# Europeiska unionens L 172/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 172 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången12 juni 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 172

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången12 juni 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 620/2014 av den 4 juni 2014 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för informationsutbyte enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter (
  1
  ) | 1 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 621/2014 av den 11 juni 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 26 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/346/EU |
| | * | Rådets beslut av den 26 maj 2014 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid Internationella arbetskonferensens 103:e möte när det gäller ändringarna av koden i sjöarbetskonventionen | 28 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 620/2014 av den 4 juni 2014 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för informationsutbyte enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter (
  1
  )

1

1

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 621/2014 av den 11 juni 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

26

BESLUT

2014/346/EU

*

Rådets beslut av den 26 maj 2014 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid Internationella arbetskonferensens 103:e möte när det gäller ändringarna av koden i sjöarbetskonventionen

28

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 496/13/KOL av den 11 december 2013 om finansieringen av Harpa konserthus och konferenscenter (Island) | 36 |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 91/14/KOL av den 26 februari 2014 om Norges regionalstödskarta 2014–2020 (Norge) | 52 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 496/13/KOL av den 11 december 2013 om finansieringen av Harpa konserthus och konferenscenter (Island)

36

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 91/14/KOL av den 26 februari 2014 om Norges regionalstödskarta 2014–2020 (Norge)

52

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1242/2013 av den 25 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Cordero Segureño (SGB)] ( EUT L 323, 4.12.2013 ) | 59 |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 1272/2009 av den 11 december 2009 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller uppköp och försäljning av jordbruksprodukter inom ramen för offentlig intervention ( EUT L 349, 29.12.2009 ) | 60 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1242/2013 av den 25 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Cordero Segureño (SGB)] ( EUT L 323, 4.12.2013 )

( EUT L 323, 4.12.2013 )

59

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 1272/2009 av den 11 december 2009 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller uppköp och försäljning av jordbruksprodukter inom ramen för offentlig intervention ( EUT L 349, 29.12.2009 )

( EUT L 349, 29.12.2009 )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 12.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 172/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 620/2014

av den 4 juni 2014

om fastställande av tekniska genomförandestandarder för informationsutbyte enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (1), särskilt artikel 50.7, och

av följande skäl:

| (1) | För att trygga ett effektivt samarbete mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter bör information förmedlas i båda riktningarna mellan dessa myndigheter, inom ramen för deras respektive tillsynsbefogenheter. Det bör fastställas standardformulär, mallar, förfaranden och tidsramar för utbytet av information om institut, under normala förhållanden och i likviditetsstressituationer. Det bör fastläggas harmoniserade frekvenser – två gånger per år eller en gång per år – och frister för utbytet av sådan information som ska förmedlas regelbundet. För att säkerställa att så aktuell information som möjligt förmedlas bör de behöriga myndigheterna dock överföra information så snart detta låter sig göras och inte vänta tills överföringsfristen löper ut. |
| --- | --- |

(1)

För att trygga ett effektivt samarbete mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter bör information förmedlas i båda riktningarna mellan dessa myndigheter, inom ramen för deras respektive tillsynsbefogenheter. Det bör fastställas standardformulär, mallar, förfaranden och tidsramar för utbytet av information om institut, under normala förhållanden och i likviditetsstressituationer. Det bör fastläggas harmoniserade frekvenser – två gånger per år eller en gång per år – och frister för utbytet av sådan information som ska förmedlas regelbundet. För att säkerställa att så aktuell information som möjligt förmedlas bör de behöriga myndigheterna dock överföra information så snart detta låter sig göras och inte vänta tills överföringsfristen löper ut.

| (2) | Utan att det påverkar tillämpningen av de förfaranden för standardiserat informationsutbyte som fastläggs i denna förordning bör hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter underrätta varandra utan otillbörligt dröjsmål om varje situation som kan påverka en filials finansiella stabilitet eller funktion och därvid tillhandahålla alla väsentliga uppgifter om situationen. |
| --- | --- |

(2)

Utan att det påverkar tillämpningen av de förfaranden för standardiserat informationsutbyte som fastläggs i denna förordning bör hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter underrätta varandra utan otillbörligt dröjsmål om varje situation som kan påverka en filials finansiella stabilitet eller funktion och därvid tillhandahålla alla väsentliga uppgifter om situationen.

| (3) | Med tanke på skillnaderna i storlek, komplexitet och betydelse hos filialerna i värdmedlemsstaterna är det väsentligt att proportionalitetsprincipen tillämpas på informationsutbytet. I enlighet med detta bör värdmedlemsstaters behöriga myndigheter tillhandahållas ett bredare spektrum av uppgifter ifall de har ansvar för filialer som på grundval av artikel 51 i direktiv 2013/36/EU betraktas som betydande, och detta bör återspeglas i formulären, mallarna och frekvenserna för informationsutbytet. |
| --- | --- |

(3)

Med tanke på skillnaderna i storlek, komplexitet och betydelse hos filialerna i värdmedlemsstaterna är det väsentligt att proportionalitetsprincipen tillämpas på informationsutbytet. I enlighet med detta bör värdmedlemsstaters behöriga myndigheter tillhandahållas ett bredare spektrum av uppgifter ifall de har ansvar för filialer som på grundval av artikel 51 i direktiv 2013/36/EU betraktas som betydande, och detta bör återspeglas i formulären, mallarna och frekvenserna för informationsutbytet.

| (4) | För att säkerställa effektiv överföring av information till de berörda personerna och informationens konfidentialitet bör de behöriga myndigheterna upprätta, utbyta och regelbundet uppdatera förteckningar över kontaktpersoner. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa effektiv överföring av information till de berörda personerna och informationens konfidentialitet bör de behöriga myndigheterna upprätta, utbyta och regelbundet uppdatera förteckningar över kontaktpersoner.

| (5) | Utbytet av information mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter är inte begränsat till de typer av uppgifter som specificeras i artikel 50 i direktiv 2013/36/EU och följaktligen inte begränsat till de typer av uppgifter som specificeras i den här förordningen. I direktiv 2013/36/EU finns särskilda bestämmelser om utbytet av information om kontroller på plats av filialer, om anmälningar som rör utövandet av etableringsrätten eller av friheten att tillhandahålla tjänster och om åtgärder – inbegripet säkerhetsåtgärder – som behöriga myndigheter vidtar med avseende på filialer eller deras moderföretag. Den här förordningen bör därför inte omfatta krav som rör utbytet av information på de områdena. |
| --- | --- |

(5)

Utbytet av information mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter är inte begränsat till de typer av uppgifter som specificeras i artikel 50 i direktiv 2013/36/EU och följaktligen inte begränsat till de typer av uppgifter som specificeras i den här förordningen. I direktiv 2013/36/EU finns särskilda bestämmelser om utbytet av information om kontroller på plats av filialer, om anmälningar som rör utövandet av etableringsrätten eller av friheten att tillhandahålla tjänster och om åtgärder – inbegripet säkerhetsåtgärder – som behöriga myndigheter vidtar med avseende på filialer eller deras moderföretag. Den här förordningen bör därför inte omfatta krav som rör utbytet av information på de områdena.

| (6) | Standardformulären, mallarna och förfarandena för utbyte av information om institut bör även ta upp utbyte av information om institut som bedriver verksamhet i värdmedlemsstater genom tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster. |
| --- | --- |

(6)

Standardformulären, mallarna och förfarandena för utbyte av information om institut bör även ta upp utbyte av information om institut som bedriver verksamhet i värdmedlemsstater genom tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster.

| (7) | Med tanke på gränsöverskridande tjänsters karaktär ställs värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter inför en brist på information om den verksamhet som bedrivs inom deras jurisdiktioner, och det är därför väsentligt att fastlägga förfaranden för utbyte av information för att trygga finansiell stabilitet och övervaka att auktorisationsvillkor efterlevs och att institut tillhandahåller tjänster i enlighet med de anmälningar som gjorts. Trots att sådan information är viktig bör den med tanke på behovet av att undvika den börda som insamling av informationen och spridning av denna till de behöriga myndigheterna i alla värdmedlemsstater kan ge upphov till tillhandahållas på begäran av värdmedlemsstaters behöriga myndigheter i stället för att förmedlas regelbundet. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på gränsöverskridande tjänsters karaktär ställs värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter inför en brist på information om den verksamhet som bedrivs inom deras jurisdiktioner, och det är därför väsentligt att fastlägga förfaranden för utbyte av information för att trygga finansiell stabilitet och övervaka att auktorisationsvillkor efterlevs och att institut tillhandahåller tjänster i enlighet med de anmälningar som gjorts. Trots att sådan information är viktig bör den med tanke på behovet av att undvika den börda som insamling av informationen och spridning av denna till de behöriga myndigheterna i alla värdmedlemsstater kan ge upphov till tillhandahållas på begäran av värdmedlemsstaters behöriga myndigheter i stället för att förmedlas regelbundet.

