjim podjetjem (22); |
| --- | --- |

(t)

„MSP“ pomeni podjetja, ki izpolnjujejo pogoje iz smernic Nadzornega organa z dne 19. aprila 2006 o pomoči mikro, malim in srednjim podjetjem (22);

| (u) | „začetek del“ pomeni začetek gradbenih del v okviru naložbe ali prvo trdno zavezo za naročilo opreme ali drugo zavezo, zaradi katere naložbe ni več mogoče preklicati. Nakup zemljišč in pripravljalna dela, kot sta pridobivanje dovoljenj in opravljanje predhodnih študij izvedljivosti, se ne štejejo za začetek del. Pri prevzemih „začetek del“ pomeni trenutek, ko se pridobijo sredstva, ki so neposredno povezana s prevzeto poslovno enoto; |
| --- | --- |

(u)

„začetek del“ pomeni začetek gradbenih del v okviru naložbe ali prvo trdno zavezo za naročilo opreme ali drugo zavezo, zaradi katere naložbe ni več mogoče preklicati. Nakup zemljišč in pripravljalna dela, kot sta pridobivanje dovoljenj in opravljanje predhodnih študij izvedljivosti, se ne štejejo za začetek del. Pri prevzemih „začetek del“ pomeni trenutek, ko se pridobijo sredstva, ki so neposredno povezana s prevzeto poslovno enoto;

| (v) | „redko poseljena območja“ pomeni območja, ki jih je kot taka določila zadevna država Efte v skladu s prvim in drugim stavkom odstavka (149) teh smernic; |
| --- | --- |

(v)

„redko poseljena območja“ pomeni območja, ki jih je kot taka določila zadevna država Efte v skladu s prvim in drugim stavkom odstavka (149) teh smernic;

| (w) | „opredmetena sredstva“ pomeni sredstva, kot so zemljišča, stavbe ter obrati, stroji in oprema; |
| --- | --- |

(w)

„opredmetena sredstva“ pomeni sredstva, kot so zemljišča, stavbe ter obrati, stroji in oprema;

| (x) | „zelo redko poseljena območja“ pomeni statistične regije na ravni 2 za Norveško in ravni 3 za Islandijo z manj kot 8 prebivalci na km2 (na podlagi podatkov Eurostata o gostoti prebivalstva za leto 2010) ali dele takih statističnih regij, ki jih je določila zadevna država Efte v skladu s tretjim stavkom odstavka 149 teh smernic; |
| --- | --- |

(x)

„zelo redko poseljena območja“ pomeni statistične regije na ravni 2 za Norveško in ravni 3 za Islandijo z manj kot 8 prebivalci na km2 (na podlagi podatkov Eurostata o gostoti prebivalstva za leto 2010) ali dele takih statističnih regij, ki jih je določila zadevna država Efte v skladu s tretjim stavkom odstavka 149 teh smernic;

| (y) | „stroški plač“ pomeni celoten znesek, ki ga mora upravičenec do pomoči dejansko plačati v zvezi z zadevno zaposlitvijo in vključuje bruto plačo pred obdavčitvijo, obvezne prispevke, kot so prispevki za socialno varnost, ter stroške otroškega in starševskega varstva v določenem obdobju. |
| --- | --- |

(y)

„stroški plač“ pomeni celoten znesek, ki ga mora upravičenec do pomoči dejansko plačati v zvezi z zadevno zaposlitvijo in vključuje bruto plačo pred obdavčitvijo, obvezne prispevke, kot so prispevki za socialno varnost, ter stroške otroškega in starševskega varstva v določenem obdobju.

2.   REGIONALNA POMOČ, KI JO JE TREBA PRIGLASITI

| (21) | Načeloma morajo države Efte priglasiti regionalno pomoč v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, z izjemo ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz uredbe o skupinskih izjemah, ki je vključena v Sporazum EGP prek Priloge XV. |
| --- | --- |

(21)

Načeloma morajo države Efte priglasiti regionalno pomoč v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, z izjemo ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz uredbe o skupinskih izjemah, ki je vključena v Sporazum EGP prek Priloge XV.

| (22) | Nadzorni organ bo te smernice uporabljal za priglašene sheme regionalne pomoči in individualno pomoč. |
| --- | --- |

(22)

Nadzorni organ bo te smernice uporabljal za priglašene sheme regionalne pomoči in individualno pomoč.

| (23) | Za individualno pomoč, dodeljeno v okviru priglašene sheme, še naprej velja obveznost priglasitve v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, če pomoč iz vseh virov presega prag za priglasitev (23) ali če je dodeljena upravičencu, ki je ukinil enako ali podobno dejavnost v EGP dve leti pred datumom, ko je zaprosil za pomoč, ali ima v trenutku zahtevka za pomoč namen ukiniti tako dejavnost v dveh letih po dokončanju naložbe, ki naj bi se subvencionirala. |
| --- | --- |

(23)

Za individualno pomoč, dodeljeno v okviru priglašene sheme, še naprej velja obveznost priglasitve v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, če pomoč iz vseh virov presega prag za priglasitev (23) ali če je dodeljena upravičencu, ki je ukinil enako ali podobno dejavnost v EGP dve leti pred datumom, ko je zaprosil za pomoč, ali ima v trenutku zahtevka za pomoč namen ukiniti tako dejavnost v dveh letih po dokončanju naložbe, ki naj bi se subvencionirala.

| (24) | Za pomoč za naložbe, dodeljeno velikemu podjetju za potrebe diverzifikacije obstoječe poslovne enote na območju „c“, s katero se ta preusmeri v nove izdelke, še naprej velja obveznost priglasitve v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču. |
| --- | --- |

(24)

Za pomoč za naložbe, dodeljeno velikemu podjetju za potrebe diverzifikacije obstoječe poslovne enote na območju „c“, s katero se ta preusmeri v nove izdelke, še naprej velja obveznost priglasitve v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

3.   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI REGIONALNE POMOČI

3.1   SKUPNA NAČELA OCENJEVANJA

| (25) | Za oceno, ali se priglašeni ukrep pomoči lahko šteje za združljivega z notranjim trgom, Nadzorni organ na splošno analizira, ali zasnova ukrepa pomoči zagotavlja, da pozitiven učinek pomoči pri doseganju cilja skupnega interesa presega morebitne negativne učinke na trgovino in konkurenco. |
| --- | --- |

(25)

Za oceno, ali se priglašeni ukrep pomoči lahko šteje za združljivega z notranjim trgom, Nadzorni organ na splošno analizira, ali zasnova ukrepa pomoči zagotavlja, da pozitiven učinek pomoči pri doseganju cilja skupnega interesa presega morebitne negativne učinke na trgovino in konkurenco.

| (26) | V sporočilu Komisije o posodobitvi področja državnih pomoči z dne 8. maja 2012, navedenem v uvodnem delu teh smernic, se je pozvalo k določitvi in opredelitvi skupnih načel, ki bi se uporabljala za oceno združljivosti vseh ukrepov pomoči, ki jih izvede Komisija. Enaka skupna načela se uporabljajo za oceno združljivosti, ki jo izvede Nadzorni organ. V ta namen bo Nadzorni organ štel, da je ukrep pomoči združljiv s Sporazumom EGP le, če izpolnjuje vsa naslednja merila:






  (a) | prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa: ukrep državne pomoči mora biti usmerjen v cilj skupnega interesa v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP (oddelek 3.2); |
| --- | --- | --- |

(26)

V sporočilu Komisije o posodobitvi področja državnih pomoči z dne 8. maja 2012, navedenem v uvodnem delu teh smernic, se je pozvalo k določitvi in opredelitvi skupnih načel, ki bi se uporabljala za oceno združljivosti vseh ukrepov pomoči, ki jih izvede Komisija. Enaka skupna načela se uporabljajo za oceno združljivosti, ki jo izvede Nadzorni organ. V ta namen bo Nadzorni organ štel, da je ukrep pomoči združljiv s Sporazumom EGP le, če izpolnjuje vsa naslednja merila:

(a)

prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa: ukrep državne pomoči mora biti usmerjen v cilj skupnega interesa v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP (oddelek 3.2);

| (b) | potreba po posredovanju države: ukrep državne pomoči mora biti usmerjen v primere, ko pomoč lahko prispeva k pomembnim izboljšavam, ki jih trg sam ne more doseči, na primer z odpravo tržne pomanjkljivosti ali obravnavanjem pomislekov glede enakosti ali kohezije (oddelek 3.3); |
| --- | --- |

(b)

potreba po posredovanju države: ukrep državne pomoči mora biti usmerjen v primere, ko pomoč lahko prispeva k pomembnim izboljšavam, ki jih trg sam ne more doseči, na primer z odpravo tržne pomanjkljivosti ali obravnavanjem pomislekov glede enakosti ali kohezije (oddelek 3.3);

| (c) | ustreznost ukrepa pomoči: predlagani ukrep pomoči mora biti ustrezen instrument politike, ki obravnava cilj skupnega interesa (oddelek 3.4); |
| --- | --- |

(c)

ustreznost ukrepa pomoči: predlagani ukrep pomoči mora biti ustrezen instrument politike, ki obravnava cilj skupnega interesa (oddelek 3.4);

| (d) | spodbujevalni učinek: pomoč mora spremeniti ravnanje zadevnih podjetij tako, da se začnejo ukvarjati z dodatno dejavnostjo, ki je ne bi izvajala brez pomoči oziroma bi jo izvajala na omejen ali drugačen način oziroma na drugi lokaciji (oddelek 3.5); |
| --- | --- |

(d)

spodbujevalni učinek: pomoč mora spremeniti ravnanje zadevnih podjetij tako, da se začnejo ukvarjati z dodatno dejavnostjo, ki je ne bi izvajala brez pomoči oziroma bi jo izvajala na omejen ali drugačen način oziroma na drugi lokaciji (oddelek 3.5);

| (e) | sorazmernost pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno): znesek pomoči mora biti omejen na najmanjši znesek, potreben za spodbuditev dodatne naložbe ali dejavnosti na zadevnem območju (oddelek 3.6); |
| --- | --- |

(e)

sorazmernost pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno): znesek pomoči mora biti omejen na najmanjši znesek, potreben za spodbuditev dodatne naložbe ali dejavnosti na zadevnem območju (oddelek 3.6);

| (f) | izogibanje neprimernim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino med državami EGP: negativni učinki pomoči morajo biti dovolj omejeni, tako da je splošen rezultat ukrepa pozitiven (oddelek 3.7); |
| --- | --- |

(f)

izogibanje neprimernim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino med državami EGP: negativni učinki pomoči morajo biti dovolj omejeni, tako da je splošen rezultat ukrepa pozitiven (oddelek 3.7);

| (g) | preglednost pomoči: države EGP, Nadzorni organ, gospodarski subjekti in javnost morajo imeti preprost dostop do vseh ustreznih aktov in zadevnih informacij o pomoči, ki se dodeli v skladu z njimi (oddelek 3.8). |
| --- | --- |

(g)

preglednost pomoči: države EGP, Nadzorni organ, gospodarski subjekti in javnost morajo imeti preprost dostop do vseh ustreznih aktov in zadevnih informacij o pomoči, ki se dodeli v skladu z njimi (oddelek 3.8).

| (27) | Za splošne rezultate nekaterih kategorij shem se lahko dodatno zahteva naknadno vrednotenje, kot je opisano v oddelku 4 teh smernic. V teh primerih lahko Nadzorni organ omeji trajanje teh shem (običajno na štiri leta ali manj) z možnostjo naknadne ponovne priglasitve njihovega podaljšanja. |
| --- | --- |

(27)

Za splošne rezultate nekaterih kategorij shem se lahko dodatno zahteva naknadno vrednotenje, kot je opisano v oddelku 4 teh smernic. V teh primerih lahko Nadzorni organ omeji trajanje teh shem (običajno na štiri leta ali manj) z možnostjo naknadne ponovne priglasitve njihovega podaljšanja.

| (28) | Pomoč se ne more šteti za združljivo z notranjim trgom, če ukrep državne pomoči ali z njim povezani pogoji (vključno z metodo njegovega financiranja, kadar je ta metoda sestavni del ukrepa državne pomoči) pomenijo kršitev prava EGP (24). |
| --- | --- |

(28)

Pomoč se ne more šteti za združljivo z notranjim trgom, če ukrep državne pomoči ali z njim povezani pogoji (vključno z metodo njegovega financiranja, kadar je ta metoda sestavni del ukrepa državne pomoči) pomenijo kršitev prava EGP (24).

| (29) | Pri ocenjevanju združljivosti individualne pomoči z notranjim trgom bo Nadzorni organ upošteval vse postopke v zvezi s kršitvijo člena 53 ali 54 Sporazuma EGP, ki lahko zadevajo upravičenca do pomoči in so lahko pomembni za njegovo oceno v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP (25). |
| --- | --- |

(29)

Pri ocenjevanju združljivosti individualne pomoči z notranjim trgom bo Nadzorni organ upošteval vse postopke v zvezi s kršitvijo člena 53 ali 54 Sporazuma EGP, ki lahko zadevajo upravičenca do pomoči in so lahko pomembni za njegovo oceno v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP (25).

3.2   PRISPEVEK K SKUPNEMU CILJU

| (30) | Primarni cilj regionalne pomoči je zmanjšati razvojne razlike med različnimi regijami v EGP. Prek cilja spodbujanja enakosti ali kohezije regionalna pomoč lahko prispeva k doseganju strategije Evropa 2020 s prispevkom k vključujoči in trajnostni rasti. |
| --- | --- |

(30)

Primarni cilj regionalne pomoči je zmanjšati razvojne razlike med različnimi regijami v EGP. Prek cilja spodbujanja enakosti ali kohezije regionalna pomoč lahko prispeva k doseganju strategije Evropa 2020 s prispevkom k vključujoči in trajnostni rasti.

3.2.1   Sheme pomoči za naložbe

| (31) | Sheme regionalne pomoči bi morale biti sestavni del regionalne razvojne strategije z jasno določenimi cilji ter bi morale biti skladne s temi cilji in prispevati k njihovemu doseganju. |
| --- | --- |

(31)

Sheme regionalne pomoči bi morale biti sestavni del regionalne razvojne strategije z jasno določenimi cilji ter bi morale biti skladne s temi cilji in prispevati k njihovemu doseganju.

| (32) | Na območjih „c“ se lahko sheme vzpostavijo v podporo začetnim naložbam MSP in začetnim naložbam velikih podjetij za potrebe nove dejavnosti. |
| --- | --- |

(32)

Na območjih „c“ se lahko sheme vzpostavijo v podporo začetnim naložbam MSP in začetnim naložbam velikih podjetij za potrebe nove dejavnosti.

| (33) | Ob dodelitvi pomoči za individualne naložbene projekte na podlagi sheme mora organ, ki dodeljuje pomoč, potrditi, da bo izbrani projekt prispeval k cilju sheme in s tem k razvojni strategiji zadevnega območja.V ta namen se države Efte lahko zanašajo na informacije, ki jih prosilec za pomoč navede v obrazcu iz priloge k tem smernicam, v katerem morajo biti opisani pozitivni učinki naložbe na zadevno območje (26). |
| --- | --- |

(33)

Ob dodelitvi pomoči za individualne naložbene projekte na podlagi sheme mora organ, ki dodeljuje pomoč, potrditi, da bo izbrani projekt prispeval k cilju sheme in s tem k razvojni strategiji zadevnega območja.V ta namen se države Efte lahko zanašajo na informacije, ki jih prosilec za pomoč navede v obrazcu iz priloge k tem smernicam, v katerem morajo biti opisani pozitivni učinki naložbe na zadevno območje (26).

| (34) | Za zagotovitev, da naložba resnično in trajno prispeva k razvoju zadevnega območja, mora biti naložba na zadevnem območju ohranjena najmanj pet let (oziroma tri leta za MSP) po zaključku naložbe (27). |
| --- | --- |

(34)

Za zagotovitev, da naložba resnično in trajno prispeva k razvoju zadevnega območja, mora biti naložba na zadevnem območju ohranjena najmanj pet let (oziroma tri leta za MSP) po zaključku naložbe (27).

| (35) | Če je pomoč izračunana na podlagi stroškov plač, morajo biti delovna mesta zasedena v treh letih po zaključku del. Vsako delovno mesto, ustvarjeno z naložbo, mora biti na zadevnem območju ohranjeno pet let od datuma, ko je bilo delovno mesto prvič zasedeno. Za naložbe vseh MSP lahko države Efte to petletno obdobje za ohranjanje naložbe ali ustvarjenih delovnih mest skrajšajo na najmanj tri leta. |
| --- | --- |

(35)

Če je pomoč izračunana na podlagi stroškov plač, morajo biti delovna mesta zasedena v treh letih po zaključku del. Vsako delovno mesto, ustvarjeno z naložbo, mora biti na zadevnem območju ohranjeno pet let od datuma, ko je bilo delovno mesto prvič zasedeno. Za naložbe vseh MSP lahko države Efte to petletno obdobje za ohranjanje naložbe ali ustvarjenih delovnih mest skrajšajo na najmanj tri leta.

| (36) | Za zagotovitev, da je naložba uspešna, mora država Efte poskrbeti, da upravičenec zagotovi finančni prispevek v višini vsaj 25 % upravičenih stroškov, in sicer iz lastnih sredstev ali z zunanjim financiranjem, v obliki, ki ne zajema nobene javne finančne podpore (28). |
| --- | --- |

(36)

Za zagotovitev, da je naložba uspešna, mora država Efte poskrbeti, da upravičenec zagotovi finančni prispevek v višini vsaj 25 % upravičenih stroškov, in sicer iz lastnih sredstev ali z zunanjim financiranjem, v obliki, ki ne zajema nobene javne finančne podpore (28).

| (37) | Da ukrepi državne pomoči ne bi povzročili okoljske škode, morajo države Efte zagotoviti tudi skladnost z okoljsko zakonodajo EGP, vključno zlasti s potrebo po izvajanju presoje vplivov na okolje, če to zahteva zakonodaja, in zagotoviti vsa ustrezna dovoljenja. |
| --- | --- |

(37)

Da ukrepi državne pomoči ne bi povzročili okoljske škode, morajo države Efte zagotoviti tudi skladnost z okoljsko zakonodajo EGP, vključno zlasti s potrebo po izvajanju presoje vplivov na okolje, če to zahteva zakonodaja, in zagotoviti vsa ustrezna dovoljenja.