| (8) | Med tanke på att de typer av uppgifter som ska förmedlas mellan de behöriga myndigheterna specificeras i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014 (2) bör den här genomförandeförordningen betraktas som det nödvändiga korollariet till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014. |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på att de typer av uppgifter som ska förmedlas mellan de behöriga myndigheterna specificeras i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014 (2) bör den här genomförandeförordningen betraktas som det nödvändiga korollariet till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014.

| (9) | Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska genomförandestandarder som den europeiska tillsynsmyndigheten Europeiska bankmyndigheten (EBA) lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska genomförandestandarder som den europeiska tillsynsmyndigheten Europeiska bankmyndigheten (EBA) lagt fram för kommissionen.

| (10) | EBA har genomfört ett öppet offentligt samråd om de förslag till tekniska genomförandestandarder som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3). |
| --- | --- |

(10)

EBA har genomfört ett öppet offentligt samråd om de förslag till tekniska genomförandestandarder som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs standardformulär, mallar och förfaranden för krav på informationsutbyte som kan underlätta tillsynen över institut som genom en filial eller under utövande av friheten att tillhandahålla tjänster bedriver verksamhet i en eller flera medlemsstater utöver den medlemsstat där institutens huvudkontor finns.

Denna förordning gäller för den information som specificeras i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014.

Artikel 2

Frekvenser och frister för utbyte av information om institut som bedriver verksamhet genom en filial

1.   Information om varje situation där lagstiftnings- eller tillsynskrav inte efterlevs, om tillämpning av tillsynsåtgärder eller andra administrativa åtgärder och om tillämpning av administrativa sanktioner eller straffrättsliga påföljder ska tillhandahållas utan otillbörligt dröjsmål och senast 14 kalenderdagar efter de behöriga myndigheternas fastställande av icke-efterlevnadssituationen, efter vidtagandet av en tillsynsåtgärd eller annan administrativ åtgärd respektive efter åläggandet av en administrativ sanktion eller straffrättslig påföljd.

2.   När det rör sig om en filial som på grundval av artikel 51 i direktiv 2013/36/EU betraktas som betydande ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter tillhandahålla en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en sådan filial kvantitativ information om likviditet och resultat av likviditetstillsyn två gånger per år, senast vid följande tidpunkter:

| a) | Den 28 februari varje år, på grundval av positionen den 31 december det föregående året. |
| --- | --- |

a)

Den 28 februari varje år, på grundval av positionen den 31 december det föregående året.

| b) | Den 31 augusti varje år, på grundval av positionen den 30 juni samma år. |
| --- | --- |

b)

Den 31 augusti varje år, på grundval av positionen den 30 juni samma år.

3.   Annan information än den som avses i punkterna 1 och 2 ska tillhandahållas en gång per år, senast den 30 april varje år, på grundval av positionen den 31 december det föregående året, när det gäller information om ett instituts ledning och ägandeförhållanden dock på grundval av den senast tillgängliga informationen.

Artikel 3

Förfaranden för överföring av information mellan behöriga myndigheter

1.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska, med avseende på varje institut, för informationsutbytet mellan hemmedlemsstatens och värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter upprätthålla en aktuell förteckning med de relevanta kontakterna – även för krissituationer – och ställa denna till värdmedlemsstaternas behöriga myndigheters förfogande.

Värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter ska underrätta hemmedlemsstatens behöriga myndigheter om sina kontakter och utan otillbörligt dröjsmål meddela alla ändringar rörande dessa. Hemmedlemsstatens och värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter ska se över kontaktförteckningen varje år.

2.   Information ska utbytas i skriftlig eller elektronisk form: informationen ska skickas till de relevanta kontaktpersonerna i den kontaktförteckning som avses i punkt 1, om en behörig myndighet som begär information inte anger något annat.

3.   När information utbyts i elektronisk form ska säkra kommunikationskanaler användas, om de behöriga myndigheterna inte anser det lämpligt att använda andra kommunikationskanaler.

4.   Följande information får tillhandahållas muntligt innan den bekräftas i skriftlig eller elektronisk form:

| a) | Information om icke-efterlevnad av lagstiftnings- eller tillsynskrav. |
| --- | --- |

a)

Information om icke-efterlevnad av lagstiftnings- eller tillsynskrav.

| b) | Information om tillämpning av tillsynsåtgärder eller andra administrativa åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Information om tillämpning av tillsynsåtgärder eller andra administrativa åtgärder.

| c) | Information om tillämpning av administrativa sanktioner eller straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

c)

Information om tillämpning av administrativa sanktioner eller straffrättsliga påföljder.

| d) | Information om likviditetsstressituationer. |
| --- | --- |

d)

Information om likviditetsstressituationer.

5.   De behöriga myndigheterna ska bekräfta mottagande av information. Om informationen tillhandahållits i elektronisk form via en säker kommunikationskanal, ska bekräftelsen lämnas via samma kanal. Bekräftelse är inte nödvändig för information som tillhandahållits muntligt eller via en säker kommunikationskanal som gör det möjligt för avsändaren att få bekräftelse på att mottagaren har mottagit informationen.

6.   Om det i enlighet med artikel 51.3 i direktiv 2013/36/EU har inrättats ett tillsynskollegium och alla filialer till institutet betraktas som betydande, ska punkterna 1–5 inte tillämpas. I sådana fall ska information utbytas i enlighet med förfarandet i de skriftliga avtal som avses i artikel 51.3 i direktiv 2013/36/EU.

Artikel 4

Formulär och mallar för utbyte av information om institut som bedriver verksamhet genom en filial

1.   Sådana kvantitativa uppgifter som avses i artikel 2.2 ska tillhandahållas med hjälp av mallen i del 1 i bilaga I, i den form som anges i mallen.

2.   Andra kvantitativa uppgifter om ett instituts likviditet än de som avses i punkt 1 och kvantitativa uppgifter om ett instituts solvens ska tillhandahållas med hjälp av mallen i del 2 i bilaga I, i den form som anges i mallen.

3.   Kvantitativa uppgifter om volymen tjänster som tillhandahålls under utövande av friheten att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster ska lämnas med hjälp av mallen i del 3 i bilaga I, i den form som den behöriga myndighet som lämnar uppgifterna anser lämplig.

4.   Kvantitativa uppgifter om marknadsandelar för en filial i en värdmedlemsstat ska tillhandahållas med hjälp av mallen i del 4 i bilaga I, i den form som den behöriga myndighet som tillhandahåller uppgifterna anser lämplig.

5.   Andra icke-kvantitativa uppgifter än de som avses i punkterna 6, 7 och 8 ska tillhandahållas med hjälp av de nedan angivna mallarna, i den form som den behöriga myndighet som tillhandahåller uppgifterna anser lämplig, enligt följande:

| a) | För uppgifter om ett instituts likviditet och solvens ska mallen i del 2 i bilaga I användas. |
| --- | --- |

a)

För uppgifter om ett instituts likviditet och solvens ska mallen i del 2 i bilaga I användas.

| b) | För uppgifter om tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster ska mallen i del 3 i bilaga I användas. |
| --- | --- |

b)

För uppgifter om tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster ska mallen i del 3 i bilaga I användas.

| c) | För uppgifter om en filial i en värdmedlemsstat ska mallen i del 4 i bilaga I användas. |
| --- | --- |

c)

För uppgifter om en filial i en värdmedlemsstat ska mallen i del 4 i bilaga I användas.

| d) | För uppgifter om insättningsgarantisystem ska mallen i del 5 i bilaga I användas. |
| --- | --- |

d)

För uppgifter om insättningsgarantisystem ska mallen i del 5 i bilaga I användas.

6.   De uppgifter som avses i del 6 i bilaga I – om instituts ledning och ägandeförhållanden, likviditets- och finansieringspolicyer och likviditets- och finansieringsberedskapsplaner och om förberedelser inför krissituationer – ska tillhandahållas i den form som den behöriga myndighet som tillhandahåller uppgifterna anser lämplig. Uppgifterna ska lämnas som ett tillägg till de uppgifter som tillhandahålls med hjälp av mallarna i del 1–5 i bilaga I.

7.   Uppgifter enligt artikel 2.1 om varje situation där lagstiftnings- eller tillsynskrav inte efterlevs, om tillämpning av tillsynsåtgärder eller andra administrativa åtgärder och om tillämpning av administrativa sanktioner eller straffrättsliga påföljder ska tillhandahållas i den form som den behöriga myndighet som tillhandahåller uppgifterna anser lämplig.

8.   Uppgifter om identifiering av ett institut som globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut i enlighet med artikel 131.1 i direktiv 2013/36/EU ska tillhandahållas i den form som den behöriga myndighet som tillhandahåller uppgifterna anser lämplig.

Artikel 5

Särskilda framställningar från behöriga myndigheter om information

1.   En begäran om uppgifter som inte faller inom ramen för informationsutbytet enligt kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014 ska inges i skriftlig eller elektronisk form till den relevanta kontaktpersonen i den kontaktförteckning som avses i artikel 3.1.

2.   En behörig myndighet som inger en sådan begäran som avses i punkt 1 ska förklara på vilket sätt uppgifterna kan underlätta tillsyn över ett institut, prövning av ett instituts auktorisationsvillkor eller skydd av det finansiella systemets stabilitet. Den begärande myndigheten ska med beaktande av hur brådskande frågan är och vilka uppgifter det rör sig om ange en skälig svarsfrist.

3.   En behörig myndighet som mottar en sådan begäran som avses i punkt 1 ska tillhandahålla de begärda uppgifterna utan otillbörligt dröjsmål och göra sitt yttersta för att svara inom den frist som anges i begäran. Om myndigheten inte kan svara inom den frist som anges i begäran, ska den utan otillbörligt dröjsmål underrätta den begärande myndigheten om när den kommer att tillhandahålla uppgifterna.

Om de begärda uppgifterna inte är tillgängliga, ska den behöriga myndighet som mottagit begäran underrätta den begärande myndigheten om detta.

Artikel 6

Utbyte av information om tillhandahållare av gränsöverskridande tjänster

Behöriga myndigheter i en värdmedlemsstat i vilken ett institut bedriver verksamhet under utövande av friheten att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster som önskar inge en begäran till hemmedlemsstatens behöriga myndigheter om tillhandahållande av sådan information om dessa tjänster som avses i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014 ska inge begäran i skriftlig eller elektronisk form till den relevanta kontaktpersonen i den kontaktförteckning som avses i artikel 3.1. Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska tillhandahålla informationen inom tre månader efter mottagandet av begäran.

Artikel 7

Utbyte av information om ett institut som bedriver verksamhet genom en filial, vid likviditetsstress som berör institutet eller själva filialen

I en likviditetsstressituation ska de behöriga myndigheterna med hjälp av mallen i bilaga II och i enlighet med förfarandena i artikel 3 tillhandahålla den information som avses i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014.

Artikel 8

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 juni 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska standarder för tillsyn i vilka den information som hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter ska förse varandra med specificeras (EUT L 148, 20.5.2014, s. 6).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

---

BILAGA I

DEL 1

HALVÅRSVISA SPECIFIKA UPPGIFTER

Mall för information om likviditet och resultat av likviditetstillsyn som ska tillhandahållas en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial

| Rättslig grund: | Artikel 4.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014 |
| --- | --- |
| Frekvens för informationsutbytet: | Två gånger per år |
| Behörig myndighet: | |
| Institutets namn: | |
| Referensdatum (30/06/ÅÅÅÅ eller 31/12/ÅÅÅÅ): | |
| Överlämnandedatum (DD/MM/ÅÅÅÅ): | |
| Informationen tillhandahålls på gruppnivå (Ja/Nej): | Ange ”Ja” om informationen i denna mall tillhandahålls på gruppnivå och inte på institutnivå |

Rättslig grund:

Artikel 4.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014

Frekvens för informationsutbytet:

Två gånger per år

Behörig myndighet:

Institutets namn:

Referensdatum (30/06/ÅÅÅÅ eller 31/12/ÅÅÅÅ):

Överlämnandedatum (DD/MM/ÅÅÅÅ):

Informationen tillhandahålls på gruppnivå (Ja/Nej):

Ange ”Ja” om informationen i denna mall tillhandahålls på gruppnivå och inte på institutnivå

| Informationsgrupp | Informationspunkt | Hänvisning till Corep-/Finrepmallar, där så är tillämpligt, eller annan hänvisning | Informationsvärde
  (kvantitativt i enlighet med vad som anges i rutnätet eller kvalitativt som fri text) | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet | Likviditetstäckningskvot (Liquidity Coverage Ratio, LCR) (inhemsk valuta) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| LCR (väsentlig valuta 1: specificeras) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| LCR (väsentlig valuta 2: specificeras) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| LCR (väsentlig valuta 3: specificeras) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| [Lägg till fler rader för väsentliga valutor, om tillämpligt] | | | |
| Kvot för stabil nettofinansiering (Net Stable Funding Ratio, NSFR) (inhemsk valuta) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| NSFR (väsentlig valuta 1: specificeras) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| NSFR (väsentlig valuta 2: specificeras) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| NSFR (väsentlig valuta 3: specificeras) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| [Lägg till fler rader för väsentliga valutor, om tillämpligt] | | | |
| Komponenterna i institutets likviditetsbuffert, inbegripet | |
| Kontanter | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Insättningar hos centralbanker | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Värdepapper med 0 % riskvikt | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Värdepapper med 20 % riskvikt | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Icke-finansiella företagsobligationer | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Andra tillgångar av hög eller extremt hög likviditets- och kreditkvalitet, med beaktande av kriterierna i artikel 481.2 i kapitalkravsförordningen | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen] | |
| Intecknade tillgångar totalt | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| varav godtagbara för centralbanker | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Icke intecknade tillgångar totalt | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| varav godtagbara för centralbanker | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Erhållna intecknade säkerheter totalt | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| varav godtagbara för centralbanker | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Erhållna icke intecknade säkerheter totalt | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| varav godtagbara för centralbanker | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Förhållandet mellan lån och insättningar | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapportering | [Värde från Finrep] | |
| Beskrivning av alla inhemska likviditetskvoter som gäller för institutet som en del av makrotillsynspolicyåtgärder från de behöriga myndigheternas sida eller från den utsedda myndighetens sida, vare sig det rör sig om bindande krav, riktlinjer, rekommendationer, varningar eller annat, inbegripet definitionerna av dessa kvoter | [Definition och beräkningsformel tillhandahålls av den behöriga myndigheten] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen] | |
| Beskrivning av alla betydande brister i institutets likviditetsriskhantering som de behöriga myndigheterna känner till och som kan påverka filialer, alla tillsynsåtgärder som vidtagits med avseende på sådana brister samt omfattningen av institutets efterlevnad av sådana tillsynsåtgärder | | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | Notera att problem som rör underlåtenhet att efterleva minimiregleringskrav och sådana tillsynsåtgärder som de behöriga myndigheterna vidtagit för att komma till rätta med problemen ska rapporteras utanför denna mall för regelbundet informationsutbyte och i enlighet med artikel 2.3 i de tekniska genomförandestandarderna |
| Samlad bedömning av institutets likviditetsriskprofil och likviditetsriskhantering, särskilt i förhållande till filialen/filialerna i värdmedlemsstaten | | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |
| Beskrivning av alla specifika likviditetskrav som tillämpas i enlighet med artikel 105 i direktiv 2013/36/EU | | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |
| Information om alla hinder för överföring av kontanter och säkerheter till eller från institutets filialer | | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |

Informationsgrupp

Informationspunkt

Hänvisning till Corep-/Finrepmallar, där så är tillämpligt, eller annan hänvisning

Informationsvärde

(kvantitativt i enlighet med vad som anges i rutnätet eller kvalitativt som fri text)

Anmärkningar

Likviditet

Likviditetstäckningskvot (Liquidity Coverage Ratio, LCR) (inhemsk valuta)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

LCR (väsentlig valuta 1: specificeras)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