3.2.2   Priglašena individualna pomoč za naložbe

| (38) | Za dokazovanje regionalnega prispevka individualne pomoči za naložbe, priglašene Nadzornemu organu, lahko države Efte uporabijo različne kazalnike, kot so kazalniki, navedeni v nadaljevanju, ki so lahko neposredni (na primer neposredno ustvarjena nova delovna mesta) in posredni (na primer inovacije na lokalni ravni):






  (a) | število delovnih mest, ki jih naložba neposredno ustvari, je pomemben kazalnik prispevka k regionalnemu razvoju. Upoštevati je treba tudi kakovost ustvarjenih delovnih mest in zahtevano stopnjo znanja; |
| --- | --- | --- |

(38)

Za dokazovanje regionalnega prispevka individualne pomoči za naložbe, priglašene Nadzornemu organu, lahko države Efte uporabijo različne kazalnike, kot so kazalniki, navedeni v nadaljevanju, ki so lahko neposredni (na primer neposredno ustvarjena nova delovna mesta) in posredni (na primer inovacije na lokalni ravni):

(a)

število delovnih mest, ki jih naložba neposredno ustvari, je pomemben kazalnik prispevka k regionalnemu razvoju. Upoštevati je treba tudi kakovost ustvarjenih delovnih mest in zahtevano stopnjo znanja;

| (b) | še več novih delovnih mest se lahko ustvari v okviru lokalne mreže (pod)dobaviteljev, kar omogoča boljšo vključitev naložb v zadevno regijo in zagotavlja širše učinke prelivanja. Zato bo treba upoštevati tudi število posredno ustvarjenih delovnih mest; |
| --- | --- |

(b)

še več novih delovnih mest se lahko ustvari v okviru lokalne mreže (pod)dobaviteljev, kar omogoča boljšo vključitev naložb v zadevno regijo in zagotavlja širše učinke prelivanja. Zato bo treba upoštevati tudi število posredno ustvarjenih delovnih mest;

| (c) | zavezanost upravičenca, da se vključi v razširjene dejavnosti usposabljanja za izboljšanje (splošnih in posebnih) spretnosti in znanj njegove delovne sile, se bo upoštevala kot dejavnik, ki prispeva k regionalnemu razvoju. Poudarek bo tudi na zagotavljanju pripravništev ali vajeništev, zlasti za mlade, ter na usposabljanju, ki izboljšuje znanje in zaposljivost delavcev zunaj podjetja. Splošno ali posebno usposabljanje, za katero je odobrena pomoč za usposabljanje, se ne bo štelo kot pozitiven učinek regionalne pomoči, da se prepreči dvojno štetje; |
| --- | --- |

(c)

zavezanost upravičenca, da se vključi v razširjene dejavnosti usposabljanja za izboljšanje (splošnih in posebnih) spretnosti in znanj njegove delovne sile, se bo upoštevala kot dejavnik, ki prispeva k regionalnemu razvoju. Poudarek bo tudi na zagotavljanju pripravništev ali vajeništev, zlasti za mlade, ter na usposabljanju, ki izboljšuje znanje in zaposljivost delavcev zunaj podjetja. Splošno ali posebno usposabljanje, za katero je odobrena pomoč za usposabljanje, se ne bo štelo kot pozitiven učinek regionalne pomoči, da se prepreči dvojno štetje;

| (d) | zunanja ekonomija obsega ali druge koristi z vidika regionalnega razvoja so lahko posledica bližine (učinek grozdov). Povezovanje podjetij iz iste industrije v grozde posameznim obratom omogoča večjo specializacijo, kar povzroča večjo učinkovitost. Vendar je pomembnost tega kazalnika pri določanju prispevka k regionalnemu razvoju odvisna od stopnje razvoja grozda; |
| --- | --- |

(d)

zunanja ekonomija obsega ali druge koristi z vidika regionalnega razvoja so lahko posledica bližine (učinek grozdov). Povezovanje podjetij iz iste industrije v grozde posameznim obratom omogoča večjo specializacijo, kar povzroča večjo učinkovitost. Vendar je pomembnost tega kazalnika pri določanju prispevka k regionalnemu razvoju odvisna od stopnje razvoja grozda;

| (e) | naložbe vključujejo tehnično znanje in so lahko vir pomembnega prenosa tehnologije (prelivanje znanja). Pri naložbah v okviru tehnološko intenzivnih industrij je večja verjetnost, da bodo vključevale prenos tehnologije v regijo prejemnico. V zvezi s tem sta pomembna tudi stopnja in specifičnost razširjanja znanja; |
| --- | --- |

(e)

naložbe vključujejo tehnično znanje in so lahko vir pomembnega prenosa tehnologije (prelivanje znanja). Pri naložbah v okviru tehnološko intenzivnih industrij je večja verjetnost, da bodo vključevale prenos tehnologije v regijo prejemnico. V zvezi s tem sta pomembna tudi stopnja in specifičnost razširjanja znanja;

| (f) | upošteva se lahko tudi prispevek projektov k sposobnosti regije, da prek inovacij na lokalni ravni ustvarja novo tehnologijo. V zvezi s tem je lahko sodelovanje novih proizvodnih obratov z lokalnimi visokošolskimi institucijami pozitivno; |
| --- | --- |

(f)

upošteva se lahko tudi prispevek projektov k sposobnosti regije, da prek inovacij na lokalni ravni ustvarja novo tehnologijo. V zvezi s tem je lahko sodelovanje novih proizvodnih obratov z lokalnimi visokošolskimi institucijami pozitivno;

| (g) | trajanje naložbe in morebitne nadaljnje naložbe v prihodnosti so znak trajne vključenosti podjetja v zadevno regijo. |
| --- | --- |

(g)

trajanje naložbe in morebitne nadaljnje naložbe v prihodnosti so znak trajne vključenosti podjetja v zadevno regijo.

| (39) | Države Efte se lahko sklicujejo tudi na poslovni načrt upravičenca do pomoči, ki bi lahko zagotovil informacije o številu pričakovanih ustvarjenih delovnih mest, pričakovanih izplačanih plačah (povečanje finančnega premoženja gospodinjstev kot učinek prelivanja), obsegu nabave od lokalnih proizvajalcev ter prometu, ki ga je ustvarila naložba in je morda prek dodatnih davčnih prihodkov koristil območju. |
| --- | --- |

(39)

Države Efte se lahko sklicujejo tudi na poslovni načrt upravičenca do pomoči, ki bi lahko zagotovil informacije o številu pričakovanih ustvarjenih delovnih mest, pričakovanih izplačanih plačah (povečanje finančnega premoženja gospodinjstev kot učinek prelivanja), obsegu nabave od lokalnih proizvajalcev ter prometu, ki ga je ustvarila naložba in je morda prek dodatnih davčnih prihodkov koristil območju.

| (40) | Za ad hoc pomoč (29) mora država Efte poleg zahtev iz odstavkov 33 do 37 dokazati, da je projekt usklajen z razvojno strategijo zadevnega območja in prispeva k njej. |
| --- | --- |

(40)

Za ad hoc pomoč (29) mora država Efte poleg zahtev iz odstavkov 33 do 37 dokazati, da je projekt usklajen z razvojno strategijo zadevnega območja in prispeva k njej.

3.2.3   Sheme pomoči za tekoče poslovanje

| (41) | Sheme pomoči za tekoče poslovanje bodo spodbujale razvoj območij z omejenimi možnostmi le, če se izzivi, s katerimi se srečujejo ta območja, jasno opredelijo vnaprej. Te ovire pri privabljanju in ohranjanju gospodarske dejavnosti so lahko tako resne ali trajne, da sama pomoč za naložbe ne zadostuje za razvoj teh območij. |
| --- | --- |

(41)

Sheme pomoči za tekoče poslovanje bodo spodbujale razvoj območij z omejenimi možnostmi le, če se izzivi, s katerimi se srečujejo ta območja, jasno opredelijo vnaprej. Te ovire pri privabljanju in ohranjanju gospodarske dejavnosti so lahko tako resne ali trajne, da sama pomoč za naložbe ne zadostuje za razvoj teh območij.

| (42) | Kar zadeva pomoč za zmanjšanje nekaterih posebnih težav, s katerimi se srečujejo MSP na območjih „a“, morajo zadevne države Efte dokazati obstoj in obseg teh posebnih težav ter, da je shema pomoči za tekoče poslovanje potrebna, ker teh posebnih težav ni mogoče odpraviti s pomočjo za naložbe. |
| --- | --- |

(42)

Kar zadeva pomoč za zmanjšanje nekaterih posebnih težav, s katerimi se srečujejo MSP na območjih „a“, morajo zadevne države Efte dokazati obstoj in obseg teh posebnih težav ter, da je shema pomoči za tekoče poslovanje potrebna, ker teh posebnih težav ni mogoče odpraviti s pomočjo za naložbe.

| (43) | Kar zadeva pomoč za tekoče poslovanje za preprečevanje ali zmanjšanje upada števila prebivalstva na zelo redko poseljenih območjih, mora zadevna država Efte dokazati, da odsotnost pomoči za tekoče poslovanje pomeni tveganje upada števila prebivalstva na zadevnem območju. |
| --- | --- |

(43)

Kar zadeva pomoč za tekoče poslovanje za preprečevanje ali zmanjšanje upada števila prebivalstva na zelo redko poseljenih območjih, mora zadevna država Efte dokazati, da odsotnost pomoči za tekoče poslovanje pomeni tveganje upada števila prebivalstva na zadevnem območju.

3.3   POTREBA PO POSREDOVANJU DRŽAVE

| (44) | Da bi se ocenilo, ali je državna pomoč potrebna za doseganje cilja skupnega interesa, je najprej treba opredeliti težavo, ki jo je treba obravnavati. Državna pomoč mora biti usmerjena v primere, ko pomoč lahko prispeva k pomembnim izboljšavam, ki jih trg sam ne more doseči. To še zlasti velja, kadar so na voljo omejena javna sredstva. |
| --- | --- |

(44)

Da bi se ocenilo, ali je državna pomoč potrebna za doseganje cilja skupnega interesa, je najprej treba opredeliti težavo, ki jo je treba obravnavati. Državna pomoč mora biti usmerjena v primere, ko pomoč lahko prispeva k pomembnim izboljšavam, ki jih trg sam ne more doseči. To še zlasti velja, kadar so na voljo omejena javna sredstva.

| (45) | Ukrepi državne pomoči lahko pod nekaterimi pogoji dejansko odpravijo tržne pomanjkljivosti ter tako prispevajo k učinkovitemu delovanju trgov in izboljšanju konkurenčnosti. Poleg tega se lahko državna pomoč v primerih, ko trgi zagotavljajo učinkovite rezultate, vendar se ti štejejo za nezadostne z vidika enakosti ali kohezije, uporabi za zagotovitev bolj zaželenih, pravičnih tržnih rezultatov. |
| --- | --- |

(45)

Ukrepi državne pomoči lahko pod nekaterimi pogoji dejansko odpravijo tržne pomanjkljivosti ter tako prispevajo k učinkovitemu delovanju trgov in izboljšanju konkurenčnosti. Poleg tega se lahko državna pomoč v primerih, ko trgi zagotavljajo učinkovite rezultate, vendar se ti štejejo za nezadostne z vidika enakosti ali kohezije, uporabi za zagotovitev bolj zaželenih, pravičnih tržnih rezultatov.

| (46) | Kar zadeva pomoč, dodeljeno za razvoj območij, vključenih v karto regionalne pomoči v skladu s pravili iz oddelka 5 teh smernic, Nadzorni organ meni, da trg brez posredovanja države ne izpolnjuje pričakovanih ciljev kohezije iz Sporazuma EGP. Zato bi se morala pomoč, dodeljena na teh območjih, šteti za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 61(3)(a) in (c) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(46)

Kar zadeva pomoč, dodeljeno za razvoj območij, vključenih v karto regionalne pomoči v skladu s pravili iz oddelka 5 teh smernic, Nadzorni organ meni, da trg brez posredovanja države ne izpolnjuje pričakovanih ciljev kohezije iz Sporazuma EGP. Zato bi se morala pomoč, dodeljena na teh območjih, šteti za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 61(3)(a) in (c) Sporazuma EGP.

3.4   USTREZNOST REGIONALNE POMOČI

| (47) | Priglašeni ukrep pomoči mora biti ustrezen instrument politike, ki obravnava zadevni cilj politike. Ukrep pomoči se ne šteje za združljivega, če je enak pozitiven prispevek k regionalnemu razvoju mogoče doseči z drugimi, manj izkrivljajočimi instrumenti politike, ali drugimi, manj izkrivljajočimi vrstami instrumentov pomoči. |
| --- | --- |

(47)

Priglašeni ukrep pomoči mora biti ustrezen instrument politike, ki obravnava zadevni cilj politike. Ukrep pomoči se ne šteje za združljivega, če je enak pozitiven prispevek k regionalnemu razvoju mogoče doseči z drugimi, manj izkrivljajočimi instrumenti politike, ali drugimi, manj izkrivljajočimi vrstami instrumentov pomoči.

3.4.1   Ustreznost glede na druge instrumente politike

3.4.1.1   Sheme pomoči za naložbe

| (48) | Regionalna pomoč za naložbe ni edini instrument politike, ki je na voljo državam Efte za podpiranje naložb in ustvarjanje delovnih mest v regijah z omejenimi možnostmi. Države Efte lahko uporabijo druge ukrepe, kot je razvoj infrastrukture, izboljšanje kakovosti izobraževanja in usposabljanja ali izboljšave poslovnega okolja. |
| --- | --- |

(48)

Regionalna pomoč za naložbe ni edini instrument politike, ki je na voljo državam Efte za podpiranje naložb in ustvarjanje delovnih mest v regijah z omejenimi možnostmi. Države Efte lahko uporabijo druge ukrepe, kot je razvoj infrastrukture, izboljšanje kakovosti izobraževanja in usposabljanja ali izboljšave poslovnega okolja.

| (49) | Države Efte morajo navesti, zakaj je regionalna pomoč ustrezen instrument za doseganje skupnega cilja enakosti ali kohezije, če shemo uvajajo zunaj operativnega programa, ki se financira iz sredstev kohezijske politike. |
| --- | --- |

(49)

Države Efte morajo navesti, zakaj je regionalna pomoč ustrezen instrument za doseganje skupnega cilja enakosti ali kohezije, če shemo uvajajo zunaj operativnega programa, ki se financira iz sredstev kohezijske politike.

| (50) | Nadzorni organ bo zlasti upošteval morebitne ocene učinkov predlagane sheme pomoči, ki jih lahko da na voljo država Efte. Prav tako se lahko upoštevajo rezultati naknadnih vrednotenj, opisanih v oddelku 4, da se oceni ustreznost predlagane sheme. |
| --- | --- |

(50)

Nadzorni organ bo zlasti upošteval morebitne ocene učinkov predlagane sheme pomoči, ki jih lahko da na voljo država Efte. Prav tako se lahko upoštevajo rezultati naknadnih vrednotenj, opisanih v oddelku 4, da se oceni ustreznost predlagane sheme.

3.4.1.2   Individualna pomoč za naložbe

| (51) | Za ad hoc pomoč mora država Efte dokazati, da takšna pomoč bolje prispeva k razvoju zadevnega območja kot pomoč v okviru sheme ali ukrepi druge vrste. |
| --- | --- |

(51)

Za ad hoc pomoč mora država Efte dokazati, da takšna pomoč bolje prispeva k razvoju zadevnega območja kot pomoč v okviru sheme ali ukrepi druge vrste.

3.4.1.3   Sheme pomoči za tekoče poslovanje

| (52) | Država Efte mora dokazati, da je pomoč ustrezna za doseganje cilja sheme glede na težave, ki naj bi jih odpravljala. Kot dokaz o ustreznosti pomoči lahko država Efte vnaprej izračuna znesek pomoči kot fiksen znesek za kritje pričakovanih dodatnih stroškov v določenem obdobju ter tako spodbudi podjetja, da omejijo stroške in sčasoma razvijejo poslovanje na bolj učinkovit način (30). |
| --- | --- |

(52)

Država Efte mora dokazati, da je pomoč ustrezna za doseganje cilja sheme glede na težave, ki naj bi jih odpravljala. Kot dokaz o ustreznosti pomoči lahko država Efte vnaprej izračuna znesek pomoči kot fiksen znesek za kritje pričakovanih dodatnih stroškov v določenem obdobju ter tako spodbudi podjetja, da omejijo stroške in sčasoma razvijejo poslovanje na bolj učinkovit način (30).

3.4.2   Ustreznost glede na različne instrumente pomoči

| (53) | Regionalna pomoč se lahko dodeli v različnih oblikah. Vendar morajo države Efte zagotoviti, da se pomoč dodeli v obliki, ki bo verjetno povzročila najmanjše izkrivljanje trgovine in konkurence. Če je pomoč dodeljena v oblikah, ki zagotavljajo neposredno denarno korist (na primer neposredna nepovratna sredstva, davčne oprostitve ali znižanja davkov, prispevki za socialno varnost ali drugi obvezni prispevki ali dobava zemljišča, blaga ali storitev po ugodnih cenah itd.), mora država Efte dokazati, zakaj niso ustrezne druge, po možnosti manj izkrivljajoče oblike pomoči, kot so vračljiva predplačila ali oblike pomoči, ki temeljijo na dolžniških ali kapitalskih instrumentih (na primer posojila z nizko obrestno mero ali popust na obresti, državna jamstva, nakup lastniških deležev ali drugačen način zagotavljanja kapitala pod ugodnimi pogoji). |
| --- | --- |

(53)

Regionalna pomoč se lahko dodeli v različnih oblikah. Vendar morajo države Efte zagotoviti, da se pomoč dodeli v obliki, ki bo verjetno povzročila najmanjše izkrivljanje trgovine in konkurence. Če je pomoč dodeljena v oblikah, ki zagotavljajo neposredno denarno korist (na primer neposredna nepovratna sredstva, davčne oprostitve ali znižanja davkov, prispevki za socialno varnost ali drugi obvezni prispevki ali dobava zemljišča, blaga ali storitev po ugodnih cenah itd.), mora država Efte dokazati, zakaj niso ustrezne druge, po možnosti manj izkrivljajoče oblike pomoči, kot so vračljiva predplačila ali oblike pomoči, ki temeljijo na dolžniških ali kapitalskih instrumentih (na primer posojila z nizko obrestno mero ali popust na obresti, državna jamstva, nakup lastniških deležev ali drugačen način zagotavljanja kapitala pod ugodnimi pogoji).

| (54) | Pri shemah pomoči za izvajanje ciljev in prednostnih nalog operativnih programov se za ustrezen instrument šteje instrument financiranja, izbran v zadevnem programu. |
| --- | --- |

(54)

Pri shemah pomoči za izvajanje ciljev in prednostnih nalog operativnih programov se za ustrezen instrument šteje instrument financiranja, izbran v zadevnem programu.

| (55) | Rezultati naknadnih vrednotenj, opisanih v oddelku 4, se lahko upoštevajo, da se oceni ustreznost predlaganega instrumenta pomoči. |
| --- | --- |

(55)

Rezultati naknadnih vrednotenj, opisanih v oddelku 4, se lahko upoštevajo, da se oceni ustreznost predlaganega instrumenta pomoči.

3.5   SPODBUJEVALNI UČINEK

| (56) | Regionalna pomoč se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom le, če ima spodbujevalni učinek. Spodbujevalni učinek nastopi, ko se zaradi pomoči spremeni ravnanje podjetja tako, da se to začne ukvarjati z dodatno dejavnostjo, ki prispeva k razvoju območja, pri čemer se s to dejavnostjo brez pomoči ne bi začelo ukvarjati oziroma bi jo opravljalo na omejen ali drugačen način ali na drugi lokaciji. Pomoč ne sme subvencionirati stroškov dejavnosti, ki bi jih podjetje imelo v vsakem primeru, in ne sme biti nadomestilo za običajno poslovno tveganje gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(56)

Regionalna pomoč se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom le, če ima spodbujevalni učinek. Spodbujevalni učinek nastopi, ko se zaradi pomoči spremeni ravnanje podjetja tako, da se to začne ukvarjati z dodatno dejavnostjo, ki prispeva k razvoju območja, pri čemer se s to dejavnostjo brez pomoči ne bi začelo ukvarjati oziroma bi jo opravljalo na omejen ali drugačen način ali na drugi lokaciji. Pomoč ne sme subvencionirati stroškov dejavnosti, ki bi jih podjetje imelo v vsakem primeru, in ne sme biti nadomestilo za običajno poslovno tveganje gospodarske dejavnosti.

| (57) | Obstoj spodbujevalnega učinka se lahko dokazuje v okviru dveh scenarijev:






  (a) | pomoč spodbuja sprejetje pozitivne odločitve o naložbah, ker se lahko naložba, ki sicer za upravičenca ne bi bila dovolj donosna, izvede na zadevnem območju (31) (scenarij 1, odločitev o naložbi), ali |
| --- | --- | --- |

(57)

Obstoj spodbujevalnega učinka se lahko dokazuje v okviru dveh scenarijev:

(a)

pomoč spodbuja sprejetje pozitivne odločitve o naložbah, ker se lahko naložba, ki sicer za upravičenca ne bi bila dovolj donosna, izvede na zadevnem območju (31) (scenarij 1, odločitev o naložbi), ali

| (b) | pomoč spodbuja izbor lokacije načrtovane naložbe na zadevnem območju in ne drugje, ker izravna neto pomanjkljivosti in stroške, povezane z lokacijo na zadevnem območju (scenarij 2, odločitev o lokaciji). |
| --- | --- |

(b)

pomoč spodbuja izbor lokacije načrtovane naložbe na zadevnem območju in ne drugje, ker izravna neto pomanjkljivosti in stroške, povezane z lokacijo na zadevnem območju (scenarij 2, odločitev o lokaciji).

| (58) | Če pomoč ne spremeni ravnanja upravičenca s spodbujanjem (dodatnih) naložb na zadevnem območju, je mogoče sklepati, da bi bila ista naložba v regiji izvedena tudi brez pomoči. Takšna pomoč nima spodbujevalnega učinka za doseganje regionalnega cilja in je ni mogoče odobriti kot združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(58)

Če pomoč ne spremeni ravnanja upravičenca s spodbujanjem (dodatnih) naložb na zadevnem območju, je mogoče sklepati, da bi bila ista naložba v regiji izvedena tudi brez pomoči. Takšna pomoč nima spodbujevalnega učinka za doseganje regionalnega cilja in je ni mogoče odobriti kot združljive z notranjim trgom.

| (59) | Vendar se za regionalno pomoč, dodeljeno prek skladov kohezijske politike, v regijah „a“ za naložbe, ki so potrebne za doseganje standardov, določenih z zakonodajo EGP, lahko šteje, da ima spodbujevalni učinek, če ob odsotnosti pomoči naložba na zadevnem območju ne bi bila dovolj donosna za upravičenca, kar bi povzročilo zaprtje obstoječe poslovne enote na tem območju. |
| --- | --- |

(59)

Vendar se za regionalno pomoč, dodeljeno prek skladov kohezijske politike, v regijah „a“ za naložbe, ki so potrebne za doseganje standardov, določenih z zakonodajo EGP, lahko šteje, da ima spodbujevalni učinek, če ob odsotnosti pomoči naložba na zadevnem območju ne bi bila dovolj donosna za upravičenca, kar bi povzročilo zaprtje obstoječe poslovne enote na tem območju.