LCR (väsentlig valuta 2: specificeras)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

LCR (väsentlig valuta 3: specificeras)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

[Lägg till fler rader för väsentliga valutor, om tillämpligt]

Kvot för stabil nettofinansiering (Net Stable Funding Ratio, NSFR) (inhemsk valuta)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

NSFR (väsentlig valuta 1: specificeras)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

NSFR (väsentlig valuta 2: specificeras)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

NSFR (väsentlig valuta 3: specificeras)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

[Lägg till fler rader för väsentliga valutor, om tillämpligt]

Komponenterna i institutets likviditetsbuffert, inbegripet

Kontanter

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Insättningar hos centralbanker

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Värdepapper med 0 % riskvikt

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Värdepapper med 20 % riskvikt

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Icke-finansiella företagsobligationer

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Andra tillgångar av hög eller extremt hög likviditets- och kreditkvalitet, med beaktande av kriterierna i artikel 481.2 i kapitalkravsförordningen

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen]

Intecknade tillgångar totalt

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

varav godtagbara för centralbanker

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Icke intecknade tillgångar totalt

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

varav godtagbara för centralbanker

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Erhållna intecknade säkerheter totalt

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

varav godtagbara för centralbanker

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Erhållna icke intecknade säkerheter totalt

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

varav godtagbara för centralbanker

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Förhållandet mellan lån och insättningar

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapportering

[Värde från Finrep]

Beskrivning av alla inhemska likviditetskvoter som gäller för institutet som en del av makrotillsynspolicyåtgärder från de behöriga myndigheternas sida eller från den utsedda myndighetens sida, vare sig det rör sig om bindande krav, riktlinjer, rekommendationer, varningar eller annat, inbegripet definitionerna av dessa kvoter

[Definition och beräkningsformel tillhandahålls av den behöriga myndigheten]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen]

Beskrivning av alla betydande brister i institutets likviditetsriskhantering som de behöriga myndigheterna känner till och som kan påverka filialer, alla tillsynsåtgärder som vidtagits med avseende på sådana brister samt omfattningen av institutets efterlevnad av sådana tillsynsåtgärder

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

Notera att problem som rör underlåtenhet att efterleva minimiregleringskrav och sådana tillsynsåtgärder som de behöriga myndigheterna vidtagit för att komma till rätta med problemen ska rapporteras utanför denna mall för regelbundet informationsutbyte och i enlighet med artikel 2.3 i de tekniska genomförandestandarderna

Samlad bedömning av institutets likviditetsriskprofil och likviditetsriskhantering, särskilt i förhållande till filialen/filialerna i värdmedlemsstaten

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

Beskrivning av alla specifika likviditetskrav som tillämpas i enlighet med artikel 105 i direktiv 2013/36/EU

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

Information om alla hinder för överföring av kontanter och säkerheter till eller från institutets filialer

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

DEL 2

ÅRSVISA SPECIFIKA UPPGIFTER

Mall för information om likviditet och solvens som ska tillhandahållas en värdmedlemsstats behöriga myndigheter

| Rättslig grund: | Artiklarna 4.1, 5 och 11 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014 |
| --- | --- |
| Frekvens för informationsutbytet: | En gång per år |
| Behörig myndighet: | |
| Institutets namn: | |
| Referensdatum (30/6/ÅÅÅÅ eller 31/12/ÅÅÅÅ): | |
| Överlämnandedatum (DD/MM/ÅÅÅÅ): | |
| Informationen tillhandahålls på gruppnivå (Ja/Nej): | Ange ”Ja” om informationen i denna mall tillhandahålls på gruppnivå och inte på institutnivå |

Rättslig grund:

Artiklarna 4.1, 5 och 11 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014

Frekvens för informationsutbytet:

En gång per år

Behörig myndighet:

Institutets namn:

Referensdatum (30/6/ÅÅÅÅ eller 31/12/ÅÅÅÅ):

Överlämnandedatum (DD/MM/ÅÅÅÅ):

Informationen tillhandahålls på gruppnivå (Ja/Nej):

Ange ”Ja” om informationen i denna mall tillhandahålls på gruppnivå och inte på institutnivå

| Informationsgrupp | Informationspunkt | Hänvisning till Corep-/Finrepmallar, där så är tillämpligt, eller annan hänvisning | Informationsvärde
  (kvantitativt i enlighet med vad som anges i rutnätet eller kvalitativt som fri text) | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet | Likviditetstäckningskvot (Liquidity Coverage Ratio, LCR) (inhemsk valuta) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| LCR (väsentlig valuta 1: specificeras) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| LCR (väsentlig valuta 2: specificeras) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| LCR (väsentlig valuta 3: specificeras) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| [Lägg till fler rader för väsentliga valutor, om tillämpligt] | | | |
| Kvot för stabil nettofinansiering (Net Stable Funding Ratio, NSFR) (inhemsk valuta) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| NSFR (väsentlig valuta 1: specificeras) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| NSFR (väsentlig valuta 2: specificeras) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| NSFR (väsentlig valuta 3: specificeras) | [På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep] | |
| [Lägg till fler rader för väsentliga valutor, om tillämpligt] | | | |
| Komponenterna i institutets likviditetsbuffert, inbegripet | |
| Kontanter | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Insättningar hos centralbanker | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Värdepapper med 0 % riskvikt | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Värdepapper med 20 % riskvikt | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Icke-finansiella företagsobligationer | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Andra tillgångar av hög eller extremt hög likviditets- och kreditkvalitet, med beaktande av kriterierna i artikel 481.2 i kapitalkravsförordningen | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen] | |
| Intecknade tillgångar totalt | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| varav godtagbara för centralbanker | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Icke intecknade tillgångar totalt | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| varav godtagbara för centralbanker | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Erhållna intecknade säkerheter totalt | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| varav godtagbara för centralbanker | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Erhållna icke intecknade säkerheter totalt | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| varav godtagbara för centralbanker | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar | [Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna] | |
| Förhållandet mellan lån och insättningar | På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapportering | [Värde från Finrep] | |
| Beskrivning av alla inhemska likviditetskvoter som gäller för institutet som en del av makrotillsynspolicyåtgärder från de behöriga myndigheternas sida eller från den utsedda myndighetens sida, vare sig det rör sig om bindande krav, riktlinjer, rekommendationer, varningar eller annat, inbegripet definitionerna av dessa kvoter | [Definition och beräkningsformel tillhandahålls av den behöriga myndigheten] | [Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen] | |
| Beskrivning av alla betydande brister i institutets likviditetsriskhantering som de behöriga myndigheterna känner till och som kan påverka filialer, alla tillsynsåtgärder som vidtagits med avseende på sådana brister samt omfattningen av institutets efterlevnad av sådana tillsynsåtgärder | | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | Notera att problem som rör underlåtenhet att efterleva minimiregleringskrav och sådana tillsynsåtgärder som de behöriga myndigheterna vidtagit för att komma till rätta med problemen ska rapporteras utanför denna mall för regelbundet informationsutbyte och i enlighet med artikel 2.3 i de tekniska genomförandestandarderna |
| Samlad bedömning av institutets likviditetsriskprofil och likviditetsriskhantering, särskilt i förhållande till filialen/filialerna i värdmedlemsstaten | | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |
| Beskrivning av alla specifika likviditetskrav som tillämpas i enlighet med artikel 105 i direktiv 2013/36/EU | | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |
| Information om alla hinder för överföring av kontanter och säkerheter till eller från institutets filialer | | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |
| Solvens | Information om huruvida institutet uppfyller följande krav:






  a) | De kapitalbaskrav som anges i artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013, med beaktande av de åtgärder som antagits eller erkänts i enlighet med artikel 458 i förordningen och, där så är relevant, med beaktande av övergångsarrangemangen i del tio i förordningen. |

Informationsgrupp

Informationspunkt

Hänvisning till Corep-/Finrepmallar, där så är tillämpligt, eller annan hänvisning

Informationsvärde

(kvantitativt i enlighet med vad som anges i rutnätet eller kvalitativt som fri text)

Anmärkningar

Likviditet

Likviditetstäckningskvot (Liquidity Coverage Ratio, LCR) (inhemsk valuta)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

LCR (väsentlig valuta 1: specificeras)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

LCR (väsentlig valuta 2: specificeras)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

LCR (väsentlig valuta 3: specificeras)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

[Lägg till fler rader för väsentliga valutor, om tillämpligt]

Kvot för stabil nettofinansiering (Net Stable Funding Ratio, NSFR) (inhemsk valuta)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

NSFR (väsentlig valuta 1: specificeras)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

NSFR (väsentlig valuta 2: specificeras)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

NSFR (väsentlig valuta 3: specificeras)

[På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering, men på grundval av den kalibrering som är underkastad den nationella specifikationen tills denna ersätts av kapitalkravsförordningskalibreringen]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen tills kvoter är tillgängliga i Corep]

[Lägg till fler rader för väsentliga valutor, om tillämpligt]

Komponenterna i institutets likviditetsbuffert, inbegripet

Kontanter

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Insättningar hos centralbanker

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Värdepapper med 0 % riskvikt

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Värdepapper med 20 % riskvikt

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Icke-finansiella företagsobligationer

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Andra tillgångar av hög eller extremt hög likviditets- och kreditkvalitet, med beaktande av kriterierna i artikel 481.2 i kapitalkravsförordningen

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapporteringskrav för likviditetstäckning och stabil finansiering

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen]

Intecknade tillgångar totalt

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

varav godtagbara för centralbanker

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Icke intecknade tillgångar totalt

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

varav godtagbara för centralbanker

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Erhållna intecknade säkerheter totalt

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

varav godtagbara för centralbanker

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Erhållna icke intecknade säkerheter totalt

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

varav godtagbara för centralbanker

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om rapportering om inteckning av tillgångar

[Värde på grundval av de tekniska genomförandestandarderna]

Förhållandet mellan lån och insättningar

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapportering

[Värde från Finrep]

Beskrivning av alla inhemska likviditetskvoter som gäller för institutet som en del av makrotillsynspolicyåtgärder från de behöriga myndigheternas sida eller från den utsedda myndighetens sida, vare sig det rör sig om bindande krav, riktlinjer, rekommendationer, varningar eller annat, inbegripet definitionerna av dessa kvoter

[Definition och beräkningsformel tillhandahålls av den behöriga myndigheten]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen]

Beskrivning av alla betydande brister i institutets likviditetsriskhantering som de behöriga myndigheterna känner till och som kan påverka filialer, alla tillsynsåtgärder som vidtagits med avseende på sådana brister samt omfattningen av institutets efterlevnad av sådana tillsynsåtgärder

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

Notera att problem som rör underlåtenhet att efterleva minimiregleringskrav och sådana tillsynsåtgärder som de behöriga myndigheterna vidtagit för att komma till rätta med problemen ska rapporteras utanför denna mall för regelbundet informationsutbyte och i enlighet med artikel 2.3 i de tekniska genomförandestandarderna

Samlad bedömning av institutets likviditetsriskprofil och likviditetsriskhantering, särskilt i förhållande till filialen/filialerna i värdmedlemsstaten

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

Beskrivning av alla specifika likviditetskrav som tillämpas i enlighet med artikel 105 i direktiv 2013/36/EU

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

Information om alla hinder för överföring av kontanter och säkerheter till eller från institutets filialer

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

Solvens

Information om huruvida institutet uppfyller följande krav:

a)

De kapitalbaskrav som anges i artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013, med beaktande av de åtgärder som antagits eller erkänts i enlighet med artikel 458 i förordningen och, där så är relevant, med beaktande av övergångsarrangemangen i del tio i förordningen.

| b) | De extra kapitalbaskrav som ålagts i enlighet med artikel 104 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

b)

De extra kapitalbaskrav som ålagts i enlighet med artikel 104 i direktiv 2013/36/EU.

| c) | De kapitalbuffertkrav som anges i avdelning VII kapitel 4 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

c)

De kapitalbuffertkrav som anges i avdelning VII kapitel 4 i direktiv 2013/36/EU.

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

Notera att problem som rör underlåtenhet att efterleva minimiregleringskrav och sådana tillsynsåtgärder som de behöriga myndigheterna vidtagit för att komma till rätta med problemen ska rapporteras utanför denna mall för regelbundet informationsutbyte och i enlighet med artikel 2.3 i de tekniska genomförandestandarderna

Institutets kärnprimärkapitalrelation i den mening som avses i artikel 92.2 a i förordning (EU) nr 575/2013

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapportering

[Värde från Corep]

Information som tillhandahålls en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial

Institutets primärkapitalrelation i den mening som avses i artikel 92.2 b i förordning (EU) nr 575/2013

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapportering

[Värde från Corep]

Information som tillhandahålls en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial

Institutets totala kapitalrelation i den mening som avses i artikel 92.2 c i förordning (EU) nr 575/2013

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapportering

[Värde från Corep]

Information som tillhandahålls en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial

Institutets totala riskvägda exponeringsbelopp i den mening som avses i artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapportering

[Värde från Corep]

Information som tillhandahålls en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial

De kapitalbaskrav som är tillämpliga i hemmedlemsstaten i enlighet med artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013, med beaktande av de åtgärder som antagits eller erkänts i enlighet med artikel 458 i förordningen och, där så är relevant, med beaktande av övergångsarrangemangen i del tio i förordningen

[Definition och beräkningsformel tillhandahålls av den behöriga myndigheten]

[Värde som tillhandahålls på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen]

Information som tillhandahålls en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial

Nivån på den kapitalkonserveringsbuffert som institutet är skyldigt att upprätthålla i enlighet med artikel 129 i direktiv 2013/36/EU

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapportering

[Värde från Corep]

Information som tillhandahålls en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial

Nivån på den institutspecifika kontracykliska kapitalbuffert som institutet är skyldigt att upprätthålla i enlighet med artikel 130 i direktiv 2013/36/EU

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapportering

[Värde från Corep]

Information som tillhandahålls en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial

Nivån på den systemriskbuffert som institutet är skyldigt att upprätthålla i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapportering

[Värde från Corep]

Information som tillhandahålls en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial

Nivån på den buffert för globala systemviktiga institut eller buffert för andra systemviktiga institut som institutet är skyldigt att upprätthålla i enlighet med artikel 131.4 respektive 131.5 i direktiv 2013/36/EU

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapportering

Information som tillhandahålls en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial

Nivån på de extra kapitalbaskrav som ålagts i enlighet med artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU och på de övriga krav rörande institutets solvens som ålagts i enlighet med artikel 104 i direktivet

På grundval av kraven i de tekniska genomförandestandarderna om tillsynsrapportering

[Värde från Corep]

Information som tillhandahålls en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial

Bruttosoliditet

All information som institutet offentliggör i enlighet med artikel 451 i förordning (EU) nr 575/2013 om sin bruttosoliditetsgrad och sin hantering av risk för alltför låg bruttosoliditet

[Länk till institutets information]

DEL 3

ÅRSVISA UPPGIFTER – TJÄNSTER

Mall för information om tillhandahållare av gränsöverskridande tjänster

| Rättslig grund: | Artikel 16 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014 |
| --- | --- |
| Frekvens för informationsutbytet: | En gång per år på begäran |
| Behörig myndighet: | |
| Institutets namn: | |
| Referensdatum (30/6/ÅÅÅÅ eller 31/12/ÅÅÅÅ): | |
| Överlämnandedatum (DD/MM/ÅÅÅÅ): | |
| Informationen tillhandahålls på gruppnivå (Ja/Nej): | Ange ”Ja” om informationen i denna mall tillhandahålls på gruppnivå och inte på institutnivå |

Rättslig grund:

Artikel 16 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014

Frekvens för informationsutbytet:

En gång per år på begäran

Behörig myndighet:

Institutets namn:

Referensdatum (30/6/ÅÅÅÅ eller 31/12/ÅÅÅÅ):

Överlämnandedatum (DD/MM/ÅÅÅÅ):

Informationen tillhandahålls på gruppnivå (Ja/Nej):