3.5.1   Sheme pomoči za naložbe

| (60) | Dela v zvezi z individualno naložbo se lahko začnejo šele po vložitvi obrazca zahtevka za pomoč. |
| --- | --- |

(60)

Dela v zvezi z individualno naložbo se lahko začnejo šele po vložitvi obrazca zahtevka za pomoč.

| (61) | Če se dela začnejo pred vložitvijo obrazca zahtevka za pomoč, se pomoč, dodeljena v zvezi z zadevno individualno naložbo, ne bo štela za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(61)

Če se dela začnejo pred vložitvijo obrazca zahtevka za pomoč, se pomoč, dodeljena v zvezi z zadevno individualno naložbo, ne bo štela za združljivo z notranjim trgom.

| (62) | Države Efte morajo uvesti standardni obrazec zahtevka za pomoč, ki je priložen tem smernicam (32). Na obrazcu morajo MSP in velika podjetja hipotetično pojasniti, kaj bi se zgodilo brez pomoči, in sicer tako, da navedejo, kateri od scenarijev iz odstavka 57 bi se uporabljal. |
| --- | --- |

(62)

Države Efte morajo uvesti standardni obrazec zahtevka za pomoč, ki je priložen tem smernicam (32). Na obrazcu morajo MSP in velika podjetja hipotetično pojasniti, kaj bi se zgodilo brez pomoči, in sicer tako, da navedejo, kateri od scenarijev iz odstavka 57 bi se uporabljal.

| (63) | Velika podjetja morajo poleg tega predložiti dokazila v podporo hipotetičnemu scenariju, opisanem na obrazcu zahtevka.Za MSP ta zahteva ne velja. |
| --- | --- |

(63)

Velika podjetja morajo poleg tega predložiti dokazila v podporo hipotetičnemu scenariju, opisanem na obrazcu zahtevka.Za MSP ta zahteva ne velja.

| (64) | Organ, ki dodeljuje pomoč, mora preveriti verodostojnost hipotetičnega scenarija in potrditi, da ima regionalna pomoč zahtevani spodbujevalni učinek, ki ustreza enemu od scenarijev iz odstavka 57. Hipotetični scenarij je verodostojen, če je resničen in se nanaša na dejavnike odločanja, ki prevladujejo v času odločitve upravičenca glede naložbe. |
| --- | --- |

(64)

Organ, ki dodeljuje pomoč, mora preveriti verodostojnost hipotetičnega scenarija in potrditi, da ima regionalna pomoč zahtevani spodbujevalni učinek, ki ustreza enemu od scenarijev iz odstavka 57. Hipotetični scenarij je verodostojen, če je resničen in se nanaša na dejavnike odločanja, ki prevladujejo v času odločitve upravičenca glede naložbe.

3.5.2   Priglašena individualna pomoč za naložbe

| (65) | Poleg zahtev iz odstavkov 60 do 64 mora država Efte za priglašeno individualno pomoč (33) zagotoviti jasne dokaze, da ta dejansko vpliva na izbiro naložbe ali lokacije (34). Navesti mora, kateri scenarij iz odstavka 57 se uporablja. Država Efte mora za celovito oceno poleg informacij v zvezi s projektom, ki prejme pomoč, predložiti tudi celovit opis hipotetičnega scenarija, po katerem upravičencu noben javni organ v EGP ne bi dodelil pomoči. |
| --- | --- |

(65)

Poleg zahtev iz odstavkov 60 do 64 mora država Efte za priglašeno individualno pomoč (33) zagotoviti jasne dokaze, da ta dejansko vpliva na izbiro naložbe ali lokacije (34). Navesti mora, kateri scenarij iz odstavka 57 se uporablja. Država Efte mora za celovito oceno poleg informacij v zvezi s projektom, ki prejme pomoč, predložiti tudi celovit opis hipotetičnega scenarija, po katerem upravičencu noben javni organ v EGP ne bi dodelil pomoči.

| (66) | Pri scenariju 1 bi država Efte lahko dokazala obstoj spodbujevalnega učinka pomoči s predložitvijo dokumentov podjetja, ki kažejo, da naložba brez pomoči ne bi bila dovolj donosna. |
| --- | --- |

(66)

Pri scenariju 1 bi država Efte lahko dokazala obstoj spodbujevalnega učinka pomoči s predložitvijo dokumentov podjetja, ki kažejo, da naložba brez pomoči ne bi bila dovolj donosna.

| (67) | Pri scenariju 2 bi država Efte lahko dokazala spodbujevalni učinek pomoči s predložitvijo dokumentov podjetja, ki kažejo, da je bila izvedena primerjava stroškov in koristi lokacije na zadevnem območju ter lokacije na drugih območjih. Nadzorni organ preveri, ali take primerjave temeljijo na realni osnovi. |
| --- | --- |

(67)

Pri scenariju 2 bi država Efte lahko dokazala spodbujevalni učinek pomoči s predložitvijo dokumentov podjetja, ki kažejo, da je bila izvedena primerjava stroškov in koristi lokacije na zadevnem območju ter lokacije na drugih območjih. Nadzorni organ preveri, ali take primerjave temeljijo na realni osnovi.

| (68) | Države Efte so zlasti pozvane, naj se opirajo na uradne dokumente uprav podjetij, ocene tveganja (vključno z oceno tveganja, povezanega z določeno lokacijo), finančna poročila, notranje poslovne načrte, mnenja strokovnjakov in druge študije, povezane z naložbenim projektom, ki se ocenjuje. Dokumenti, ki vsebujejo informacije o napovedih glede povpraševanja in stroškov ter o finančnih napovedih, dokumenti, ki so predloženi odboru za naložbe in podrobno opisujejo različne naložbene scenarije, ali dokumenti, ki so predloženi finančnim institucijam, lahko državam Efte pomagajo pri dokazovanju spodbujevalnega učinka. |
| --- | --- |

(68)

Države Efte so zlasti pozvane, naj se opirajo na uradne dokumente uprav podjetij, ocene tveganja (vključno z oceno tveganja, povezanega z določeno lokacijo), finančna poročila, notranje poslovne načrte, mnenja strokovnjakov in druge študije, povezane z naložbenim projektom, ki se ocenjuje. Dokumenti, ki vsebujejo informacije o napovedih glede povpraševanja in stroškov ter o finančnih napovedih, dokumenti, ki so predloženi odboru za naložbe in podrobno opisujejo različne naložbene scenarije, ali dokumenti, ki so predloženi finančnim institucijam, lahko državam Efte pomagajo pri dokazovanju spodbujevalnega učinka.

| (69) | V zvezi s tem in zlasti pri scenariju 1 se lahko raven donosnosti vrednoti z uporabo metodologij, ki so ustaljene v zadevni industriji in lahko vključujejo metode za vrednotenje neto sedanje vrednosti projekta (35), notranje stopnje donosa (36) ali povprečnega donosa naložbenega kapitala. Donosnost projekta je treba primerjati z običajnimi stopnjami donosa podjetja pri drugih podobnih naloženih projektih. Če te stopnje niso na voljo, se donosnost projekta primerja s stroški kapitala celotnega podjetja ali stopnjami donosa, ki so običajne v zadevni industriji. |
| --- | --- |

(69)

V zvezi s tem in zlasti pri scenariju 1 se lahko raven donosnosti vrednoti z uporabo metodologij, ki so ustaljene v zadevni industriji in lahko vključujejo metode za vrednotenje neto sedanje vrednosti projekta (35), notranje stopnje donosa (36) ali povprečnega donosa naložbenega kapitala. Donosnost projekta je treba primerjati z običajnimi stopnjami donosa podjetja pri drugih podobnih naloženih projektih. Če te stopnje niso na voljo, se donosnost projekta primerja s stroški kapitala celotnega podjetja ali stopnjami donosa, ki so običajne v zadevni industriji.

| (70) | Če pomoč ne spremeni ravnanja upravičenca, tako da bi spodbudila (dodatne) naložbe na zadevnem območju, ni pozitivnega učinka za regijo. Pomoč se zato ne šteje za združljivo z notranjim trgom, kadar se zdi, da bi bila ista naložba izvedena v regiji tudi brez dodeljene pomoči. |
| --- | --- |

(70)

Če pomoč ne spremeni ravnanja upravičenca, tako da bi spodbudila (dodatne) naložbe na zadevnem območju, ni pozitivnega učinka za regijo. Pomoč se zato ne šteje za združljivo z notranjim trgom, kadar se zdi, da bi bila ista naložba izvedena v regiji tudi brez dodeljene pomoči.

3.5.3   Sheme pomoči za tekoče poslovanje

| (71) | Pri shemah pomoči za tekoče poslovanje se bo štelo, da je spodbujevalni učinek prisoten, če je verjetno, da bi se ob odsotnosti pomoči raven gospodarske dejavnosti na zadevnem območju ali v zadevni regiji znatno znižala zaradi težav, ki naj bi jih odpravljala pomoč. |
| --- | --- |

(71)

Pri shemah pomoči za tekoče poslovanje se bo štelo, da je spodbujevalni učinek prisoten, če je verjetno, da bi se ob odsotnosti pomoči raven gospodarske dejavnosti na zadevnem območju ali v zadevni regiji znatno znižala zaradi težav, ki naj bi jih odpravljala pomoč.

| (72) | Nadzorni organ bo zato štel, da pomoč spodbuja dodatno gospodarsko dejavnost na zadevnem območju ali v zadevni regiji, če država Efte dokaže obstoj in velik obseg teh težav na zadevnem območju ali v zadevni regiji (glej odstavka 42 in 43). |
| --- | --- |

(72)

Nadzorni organ bo zato štel, da pomoč spodbuja dodatno gospodarsko dejavnost na zadevnem območju ali v zadevni regiji, če država Efte dokaže obstoj in velik obseg teh težav na zadevnem območju ali v zadevni regiji (glej odstavka 42 in 43).

3.6   SORAZMERNOST ZNESKA POMOČI (POMOČ, OMEJENA NA NAJMANJŠO POTREBNO)

| (73) | Znesek regionalne pomoči mora biti načeloma omejen na najmanjši znesek, potreben za spodbuditev dodatnih naložb ali dejavnosti na zadevnem območju. |
| --- | --- |

(73)

Znesek regionalne pomoči mora biti načeloma omejen na najmanjši znesek, potreben za spodbuditev dodatnih naložb ali dejavnosti na zadevnem območju.

| (74) | Praviloma se bo priglašena individualna pomoč štela za omejeno na najmanjšo potrebno, če znesek pomoči ustreza neto dodatnim stroškom izvajanja naložbe na zadevnem območju glede na hipotetični scenarij ob odsotnosti pomoči. Podobno morajo v primeru pomoči za naložbe, ki se dodeli velikim podjetjem v okviru priglašene sheme, države Efte zagotoviti, da je znesek pomoči omejen na najmanjšega potrebnega, kar se določi na podlagi „pristopa neto dodatnih stroškov“. |
| --- | --- |

(74)

Praviloma se bo priglašena individualna pomoč štela za omejeno na najmanjšo potrebno, če znesek pomoči ustreza neto dodatnim stroškom izvajanja naložbe na zadevnem območju glede na hipotetični scenarij ob odsotnosti pomoči. Podobno morajo v primeru pomoči za naložbe, ki se dodeli velikim podjetjem v okviru priglašene sheme, države Efte zagotoviti, da je znesek pomoči omejen na najmanjšega potrebnega, kar se določi na podlagi „pristopa neto dodatnih stroškov“.

| (75) | Pri scenariju 1 (odločitev o naložbi) znesek pomoči zato ne bi smel presegati najnižjega zneska, ki je potreben za zadostno donosnost projekta, npr. za povečanje njegove notranje stopnje donosa nad običajne stopnje donosa zadevnega podjetja pri drugih podobnih naložbenih projektih oziroma, če je na voljo, povečanje njegove notranje stopnje donosa, tako da je ta višja od stroškov kapitala celotnega podjetja ali donosov, ki so običajni za zadevno industrijo. |
| --- | --- |

(75)

Pri scenariju 1 (odločitev o naložbi) znesek pomoči zato ne bi smel presegati najnižjega zneska, ki je potreben za zadostno donosnost projekta, npr. za povečanje njegove notranje stopnje donosa nad običajne stopnje donosa zadevnega podjetja pri drugih podobnih naložbenih projektih oziroma, če je na voljo, povečanje njegove notranje stopnje donosa, tako da je ta višja od stroškov kapitala celotnega podjetja ali donosov, ki so običajni za zadevno industrijo.

| (76) | Pri scenariju 2 (odločitev o lokaciji) znesek pomoči ne bi smel presegati razlike med neto sedanjo vrednostjo naložbe na ciljnem območju in neto sedanjo vrednostjo na alternativni lokaciji. Vse zadevne stroške in koristi je treba upoštevati, vključno na primer z upravnimi stroški, stroški prevoza, stroški usposabljanja, ki jih ne krije pomoč za usposabljanje, in tudi razlikami v plačah. Vendar se v primeru, da je alternativna lokacija v EGP, subvencije, dodeljene na tej drugi lokaciji, ne upoštevajo. |
| --- | --- |

(76)

Pri scenariju 2 (odločitev o lokaciji) znesek pomoči ne bi smel presegati razlike med neto sedanjo vrednostjo naložbe na ciljnem območju in neto sedanjo vrednostjo na alternativni lokaciji. Vse zadevne stroške in koristi je treba upoštevati, vključno na primer z upravnimi stroški, stroški prevoza, stroški usposabljanja, ki jih ne krije pomoč za usposabljanje, in tudi razlikami v plačah. Vendar se v primeru, da je alternativna lokacija v EGP, subvencije, dodeljene na tej drugi lokaciji, ne upoštevajo.

| (77) | Da se zagotovijo predvidljivost in enaki konkurenčni pogoji, Nadzorni organ za pomoč za naložbe uporablja tudi največje intenzivnosti pomoči (37). Te največje intenzivnosti pomoči imajo dvojni namen. |
| --- | --- |

(77)

Da se zagotovijo predvidljivost in enaki konkurenčni pogoji, Nadzorni organ za pomoč za naložbe uporablja tudi največje intenzivnosti pomoči (37). Te največje intenzivnosti pomoči imajo dvojni namen.

| (78) | Prvič, pri priglašenih shemah se te največje intenzivnosti pomoči uporabljajo kot varni pristani za MSP: dokler je intenzivnost pomoči pod največjo dovoljeno mejo, se merilo „pomoč, omejena na najmanjšo potrebno,“ šteje za izpolnjeno. |
| --- | --- |

(78)

Prvič, pri priglašenih shemah se te največje intenzivnosti pomoči uporabljajo kot varni pristani za MSP: dokler je intenzivnost pomoči pod največjo dovoljeno mejo, se merilo „pomoč, omejena na najmanjšo potrebno,“ šteje za izpolnjeno.

| (79) | Drugič, v vseh drugih primerih se največje intenzivnosti pomoči uporabljajo kot zgornja meja za pristop „neto dodatnih stroškov“, opisan v odstavkih 75 in 76. |
| --- | --- |

(79)

Drugič, v vseh drugih primerih se največje intenzivnosti pomoči uporabljajo kot zgornja meja za pristop „neto dodatnih stroškov“, opisan v odstavkih 75 in 76.

| (80) | Največje intenzivnosti pomoči se spreminjajo glede na tri merila:






  (a) | socialno-ekonomski položaj zadevnega območja kot približek za obseg potreb območja po nadaljnjem razvoju ter po možnosti obseg omejitev pri privabljanju in ohranjanju gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

(80)

Največje intenzivnosti pomoči se spreminjajo glede na tri merila:

(a)

socialno-ekonomski položaj zadevnega območja kot približek za obseg potreb območja po nadaljnjem razvoju ter po možnosti obseg omejitev pri privabljanju in ohranjanju gospodarske dejavnosti;

| (b) | velikost upravičenca kot približek za posebne težave pri financiranju ali izvedbi projekta na tem območju, in |
| --- | --- |

(b)

velikost upravičenca kot približek za posebne težave pri financiranju ali izvedbi projekta na tem območju, in

| (c) | obseg naložbenega projekta kot kazalnik pričakovane ravni izkrivljanja konkurence in trgovine. |
| --- | --- |

(c)

obseg naložbenega projekta kot kazalnik pričakovane ravni izkrivljanja konkurence in trgovine.

| (81) | Skladno s tem je dovoljena intenzivnost pomoči (ter morebitno večje posledično izkrivljanje konkurence in trgovine) tem večja, kolikor manjša je razvitost ciljne regije in če je upravičenec do pomoči MSP. |
| --- | --- |

(81)

Skladno s tem je dovoljena intenzivnost pomoči (ter morebitno večje posledično izkrivljanje konkurence in trgovine) tem večja, kolikor manjša je razvitost ciljne regije in če je upravičenec do pomoči MSP.

| (82) | Zaradi pričakovanega večjega izkrivljanja konkurence in trgovine se mora največja intenzivnost pomoči za velike naložbene projekte zmanjšati z uporabo mehanizma iz odstavka (20)(c). |
| --- | --- |

(82)

Zaradi pričakovanega večjega izkrivljanja konkurence in trgovine se mora največja intenzivnost pomoči za velike naložbene projekte zmanjšati z uporabo mehanizma iz odstavka (20)(c).

3.6.1   Sheme pomoči za naložbe

| (83) | Pri pomoči MSP se lahko uporabijo povečane največje intenzivnosti pomoči, opisane v oddelku 5.4. Vendar se v primeru, da je naložba povezana z velikim naložbenim projektom, te povečane intenzivnosti ne smejo uporabljati za MSP. |
| --- | --- |

(83)

Pri pomoči MSP se lahko uporabijo povečane največje intenzivnosti pomoči, opisane v oddelku 5.4. Vendar se v primeru, da je naložba povezana z velikim naložbenim projektom, te povečane intenzivnosti ne smejo uporabljati za MSP.

| (84) | Pri pomoči velikim podjetjem mora država Efte zagotoviti, da znesek pomoči ustreza neto dodatnim stroškom izvajanja naložb na zadevnem območju glede na hipotetični scenarij brez pomoči. Uporabiti se mora metoda, pojasnjena v odstavkih 75 in 76, skupaj z največjimi intenzivnostmi pomoči kot zgornjo mejo. |
| --- | --- |

(84)

Pri pomoči velikim podjetjem mora država Efte zagotoviti, da znesek pomoči ustreza neto dodatnim stroškom izvajanja naložb na zadevnem območju glede na hipotetični scenarij brez pomoči. Uporabiti se mora metoda, pojasnjena v odstavkih 75 in 76, skupaj z največjimi intenzivnostmi pomoči kot zgornjo mejo.

| (85) | Pri pomoči za velike naložbene projekte je treba zagotoviti, da pomoč ne presega zmanjšane intenzivnosti. Če se upravičencu pomoč dodeli za naložbo, ki se obravnava kot del enotnega naložbenega projekta, se mora pomoč zmanjšati za upravičene stroške, ki presegajo 50 milijonov EUR (38). |
| --- | --- |

(85)

Pri pomoči za velike naložbene projekte je treba zagotoviti, da pomoč ne presega zmanjšane intenzivnosti. Če se upravičencu pomoč dodeli za naložbo, ki se obravnava kot del enotnega naložbenega projekta, se mora pomoč zmanjšati za upravičene stroške, ki presegajo 50 milijonov EUR (38).

| (86) | Največjo intenzivnost pomoči in znesek pomoči za posamezen projekt mora organ, ki dodeljuje pomoč, izračunati ob dodelitvi pomoči. Intenzivnost pomoči je treba izračunati na podlagi bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev glede na skupne upravičene stroške naložbe ali glede na upravičene stroške plač, ki jih prijavi upravičenec do pomoči, ko zanjo zaprosi. |
| --- | --- |

(86)

Največjo intenzivnost pomoči in znesek pomoči za posamezen projekt mora organ, ki dodeljuje pomoč, izračunati ob dodelitvi pomoči. Intenzivnost pomoči je treba izračunati na podlagi bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev glede na skupne upravičene stroške naložbe ali glede na upravičene stroške plač, ki jih prijavi upravičenec do pomoči, ko zanjo zaprosi.

| (87) | Če je pomoč za naložbe, izračunana na podlagi naložbenih stroškov, združena z regionalno pomočjo za naložbe, izračunano na podlagi stroškov plač, celotna pomoč ne sme presegati največjega zneska pomoči po katerem koli od izračunov do največje dovoljene intenzivnosti pomoči za zadevno območje. |
| --- | --- |

(87)

Če je pomoč za naložbe, izračunana na podlagi naložbenih stroškov, združena z regionalno pomočjo za naložbe, izračunano na podlagi stroškov plač, celotna pomoč ne sme presegati največjega zneska pomoči po katerem koli od izračunov do največje dovoljene intenzivnosti pomoči za zadevno območje.

| (88) | Pomoč za naložbe se lahko dodeli hkrati na podlagi več shem regionalne pomoči ali skupaj z ad hoc pomočjo, če skupni znesek pomoči iz vseh virov ne presega največje dovoljene intenzivnosti pomoči za posamezen projekt, ki ga mora vnaprej izračunati prvi organ, ki dodeljuje pomoč. |
| --- | --- |

(88)

Pomoč za naložbe se lahko dodeli hkrati na podlagi več shem regionalne pomoči ali skupaj z ad hoc pomočjo, če skupni znesek pomoči iz vseh virov ne presega največje dovoljene intenzivnosti pomoči za posamezen projekt, ki ga mora vnaprej izračunati prvi organ, ki dodeljuje pomoč.

| (89) | Pri začetni naložbi, povezani s projekti evropskega teritorialnega sodelovanja, ki izpolnjujejo merila uredbe o posebnih določbah za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (39), se bo intenzivnost pomoči, ki se uporablja za območje, na katerem se izvaja začetna naložba, uporabljala za vse upravičence, ki sodelujejo v projektu. Če se začetna naložba izvaja na dveh ali več območjih, ki prejmejo pomoč, bo največja intenzivnost pomoči za začetno naložbo tista intenzivnost, ki se uporablja na območju, ki prejme pomoč in na katerem nastane največji del upravičenih stroškov. Začetne naložbe, ki jih izvajajo velika podjetja na območjih „c“, so lahko upravičene do regionalne pomoči v okviru projektov evropskega teritorialnega sodelovanja le, če so to začetne naložbe za potrebe novih dejavnosti ali novih izdelkov. |
| --- | --- |

(89)

Pri začetni naložbi, povezani s projekti evropskega teritorialnega sodelovanja, ki izpolnjujejo merila uredbe o posebnih določbah za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (39), se bo intenzivnost pomoči, ki se uporablja za območje, na katerem se izvaja začetna naložba, uporabljala za vse upravičence, ki sodelujejo v projektu. Če se začetna naložba izvaja na dveh ali več območjih, ki prejmejo pomoč, bo največja intenzivnost pomoči za začetno naložbo tista intenzivnost, ki se uporablja na območju, ki prejme pomoč in na katerem nastane največji del upravičenih stroškov. Začetne naložbe, ki jih izvajajo velika podjetja na območjih „c“, so lahko upravičene do regionalne pomoči v okviru projektov evropskega teritorialnega sodelovanja le, če so to začetne naložbe za potrebe novih dejavnosti ali novih izdelkov.

3.6.1.1   Upravičeni stroški, izračunani na podlagi naložbenih stroškov

| (90) | Pridobljena sredstva morajo biti nova, razen v primeru MSP ali pridobitve poslovne enote (40). |
| --- | --- |

(90)

Pridobljena sredstva morajo biti nova, razen v primeru MSP ali pridobitve poslovne enote (40).

| (91) | Za MSP se do 50 % stroškov pripravljalnih študij ali stroškov svetovanja, povezanih z naložbo, prav tako lahko šteje za upravičene stroške. |
| --- | --- |

(91)

Za MSP se do 50 % stroškov pripravljalnih študij ali stroškov svetovanja, povezanih z naložbo, prav tako lahko šteje za upravičene stroške.

| (92) | Pri pomoči, dodeljeni za bistveno spremembo v proizvodnem postopku, morajo upravičeni stroški presegati znesek amortizacije sredstev, povezanih z dejavnostjo, ki naj bi se modernizirala, v zadnjih treh poslovnih letih. |
| --- | --- |

(92)

Pri pomoči, dodeljeni za bistveno spremembo v proizvodnem postopku, morajo upravičeni stroški presegati znesek amortizacije sredstev, povezanih z dejavnostjo, ki naj bi se modernizirala, v zadnjih treh poslovnih letih.

| (93) | Pri pomoči, dodeljeni za diverzifikacijo obstoječe poslovne enote, morajo upravičeni stroški za vsaj 200 % presegati knjigovodsko vrednost sredstev, ki se ponovno uporabijo, kot je bilo evidentirano v poslovnem letu pred začetkom del. |
| --- | --- |

(93)

Pri pomoči, dodeljeni za diverzifikacijo obstoječe poslovne enote, morajo upravičeni stroški za vsaj 200 % presegati knjigovodsko vrednost sredstev, ki se ponovno uporabijo, kot je bilo evidentirano v poslovnem letu pred začetkom del.

| (94) | Stroški, povezani z zakupom opredmetenih sredstev, se lahko upoštevajo pod naslednjimi pogoji:






  (a) | pri zemljiščih in stavbah se mora za velika podjetja zakup nadaljevati vsaj pet let po pričakovanem datumu zaključka naložbe, za MSP pa tri leta; |
| --- | --- | --- |

(94)

Stroški, povezani z zakupom opredmetenih sredstev, se lahko upoštevajo pod naslednjimi pogoji:

(a)

pri zemljiščih in stavbah se mora za velika podjetja zakup nadaljevati vsaj pet let po pričakovanem datumu zaključka naložbe, za MSP pa tri leta;

| (b) | pri obratih ali strojih mora biti zakup opravljen v obliki finančnega zakupa in vsebovati obveznost upravičenca do pomoči, da po izteku obdobja zakupa odkupi sredstvo. |
| --- | --- |

(b)

pri obratih ali strojih mora biti zakup opravljen v obliki finančnega zakupa in vsebovati obveznost upravičenca do pomoči, da po izteku obdobja zakupa odkupi sredstvo.

| (95) | V primeru prevzema poslovne enote se morajo upoštevati le stroški nakupa sredstev od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. Transakcija mora potekati po tržnih pogojih. Če je pomoč za pridobitev sredstev že bila dodeljena pred njihovim nakupom, bi bilo treba nabavno vrednost teh sredstev odšteti od upravičenih stroškov, povezanih s prevzemom poslovne enote. Če prevzem poslovne enote spremlja dodatna naložba, ki je upravičena do pomoči, je treba upravičene stroške te druge naložbe prišteti stroškom nakupa sredstev poslovne enote. |
| --- | --- |

(95)

V primeru prevzema poslovne enote se morajo upoštevati le stroški nakupa sredstev od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. Transakcija mora potekati po tržnih pogojih. Če je pomoč za pridobitev sredstev že bila dodeljena pred njihovim nakupom, bi bilo treba nabavno vrednost teh sredstev odšteti od upravičenih stroškov, povezanih s prevzemom poslovne enote. Če prevzem poslovne enote spremlja dodatna naložba, ki je upravičena do pomoči, je treba upravičene stroške te druge naložbe prišteti stroškom nakupa sredstev poslovne enote.

| (96) | Za velika podjetja so stroški neopredmetenih sredstev upravičeni le do mejne vrednosti v višini 50 % celotnih upravičenih naložbenih stroškov za projekt. Pri MSP se lahko upoštevajo vsi stroški, povezani z neopredmetenimi sredstvi. |
| --- | --- |

(96)

Za velika podjetja so stroški neopredmetenih sredstev upravičeni le do mejne vrednosti v višini 50 % celotnih upravičenih naložbenih stroškov za projekt. Pri MSP se lahko upoštevajo vsi stroški, povezani z neopredmetenimi sredstvi.

| (97) | Neopredmetena sredstva, ki so upravičena za izračun stroškov naložb, morajo ostati povezana z zadevnim območjem, ki prejme pomoč, in se ne smejo prenesti v druge regije. V ta namen morajo neopredmetena sredstva izpolnjevati naslednje pogoje:






  (a) | uporabljati jih je treba izključno v poslovni enoti, ki prejme pomoč; |
| --- | --- | --- |

(97)

Neopredmetena sredstva, ki so upravičena za izračun stroškov naložb, morajo ostati povezana z zadevnim območjem, ki prejme pomoč, in se ne smejo prenesti v druge regije. V ta namen morajo neopredmetena sredstva izpolnjevati naslednje pogoje:

(a)

uporabljati jih je treba izključno v poslovni enoti, ki prejme pomoč;

| (b) | biti morajo taka, da se lahko amortizirajo; |
| --- | --- |

(b)

biti morajo taka, da se lahko amortizirajo;

| (c) | kupiti se morajo po tržnih pogojih od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. |
| --- | --- |

(c)

kupiti se morajo po tržnih pogojih od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem.

| (98) | Neopredmetena sredstva je treba vključiti v sredstva podjetja, ki prejme pomoč, in morajo s projektom, za katerega je dodeljena pomoč, ostati povezana najmanj pet let (tri leta za MSP). |
| --- | --- |

(98)

Neopredmetena sredstva je treba vključiti v sredstva podjetja, ki prejme pomoč, in morajo s projektom, za katerega je dodeljena pomoč, ostati povezana najmanj pet let (tri leta za MSP).

3.6.1.2   Upravičeni stroški, izračunani na podlagi stroškov plač

| (99) | Regionalna pomoč se lahko izračuna tudi na podlagi pričakovanih stroškov plač, ki so posledica ustvarjanja delovnih mest zaradi začetne naložbe. Pomoč lahko nadomesti le stroške plače novozaposlenega delavca, izračunane za obdobje dveh let, posledična intenzivnost pa ne sme presegati intenzivnosti pomoči, ki se uporablja na zadevnem območju. |
| --- | --- |

(99)

Regionalna pomoč se lahko izračuna tudi na podlagi pričakovanih stroškov plač, ki so posledica ustvarjanja delovnih mest zaradi začetne naložbe. Pomoč lahko nadomesti le stroške plače novozaposlenega delavca, izračunane za obdobje dveh let, posledična intenzivnost pa ne sme presegati intenzivnosti pomoči, ki se uporablja na zadevnem območju.

3.6.2   Priglašena individualna pomoč za naložbe

| (100) | Pri scenariju 1 (odločitev o naložbi) bo Nadzorni organ z uporabo metode iz odstavka 75 preveril, ali znesek pomoči presega najnižji znesek, ki je potreben za zadostno donosnost projekta. |
| --- | --- |

(100)

Pri scenariju 1 (odločitev o naložbi) bo Nadzorni organ z uporabo metode iz odstavka 75 preveril, ali znesek pomoči presega najnižji znesek, ki je potreben za zadostno donosnost projekta.

| (101) | Pri scenariju 2 (odločitev o lokaciji) bo Nadzorni organ za spodbujanje odločitev glede lokacije z uporabo metode iz odstavka 76 primerjal neto sedanjo vrednost naložbe za ciljno območje z neto sedanjo vrednostjo naložbe na alternativni lokaciji. |
| --- | --- |

(101)

Pri scenariju 2 (odločitev o lokaciji) bo Nadzorni organ za spodbujanje odločitev glede lokacije z uporabo metode iz odstavka 76 primerjal neto sedanjo vrednost naložbe za ciljno območje z neto sedanjo vrednostjo naložbe na alternativni lokaciji.

| (102) | Izračuni, ki se uporabljajo za analizo spodbujevalnega učinka, se lahko uporabljajo tudi pri ocenjevanju, ali je pomoč sorazmerna. Država Efte mora dokazati sorazmernost na podlagi dokumentacije, kot je dokumentacija iz odstavka 68. |
| --- | --- |

(102)

Izračuni, ki se uporabljajo za analizo spodbujevalnega učinka, se lahko uporabljajo tudi pri ocenjevanju, ali je pomoč sorazmerna. Država Efte mora dokazati sorazmernost na podlagi dokumentacije, kot je dokumentacija iz odstavka 68.

| (103) | Intenzivnost pomoči ne sme presegati dovoljene prilagojene intenzivnosti pomoči. |
| --- | --- |

(103)

Intenzivnost pomoči ne sme presegati dovoljene prilagojene intenzivnosti pomoči.

3.6.3   Sheme pomoči za tekoče poslovanje

| (104) | Država Efte mora dokazati, da je pomoč sorazmerna glede na težave, ki naj bi jih odpravljala. |
| --- | --- |

(104)

Država Efte mora dokazati, da je pomoč sorazmerna glede na težave, ki naj bi jih odpravljala.

| (105) | Izpolnjeni morajo biti zlasti naslednji pogoji:






  (a) | pomoč mora biti določena glede na predhodno določen niz upravičenih stroškov, ki jih je v celoti mogoče pripisati težavam, ki naj bi jih pomoč odpravljala, kar dokaže država Efte; |
| --- | --- | --- |

(105)

Izpolnjeni morajo biti zlasti naslednji pogoji:

(a)

pomoč mora biti določena glede na predhodno določen niz upravičenih stroškov, ki jih je v celoti mogoče pripisati težavam, ki naj bi jih pomoč odpravljala, kar dokaže država Efte;

| (b) | pomoč mora biti omejena na določen delež tega predhodno določenega niza upravičenih stroškov in ne sme presegati teh stroškov; |
| --- | --- |

(b)

pomoč mora biti omejena na določen delež tega predhodno določenega niza upravičenih stroškov in ne sme presegati teh stroškov;

| (c) | znesek pomoči na upravičenca mora biti sorazmeren z obsegom težav, s katerimi se dejansko srečuje posamezni upravičenec. |
| --- | --- |

(c)

znesek pomoči na upravičenca mora biti sorazmeren z obsegom težav, s katerimi se dejansko srečuje posamezni upravičenec.

3.7   IZOGIBANJE NEPRIMERNIM NEGATIVNIM UČINKOM NA KONKURENCO IN TRGOVINO

| (106) | Da je pomoč združljiva, morajo biti negativni učinki ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami Efte omejeni, odtehtati pa jih morajo pozitivni učinki v smislu prispevka k cilju skupnega interesa. Opredelijo se lahko nekateri primeri, v katerih negativni učinki očitno presegajo pozitivne, kar pomeni, da pomoč ne more veljati za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(106)

Da je pomoč združljiva, morajo biti negativni učinki ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami Efte omejeni, odtehtati pa jih morajo pozitivni učinki v smislu prispevka k cilju skupnega interesa. Opredelijo se lahko nekateri primeri, v katerih negativni učinki očitno presegajo pozitivne, kar pomeni, da pomoč ne more veljati za združljivo z notranjim trgom.

3.7.1   Splošni premisleki

| (107) | Regionalna pomoč lahko povzroči dve glavni vrsti morebitnega izkrivljanja konkurence in trgovine. Gre za izkrivljanje proizvodnega trga in učinke na lokacijo. Obe vrsti lahko povzročita neučinkovitosti pri alokaciji (ki ovirajo gospodarsko uspešnost notranjega trga) in težave v zvezi z distribucijo (distribucija gospodarskih dejavnosti po regijah). |
| --- | --- |

(107)

Regionalna pomoč lahko povzroči dve glavni vrsti morebitnega izkrivljanja konkurence in trgovine. Gre za izkrivljanje proizvodnega trga in učinke na lokacijo. Obe vrsti lahko povzročita neučinkovitosti pri alokaciji (ki ovirajo gospodarsko uspešnost notranjega trga) in težave v zvezi z distribucijo (distribucija gospodarskih dejavnosti po regijah).

| (108) | Eden od morebitnih škodljivih učinkov državne pomoči je, da tržnemu mehanizmu onemogoča doseganje učinkovitih rezultatov z nagrajevanjem najbolj učinkovitih proizvajalcev in pritiskanjem na najmanj učinkovite, da se izboljšajo, prestrukturirajo ali izstopijo s trga. Zlasti obsežna širitev zmogljivosti zaradi državne pomoči na slabo delujočem trgu lahko neupravičeno izkrivlja konkurenco, ker lahko nastanek ali ohranjanje prekomerne zmogljivosti povzroči omejevanje stopnje dobička in zmanjšanje naložb konkurentov ali celo njihov izstop s trga. To lahko povzroči razmere, v katerih so konkurenti, ki bi sicer lahko ostali na trgu, prisiljeni zapustiti trg. Prav tako lahko podjetjem prepreči vstop na trg ali širitev na trgu, konkurente pa vedno manj spodbuja k inovacijam. Posledica tega so neučinkovite tržne strukture, ki dolgoročno škodijo tudi potrošnikom. Poleg tega lahko zaradi razpoložljivost pomoči pri morebitnih upravičencih nastopi pasivnost ali nagnjenost k tveganemu obnašanju. Dolgoročni vpliv na splošno uspešnost sektorja je najverjetneje negativen. |
| --- | --- |

(108)

Eden od morebitnih škodljivih učinkov državne pomoči je, da tržnemu mehanizmu onemogoča doseganje učinkovitih rezultatov z nagrajevanjem najbolj učinkovitih proizvajalcev in pritiskanjem na najmanj učinkovite, da se izboljšajo, prestrukturirajo ali izstopijo s trga. Zlasti obsežna širitev zmogljivosti zaradi državne pomoči na slabo delujočem trgu lahko neupravičeno izkrivlja konkurenco, ker lahko nastanek ali ohranjanje prekomerne zmogljivosti povzroči omejevanje stopnje dobička in zmanjšanje naložb konkurentov ali celo njihov izstop s trga. To lahko povzroči razmere, v katerih so konkurenti, ki bi sicer lahko ostali na trgu, prisiljeni zapustiti trg. Prav tako lahko podjetjem prepreči vstop na trg ali širitev na trgu, konkurente pa vedno manj spodbuja k inovacijam. Posledica tega so neučinkovite tržne strukture, ki dolgoročno škodijo tudi potrošnikom. Poleg tega lahko zaradi razpoložljivost pomoči pri morebitnih upravičencih nastopi pasivnost ali nagnjenost k tveganemu obnašanju. Dolgoročni vpliv na splošno uspešnost sektorja je najverjetneje negativen.

| (109) | Pomoč ima lahko tudi izkrivljajoče učinke v smislu povečanja ali ohranjanja velike tržne moči na strani upravičenca. Tudi kadar pomoč velike tržne moči ne krepi neposredno, jo lahko krepi posredno, z odvračanjem obstoječih konkurentov od širitve, spodbujanjem njihovega izstopa s trga ali odvračanjem vstopa novih konkurentov na trg. |
| --- | --- |

(109)

Pomoč ima lahko tudi izkrivljajoče učinke v smislu povečanja ali ohranjanja velike tržne moči na strani upravičenca. Tudi kadar pomoč velike tržne moči ne krepi neposredno, jo lahko krepi posredno, z odvračanjem obstoječih konkurentov od širitve, spodbujanjem njihovega izstopa s trga ali odvračanjem vstopa novih konkurentov na trg.

| (110) | Poleg izkrivljanja proizvodnih trgov regionalna pomoč po svoji naravi vpliva tudi na lokacijo gospodarske dejavnosti. Kadar eno območje privablja naložbe zaradi pomoči, drugo območje to priložnost izgublja. Ti negativni učinki se lahko na območjih, na katere pomoč vpliva negativno, izražajo v obliki izgube gospodarske dejavnosti in izgube delovnih mest, tudi na ravni podizvajalcev. Kažejo se lahko tudi kot izguba pozitivnih zunanjih učinkov (na primer učinka grozdov, prelivanja znanja, izobraževanja in usposabljanja itd.). |
| --- | --- |

(110)

Poleg izkrivljanja proizvodnih trgov regionalna pomoč po svoji naravi vpliva tudi na lokacijo gospodarske dejavnosti. Kadar eno območje privablja naložbe zaradi pomoči, drugo območje to priložnost izgublja. Ti negativni učinki se lahko na območjih, na katere pomoč vpliva negativno, izražajo v obliki izgube gospodarske dejavnosti in izgube delovnih mest, tudi na ravni podizvajalcev. Kažejo se lahko tudi kot izguba pozitivnih zunanjih učinkov (na primer učinka grozdov, prelivanja znanja, izobraževanja in usposabljanja itd.).

| (111) | Geografska specifičnost ločuje regionalno pomoč od drugih oblik horizontalne pomoči. Posebna značilnost regionalne pomoči je, da je namenjena vplivanju na izbiro vlagateljev glede lokacije naložbenih projektov. Ko regionalna pomoč izravnava dodatne stroške, nastale zaradi regionalnih omejitev, in podpira dodatne naložbe v območja, ki prejmejo pomoč, ne da bi jih privabljala z drugih takih območij, tako prispeva k razvoju regije in tudi h koheziji, s čimer koristi celotnemu EGP. Morebitni negativni učinki regionalne pomoči v zvezi z lokacijo so bili že deloma omejeni s kartami regionalne pomoči, ki ob upoštevanju ciljev enakosti in kohezijske politike izčrpno opredeljujejo območja, na katerih se lahko dodeli regionalna pomoč, in največje dovoljene intenzivnosti pomoči. Vendar je razumevanje, kaj bi se zgodilo ob odsotnosti pomoči, še vedno pomembno za oceno dejanskega učinka pomoči v okviru kohezijskega cilja. |
| --- | --- |

(111)

Geografska specifičnost ločuje regionalno pomoč od drugih oblik horizontalne pomoči. Posebna značilnost regionalne pomoči je, da je namenjena vplivanju na izbiro vlagateljev glede lokacije naložbenih projektov. Ko regionalna pomoč izravnava dodatne stroške, nastale zaradi regionalnih omejitev, in podpira dodatne naložbe v območja, ki prejmejo pomoč, ne da bi jih privabljala z drugih takih območij, tako prispeva k razvoju regije in tudi h koheziji, s čimer koristi celotnemu EGP. Morebitni negativni učinki regionalne pomoči v zvezi z lokacijo so bili že deloma omejeni s kartami regionalne pomoči, ki ob upoštevanju ciljev enakosti in kohezijske politike izčrpno opredeljujejo območja, na katerih se lahko dodeli regionalna pomoč, in največje dovoljene intenzivnosti pomoči. Vendar je razumevanje, kaj bi se zgodilo ob odsotnosti pomoči, še vedno pomembno za oceno dejanskega učinka pomoči v okviru kohezijskega cilja.