Ange ”Ja” om informationen i denna mall tillhandahålls på gruppnivå och inte på institutnivå

| Informationsgrupp | Informationspunkt | Hänvisning till Corep-/Finrepmallar, där så är tillämpligt, eller annan hänvisning | Informationsvärde
  (kvantitativt i enlighet med vad som anges i rutnätet eller kvalitativt som fri text) | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Information om tillhandahållare av gränsöverskridande tjänster | Volymen insättningar från personer som är bosatta i värdmedlemsstaten | [Definition och beräkningsformel tillhandahålls av den behöriga myndigheten] | [Värde som tillhandahålls i antal miljoner av den relevanta valutan för institutet på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen] | |
| Volymen lån till personer som är bosatta i värdmedlemsstaten | [Definition och beräkningsformel tillhandahålls av den behöriga myndigheten] | [Värde som tillhandahålls i antal miljoner av den relevanta valutan för institutet på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen] | |
| Vad avser de i bilaga I till direktiv 2013/36/EU förtecknade verksamheter som institutet har anmält sin önskan att bedriva i värdmedlemsstaten genom tillhandahållande av tjänster: | |
| Den form i vilken institutet bedriver verksamheterna. | | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |
| De verksamheter som är de mest betydande av institutets verksamheter i värdmedlemsstaten. | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |
| Bekräftelse huruvida institutet bedriver de verksamheter som det identifierat som huvudverksamheter i sin anmälan enligt artikel 39 i direktiv 2013/36/EU. | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |

Informationsgrupp

Informationspunkt

Hänvisning till Corep-/Finrepmallar, där så är tillämpligt, eller annan hänvisning

Informationsvärde

(kvantitativt i enlighet med vad som anges i rutnätet eller kvalitativt som fri text)

Anmärkningar

Information om tillhandahållare av gränsöverskridande tjänster

Volymen insättningar från personer som är bosatta i värdmedlemsstaten

[Definition och beräkningsformel tillhandahålls av den behöriga myndigheten]

[Värde som tillhandahålls i antal miljoner av den relevanta valutan för institutet på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen]

Volymen lån till personer som är bosatta i värdmedlemsstaten

[Definition och beräkningsformel tillhandahålls av den behöriga myndigheten]

[Värde som tillhandahålls i antal miljoner av den relevanta valutan för institutet på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen]

Vad avser de i bilaga I till direktiv 2013/36/EU förtecknade verksamheter som institutet har anmält sin önskan att bedriva i värdmedlemsstaten genom tillhandahållande av tjänster:

Den form i vilken institutet bedriver verksamheterna.

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

De verksamheter som är de mest betydande av institutets verksamheter i värdmedlemsstaten.

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

Bekräftelse huruvida institutet bedriver de verksamheter som det identifierat som huvudverksamheter i sin anmälan enligt artikel 39 i direktiv 2013/36/EU.

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

DEL 4

FILIALSPECIFIKA UPPGIFTER FRÅN VÄRDMEDLEMSSTAT

Mall för information om filialer i värdmedlemsstater

| Rättslig grund: | Artikel 15 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014 |
| --- | --- |
| Frekvens för informationsutbytet: | En gång per år |
| Behörig myndighet: | |
| Filialens namn: | |
| Institutets namn: | |
| Referensdatum (30/6/ÅÅÅÅ eller 31/12/ÅÅÅÅ): | |
| Överlämnandedatum (DD/MM/ÅÅÅÅ): | |

Rättslig grund:

Artikel 15 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014

Frekvens för informationsutbytet:

En gång per år

Behörig myndighet:

Filialens namn:

Institutets namn:

Referensdatum (30/6/ÅÅÅÅ eller 31/12/ÅÅÅÅ):

Överlämnandedatum (DD/MM/ÅÅÅÅ):

| Informationsgrupp | Informationspunkt | Hänvisning till Corep-/Finrepmallar, där så är tillämpligt, eller annan hänvisning | Informationsvärde
  (kvantitativt i enlighet med vad som anges i rutnätet eller kvalitativt som fri text) | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Information om filialer i värdmedlemsstater | Marknadsandelen för filialen i fråga om lån | [Definition och beräkningsformel tillhandahålls av den behöriga myndigheten] | [Värde som tillhandahålls i % på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen. Detta värde ska inte tillhandahållas om marknadsandelen inte överstiger 2 % av den totala lånemarknaden i värdmedlemsstaten.] | |
| Marknadsandelen för filialen i fråga om insättningar | [Definition och beräkningsformel tillhandahålls av den behöriga myndigheten] | [Värde som tillhandahålls i % på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen. Detta värde ska inte tillhandahållas om marknadsandelen inte överstiger 2 % av den totala insättningsmarknaden i värdmedlemsstaten.] | |
| Varje fastställande av att filialen eller dess verksamhet i värdmedlemsstaten utgör en systemrisk, inbegripet varje bedömning av de troliga verkningarna av inställande eller nedläggning av filialens verksamhet på den systemrelaterade likviditeten, betalningssystemen och clearing- och avvecklingssystemen | | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |
| Alla hinder för överföring av kontanter och säkerheter till eller från filialen | | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |

Informationsgrupp

Informationspunkt

Hänvisning till Corep-/Finrepmallar, där så är tillämpligt, eller annan hänvisning

Informationsvärde

(kvantitativt i enlighet med vad som anges i rutnätet eller kvalitativt som fri text)

Anmärkningar

Information om filialer i värdmedlemsstater

Marknadsandelen för filialen i fråga om lån

[Definition och beräkningsformel tillhandahålls av den behöriga myndigheten]

[Värde som tillhandahålls i % på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen. Detta värde ska inte tillhandahållas om marknadsandelen inte överstiger 2 % av den totala lånemarknaden i värdmedlemsstaten.]

Marknadsandelen för filialen i fråga om insättningar

[Definition och beräkningsformel tillhandahålls av den behöriga myndigheten]

[Värde som tillhandahålls i % på grundval den nationella rapporteringen och specifikationen. Detta värde ska inte tillhandahållas om marknadsandelen inte överstiger 2 % av den totala insättningsmarknaden i värdmedlemsstaten.]

Varje fastställande av att filialen eller dess verksamhet i värdmedlemsstaten utgör en systemrisk, inbegripet varje bedömning av de troliga verkningarna av inställande eller nedläggning av filialens verksamhet på den systemrelaterade likviditeten, betalningssystemen och clearing- och avvecklingssystemen

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

Alla hinder för överföring av kontanter och säkerheter till eller från filialen

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

DEL 5

ÅRSVISA ALLMÄNNA UPPGIFTER – INSÄTTNINGSGARANTISYSTEM

Mall för information om insättningsgarantisystem

| Rättslig grund: | Artikel 6 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014 |
| --- | --- |
| Frekvens för informationsutbytet: | En gång per år |
| Behörig myndighet: | |
| Institutets namn: | |
| Referensdatum (30/6/ÅÅÅÅ eller 31/12/ÅÅÅÅ): | |
| Överlämnandedatum (DD/MM/ÅÅÅÅ): | |
| Informationen tillhandahålls på gruppnivå (Ja/Nej): | Ange ”Ja” om informationen i denna mall tillhandahålls på gruppnivå och inte på institutnivå |

Rättslig grund:

Artikel 6 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014

Frekvens för informationsutbytet:

En gång per år

Behörig myndighet:

Institutets namn:

Referensdatum (30/6/ÅÅÅÅ eller 31/12/ÅÅÅÅ):

Överlämnandedatum (DD/MM/ÅÅÅÅ):

Informationen tillhandahålls på gruppnivå (Ja/Nej):

Ange ”Ja” om informationen i denna mall tillhandahålls på gruppnivå och inte på institutnivå

| Informationsgrupp | Informationspunkt | Informationsvärde
  (kvantitativt i enlighet med vad som anges i rutnätet eller kvalitativt som fri text) | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| Insättningsgarantisystem | Namnet på det insättningsgarantisystem som institutet tillhör | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |
| Insättningsgarantisystemets maximala täckning per garantiberättigad insättare | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |
| Omfattningen av täckningen, de typer av insättningar som täcks samt eventuella undantag från täckningen, inbegripet produkter och typer av insättare | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |
| Finansieringsarrangemangen för insättningsgarantisystemet, särskilt huruvida systemet finansieras ex ante eller ex post, och systemets volym | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |
| Kontaktuppgifter för insättningsgarantisystemets förvaltare | [Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.] | |

Informationsgrupp

Informationspunkt

Informationsvärde

(kvantitativt i enlighet med vad som anges i rutnätet eller kvalitativt som fri text)

Anmärkningar

Insättningsgarantisystem

Namnet på det insättningsgarantisystem som institutet tillhör

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

Insättningsgarantisystemets maximala täckning per garantiberättigad insättare

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

Omfattningen av täckningen, de typer av insättningar som täcks samt eventuella undantag från täckningen, inbegripet produkter och typer av insättare

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

Finansieringsarrangemangen för insättningsgarantisystemet, särskilt huruvida systemet finansieras ex ante eller ex post, och systemets volym

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

Kontaktuppgifter för insättningsgarantisystemets förvaltare

[Fri text som svar vid rapporteringsdatumet. Om det inte inträffat några förändringar jämfört med den föregående rapporteringsperioden, får de behöriga myndigheterna hänvisa till redan tillhandahållen information eller uppdatera i enlighet därmed.]