3.7.2   Očitni negativni učinki

| (112) | Nadzorni organ opredeli vrsto primerov, v katerih negativni učinki pomoči očitno presegajo pozitivne, tako da pomoč ne more veljati za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(112)

Nadzorni organ opredeli vrsto primerov, v katerih negativni učinki pomoči očitno presegajo pozitivne, tako da pomoč ne more veljati za združljivo z notranjim trgom.

| (113) | Nato določi največje intenzivnosti pomoči. Te pomenijo osnovno zahtevo za združljivost, katere cilj je preprečiti uporabo državne pomoči za projekte, pri katerih razmerje med zneskom pomoči in upravičenimi stroški velja za zelo visoko ter je zanj še posebej verjetno, da bo izkrivljajoče. Na splošno velja, da večji, kot so verjetni pozitivni učinki projekta, ki prejme pomoč, in večja, kot je verjetna potreba po pomoči, večja bo zgornja meja intenzivnosti pomoči. |
| --- | --- |

(113)

Nato določi največje intenzivnosti pomoči. Te pomenijo osnovno zahtevo za združljivost, katere cilj je preprečiti uporabo državne pomoči za projekte, pri katerih razmerje med zneskom pomoči in upravičenimi stroški velja za zelo visoko ter je zanj še posebej verjetno, da bo izkrivljajoče. Na splošno velja, da večji, kot so verjetni pozitivni učinki projekta, ki prejme pomoč, in večja, kot je verjetna potreba po pomoči, večja bo zgornja meja intenzivnosti pomoči.

| (114) | Če v primerih po scenariju 1 (odločitev o naložbi) projekt ustvari zmogljivost na trgu, ki je strukturno v absolutnem upadu, Nadzorni organ to zmogljivost obravnava kot negativen učinek, ki ga verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek. |
| --- | --- |

(114)

Če v primerih po scenariju 1 (odločitev o naložbi) projekt ustvari zmogljivost na trgu, ki je strukturno v absolutnem upadu, Nadzorni organ to zmogljivost obravnava kot negativen učinek, ki ga verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek.

| (115) | V primerih po scenariju 2 (odločitev o lokaciji), ko bi bila ob odsotnosti pomoči naložba izvedena v regiji z višjo ali enako intenzivnostjo regionalne pomoči kot v ciljni regiji, bo to pomenilo negativen učinek, ki ga verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek, ker je v nasprotju s samo logiko regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(115)

V primerih po scenariju 2 (odločitev o lokaciji), ko bi bila ob odsotnosti pomoči naložba izvedena v regiji z višjo ali enako intenzivnostjo regionalne pomoči kot v ciljni regiji, bo to pomenilo negativen učinek, ki ga verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek, ker je v nasprotju s samo logiko regionalne pomoči.

| (116) | Če upravičenec preneha opravljati enako ali podobno dejavnost na drugem območju v EGP in jo preseli na ciljno območje ter če obstaja vzročna povezava med pomočjo in selitvijo, bo to pomenilo negativen učinek, ki ga verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek. |
| --- | --- |

(116)

Če upravičenec preneha opravljati enako ali podobno dejavnost na drugem območju v EGP in jo preseli na ciljno območje ter če obstaja vzročna povezava med pomočjo in selitvijo, bo to pomenilo negativen učinek, ki ga verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek.

| (117) | Pri ocenjevanju priglašenih ukrepov bo Nadzorni organ zahteval vse informacije, ki so potrebne za proučitev, ali bi državna pomoč povzročila izgubo znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah v EGP. |
| --- | --- |

(117)

Pri ocenjevanju priglašenih ukrepov bo Nadzorni organ zahteval vse informacije, ki so potrebne za proučitev, ali bi državna pomoč povzročila izgubo znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah v EGP.

3.7.3   Sheme pomoči za naložbe

| (118) | Sheme pomoči za naložbe ne smejo povzročiti znatnega izkrivljanja konkurence in trgovine. Zlasti velja, da tudi v primeru, ko se izkrivljanje lahko šteje za omejeno na ravni posamezne pomoči (če so izpolnjeni vsi pogoji za pomoč za naložbe), sheme kumulativno vseeno lahko povzročijo visoko raven izkrivljanja. Takšna izkrivljanja lahko zadevajo trge končnih izdelkov z ustvarjanjem ali poslabšanjem težav s presežnimi zmogljivostmi ali z ustvarjanjem, povečanjem ali ohranjanjem velike tržne moči nekaterih prejemnikov na način, ki negativno vpliva na dinamične spodbude. Pomoč, ki je na voljo v okviru shem, lahko povzroči tudi znatno zmanjšanje gospodarske dejavnosti na drugih območjih EGP. Pri shemi, osredotočeni na nekatere sektorje, je tveganje za taka izkrivljanja še bolj izrazito. |
| --- | --- |

(118)

Sheme pomoči za naložbe ne smejo povzročiti znatnega izkrivljanja konkurence in trgovine. Zlasti velja, da tudi v primeru, ko se izkrivljanje lahko šteje za omejeno na ravni posamezne pomoči (če so izpolnjeni vsi pogoji za pomoč za naložbe), sheme kumulativno vseeno lahko povzročijo visoko raven izkrivljanja. Takšna izkrivljanja lahko zadevajo trge končnih izdelkov z ustvarjanjem ali poslabšanjem težav s presežnimi zmogljivostmi ali z ustvarjanjem, povečanjem ali ohranjanjem velike tržne moči nekaterih prejemnikov na način, ki negativno vpliva na dinamične spodbude. Pomoč, ki je na voljo v okviru shem, lahko povzroči tudi znatno zmanjšanje gospodarske dejavnosti na drugih območjih EGP. Pri shemi, osredotočeni na nekatere sektorje, je tveganje za taka izkrivljanja še bolj izrazito.

| (119) | Zato mora država Efte dokazati, da bodo ti negativni učinki čim bolj omejeni, ob upoštevanju velikosti zadevnih projektov, posamičnih in skupnih zneskov pomoči, pričakovanih upravičencev, značilnosti ciljnih sektorjev itd. Da Nadzornemu organu omogoči oceno verjetnih negativnih učinkov, lahko država Efte predloži vse ocene učinka, ki jih ima na voljo, in naknadna vrednotenja podobnih predhodnih shem. |
| --- | --- |

(119)

Zato mora država Efte dokazati, da bodo ti negativni učinki čim bolj omejeni, ob upoštevanju velikosti zadevnih projektov, posamičnih in skupnih zneskov pomoči, pričakovanih upravičencev, značilnosti ciljnih sektorjev itd. Da Nadzornemu organu omogoči oceno verjetnih negativnih učinkov, lahko država Efte predloži vse ocene učinka, ki jih ima na voljo, in naknadna vrednotenja podobnih predhodnih shem.

| (120) | Pri dodelitvi pomoči v okviru sheme posameznim projektom, mora organ, ki dodeljuje pomoč, preveriti in potrditi, da pomoč ne povzroča očitnih negativnih učinkov, opisanih v odstavku 115. To preverjanje lahko temelji na informacijah, prejetih od upravičenca, ko ta zaprosi za pomoč, in na izjavi na standardnem obrazcu zahtevka za pomoč, na katerem mora biti navedena alternativna lokacija v primeru odsotnosti pomoči. |
| --- | --- |

(120)

Pri dodelitvi pomoči v okviru sheme posameznim projektom, mora organ, ki dodeljuje pomoč, preveriti in potrditi, da pomoč ne povzroča očitnih negativnih učinkov, opisanih v odstavku 115. To preverjanje lahko temelji na informacijah, prejetih od upravičenca, ko ta zaprosi za pomoč, in na izjavi na standardnem obrazcu zahtevka za pomoč, na katerem mora biti navedena alternativna lokacija v primeru odsotnosti pomoči.

3.7.4   Priglašena individualna pomoč za naložbe

| (121) | Pri ocenjevanju negativnih učinkov priglašene pomoči Nadzorni organ razlikuje med dvema hipotetičnima scenarijema, opisanima v odstavkih 100 in 101 zgoraj. |
| --- | --- |

(121)

Pri ocenjevanju negativnih učinkov priglašene pomoči Nadzorni organ razlikuje med dvema hipotetičnima scenarijema, opisanima v odstavkih 100 in 101 zgoraj.

3.7.4.1   Scenarij 1 (odločitev o naložbi)

| (122) | Nadzorni organ v primerih po scenariju 1 posebno pozornost nameni negativnim učinkom, povezanim z izgradnjo presežne zmogljivosti v nazadujočih industrijah, preprečevanjem izstopa s trga in pojmom velike tržne moči. Ti negativni učinki so opisani v nadaljevanju v odstavkih 123 do 132, izravnati pa jih morajo pozitivni učinki pomoči. Če pa se ugotovi, da bi pomoč povzročila očitne negativne učinke, kot so opisani v odstavku 114, potem ne more veljati za združljivo z notranjim trgom, ker je verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek. |
| --- | --- |

(122)

Nadzorni organ v primerih po scenariju 1 posebno pozornost nameni negativnim učinkom, povezanim z izgradnjo presežne zmogljivosti v nazadujočih industrijah, preprečevanjem izstopa s trga in pojmom velike tržne moči. Ti negativni učinki so opisani v nadaljevanju v odstavkih 123 do 132, izravnati pa jih morajo pozitivni učinki pomoči. Če pa se ugotovi, da bi pomoč povzročila očitne negativne učinke, kot so opisani v odstavku 114, potem ne more veljati za združljivo z notranjim trgom, ker je verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek.

| (123) | Za opredelitev in oceno morebitnega izkrivljanja konkurence in trgovine bi morale države Efte predložiti dokaze, ki Nadzornemu organu omogočajo, da opredeli zadevne proizvodne trge (tj. izdelke, na katere vpliva sprememba ravnanja upravičenca do pomoči) ter prizadete konkurente in stranke/potrošnike. |
| --- | --- |

(123)

Za opredelitev in oceno morebitnega izkrivljanja konkurence in trgovine bi morale države Efte predložiti dokaze, ki Nadzornemu organu omogočajo, da opredeli zadevne proizvodne trge (tj. izdelke, na katere vpliva sprememba ravnanja upravičenca do pomoči) ter prizadete konkurente in stranke/potrošnike.

| (124) | Nadzorni organ bo za oceno teh morebitnih izkrivljanj uporabil različna merila, kot so struktura trga za zadevni izdelek, uspešnost trga (upadanje ali rast trga), postopek za izbiro upravičenca do pomoči, vstopne in izstopne ovire ter diferenciacija izdelkov. |
| --- | --- |

(124)

Nadzorni organ bo za oceno teh morebitnih izkrivljanj uporabil različna merila, kot so struktura trga za zadevni izdelek, uspešnost trga (upadanje ali rast trga), postopek za izbiro upravičenca do pomoči, vstopne in izstopne ovire ter diferenciacija izdelkov.

| (125) | Sistematično zanašanje podjetja na državno pomoč lahko kaže, da podjetje samo ni sposobno tekmovati s konkurenco ali da ima neupravičene prednosti v primerjavi s konkurenti. |
| --- | --- |

(125)

Sistematično zanašanje podjetja na državno pomoč lahko kaže, da podjetje samo ni sposobno tekmovati s konkurenco ali da ima neupravičene prednosti v primerjavi s konkurenti.

| (126) | Nadzorni organ razlikuje dva glavna vira morebitnih negativnih učinkov na proizvodne trge:






  (a) | primere znatnega povečanja zmogljivosti, ki povzroči ali poslabša obstoječe presežne zmogljivosti, zlasti na upadajočem trgu, in |
| --- | --- | --- |

(126)

Nadzorni organ razlikuje dva glavna vira morebitnih negativnih učinkov na proizvodne trge:

(a)

primere znatnega povečanja zmogljivosti, ki povzroči ali poslabša obstoječe presežne zmogljivosti, zlasti na upadajočem trgu, in

| (b) | primere, ko ima upravičenec do pomoči veliko tržno moč. |
| --- | --- |

(b)

primere, ko ima upravičenec do pomoči veliko tržno moč.

| (127) | Da bi Nadzorni organ ovrednotil, ali je s pomočjo mogoče vzpostaviti ali ohraniti neučinkovite tržne strukture, bo upošteval dodatno proizvodno zmogljivost, ustvarjeno s projektom, in delovanje trga. |
| --- | --- |

(127)

Da bi Nadzorni organ ovrednotil, ali je s pomočjo mogoče vzpostaviti ali ohraniti neučinkovite tržne strukture, bo upošteval dodatno proizvodno zmogljivost, ustvarjeno s projektom, in delovanje trga.

| (128) | Če zadevni trg raste, je običajno manj razlogov za skrb, da bo pomoč negativno vplivala na dinamične spodbude ali neupravičeno ovirala izstop s trga ali vstop nanj. |
| --- | --- |

(128)

Če zadevni trg raste, je običajno manj razlogov za skrb, da bo pomoč negativno vplivala na dinamične spodbude ali neupravičeno ovirala izstop s trga ali vstop nanj.

| (129) | Skrb je bolj utemeljena, če trgi upadajo. V zvezi s tem Nadzorni organ razlikuje med primeri, pri katerih dolgoročno gledano zadevni trg strukturno upada (tj. ima negativno stopnjo rasti), in primeri, pri katerih zadevni trg relativno upada (tj. ima pozitivno stopnjo rasti, vendar ne presega referenčne stopnje rasti). |
| --- | --- |

(129)

Skrb je bolj utemeljena, če trgi upadajo. V zvezi s tem Nadzorni organ razlikuje med primeri, pri katerih dolgoročno gledano zadevni trg strukturno upada (tj. ima negativno stopnjo rasti), in primeri, pri katerih zadevni trg relativno upada (tj. ima pozitivno stopnjo rasti, vendar ne presega referenčne stopnje rasti).

| (130) | Slabo delovanje trga se bo običajno merilo glede na bruto domači proizvod (v nadaljnjem besedilu: BDP) v EGP v zadnjih treh letih pred začetkom projekta (referenčna stopnja); določi se lahko tudi na podlagi predvidenih stopenj rasti v naslednjih treh do petih letih. Kazalniki lahko vključujejo predvideno prihodnjo rast zadevnega trga in posledične pričakovane stopnje izkoriščenosti zmogljivosti ter verjeten učinek večje zmogljivosti na konkurente prek njenih učinkov na cene in stopnje dobička. |
| --- | --- |

(130)

Slabo delovanje trga se bo običajno merilo glede na bruto domači proizvod (v nadaljnjem besedilu: BDP) v EGP v zadnjih treh letih pred začetkom projekta (referenčna stopnja); določi se lahko tudi na podlagi predvidenih stopenj rasti v naslednjih treh do petih letih. Kazalniki lahko vključujejo predvideno prihodnjo rast zadevnega trga in posledične pričakovane stopnje izkoriščenosti zmogljivosti ter verjeten učinek večje zmogljivosti na konkurente prek njenih učinkov na cene in stopnje dobička.

| (131) | V nekaterih primerih ocena rasti na proizvodnem trgu v EGP morda ni primerna za celovito oceno učinkov pomoči, zlasti če geografski trg zajema ves svet. V takih primerih bo Nadzorni organ obravnaval učinek pomoči na zadevne tržne strukture, zlasti možnost, da izrine proizvajalce iz EGP. |
| --- | --- |

(131)

V nekaterih primerih ocena rasti na proizvodnem trgu v EGP morda ni primerna za celovito oceno učinkov pomoči, zlasti če geografski trg zajema ves svet. V takih primerih bo Nadzorni organ obravnaval učinek pomoči na zadevne tržne strukture, zlasti možnost, da izrine proizvajalce iz EGP.

| (132) | Pri vrednotenju obstoja velike tržne moči bo Nadzorni organ upošteval položaj upravičenca v določenem časovnem obdobju pred prejetjem pomoči in pričakovani tržni položaj po dokončanju naložbe. Nadzorni organ bo upošteval tržne deleže upravičenca in njegovih konkurentov ter druge ustrezne dejavnike, na primer tržno strukturo, tako da bo obravnaval koncentracijo na trgu, morebitne ovire za vstop na trg (41), kupno moč (42) in ovire za širitev ali izstop s trga. |
| --- | --- |

(132)

Pri vrednotenju obstoja velike tržne moči bo Nadzorni organ upošteval položaj upravičenca v določenem časovnem obdobju pred prejetjem pomoči in pričakovani tržni položaj po dokončanju naložbe. Nadzorni organ bo upošteval tržne deleže upravičenca in njegovih konkurentov ter druge ustrezne dejavnike, na primer tržno strukturo, tako da bo obravnaval koncentracijo na trgu, morebitne ovire za vstop na trg (41), kupno moč (42) in ovire za širitev ali izstop s trga.

3.7.4.2   Scenarij 2 (odločitev o lokaciji)

| (133) | Če analiza hipotetičnega scenarija kaže, da bi brez pomoči naložbo opravili na drugi lokaciji (scenarij 2), ki pripada istemu geografskemu trgu glede zadevnega izdelka, in če je pomoč sorazmerna, bi bili mogoči izidi glede presežne zmogljivosti ali velike tržne moči načeloma enaki ne glede na pomoč. V takih primerih bodo pozitivni učinki pomoči verjetno večji od omejenih negativnih učinkov na konkurenco. Kadar pa je alternativna lokacija v EGP, Nadzorni organ zlasti zanimajo negativni učinki, povezani z alternativno lokacijo, in če pomoč povzroči očitne negativne učinke, opisane v odstavkih 115 in 116, se ne more šteti za združljivo z notranjim trgom, ker je verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek. |
| --- | --- |

(133)

Če analiza hipotetičnega scenarija kaže, da bi brez pomoči naložbo opravili na drugi lokaciji (scenarij 2), ki pripada istemu geografskemu trgu glede zadevnega izdelka, in če je pomoč sorazmerna, bi bili mogoči izidi glede presežne zmogljivosti ali velike tržne moči načeloma enaki ne glede na pomoč. V takih primerih bodo pozitivni učinki pomoči verjetno večji od omejenih negativnih učinkov na konkurenco. Kadar pa je alternativna lokacija v EGP, Nadzorni organ zlasti zanimajo negativni učinki, povezani z alternativno lokacijo, in če pomoč povzroči očitne negativne učinke, opisane v odstavkih 115 in 116, se ne more šteti za združljivo z notranjim trgom, ker je verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek.

3.7.5   Sheme pomoči za tekoče poslovanje

| (134) | Če je pomoč potrebna in sorazmerna za doseganje skupnega cilja iz pododdelka 3.2.3, se negativni učinki pomoči verjetno izravnajo s pozitivnimi učinki. Vendar v nekaterih primerih pomoč lahko povzroči spremembe strukture trga oziroma značilnosti sektorja ali industrije, kar bi lahko občutno izkrivljalo konkurenco z ovirami za vstop na trg ali izstop z njega, učinki nadomestitve ali preusmeritvijo trgovinskih tokov. V teh primerih opredeljenih negativnih učinkov verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek. |
| --- | --- |

(134)

Če je pomoč potrebna in sorazmerna za doseganje skupnega cilja iz pododdelka 3.2.3, se negativni učinki pomoči verjetno izravnajo s pozitivnimi učinki. Vendar v nekaterih primerih pomoč lahko povzroči spremembe strukture trga oziroma značilnosti sektorja ali industrije, kar bi lahko občutno izkrivljalo konkurenco z ovirami za vstop na trg ali izstop z njega, učinki nadomestitve ali preusmeritvijo trgovinskih tokov. V teh primerih opredeljenih negativnih učinkov verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek.

3.8   PREGLEDNOST

| (135) | Države Efte morajo na osrednjem spletnem mestu ali na enotnem spletnem mestu, ki pridobiva informacije z več spletnih mest (na primer regionalnih spletnih mest), objaviti vsaj naslednje informacije o priglašenih ukrepih državne pomoči: besedilo priglašene sheme pomoči in njenih izvedbenih določb, organ, ki dodeljuje pomoč, posamezne upravičence, znesek pomoči na upravičenca ter intenzivnost pomoči. Te zahteve veljajo za individualno pomoč, dodeljeno v okviru priglašenih shem, in za ad hoc pomoč. Te informacije se morajo po sprejetju sklepa o dodelitvi objaviti in hraniti najmanj 10 let ter morajo biti na voljo splošni javnosti brez omejitev (43). |
| --- | --- |

(135)

Države Efte morajo na osrednjem spletnem mestu ali na enotnem spletnem mestu, ki pridobiva informacije z več spletnih mest (na primer regionalnih spletnih mest), objaviti vsaj naslednje informacije o priglašenih ukrepih državne pomoči: besedilo priglašene sheme pomoči in njenih izvedbenih določb, organ, ki dodeljuje pomoč, posamezne upravičence, znesek pomoči na upravičenca ter intenzivnost pomoči. Te zahteve veljajo za individualno pomoč, dodeljeno v okviru priglašenih shem, in za ad hoc pomoč. Te informacije se morajo po sprejetju sklepa o dodelitvi objaviti in hraniti najmanj 10 let ter morajo biti na voljo splošni javnosti brez omejitev (43).

4.   VREDNOTENJE

| (136) | Da bi se dodatno zagotovila omejitev izkrivljanja konkurence in trgovine, lahko Nadzorni organ zahteva, da se za nekatere sheme uporablja časovna omejitev (običajno 4 leta ali manj) in se zanje opravi vrednotenje iz odstavka 27. |
| --- | --- |

(136)

Da bi se dodatno zagotovila omejitev izkrivljanja konkurence in trgovine, lahko Nadzorni organ zahteva, da se za nekatere sheme uporablja časovna omejitev (običajno 4 leta ali manj) in se zanje opravi vrednotenje iz odstavka 27.

| (137) | Vrednotenja se opravijo za sheme, pri katerih je lahko izkrivljanje še posebno veliko, na primer za sheme, ki lahko pomembno omejijo konkurenco, če se njihovo izvajanje ne pregleda pravočasno. |
| --- | --- |

(137)

Vrednotenja se opravijo za sheme, pri katerih je lahko izkrivljanje še posebno veliko, na primer za sheme, ki lahko pomembno omejijo konkurenco, če se njihovo izvajanje ne pregleda pravočasno.

| (138) | Glede na cilje vrednotenja in, da se državam Efte ne naloži nesorazmerno veliko breme v zvezi z manjšimi zneski pomoči, se ta obveznost lahko uvede le za sheme pomoči z velikim proračunom, ki imajo nove značilnosti, ali če so predvidene znatne tržne, tehnološke ali regulativne spremembe. Vrednotenje mora opraviti strokovnjak, neodvisen od organa, ki dodeljuje državno pomoč, na podlagi skupne metodologije (44); vrednotenje je treba objaviti. Vrednotenje je treba Nadzornemu organu predložiti pravočasno, da ta lahko oceni morebitno podaljšanje sheme pomoči, v vsakem primeru pa ob izteku veljavnosti sheme. Natančen obseg in metodologija vrednotenja, ki ga je treba opraviti, bosta opredeljena v sklepu o odobritvi sheme pomoči. Rezultati vrednotenja se morajo upoštevati pri vsakem morebitnem poznejšem ukrepu pomoči s podobnim ciljem. |
| --- | --- |

(138)

Glede na cilje vrednotenja in, da se državam Efte ne naloži nesorazmerno veliko breme v zvezi z manjšimi zneski pomoči, se ta obveznost lahko uvede le za sheme pomoči z velikim proračunom, ki imajo nove značilnosti, ali če so predvidene znatne tržne, tehnološke ali regulativne spremembe. Vrednotenje mora opraviti strokovnjak, neodvisen od organa, ki dodeljuje državno pomoč, na podlagi skupne metodologije (44); vrednotenje je treba objaviti. Vrednotenje je treba Nadzornemu organu predložiti pravočasno, da ta lahko oceni morebitno podaljšanje sheme pomoči, v vsakem primeru pa ob izteku veljavnosti sheme. Natančen obseg in metodologija vrednotenja, ki ga je treba opraviti, bosta opredeljena v sklepu o odobritvi sheme pomoči. Rezultati vrednotenja se morajo upoštevati pri vsakem morebitnem poznejšem ukrepu pomoči s podobnim ciljem.

5.   KARTE REGIONALNE POMOČI

| (139) | V tem oddelku Nadzorni organ določa merila za opredelitev območij, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 61(3)(a) in (c) Sporazuma EGP. Območja, ki izpolnjujejo te pogoje in jih država Efte želi določiti kot območja „a“ ali „c“, morajo biti opredeljena na karti regionalne pomoči, ki mora biti priglašena Nadzornemu organu in jo mora ta odobriti, preden se lahko regionalna pomoč dodeli podjetjem na območjih, ki so bila določena kot taka. Na kartah morajo biti navedene tudi največje intenzivnosti pomoči, ki se uporabljajo na teh območjih. |
| --- | --- |

(139)

V tem oddelku Nadzorni organ določa merila za opredelitev območij, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 61(3)(a) in (c) Sporazuma EGP. Območja, ki izpolnjujejo te pogoje in jih država Efte želi določiti kot območja „a“ ali „c“, morajo biti opredeljena na karti regionalne pomoči, ki mora biti priglašena Nadzornemu organu in jo mora ta odobriti, preden se lahko regionalna pomoč dodeli podjetjem na območjih, ki so bila določena kot taka. Na kartah morajo biti navedene tudi največje intenzivnosti pomoči, ki se uporabljajo na teh območjih.

5.1   DELEŽI PREBIVALSTVA, UPRAVIČENEGA DO REGIONALNE POMOČI

| (140) | Glede na to, da dodelitev regionalne državne pomoči pomeni odstopanje od splošne prepovedi državne pomoči iz člena 61(1) Sporazuma EGP, Nadzorni organ Efte meni, da skupni delež prebivalstva v regijah, ki prejmejo pomoč, v državah Efte ne sme presegati deleža na območjih, ki ne spadajo mednje. |
| --- | --- |

(140)

Glede na to, da dodelitev regionalne državne pomoči pomeni odstopanje od splošne prepovedi državne pomoči iz člena 61(1) Sporazuma EGP, Nadzorni organ Efte meni, da skupni delež prebivalstva v regijah, ki prejmejo pomoč, v državah Efte ne sme presegati deleža na območjih, ki ne spadajo mednje.

| (141) | V smernicah Nadzornega organa o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (45) je bil nacionalni delež prebivalstva določen na podlagi regij z nizko gostoto prebivalstva v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP. Zgornji nacionalni prag prebivalstva za Norveško je bil določen na 29,08 %, za Islandijo pa na 31,6 %. |
| --- | --- |

(141)

V smernicah Nadzornega organa o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (45) je bil nacionalni delež prebivalstva določen na podlagi regij z nizko gostoto prebivalstva v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP. Zgornji nacionalni prag prebivalstva za Norveško je bil določen na 29,08 %, za Islandijo pa na 31,6 %.

| (142) | Države Efte imajo nekatere posebnosti, ki jih je treba upoštevati pri določanju upravičenega deleža prebivalstva:






  (a) | ker imajo države Efte sorazmerno visok BDP na prebivalca, za nobeno regijo ne velja odstopanje v skladu s členom 61(3)(a) Sporazuma EGP (46); |
| --- | --- | --- |

(142)

Države Efte imajo nekatere posebnosti, ki jih je treba upoštevati pri določanju upravičenega deleža prebivalstva:

(a)

ker imajo države Efte sorazmerno visok BDP na prebivalca, za nobeno regijo ne velja odstopanje v skladu s členom 61(3)(a) Sporazuma EGP (46);

| (b) | veliko regij v državah Efte ima nizko gostoto prebivalstva. |
| --- | --- |

(b)

veliko regij v državah Efte ima nizko gostoto prebivalstva.

Zaradi takih posebnosti bo Nadzorni organ nacionalni delež prebivalstva določil na podlagi regij z nizko gostoto prebivalstva, tako kot je to določeno v Smernicah o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (47).

Norveška ima osem statističnih regij na ravni 3 z nizko gostoto prebivalstva, ki obsegajo 25,51 % prebivalstva Norveške. Zato je nacionalni delež prebivalstva za obdobje 2014–2020 za Norveško 25,51 %.

Islandija ima skupaj dve statistični regiji na ravni 3, pri čemer je ena od njiju regija z nizko gostoto prebivalstva, ki obsega 36,5 % prebivalstva Islandije. Zato je nacionalni delež prebivalstva za obdobje 2014–2020 za Islandijo 36,5 %.

Lihtenštajn nima regij z nizko gostoto prebivalstva in zato na tej podlagi ni upravičena nobena regija.

5.2   ODSTOPANJE IZ ČLENA 61(3)(a) SPORAZUMA EGP

| (143) | Člen 61(3)(a) Sporazuma EGP določa, da se „pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika“, lahko šteje kot združljiva z notranjim trgom. Po mnenju Sodišča „uporaba izrazov ‚izjemno‘ in ‚velika‘ v členu [107](3)(a) [Pogodbe o delovanju Evropske unije] kaže, da izjema velja samo na območjih, kjer so gospodarske razmere izjemno neugodne v primerjavi z [Unijo] kot celoto“ (48). |
| --- | --- |

(143)

Člen 61(3)(a) Sporazuma EGP določa, da se „pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika“, lahko šteje kot združljiva z notranjim trgom. Po mnenju Sodišča „uporaba izrazov ‚izjemno‘ in ‚velika‘ v členu [107](3)(a) [Pogodbe o delovanju Evropske unije] kaže, da izjema velja samo na območjih, kjer so gospodarske razmere izjemno neugodne v primerjavi z [Unijo] kot celoto“ (48).

| (144) | Nadzorni organ meni, da so pogoji iz člena 61(3)(a) Sporazuma EGP izpolnjeni, če ima regija, ki je statistična regija na ravni 2, BDP na prebivalca, merjen po standardih kupne moči (SKM), nižji od 75 % povprečja EGP. BDP na prebivalca (49) za vsako regijo in za povprečje EGP, ki se uporabi v analizi, je določen s sklicevanjem na ustrezne uradne statistične podatke. Vendar v državah Efte trenutno nobena statistična regija na ravni 2 ne izpolnjuje tega pogoja (50). Torej za nobeno regijo v državah Efte ne velja odstopanje v skladu s členom 61(3)(a) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(144)

Nadzorni organ meni, da so pogoji iz člena 61(3)(a) Sporazuma EGP izpolnjeni, če ima regija, ki je statistična regija na ravni 2, BDP na prebivalca, merjen po standardih kupne moči (SKM), nižji od 75 % povprečja EGP. BDP na prebivalca (49) za vsako regijo in za povprečje EGP, ki se uporabi v analizi, je določen s sklicevanjem na ustrezne uradne statistične podatke. Vendar v državah Efte trenutno nobena statistična regija na ravni 2 ne izpolnjuje tega pogoja (50). Torej za nobeno regijo v državah Efte ne velja odstopanje v skladu s členom 61(3)(a) Sporazuma EGP.

5.3   ODSTOPANJE IZ ČLENA 61(3)(c) SPORAZUMA EGP

| (145) | V skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP se lahko za združljivo z notranjim trgom šteje „pomoč za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“. Po mnenju Sodišča „izjema iz [člena 107](3)(c) (...) dovoljuje razvoj nekaterih območij, ne da bi bila omejena z gospodarskimi pogoji iz člena [107](3)(a), če takšna pomoč ‚ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi‘. Ta določba pooblašča Komisijo, da dodeli pomoč, namenjeno pospeševanju gospodarskega razvoja na območjih države članice, ki so v neugodnem položaju glede na državno povprečje“ (51). Po mnenju Nadzornega organa enako velja v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(145)

V skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP se lahko za združljivo z notranjim trgom šteje „pomoč za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“. Po mnenju Sodišča „izjema iz [člena 107](3)(c) (...) dovoljuje razvoj nekaterih območij, ne da bi bila omejena z gospodarskimi pogoji iz člena [107](3)(a), če takšna pomoč ‚ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi‘. Ta določba pooblašča Komisijo, da dodeli pomoč, namenjeno pospeševanju gospodarskega razvoja na območjih države članice, ki so v neugodnem položaju glede na državno povprečje“ (51). Po mnenju Nadzornega organa enako velja v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

| (146) | Evropska komisija je v ustreznih smernicah opredelila metodologijo, ki jo je treba uporabiti za določanje upravičenega deleža prebivalstva v državah članicah. Ta metoda vključuje naslednje: |
| --- | --- |

(146)

Evropska komisija je v ustreznih smernicah opredelila metodologijo, ki jo je treba uporabiti za določanje upravičenega deleža prebivalstva v državah članicah. Ta metoda vključuje naslednje:

| (147) | V skladu s Smernicami Komisije razlikujemo dve kategoriji območij „c“:






  (a) | območja, ki izpolnjujejo nekatere vnaprej določene pogoje in jih država članica EU zato lahko določi kot območja „c“ brez kakršne koli dodatne utemeljitve (v nadaljnjem besedilu: predhodno opredeljena območja „c“); |
| --- | --- | --- |

(147)

V skladu s Smernicami Komisije razlikujemo dve kategoriji območij „c“:

(a)

območja, ki izpolnjujejo nekatere vnaprej določene pogoje in jih država članica EU zato lahko določi kot območja „c“ brez kakršne koli dodatne utemeljitve (v nadaljnjem besedilu: predhodno opredeljena območja „c“);

| (b) | območja, ki jih država članica EU lahko po lastni presoji določi kot območja „c“, če dokaže, da ta območja izpolnjujejo nekatera socialno-ekonomska merila (v nadaljnjem besedilu: območja „c“, ki niso predhodno opredeljena). |
| --- | --- |

(b)

območja, ki jih država članica EU lahko po lastni presoji določi kot območja „c“, če dokaže, da ta območja izpolnjujejo nekatera socialno-ekonomska merila (v nadaljnjem besedilu: območja „c“, ki niso predhodno opredeljena).

| (148) | Delež za predhodno opredeljena območja „c“ je v skladu s Smernicami Komisije določen s posebno metodo določanja iz oddelka 5.3.1 navedenih smernic. Na podlagi te metode se nekdanja območja „a“ v obdobju 2011–2013 skupaj z redko poseljenimi območji štejejo za predhodno opredeljena območja „c“. Ker v državah Efte v tem obdobju ni bilo nobene regije „a“, v to kategorijo spadajo le redko poseljena območja. |
| --- | --- |

(148)

Delež za predhodno opredeljena območja „c“ je v skladu s Smernicami Komisije določen s posebno metodo določanja iz oddelka 5.3.1 navedenih smernic. Na podlagi te metode se nekdanja območja „a“ v obdobju 2011–2013 skupaj z redko poseljenimi območji štejejo za predhodno opredeljena območja „c“. Ker v državah Efte v tem obdobju ni bilo nobene regije „a“, v to kategorijo spadajo le redko poseljena območja.

5.3.1   Predhodno opredeljena območja „c“

| (149) | Država Efte mora za redko poseljena območja načeloma določiti statistične regije na ravni 2 z manj kot 8 prebivalci na km2 ali statistične regije na ravni 3 z manj kot 12,5 prebivalca na km2. Vendar lahko država Efte določi dele statističnih regij na ravni 3 z manj kot 12,5 prebivalca na km2 ali druga sosednja območja, ki mejijo na take statistične regije na ravni 3, če imajo tako določena območja manj kot 12,5 prebivalca na km2 in njihova opredelitev ne presega posebne določitve deleža prebivalstva na območjih „c“ iz odstavka 142. Za zelo redko poseljena območja lahko država Efte določi dele statističnih regij na ravni 2 za Norveško in na ravni 3 za Islandijo z manj kot 8 prebivalca na km2 ali druga manjša sosednja območja, ki mejijo na take statistične regije, če imajo tako določena območja manj kot 8 prebivalcev na km2 in njihova opredelitev ne presega posebne določitve deleža prebivalstva na območjih „c“ iz odstavka 142. |
| --- | --- |

(149)

Država Efte mora za redko poseljena območja načeloma določiti statistične regije na ravni 2 z manj kot 8 prebivalci na km2 ali statistične regije na ravni 3 z manj kot 12,5 prebivalca na km2. Vendar lahko država Efte določi dele statističnih regij na ravni 3 z manj kot 12,5 prebivalca na km2 ali druga sosednja območja, ki mejijo na take statistične regije na ravni 3, če imajo tako določena območja manj kot 12,5 prebivalca na km2 in njihova opredelitev ne presega posebne določitve deleža prebivalstva na območjih „c“ iz odstavka 142. Za zelo redko poseljena območja lahko država Efte določi dele statističnih regij na ravni 2 za Norveško in na ravni 3 za Islandijo z manj kot 8 prebivalca na km2 ali druga manjša sosednja območja, ki mejijo na take statistične regije, če imajo tako določena območja manj kot 8 prebivalcev na km2 in njihova opredelitev ne presega posebne določitve deleža prebivalstva na območjih „c“ iz odstavka 142.

5.3.2   Območja „c“, ki niso predhodno opredeljena

| (150) | Nadzorni organ meni, da morajo merila, ki jih države Efte uporabljajo za določanje območij „c“, izražati raznolikost okoliščin, v katerih je dodelitev regionalne pomoči lahko upravičena. Merila morajo zato obravnavati nekatere socialno-ekonomske, geografske ali strukturne težave, ki se lahko verjetno pojavijo na območjih „c“, in zagotoviti zadostne zaščitne ukrepe, da dodelitev regionalne državne pomoči ne bo negativno vplivala na pogoje trgovanja v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(150)

Nadzorni organ meni, da morajo merila, ki jih države Efte uporabljajo za določanje območij „c“, izražati raznolikost okoliščin, v katerih je dodelitev regionalne pomoči lahko upravičena. Merila morajo zato obravnavati nekatere socialno-ekonomske, geografske ali strukturne težave, ki se lahko verjetno pojavijo na območjih „c“, in zagotoviti zadostne zaščitne ukrepe, da dodelitev regionalne državne pomoči ne bo negativno vplivala na pogoje trgovanja v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom.

| (151) | Država Efte lahko v skladu s tem določi območja kot območja „c“, ki niso predhodno opredeljena, na podlagi naslednjih meril:






  (a) | merilo 1: sosednja območja z najmanj 100 000 prebivalci (52) v statističnih regijah na ravni 2 ali ravni 3, ki imajo:






  — | BDP na prebivalca nižji od povprečja EU-27 ali enak temu povprečju ali |
| --- | --- | --- | --- |

(151)

Država Efte lahko v skladu s tem določi območja kot območja „c“, ki niso predhodno opredeljena, na podlagi naslednjih meril:

(a)

merilo 1: sosednja območja z najmanj 100 000 prebivalci (52) v statističnih regijah na ravni 2 ali ravni 3, ki imajo:

—

BDP na prebivalca nižji od povprečja EU-27 ali enak temu povprečju ali

| — | stopnjo brezposelnosti, višjo od ali enako 115 % državnega povprečja (53); |
| --- | --- |

—

stopnjo brezposelnosti, višjo od ali enako 115 % državnega povprečja (53);

| (b) | merilo 2: statistične regije na ravni 3 z manj kot 100 000 prebivalci, ki imajo:






  — | BDP na prebivalca nižji od povprečja EU-27 ali enak temu povprečju ali |
| --- | --- | --- |

(b)

merilo 2: statistične regije na ravni 3 z manj kot 100 000 prebivalci, ki imajo:

—

BDP na prebivalca nižji od povprečja EU-27 ali enak temu povprečju ali

| — | stopnjo brezposelnosti, višjo od ali enako 115 % državnega povprečja; |
| --- | --- |

—

stopnjo brezposelnosti, višjo od ali enako 115 % državnega povprečja;

| (c) | merilo 3: otoki ali sosednja območja, ki so prav tako geografsko izolirana (na primer polotoki ali gorata območja), ki imajo:






  — | BDP na prebivalca nižji od povprečja EU-27 ali enak temu povprečju (54) ali |
| --- | --- | --- |

(c)

merilo 3: otoki ali sosednja območja, ki so prav tako geografsko izolirana (na primer polotoki ali gorata območja), ki imajo:

—

BDP na prebivalca nižji od povprečja EU-27 ali enak temu povprečju (54) ali

| — | stopnjo brezposelnosti, višjo od ali enako 115 % državnega povprečja (55) ali |
| --- | --- |

—

stopnjo brezposelnosti, višjo od ali enako 115 % državnega povprečja (55) ali

| — | manj kot 5 000 prebivalcev; |
| --- | --- |

—

manj kot 5 000 prebivalcev;

| (d) | merilo 4: statistične regije na ravni 3 ali deli regij na ravni 3, ki so sosednja območja, ki mejijo na območje „a“ ali imajo skupno kopensko mejo z državo zunaj EGP ali zunaj Evropskega združenja za prosto trgovino (v nadaljnjem besedilu: EFTA); |
| --- | --- |

(d)

merilo 4: statistične regije na ravni 3 ali deli regij na ravni 3, ki so sosednja območja, ki mejijo na območje „a“ ali imajo skupno kopensko mejo z državo zunaj EGP ali zunaj Evropskega združenja za prosto trgovino (v nadaljnjem besedilu: EFTA);

| (e) | merilo 5: sosednja območja z najmanj 50 000 prebivalci (56), ki izvajajo veliko strukturno spremembo ali resno nazadujejo v primerjavi z drugimi primerljivimi regijami, če ta območja niso v statističnih regijah na ravni 3 ali sosednjih območjih, ki izpolnjujejo pogoje za predhodno opredeljena območja ali v skladu z merili 1 do 4 (57). |
| --- | --- |

(e)

merilo 5: sosednja območja z najmanj 50 000 prebivalci (56), ki izvajajo veliko strukturno spremembo ali resno nazadujejo v primerjavi z drugimi primerljivimi regijami, če ta območja niso v statističnih regijah na ravni 3 ali sosednjih območjih, ki izpolnjujejo pogoje za predhodno opredeljena območja ali v skladu z merili 1 do 4 (57).

| (152) | Za namen uporabe meril iz odstavka 151 se pojem sosednjih območij nanaša na celotna območja lokalne upravne enote 2 (LAU 2) (58) ali na skupino celotnih območij LAU 2 (59). Skupina območij LAU 2 se bo štela kot sosednje območje, če ima vsako od njih skupno upravno mejo z drugim območjem v tej skupini (60). |
| --- | --- |

(152)

Za namen uporabe meril iz odstavka 151 se pojem sosednjih območij nanaša na celotna območja lokalne upravne enote 2 (LAU 2) (58) ali na skupino celotnih območij LAU 2 (59). Skupina območij LAU 2 se bo štela kot sosednje območje, če ima vsako od njih skupno upravno mejo z drugim območjem v tej skupini (60).

| (153) | Skladnost z dovoljenim upravičenim deležem prebivalstva za vsako državo Efte se bo ugotavljala na podlagi najnovejših podatkov o celotnemu stalnem prebivalstvu na zadevnih območjih, ki jih objavi nacionalni statistični urad. |
| --- | --- |

(153)

Skladnost z dovoljenim upravičenim deležem prebivalstva za vsako državo Efte se bo ugotavljala na podlagi najnovejših podatkov o celotnemu stalnem prebivalstvu na zadevnih območjih, ki jih objavi nacionalni statistični urad.

5.4   NAJVEČJE INTENZIVNOSTI POMOČI, KI SE UPORABLJAJO ZA REGIONALNO POMOČ ZA NALOŽBE

| (154) | Intenzivnost pomoči na območjih „c“ ne sme presegati:






  (a) | 15 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev na redko poseljenih območjih in območjih (statistične regije na ravni 3 ali deli takih regij), ki imajo skupno kopensko mejo z državo zunaj EGP ali EFTA; |
| --- | --- | --- |

(154)

Intenzivnost pomoči na območjih „c“ ne sme presegati:

(a)

15 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev na redko poseljenih območjih in območjih (statistične regije na ravni 3 ali deli takih regij), ki imajo skupno kopensko mejo z državo zunaj EGP ali EFTA;

| (b) | 10 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev na območjih „c“, ki niso predhodno opredeljena. |
| --- | --- |

(b)

10 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev na območjih „c“, ki niso predhodno opredeljena.