DEL 6

ÅRSVISA KOMPLETTERANDE UPPGIFTER

Kompletterande information om instituts ledning och ägandeförhållanden, likviditets- och finansieringspolicyer och likviditets- och finansieringsberedskapsplaner och om förberedelser inför krissituationer

| Rättslig grund: | Artiklarna 3, 4.3 och 14 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014 |
| --- | --- |
| Frekvens för informationsutbytet: | En gång per år |
| Behörig myndighet: | |
| Institutets namn: | |
| Referensdatum (30/6/ÅÅÅÅ eller 31/12/ÅÅÅÅ): | |
| Överlämnandedatum (DD/MM/ÅÅÅÅ): | |
| Informationen tillhandahålls på gruppnivå (Ja/Nej): | Ange ”Ja” om informationen i denna mall tillhandahålls på gruppnivå och inte på institutnivå |

Rättslig grund:

Artiklarna 3, 4.3 och 14 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014

Frekvens för informationsutbytet:

En gång per år

Behörig myndighet:

Institutets namn:

Referensdatum (30/6/ÅÅÅÅ eller 31/12/ÅÅÅÅ):

Överlämnandedatum (DD/MM/ÅÅÅÅ):

Informationen tillhandahålls på gruppnivå (Ja/Nej):

Ange ”Ja” om informationen i denna mall tillhandahålls på gruppnivå och inte på institutnivå

Kompletterande information om institutets ledning och ägandeförhållanden och om förberedelser inför krissituationer

| 1. | Den aktuella organisationsstrukturen för institutet inbegripet institutets affärsområden och dess relationer till enheter inom gruppen |
| --- | --- |

1.

Den aktuella organisationsstrukturen för institutet inbegripet institutets affärsområden och dess relationer till enheter inom gruppen

| 2. | Kontaktuppgifterna för de personer i de behöriga myndigheterna som har ansvaret för hantering av krissituationer och de kommunikationsförfaranden som ska tillämpas i krissituationer |
| --- | --- |

2.

Kontaktuppgifterna för de personer i de behöriga myndigheterna som har ansvaret för hantering av krissituationer och de kommunikationsförfaranden som ska tillämpas i krissituationer

Kompletterande information som ska tillhandahållas en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial

| 1. | Den aktuella strukturen för ledningsorganet och den verkställande ledningen, inbegripet fördelningen av ansvaret för uppsikten över filialen |
| --- | --- |

1.

Den aktuella strukturen för ledningsorganet och den verkställande ledningen, inbegripet fördelningen av ansvaret för uppsikten över filialen

| 2. | Den aktuella förteckningen över aktieägare och medlemmar med kvalificerade innehav på grundval av den information som ett kreditinstitut tillhandahållit i enlighet med artikel 26.1 i direktiv 2013/36/EU |
| --- | --- |

2.

Den aktuella förteckningen över aktieägare och medlemmar med kvalificerade innehav på grundval av den information som ett kreditinstitut tillhandahållit i enlighet med artikel 26.1 i direktiv 2013/36/EU

| 3. | Institutets likviditets- och finansieringspolicyer, inbegripet beskrivningar av finansieringsarrangemangen för institutets filialer och av alla gruppinterna stödarrangemang och förfaranden för centraliserad poolning av kontanter |
| --- | --- |

3.

Institutets likviditets- och finansieringspolicyer, inbegripet beskrivningar av finansieringsarrangemangen för institutets filialer och av alla gruppinterna stödarrangemang och förfaranden för centraliserad poolning av kontanter

| 4. | Institutets likviditets- och finansieringsberedskapsplaner, inbegripet information om de stresscenarion som man utgått från |
| --- | --- |

4.

Institutets likviditets- och finansieringsberedskapsplaner, inbegripet information om de stresscenarion som man utgått från

---

BILAGA II

Mall för utbyte av information vid likviditetsstress

| Rättslig grund: | Artikel 17 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014 |
| --- | --- |
| Behörig myndighet: | |
| Institutets namn: | |
| Överlämnandedatum (DD/MM/ÅÅÅÅ): | |
| Informationen tillhandahålls på gruppnivå (Ja/Nej): | Ange ”Ja” om informationen i denna mall tillhandahålls på gruppnivå och inte på institutnivå |

Rättslig grund:

Artikel 17 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014

Behörig myndighet:

Institutets namn:

Överlämnandedatum (DD/MM/ÅÅÅÅ):

Informationen tillhandahålls på gruppnivå (Ja/Nej):

Ange ”Ja” om informationen i denna mall tillhandahålls på gruppnivå och inte på institutnivå

AVSNITT 1.

Beskrivning av likviditetsstressituationen

| Fråga/Informationspunkt | Svar/Värde |
| --- | --- |
| Har det uppkommit en stressituation eller kan det skäligen förväntas uppkomma en stressituation inom den närmaste månaden eller senare (specificera tidsperiod)? | [fri text som svar] |
| Beskrivning av situationen inbegripet den underliggande orsaken till stressituationen | [fri text som svar] |
| Vad kommer att hända härnäst? Vad bör hända som skulle beröra den behöriga myndigheten? | [fri text som svar] |
| Har beredskapsplaner såsom finansieringsberedskapsplaner utlösts? | [fri text som svar] |
| Situationens förväntade verkningar för smittorisken i hemmedlemsstatens banksektor under de närmaste 3 till 6 månaderna | [fri text som svar] |
| Situationens förväntade verkningar för institutet, inbegripet dess kritiska ekonomiska funktioner, under de närmaste 3 till 6 månaderna | [fri text som svar] |
| Situationens förväntade verkningar för filialens verksamheter under de närmaste 3 till 6 månaderna | [fri text som svar] |

Fråga/Informationspunkt

Svar/Värde

Har det uppkommit en stressituation eller kan det skäligen förväntas uppkomma en stressituation inom den närmaste månaden eller senare (specificera tidsperiod)?

[fri text som svar]

Beskrivning av situationen inbegripet den underliggande orsaken till stressituationen

[fri text som svar]

Vad kommer att hända härnäst? Vad bör hända som skulle beröra den behöriga myndigheten?

[fri text som svar]

Har beredskapsplaner såsom finansieringsberedskapsplaner utlösts?

[fri text som svar]

Situationens förväntade verkningar för smittorisken i hemmedlemsstatens banksektor under de närmaste 3 till 6 månaderna

[fri text som svar]

Situationens förväntade verkningar för institutet, inbegripet dess kritiska ekonomiska funktioner, under de närmaste 3 till 6 månaderna

[fri text som svar]

Situationens förväntade verkningar för filialens verksamheter under de närmaste 3 till 6 månaderna

[fri text som svar]

AVSNITT 2.

Åtgärder och återhämtning

| Ange vilka åtgärder som institutet eller den behöriga myndigheten har vidtagit hittills för att undanröja orsaken till stressen. Ange närmare vilka verkningar dessa åtgärder har haft. |
| --- |
| Åtgärd och vem som vidtagit åtgärden | Verkningar |
| fri text | fri text |
| fri text | fri text |
| fri text | fri text |
| Ange vilka åtgärder som institutet eller den behöriga myndigheten planerar för att undanröja orsaken till stressen. Ange närmare vilken tidsram dessa åtgärder har och vilka verkningar de förväntas ha. |
| Åtgärd och vem som vidtar åtgärden | Tidsram | Verkningar |
| fri text | fri text | fri text |
| fri text | fri text | fri text |
| fri text | fri text | fri text |
| Vilka är milstolparna och utlösningspunkterna för kompletterande åtgärder? |
| [fri text som svar] |
| Ange vilka åtgärder som institutet eller den behöriga myndigheten har vidtagit hittills för att förbättra likviditetspositionen. Ange närmare vilka kvantitativa verkningar dessa åtgärder har haft. |
| Åtgärd och vem som vidtagit åtgärden | Verkningar |
| fri text | fri text |
| fri text | fri text |
| fri text | fri text |
| Ange vilka åtgärder som institutet eller den behöriga myndigheten planerar för att förbättra likviditetspositionen. Ange närmare vilken tidsram dessa åtgärder har och vilka verkningar de förväntas ha. |
| Åtgärd och vem som vidtar åtgärden | Tidsram | Verkningar |
| fri text | fri text | fri text |
| fri text | fri text | fri text |
| fri text | fri text | fri text |
| Vilka är milstolparna och utlösningspunkterna för kompletterande åtgärder? |
| [fri text som svar] |
| Tillhandahåll också den senast tillgängliga kvantitativa informationen om likviditet enligt artikel 4.1 c–h i den delegerade förordningen (EU) nr 524/2014 (se även mallarna i del 1 eller 2 i bilaga I). |

Ange vilka åtgärder som institutet eller den behöriga myndigheten har vidtagit hittills för att undanröja orsaken till stressen. Ange närmare vilka verkningar dessa åtgärder har haft.