5.4.1   Povečane intenzivnosti pomoči za MSP

| (155) | Največje intenzivnosti pomoči iz odstavka 154 se lahko povečajo za največ 20 odstotnih točk za mala podjetja ali največ 10 odstotnih točk za srednja podjetja (61). |
| --- | --- |

(155)

Največje intenzivnosti pomoči iz odstavka 154 se lahko povečajo za največ 20 odstotnih točk za mala podjetja ali največ 10 odstotnih točk za srednja podjetja (61).

5.5   PRIGLASITEV IN IZJAVA O ZDRUŽLJIVOSTI

| (156) | Po sprejetju teh smernic mora vsaka država Efte Nadzornemu organu priglasiti enotno karto regionalne pomoči, ki se bo uporabljala od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020. Vsaka priglasitev mora vključevati informacije iz obrazca iz Priloge III. |
| --- | --- |

(156)

Po sprejetju teh smernic mora vsaka država Efte Nadzornemu organu priglasiti enotno karto regionalne pomoči, ki se bo uporabljala od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020. Vsaka priglasitev mora vključevati informacije iz obrazca iz Priloge III.

| (157) | Nadzorni organ bo proučil vse priglašene karte regionalne pomoči na podlagi teh smernic in sprejel sklep o odobritvi karte regionalne pomoči za zadevno državo Efte. Vsaka karta regionalne pomoči bo objavljena v Uradnem listu in ustreznem Dopolnilu EGP ter bo sestavni del teh smernic. |
| --- | --- |

(157)

Nadzorni organ bo proučil vse priglašene karte regionalne pomoči na podlagi teh smernic in sprejel sklep o odobritvi karte regionalne pomoči za zadevno državo Efte. Vsaka karta regionalne pomoči bo objavljena v Uradnem listu in ustreznem Dopolnilu EGP ter bo sestavni del teh smernic.

5.6   SPREMEMBE

5.6.1   Rezerva upravičenega deleža prebivalstva

| (158) | Država Efte lahko na lastno pobudo vzpostavi nacionalno rezervo upravičenega deleža prebivalstva, ki je enaka razliki med zgornjo mejo upravičenih deležev prebivalstva te države Efte, kot jo določi Nadzorni organ (62), in upravičenimi deleži prebivalstva na območju „c“ na njeni karti regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(158)

Država Efte lahko na lastno pobudo vzpostavi nacionalno rezervo upravičenega deleža prebivalstva, ki je enaka razliki med zgornjo mejo upravičenih deležev prebivalstva te države Efte, kot jo določi Nadzorni organ (62), in upravičenimi deleži prebivalstva na območju „c“ na njeni karti regionalne pomoči.

| (159) | Če se država Efte odloči vzpostaviti tako rezervo, jo lahko kadar koli uporabi tako, da na karto doda nova območja „c“, dokler ni dosežena nacionalna zgornja meja deleža prebivalstva. V ta namen se država Efte lahko sklicuje na zadnje socialno-ekonomske podatke, ki jih predloži Eurostat, njen nacionalni statistični urad ali drugi priznani viri. Prebivalstvo zadevnih območij „c“ se mora izračunati na podlagi podatkov o prebivalstvu, uporabljenih za določitev prvotne karte. |
| --- | --- |

(159)

Če se država Efte odloči vzpostaviti tako rezervo, jo lahko kadar koli uporabi tako, da na karto doda nova območja „c“, dokler ni dosežena nacionalna zgornja meja deleža prebivalstva. V ta namen se država Efte lahko sklicuje na zadnje socialno-ekonomske podatke, ki jih predloži Eurostat, njen nacionalni statistični urad ali drugi priznani viri. Prebivalstvo zadevnih območij „c“ se mora izračunati na podlagi podatkov o prebivalstvu, uporabljenih za določitev prvotne karte.

| (160) | Vsakič, ko namerava država Efte uporabiti svojo rezervo upravičenega deleža prebivalstva, da bi dodala nova območja „c“, mora to priglasiti Nadzornemu organu, preden take spremembe začnejo veljati. |
| --- | --- |

(160)

Vsakič, ko namerava država Efte uporabiti svojo rezervo upravičenega deleža prebivalstva, da bi dodala nova območja „c“, mora to priglasiti Nadzornemu organu, preden take spremembe začnejo veljati.

5.6.2   Vmesni pregled

| (161) | Po potrebi bo Nadzorni organ sočasno z Evropsko komisijo junija 2016 izvedel vmesni pregled, da bo opredelil morebitna območja, ki bi lahko postala upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 61(1)(a) Sporazuma EGP, in intenzivnost pomoči, ki ustreza BDP na prebivalca na teh območjih. |
| --- | --- |

(161)

Po potrebi bo Nadzorni organ sočasno z Evropsko komisijo junija 2016 izvedel vmesni pregled, da bo opredelil morebitna območja, ki bi lahko postala upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 61(1)(a) Sporazuma EGP, in intenzivnost pomoči, ki ustreza BDP na prebivalca na teh območjih.

6.   UPORABNOST PRAVIL O REGIONALNI POMOČI

| (162) | Nadzorni organ podaljša veljavnost Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (63) in merila za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte (64) do 30. junija 2014. |
| --- | --- |

(162)

Nadzorni organ podaljša veljavnost Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (63) in merila za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte (64) do 30. junija 2014.

| (163) | Karte regionalne pomoči, odobrene na podlagi Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013, prenehajo veljati 31. decembra 2013. Šestmesečno prehodno obdobje iz člena 44(3) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah (65) se zato ne uporablja za sheme regionalne pomoči, ki se izvajajo v skladu z navedeno uredbo. Za dodelitev regionalne pomoči po 31. decembru 2013 na podlagi veljavnih shem za skupinske izjeme so države Efte pozvane, naj pravočasno priglasijo podaljšanje kart regionalne pomoči, da bo Nadzorni organ lahko podaljšanje teh kart odobril pred 31. decembrom 2013. Sheme, odobrene na podlagi Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013, na splošno prenehajo veljati konec leta 2013, kot je navedeno v ustrezni odločbi Nadzornega organa. Vsako podaljšanje takih shem je treba pravočasno priglasiti Nadzornemu organu. |
| --- | --- |

(163)

Karte regionalne pomoči, odobrene na podlagi Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013, prenehajo veljati 31. decembra 2013. Šestmesečno prehodno obdobje iz člena 44(3) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah (65) se zato ne uporablja za sheme regionalne pomoči, ki se izvajajo v skladu z navedeno uredbo. Za dodelitev regionalne pomoči po 31. decembru 2013 na podlagi veljavnih shem za skupinske izjeme so države Efte pozvane, naj pravočasno priglasijo podaljšanje kart regionalne pomoči, da bo Nadzorni organ lahko podaljšanje teh kart odobril pred 31. decembrom 2013. Sheme, odobrene na podlagi Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013, na splošno prenehajo veljati konec leta 2013, kot je navedeno v ustrezni odločbi Nadzornega organa. Vsako podaljšanje takih shem je treba pravočasno priglasiti Nadzornemu organu.

| (164) | Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabil za ocenjevanje združljivosti vseh regionalnih pomoči, ki bodo dodeljene po 30. juniju 2014. Nezakonito dodeljena regionalna pomoč ali regionalna pomoč, ki naj bi se dodelila po 31. decembru 2013 in pred 1. julijem 2014, bo ocenjena v skladu s Smernicami o državni regionalni pomoči za 2007–2013. |
| --- | --- |

(164)

Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabil za ocenjevanje združljivosti vseh regionalnih pomoči, ki bodo dodeljene po 30. juniju 2014. Nezakonito dodeljena regionalna pomoč ali regionalna pomoč, ki naj bi se dodelila po 31. decembru 2013 in pred 1. julijem 2014, bo ocenjena v skladu s Smernicami o državni regionalni pomoči za 2007–2013.

| (165) | Ker morajo biti priglasitve shem regionalne pomoči ali ukrepov pomoči, ki naj bi bili dodeljeni po 30. juniju 2014, skladne s karto regionalne pomoči, ne morejo biti obravnavane kot popolne, dokler Nadzorni organ ne sprejme sklepa o odobritvi karte regionalne pomoči za zadevno državo Efte v skladu z ureditvami iz pododdelka 5.5. V skladu s tem Nadzorni organ načeloma ne bo pregledal priglasitev shem regionalne pomoči, ki naj bi se uporabljale po 30. juniju 2014, ali priglasitev individualne pomoči, ki naj bi bila dodeljena po tem datumu, dokler ne sprejme sklepa o odobritvi karte regionalne pomoči za zadevno državo Efte. |
| --- | --- |

(165)

Ker morajo biti priglasitve shem regionalne pomoči ali ukrepov pomoči, ki naj bi bili dodeljeni po 30. juniju 2014, skladne s karto regionalne pomoči, ne morejo biti obravnavane kot popolne, dokler Nadzorni organ ne sprejme sklepa o odobritvi karte regionalne pomoči za zadevno državo Efte v skladu z ureditvami iz pododdelka 5.5. V skladu s tem Nadzorni organ načeloma ne bo pregledal priglasitev shem regionalne pomoči, ki naj bi se uporabljale po 30. juniju 2014, ali priglasitev individualne pomoči, ki naj bi bila dodeljena po tem datumu, dokler ne sprejme sklepa o odobritvi karte regionalne pomoči za zadevno državo Efte.

| (166) | Nadzorni organ meni, da bo izvajanje teh smernic povzročilo znatne spremembe pravil, ki se uporabljajo za regionalno pomoč v Uniji. Poleg tega se glede na spremenjene gospodarske in družbene razmere v Uniji zdi, da je treba ponovno preveriti, ali so vse sheme regionalne pomoči, vključno s shemami pomoči za naložbe in shemami pomoči za tekoče poslovanje, še vedno utemeljene in kako uspešne so. |
| --- | --- |

(166)

Nadzorni organ meni, da bo izvajanje teh smernic povzročilo znatne spremembe pravil, ki se uporabljajo za regionalno pomoč v Uniji. Poleg tega se glede na spremenjene gospodarske in družbene razmere v Uniji zdi, da je treba ponovno preveriti, ali so vse sheme regionalne pomoči, vključno s shemami pomoči za naložbe in shemami pomoči za tekoče poslovanje, še vedno utemeljene in kako uspešne so.

| (167) | Zato Nadzorni organ državam Efte predlaga naslednje ustrezne ukrepe v skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču:






  (a) | države Efte morajo omejiti uporabo vseh obstoječih shem regionalne pomoči, ki niso zajete v uredbi o skupinskih izjemah, in vseh kart regionalne pomoči na pomoč, ki naj bi bila dodeljena do vključno 30. junija 2014; |
| --- | --- | --- |

(167)

Zato Nadzorni organ državam Efte predlaga naslednje ustrezne ukrepe v skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču:

(a)

države Efte morajo omejiti uporabo vseh obstoječih shem regionalne pomoči, ki niso zajete v uredbi o skupinskih izjemah, in vseh kart regionalne pomoči na pomoč, ki naj bi bila dodeljena do vključno 30. junija 2014;

| (b) | države Efte morajo spremeniti druge veljavne horizontalne sheme pomoči, ki zagotavljajo posebno obravnavo pomoči za projekte na območjih, ki prejmejo pomoč, da se zagotovi skladnost pomoči, ki naj bi bila dodeljena po 30. juniju 2014, s karto regionalne pomoči, ki se uporablja na datum, ko je pomoč dodeljena; |
| --- | --- |

(b)

države Efte morajo spremeniti druge veljavne horizontalne sheme pomoči, ki zagotavljajo posebno obravnavo pomoči za projekte na območjih, ki prejmejo pomoč, da se zagotovi skladnost pomoči, ki naj bi bila dodeljena po 30. juniju 2014, s karto regionalne pomoči, ki se uporablja na datum, ko je pomoč dodeljena;

| (c) | države Efte morajo potrditi sprejetje navedenih predlogov do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(c)

države Efte morajo potrditi sprejetje navedenih predlogov do 31. decembra 2013.

7.   POROČANJE IN SPREMLJANJE

| (168) | V skladu s členom 21 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču v povezavi s členoma 5 in 6 Odločbe št. 195/04/COL morajo države Efte Nadzornemu organu predložiti letna poročila. |
| --- | --- |

(168)

V skladu s členom 21 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču v povezavi s členoma 5 in 6 Odločbe št. 195/04/COL morajo države Efte Nadzornemu organu predložiti letna poročila.

| (169) | Države Efte Nadzornemu organu posredujejo informacije o vsaki individualni pomoči v znesku nad 3 milijoni EUR, dodeljeni v okviru sheme, v obliki iz Priloge IV v 20 delovnih dneh od dneva dodelitve pomoči. |
| --- | --- |

(169)

Države Efte Nadzornemu organu posredujejo informacije o vsaki individualni pomoči v znesku nad 3 milijoni EUR, dodeljeni v okviru sheme, v obliki iz Priloge IV v 20 delovnih dneh od dneva dodelitve pomoči.

| (170) | Države Efte morajo voditi podrobne evidence v zvezi z vsemi ukrepi pomoči. Take evidence morajo vsebovati vse informacije, ki so potrebne za ugotovitev, ali so pogoji glede upravičenih stroškov in največjih intenzivnosti pomoči izpolnjeni. Te evidence se morajo hraniti 10 let po datumu dodelitve pomoči in na zahtevo predložiti Nadzornemu organu. |
| --- | --- |

(170)

Države Efte morajo voditi podrobne evidence v zvezi z vsemi ukrepi pomoči. Take evidence morajo vsebovati vse informacije, ki so potrebne za ugotovitev, ali so pogoji glede upravičenih stroškov in največjih intenzivnosti pomoči izpolnjeni. Te evidence se morajo hraniti 10 let po datumu dodelitve pomoči in na zahtevo predložiti Nadzornemu organu.

8.   REVIZIJA

| (171) | Nadzorni organ se lahko kadar koli odloči za spremembo teh smernic, če bi bilo to potrebno zaradi politike konkurence ali upoštevanja drugih politik Unije in mednarodnih obveznosti ali zaradi katerega koli drugega utemeljenega razloga. |
| --- | --- |

(171)

Nadzorni organ se lahko kadar koli odloči za spremembo teh smernic, če bi bilo to potrebno zaradi politike konkurence ali upoštevanja drugih politik Unije in mednarodnih obveznosti ali zaradi katerega koli drugega utemeljenega razloga.

---

(1)  Območja, ki so do regionalne pomoči upravičena v skladu s členom 61(3)(a) Sporazuma EGP in se splošno navajajo kot območja „a“, so običajno med območji, ki imajo v smislu gospodarskega razvoja v EGP bolj omejene možnosti. Tudi območja, ki so do pomoči upravičena v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP in se splošno navajajo kot območja „c“, imajo običajno omejene možnosti, vendar ne v tolikšnem obsegu. Ker imajo države Efte sorazmerno visok BDP na prebivalca, trenutno za nobeno regijo ne velja odstopanje v skladu s členom 61(3)(a) Sporazuma EGP.

(2)  Te smernice ustrezajo Sporočilu Komisije – Smernice o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: Smernice Komisije), ki je bilo sprejeto 28.junija 2013 (UL C 209, 23.7.2013, str. 1.).

(3)  Regionalna dodatna izplačila, dodeljena za take namene, se zato ne štejejo kot regionalna pomoč.

(4)  Vsaka država Efte lahko opredeli ta območja na karti regionalne pomoči na podlagi pogojev iz oddelka 5.

(5)  V zvezi s tem glej zadevo C-730/79, Philip Morris, Recueil 1980, str. 2671, točka 17 in zadevo C-169/95, Španija proti Komisiji, Recueil 1997, str. I-148, točka 20.

(6)  V zvezi s tem glej zadevo T-380/94, AIUFASS in AKT proti Komisiji, Recueil 1996, str. II-2169, točka 54.

(7)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Posodobitev področja državnih pomoči EU (COM(2012) 209 final).

(8)  Kakor je opredeljen v Prilogi II.

(9)  Kakor je opredeljen v Prilogi II(a).

(10)  Od izteka veljavnosti smernic Nadzornega organa o državni pomoči ladjedelništvu dne 31. decembra 2013 (UL L 31, 31.1.2013, str. 77 in Dopolnilo EGP št. 7, 31.1.2013, str. 1.) te smernice veljajo tudi za regionalno pomoč ladjedelništvu. Vse smernice Nadzornega organa so na voljo na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(11)  Prevoz pomeni prevoz potnikov v letalskem prometu, pomorskem prometu, cestnem prometu, železniškem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh ali storitve tovornega prometa za najem ali proti plačilu.

(12)  Glej smernice Nadzornega organa o pomoči letalskemu sektorju (UL L 124, 23.5.1996, str. 41–52), ki se sklicujejo na smernice Skupnosti o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 61 Sporazuma EGP o državnih pomočeh letalskemu sektorju (UL C 350, 10.12.1994, str. 5), ter smernice Nadzornega organa o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč (UL L 62, 6.3.2008, str. 30 in Dopolnilo EGP št. 12, 6.3.2008, str. 3.), kakor so bile spremenjene ali nadomeščene.

(13)  Nadzorni organ bo ocenil združljivost državne pomoči sektorju energetike na podlagi prihodnjih smernic za pomoč na področju energetike ali varstva okolja, s katerimi se bodo spremenile trenutne smernice o državni pomoči na področju varstva okolja, pri čemer se bodo upoštevale konkretne omejitve območij, ki prejmejo pomoč.

(14)  Smernice o uporabi pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij, ki še niso objavljene. Vse smernice Nadzornega organa so na voljo na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(15)  Kot je opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 723/2009 z dne 25. junija 2009 o pravnem okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) (UL L 206, 8.8.2009, str. 1), ki se uporablja v EGP na podlagi Protokola 31 k Sporazumu EGP, v skladu s smernicami Nadzornega organa o državni pomoči za raziskave in razvoj ter inovacije (UL L 305, 19.11.2009, str. 1 in Dopolnilo EGP št. 60, 19.11.2009, str. 1).

(16)  Glej odstavek (20)(i).

(17)  NACE je kratica za francoski izraz „Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes“ (statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti), ki označuje različne statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti v EU.

(18)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

(19)  UL L 107, 28.4.2005, str. 28, kot so bile podaljšane z UL L 48, 25.2.2010, str. 27 in Odločbo Nadzornega organa št. 438/12/COL z dne 28. novembra 2012 o šestinosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči (UL L 190, 11.7.2013, str. 91 in Dopolnilo EGP št. 40, 11.7.2013, str. 15). Kot je razloženo v odstavku 19 navedenih smernic, se glede na to, da je ogrožen obstoj podjetja v težavah, to podjetje ne more šteti kot ustrezni instrument za pospeševanje drugih ciljev javne politike, dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja.

(20)  V zvezi s tem glej združeni zadevi T-244/93 in T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH proti Komisiji Recueil 1995, str. II-02265.

(21)  V teh smernicah se namesto kratice „NUTS“ iz Smernic Komisije uporablja izraz „statistična regija“. Kratica NUTS se nanaša na izraz „nomenklatura statističnih teritorialnih enot“ v skladu Z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (nuts) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1). Navedena uredba ni vključena v Sporazum EGP. Vendar so se, da bi dosegli enotne opredelitve ob vse večji potrebi po statističnih informacijah na regionalni ravni, Statistični urad Evropske unije (Eurostat), nacionalni inštituti držav kandidatk in Efta dogovorili, da bodo statistične regije določene podobno kot pri klasifikaciji NUTS.

(22)  Na voljo na http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(23)  Glej odstavek (20)(n).

(24)  Glej na primer zadevo C-156/98, Nemčija proti Komisiji, Recueil 2000, str. I-6857, točka 78 in zadevo C-333/07, Régie Networks proti Rhone Alpes Bourgogne, ZOdl. 2008, str. I-10807, točke 94-116.

(25)  Glej zadevo C-225/91, Matra proti Komisiji, Recueil 1993, str. I-3203, točka 42.

(26)  Glej Prilogo V k tem smernicam.

(27)  Obveznost, da se mora naložba na zadevnem območju ohraniti vsaj 5 let (3 leta za MSP), ne bi smela preprečiti nadomestitve obratov ali opreme, ki v tem obdobju zastarijo ali se pokvarijo, če se gospodarska dejavnost na zadevnem območju ohrani najmanj za navedeno najkrajše obdobje. Vendar se regionalna pomoč ne more dodeliti za nadomestitev teh obratov ali opreme.

(28)  To na primer ne velja za subvencionirana posojila, javno posojilo za lastniški kapital ali javno udeležbo, ki ne ustreza načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu, državna jamstva, ki vsebujejo elemente pomoči, kot tudi javno pomoč, dodeljeno v okviru pravila de minimis.

(29)  Za ad hoc pomoč veljajo enake zahteve kot za individualno pomoč, ki se dodeli na podlagi sheme, razen če je navedeno drugače.

(30)  Kadar pa so zneski prihodnjih stroškov in prihodkov še zelo negotovi ter so v zvezi s tem na voljo nasprotujoče si informacije, bi lahko javnemu organu ustrezalo, da bi sprejel tudi takšne modele nadomestila, ki nadomestila ne določajo v celoti vnaprej, ampak bi se to deloma določilo vnaprej in deloma naknadno (na primer uporaba mehanizma za vračilo sredstev, da se omogoči delitev nepredvidenih dobičkov).

(31)  Takšne naložbe lahko ustvarijo razmere, v katerih so mogoče nadaljnje naložbe, ki so uspešne brez dodatne pomoči.

(32)  Glej Prilogo III.

(33)  Ad hoc pomoč mora poleg zahtev iz oddelka 3.5.2 izpolnjevati tudi zahteve iz odstavkov 60 do 64 teh smernic.

(34)  Hipotetična scenarija sta opisana v odstavku 57.

(35)  Neto sedanja vrednost projekta je razlika med pozitivnimi in negativnimi denarnimi tokovi v obdobju trajanja naložbe, diskontirana na njihovo trenutno vrednost (običajno z uporabo stroškov kapitala).

(36)  Notranja stopnja donosa ne temelji na računovodskem dobičku v določenem letu, ampak upošteva prilive prihodnjih denarnih tokov, ki naj bi jih vlagatelj prejel v celotnem obdobju trajanja naložbe. Opredeljena je kot diskontna stopnja, za katero je neto sedanja vrednost denarnih tokov enaka nič.

(37)  Glej pododdelek 5.4 o največjih intenzivnostih pomoči.

(38)  Zmanjšane intenzivnosti pomoči so rezultat mehanizma iz odstavka (20)(c).

(39)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj. Predlog Komisije COM(2011) 611, uredba o ESRR/evropskem teritorialnem sodelovanju.

(40)  Opredeljeno v odstavku (20)(h) in (i).

(41)  Te ovire za vstop na trg vključujejo pravne ovire (zlasti pravice intelektualne lastnine), ekonomijo obsega in ekonomijo razpona ter ovire pri dostopu do omrežij in infrastrukture. Kadar pomoč zadeva trg, na katerem je upravičenec do pomoči uveljavljen, se lahko možna tržna moč, ki jo ima upravičenec do pomoči, zaradi morebitnih ovir za vstop še stopnjuje, pri čemer se okrepijo tudi negativni učinki navedene tržne moči.

(42)  Kadar so na trgu prisotni močni kupci, je manj verjetno, da upravičenec do pomoči lahko poviša cene za te močne kupce.

(43)  Te informacije je treba redno posodabljati (na primer vsakih šest mesecev) in morajo biti na voljo v splošno dostopni obliki.

(44)  Tako skupno metodologijo lahko določi Nadzorni organ.

(45)  UL L 54, 28.2.2008, str. 1 in Dopolnilo EGP št. 11, 28.2.2008, str. 1.

(46)  To naj bi pomenilo, da nobena regija v državah Efte ne dosega 75 % BDP na prebivalca, kot je opisano v odstavku 144.

(47)  Na podlagi podatkov Eurostata za leto 2010.

(48)  Zadeva C-248/84, Nemčija proti Komisiji, Recueil 1987, str. 4036, točka 19; zadeva C-169/95 Španija proti Komisiji, Recueil 1997, str. I-148, točka 15, in zadeva C-310/99, Italija proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-2289, točka 77.

(49)  V tej in vseh drugih omembah BDP na prebivalca v teh smernicah se BDP meri po standardih kupne moči (SKM).

(50)  Če bi se ta položaj spremenil, bi Nadzorni organ sprejel nove smernice, v katerih bi se upoštevala taka sprememba.

(51)  Zadeva C-248/84, Nemčija proti Komisiji, Recueil 1987, str. 4036, točka 19.

(52)  Ta prag prebivalstva se bo znižal na 50 000 prebivalcev za države Efte, katerih upravičen delež prebivalstva na območjih „c“, ki niso predhodno opredeljena, je manj kot milijon prebivalcev, ali na 10 000 prebivalcev za države Efte, ki imajo manj kot milijon prebivalcev.

(53)  Podatki o brezposelnosti morajo temeljiti na podatkih za regijo, ki jih objavi nacionalni statistični urad, pri čemer se uporabi povprečje zadnjih treh let, za katera so ti podatki na voljo (ob priglasitvi karte regionalne pomoči). Če v teh smernicah ni navedeno drugače, se stopnja brezposelnosti v razmerju do nacionalnega povprečja izračuna na tej osnovi.

(54)  Pri ugotavljanju, ali je na teh otokih ali sosednjih območjih BDP na prebivalca nižji od povprečja EU-27 ali enak temu povprečju, se država Efte lahko sklicuje na podatke, ki jih predloži njen nacionalni statistični urad ali drugi priznani viri.

(55)  Pri ugotavljanju, ali je na teh otokih ali sosednjih območjih stopnja brezposelnosti višja od ali enaka 115 % državnega povprečja, se država Efte lahko sklicuje na podatke, ki jih predloži njen nacionalni statistični urad ali drugi priznani viri.

(56)  Ta prag prebivalstva se bo znižal na 25 000 prebivalcev za države Efte, katerih upravičen delež prebivalstva na območjih „c“, ki niso predhodno opredeljena, je manj kot milijon prebivalcev, na 10 000 prebivalcev za države Efte, katerih celotno prebivalstvo je manjše od milijona prebivalcev, ali na 5 000 prebivalcev za otoke ali sosednja območja, ki so prav tako geografsko izolirana.

(57)  Pri uporabi merila 5 mora država Efte dokazati, da so pogoji, ki se uporabljajo na zadevnih območjih, izpolnjeni, in sicer s primerjavo z razmerami na drugih območjih v isti državi Efte ali drugih državah Efte na podlagi socialno-ekonomskih kazalnikov v zvezi s strukturno statistiko podjetij, trgi dela, računi gospodinjstev ali izobrazbo oziroma drugih podobnih kazalnikov. V ta namen se država Efte lahko sklicuje na podatke, ki jih predloži njen nacionalni statistični urad ali drugi priznani viri.

(58)  Države Efte se lahko namesto na območja LAU 2 sklicujejo na območja LAU 1, če imajo taka območja LAU 1 manj prebivalcev kot območje LAU 2, katerega del so.

(59)  Država Efte lahko kljub temu določi dele območja LAU 2 (ali območja LAU 1), če število prebivalcev zadevnega območja LAU presega minimalno število prebivalcev, ki se za sosednja območja zahteva v skladu z merilom 1 ali 5 (vključno z znižanim pragom števila prebivalcev za ti merili), in če število prebivalcev delov takega območja LAU znaša vsaj 50 % najmanjšega števila prebivalcev, ki se zahteva po merilu, ki se uporablja.

(60)  V primeru otokov upravne meje vključujejo morske meje z drugimi upravnimi enotami zadevne države Efte.

(61)  Povečane intenzivnosti pomoči za MSP se ne bodo uporabljale za pomoč, dodeljeno za velike naložbene projekte.

(62)  Glej odstavek 142.

(63)  UL L 54, 28.2.2008, str. 1 in Dopolnilo EGP št. 11, 28.2.2008, str. 1. Na voljo na http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(64)  UL L 206, 2.8.2012, str. 13 in Dopolnilo EGP št. 42, 2.8.2012, str. 1. Na voljo na http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(65)  Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (UL L 214, 9.8.2008, str. 3), vključena v točko 1j Priloge XV k Sporazumu EGP s Sklepom št. 120/2008 (UL L 339, 18.12.2008, str. 111 in Dopolnilo EGP št. 79, 18.12.2008, str. 20), ki je začel veljati 8. novembra 2008.

---

PRILOGA I

OBRAZEC ZA PREDLOŽITEV INFORMACIJ O KARTAH REGIONALNE POMOČI

| 1. | Države Efte morajo predložiti informacije za vsako od naslednjih kategorij območij, predlaganih za opredelitev, če je to primerno:






  — | redko poseljena območja; |
| --- | --- | --- |

1.

Države Efte morajo predložiti informacije za vsako od naslednjih kategorij območij, predlaganih za opredelitev, če je to primerno:

—

redko poseljena območja;

| — | območja „c“, ki niso predhodno opredeljena in so določena na podlagi merila 1, |
| --- | --- |

—

območja „c“, ki niso predhodno opredeljena in so določena na podlagi merila 1,

| — | območja „c“, ki niso predhodno opredeljena in so določena na podlagi merila 2, |
| --- | --- |

—

območja „c“, ki niso predhodno opredeljena in so določena na podlagi merila 2,

| — | območja „c“, ki niso predhodno opredeljena in so določena na podlagi merila 3, |
| --- | --- |

—

območja „c“, ki niso predhodno opredeljena in so določena na podlagi merila 3,

| — | območja „c“, ki niso predhodno opredeljena in so določena na podlagi merila 4, |
| --- | --- |

—

območja „c“, ki niso predhodno opredeljena in so določena na podlagi merila 4,

| — | območja „c“, ki niso predhodno opredeljena in so določena na podlagi merila 5. |
| --- | --- |

—

območja „c“, ki niso predhodno opredeljena in so določena na podlagi merila 5.

| 2. | V okviru vsake kategorije mora zadevna država Efte zagotoviti naslednje informacije za vsako predlagano območje:






  — | opredelitev območja (z uporabo kode statističnih regij na ravni 2 ali ravni 3 za zadevno območje, kode LAU 2 ali LAU 1 za sosednja območja oziroma drugih uradnih oznak zadevnih upravnih enot), |
| --- | --- | --- |

2.

V okviru vsake kategorije mora zadevna država Efte zagotoviti naslednje informacije za vsako predlagano območje:

—

opredelitev območja (z uporabo kode statističnih regij na ravni 2 ali ravni 3 za zadevno območje, kode LAU 2 ali LAU 1 za sosednja območja oziroma drugih uradnih oznak zadevnih upravnih enot),

| — | predlagano intenzivnost pomoči na območju za obdobje 2014–2020 (ob navedbi morebitnega povečanja intenzivnosti pomoči v skladu z odstavkom 155, če je primerno), |
| --- | --- |

—

predlagano intenzivnost pomoči na območju za obdobje 2014–2020 (ob navedbi morebitnega povečanja intenzivnosti pomoči v skladu z odstavkom 155, če je primerno),

| — | celotno stalno število prebivalcev območja, kot je navedeno v odstavku 153. |
| --- | --- |

—

celotno stalno število prebivalcev območja, kot je navedeno v odstavku 153.

| 3. | Država Efte mora za redko poseljena območja in območja, ki niso predhodno opredeljena in so določena na podlagi meril od 1 do 5, predložiti ustrezno dokazilo, da so izpolnjeni vsi pogoji, ki se uporabljajo ter so določeni v odstavkih 149 in 151 do 153. |
| --- | --- |

3.

Država Efte mora za redko poseljena območja in območja, ki niso predhodno opredeljena in so določena na podlagi meril od 1 do 5, predložiti ustrezno dokazilo, da so izpolnjeni vsi pogoji, ki se uporabljajo ter so določeni v odstavkih 149 in 151 do 153.

---

PRILOGA II

OPREDELITEV JEKLARSKEGA SEKTORJA

V teh smernicah „jeklarski sektor“ pomeni vse dejavnosti, povezane s proizvodnjo enega ali več naslednjih izdelkov:

| (a) | surovo železo in fero-zlitine: surovo železo za izdelavo jekla, za litje in drugo surovo železo, zrcalovina in visokoogljični feromangan, brez drugih ferozlitin; |
| --- | --- |

(a)

surovo železo in fero-zlitine: surovo železo za izdelavo jekla, za litje in drugo surovo železo, zrcalovina in visokoogljični feromangan, brez drugih ferozlitin;

| (b) | surovi izdelki in polizdelki iz železa, navadnega ali posebnega jekla: lito ali nelito tekoče jeklo v ingotih, vključno z ingoti, namenjenimi kovanju polizdelkov: blumi, gredice in plošče; bobni in sodi; široki toplo valjani kolobarji, razen proizvodnje tekočega jekla za vlivanje iz majhnih in srednje velikih livarn; |
| --- | --- |

(b)

surovi izdelki in polizdelki iz železa, navadnega ali posebnega jekla: lito ali nelito tekoče jeklo v ingotih, vključno z ingoti, namenjenimi kovanju polizdelkov: blumi, gredice in plošče; bobni in sodi; široki toplo valjani kolobarji, razen proizvodnje tekočega jekla za vlivanje iz majhnih in srednje velikih livarn;

| (c) | vroče valjani končni izdelki iz železa, navadnega ali posebnega jekla: tirnice, traverze, plošče in palice, tramovi, težki profili 80 mm in več, pregradne plošče, palice in profili pod 80 mm ter plošče pod 150 mm, toplo valjana žica, okroglice in kvadratno jeklo za cevi, toplo valjani trakovi (vključno s trakovi za cevi), toplo valjane pločevine (prevlečene in neprevlečene), plošče in pločevine debeline 3 mm in več, široke plošče 150 mm in več, razen žic in izdelkov iz žice, svetlih palic ter železnih odlitkov; |
| --- | --- |

(c)

vroče valjani končni izdelki iz železa, navadnega ali posebnega jekla: tirnice, traverze, plošče in palice, tramovi, težki profili 80 mm in več, pregradne plošče, palice in profili pod 80 mm ter plošče pod 150 mm, toplo valjana žica, okroglice in kvadratno jeklo za cevi, toplo valjani trakovi (vključno s trakovi za cevi), toplo valjane pločevine (prevlečene in neprevlečene), plošče in pločevine debeline 3 mm in več, široke plošče 150 mm in več, razen žic in izdelkov iz žice, svetlih palic ter železnih odlitkov;

| (d) | hladno valjani končni proizvodi: pokositrene pločevine, mat-pločevina, črna pločevina, pocinkane pločevine, druge prevlečene pločevine, hladno valjane pločevine, elektropločevine in trakovi, namenjeni proizvodnji pokositrene pločevine, hladno valjane pločevine v trakovih in listih; |
| --- | --- |

(d)

hladno valjani končni proizvodi: pokositrene pločevine, mat-pločevina, črna pločevina, pocinkane pločevine, druge prevlečene pločevine, hladno valjane pločevine, elektropločevine in trakovi, namenjeni proizvodnji pokositrene pločevine, hladno valjane pločevine v trakovih in listih;

| (e) | cevi: vse brezšivne jeklene cevi, zvarjene jeklene cevi, katerih premer presega 406,4 mm. |
| --- | --- |

(e)

cevi: vse brezšivne jeklene cevi, zvarjene jeklene cevi, katerih premer presega 406,4 mm.

---

PRILOGA II(A)

OPREDELITEV SEKTORJA SINTETIČNIH VLAKEN

V teh smernicah „sektor sintetičnih vlaken“ pomeni:

| (a) | iztiskanje/tkanje vseh generičnih vrst vlaken in preje na podlagi poliestra, poliamida, akrila ali polipropilena, ne glede na njihovo končno uporabo, ali |
| --- | --- |

(a)

iztiskanje/tkanje vseh generičnih vrst vlaken in preje na podlagi poliestra, poliamida, akrila ali polipropilena, ne glede na njihovo končno uporabo, ali

| (b) | polimerizacijo (vključno s polikondenzacijo), kadar je ta vključena v iztiskanje v smislu uporabljenih strojev, ali |
| --- | --- |

(b)

polimerizacijo (vključno s polikondenzacijo), kadar je ta vključena v iztiskanje v smislu uporabljenih strojev, ali

| (c) | vsak postopek, ki spada zraven in je povezan z istočasno namestitvijo zmogljivosti iztiskanja/tkanja, ki jo opravi prihodnji upravičenec ali drugo podjetje v skupini, ki ji pripada, ter ki je pri zadevni posebni poslovni dejavnosti običajno vključen v to zmogljivost v smislu uporabljenih strojev. |
| --- | --- |

(c)

vsak postopek, ki spada zraven in je povezan z istočasno namestitvijo zmogljivosti iztiskanja/tkanja, ki jo opravi prihodnji upravičenec ali drugo podjetje v skupini, ki ji pripada, ter ki je pri zadevni posebni poslovni dejavnosti običajno vključen v to zmogljivost v smislu uporabljenih strojev.

---

PRILOGA III

OBRAZEC ZAHTEVKA ZA REGIONALNO POMOČ ZA NALOŽBE

| 1. | Informacije o upravičencu do pomoči:






  — | ime, prijavljeni naslov glavnega sedeža, glavno področje dejavnosti (koda NACE), |
| --- | --- | --- |

1.

Informacije o upravičencu do pomoči:

—

ime, prijavljeni naslov glavnega sedeža, glavno področje dejavnosti (koda NACE),

| — | izjava, da podjetje ni v težavah, kot je opredeljeno v smernicah za reševanje in prestrukturiranje, |
| --- | --- |

—

izjava, da podjetje ni v težavah, kot je opredeljeno v smernicah za reševanje in prestrukturiranje,

| — | izjava, ki natančno opredeljuje pomoč (pomoč de minimis in državna pomoč), ki je že bila prejeta za druge projekte v zadnjih treh letih v isti statistični regiji na ravni 3, kjer bo izvedena nova naložba; izjava, ki natančno opredeljuje regionalno pomoč, ki jo je ali jo bo isti projekt prejel od drugih organov, ki dodeljujejo pomoč, |
| --- | --- |

—

izjava, ki natančno opredeljuje pomoč (pomoč de minimis in državna pomoč), ki je že bila prejeta za druge projekte v zadnjih treh letih v isti statistični regiji na ravni 3, kjer bo izvedena nova naložba; izjava, ki natančno opredeljuje regionalno pomoč, ki jo je ali jo bo isti projekt prejel od drugih organov, ki dodeljujejo pomoč,

| — | izjava, ki navaja, ali je podjetje zaprlo enako ali podobno dejavnost v EGP v zadnjih dveh letih pred datumom tega obrazca zahtevka, |
| --- | --- |

—

izjava, ki navaja, ali je podjetje zaprlo enako ali podobno dejavnost v EGP v zadnjih dveh letih pred datumom tega obrazca zahtevka,

| — | izjava, ki navaja, ali ima podjetje namen zapreti tako dejavnost v trenutku zahtevka za pomoč v dveh letih po dokončanju naložbe, ki naj bi se subvencionirala. |
| --- | --- |

—

izjava, ki navaja, ali ima podjetje namen zapreti tako dejavnost v trenutku zahtevka za pomoč v dveh letih po dokončanju naložbe, ki naj bi se subvencionirala.

| 2. | Informacije o projektu/dejavnosti, ki je predmet pomoči:






  — | kratek opis projekta/dejavnosti, |
| --- | --- | --- |

2.

Informacije o projektu/dejavnosti, ki je predmet pomoči:

—

kratek opis projekta/dejavnosti,

| — | kratek opis pričakovanih pozitivnih učinkov za zadevno območje (na primer število ustvarjenih ali ohranjenih delovnih mest, dejavnosti v zvezi z raziskavami, razvojem in inovacijami, dejavnosti usposabljanja, oblikovanje grozdov), |
| --- | --- |

—

kratek opis pričakovanih pozitivnih učinkov za zadevno območje (na primer število ustvarjenih ali ohranjenih delovnih mest, dejavnosti v zvezi z raziskavami, razvojem in inovacijami, dejavnosti usposabljanja, oblikovanje grozdov),

| — | ustrezna pravna podlaga (nacionalna, EGP ali obe), |
| --- | --- |

—

ustrezna pravna podlaga (nacionalna, EGP ali obe),

| — | načrtovani datum začetka in konca projekta/dejavnosti, |
| --- | --- |

—

načrtovani datum začetka in konca projekta/dejavnosti,

| — | lokacija(-e) projekta. |
| --- | --- |

—

lokacija(-e) projekta.

| 3. | Informacije o financiranju projekta/dejavnosti:






  — | naložbe in drugi z njimi povezani stroški, analiza stroškov in koristi za priglašene ukrepe pomoči; |
| --- | --- | --- |

3.

Informacije o financiranju projekta/dejavnosti:

—

naložbe in drugi z njimi povezani stroški, analiza stroškov in koristi za priglašene ukrepe pomoči;

| — | skupni upravičeni stroški, |
| --- | --- |

—

skupni upravičeni stroški,

| — | znesek pomoči, potreben za izvedbo projekta/dejavnosti, |
| --- | --- |

—

znesek pomoči, potreben za izvedbo projekta/dejavnosti,

| — | intenzivnost pomoči. |
| --- | --- |

—

intenzivnost pomoči.

| 4. | Informacije o potrebi po pomoči in njenem pričakovanem vplivu:






  — | kratka obrazložitev potrebe po pomoči in njenega vpliva na odločitev o naložbi ali lokaciji; navede se alternativna naložba ali lokacija v primeru odsotnosti pomoči, |
| --- | --- | --- |

4.

Informacije o potrebi po pomoči in njenem pričakovanem vplivu:

—

kratka obrazložitev potrebe po pomoči in njenega vpliva na odločitev o naložbi ali lokaciji; navede se alternativna naložba ali lokacija v primeru odsotnosti pomoči,

| — | izjava o odsotnosti nepreklicnega sporazuma med upravičencem in izvajalci projekta. |
| --- | --- |

—

izjava o odsotnosti nepreklicnega sporazuma med upravičencem in izvajalci projekta.

---

PRILOGA IV

OBRAZEC ZA POSREDOVANJE INFORMACIJ NADZORNEMU ORGANU V SKLADU Z ODSTAVKOM 169

Image

---