Åtgärd och vem som vidtagit åtgärden

Verkningar

fri text

fri text

fri text

fri text

fri text

fri text

Ange vilka åtgärder som institutet eller den behöriga myndigheten planerar för att undanröja orsaken till stressen. Ange närmare vilken tidsram dessa åtgärder har och vilka verkningar de förväntas ha.

Åtgärd och vem som vidtar åtgärden

Tidsram

Verkningar

fri text

fri text

fri text

fri text

fri text

fri text

fri text

fri text

fri text

Vilka är milstolparna och utlösningspunkterna för kompletterande åtgärder?

[fri text som svar]

Ange vilka åtgärder som institutet eller den behöriga myndigheten har vidtagit hittills för att förbättra likviditetspositionen. Ange närmare vilka kvantitativa verkningar dessa åtgärder har haft.

Åtgärd och vem som vidtagit åtgärden

Verkningar

fri text

fri text

fri text

fri text

fri text

fri text

Ange vilka åtgärder som institutet eller den behöriga myndigheten planerar för att förbättra likviditetspositionen. Ange närmare vilken tidsram dessa åtgärder har och vilka verkningar de förväntas ha.

Åtgärd och vem som vidtar åtgärden

Tidsram

Verkningar

fri text

fri text

fri text

fri text

fri text

fri text

fri text

fri text

fri text

Vilka är milstolparna och utlösningspunkterna för kompletterande åtgärder?

[fri text som svar]

Tillhandahåll också den senast tillgängliga kvantitativa informationen om likviditet enligt artikel 4.1 c–h i den delegerade förordningen (EU) nr 524/2014 (se även mallarna i del 1 eller 2 i bilaga I).

---

| 12.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 172/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 172/26

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 621/2014

av den 11 juni 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 juni 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MK | 53,3 |
| TR | 71,7 |
| ZZ | 62,5 |
| 0707 00 05 | MK | 36,9 |
| TR | 105,3 |
| ZZ | 71,1 |
| 0709 93 10 | MA | 68,1 |
| TR | 113,5 |
| ZA | 27,3 |
| ZZ | 69,6 |
| 0805 50 10 | AR | 104,4 |
| TR | 120,8 |
| ZA | 126,5 |
| ZZ | 117,2 |
| 0808 10 80 | AR | 103,5 |
| BR | 77,8 |
| CL | 94,3 |
| CN | 98,7 |
| NZ | 135,2 |
| US | 183,9 |
| UY | 168,2 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 120,1 |
| 0809 10 00 | TR | 250,0 |
| ZZ | 250,0 |
| 0809 29 00 | TR | 377,6 |
| ZZ | 377,6 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MK

53,3

TR

71,7

ZZ

62,5

0707 00 05

MK

36,9

TR

105,3

ZZ

71,1

0709 93 10

MA

68,1

TR

113,5

ZA

27,3

ZZ

69,6

0805 50 10

AR

104,4

TR

120,8

ZA

126,5

ZZ

117,2

0808 10 80

AR

103,5

BR

77,8

CL

94,3

CN

98,7

NZ

135,2

US

183,9

UY

168,2

ZA

99,1

ZZ

120,1

0809 10 00

TR

250,0

ZZ

250,0

0809 29 00

TR

377,6

ZZ

377,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 12.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 172/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 172/28

---

RÅDETS BESLUT

av den 26 maj 2014

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid Internationella arbetskonferensens 103:e möte när det gäller ändringarna av koden i sjöarbetskonventionen

(2014/346/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.9 jämförd med artikel 153.1 b och 153.2 b,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I Internationella arbetsorganisationens (ILO) sjöarbetskonvention (nedan kallad konventionen) fastställs minimikrav för arbets- och levnadsförhållanden för alla sjömän som arbetar på fartyg som är flaggade i en medlemsstat som har ratificerat konventionen. |
| --- | --- |

(1)

I Internationella arbetsorganisationens (ILO) sjöarbetskonvention (nedan kallad konventionen) fastställs minimikrav för arbets- och levnadsförhållanden för alla sjömän som arbetar på fartyg som är flaggade i en medlemsstat som har ratificerat konventionen.

| (2) | Ändringar av koden i konventionen (nedan kallade ändringar) antogs av den särskilda trepartskommitté som inrättats enligt konventionen (nedan kallad kommittén) vid dess möte den 7–11april 2014. Ändringarna har överlämnats för godkännande till Internationella arbetskonferensens 103:e möte den 28 maj–12 juni 2014. |
| --- | --- |

(2)

Ändringar av koden i konventionen (nedan kallade ändringar) antogs av den särskilda trepartskommitté som inrättats enligt konventionen (nedan kallad kommittén) vid dess möte den 7–11april 2014. Ändringarna har överlämnats för godkännande till Internationella arbetskonferensens 103:e möte den 28 maj–12 juni 2014.

| (3) | Ändringarna gäller redarnas ansvar i fråga om ersättningsanspråk vid dödsfall, personskador och då sjömän blivit strandsatta. |
| --- | --- |

(3)

Ändringarna gäller redarnas ansvar i fråga om ersättningsanspråk vid dödsfall, personskador och då sjömän blivit strandsatta.

| (4) | Delar av konventionens regler och ändringarna omfattas av unionens befogenhet och rör frågor med avseende på vilka unionen har antagit bestämmelser. Ändringarna kommer att samverka med det befintliga regelverket, framför allt på områdena socialpolitik och transport. De flesta bestämmelser i konventionen omfattas av rådets direktiv 2009/13/EG av den 16 februari 2009 om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners' Associations (ECSA) och European Transport Workers' Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG (1). Tillämpningen av konventionen i unionen säkerställs vidare genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG av den 23 april 2009 om hamnstatskontroll (2), i dess ändrade lydelse genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/38/EU (3) och genom Europaparlamentets och rådets s.k. flaggstatsdirektiv 2013/54/EU (4) vad gäller tillämpning av bilagan till direktiv 2009/13/EG av den 16 februari 2009. |
| --- | --- |

(4)

Delar av konventionens regler och ändringarna omfattas av unionens befogenhet och rör frågor med avseende på vilka unionen har antagit bestämmelser. Ändringarna kommer att samverka med det befintliga regelverket, framför allt på områdena socialpolitik och transport. De flesta bestämmelser i konventionen omfattas av rådets direktiv 2009/13/EG av den 16 februari 2009 om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners' Associations (ECSA) och European Transport Workers' Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG (1). Tillämpningen av konventionen i unionen säkerställs vidare genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG av den 23 april 2009 om hamnstatskontroll (2), i dess ändrade lydelse genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/38/EU (3) och genom Europaparlamentets och rådets s.k. flaggstatsdirektiv 2013/54/EU (4) vad gäller tillämpning av bilagan till direktiv 2009/13/EG av den 16 februari 2009.

| (5) | De ändringar av koden i konventionen som godkänts av Internationella arbetskonferensen träder i kraft för alla parter i enlighet med och på de villkor som anges i artikel XV i konventionen. Härav följer att ändringarna av koden i sjöarbetskonventionen kommer att utgöra en akt antagen av ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal och att den kommer att få rättsverkan. |
| --- | --- |

(5)

De ändringar av koden i konventionen som godkänts av Internationella arbetskonferensen träder i kraft för alla parter i enlighet med och på de villkor som anges i artikel XV i konventionen. Härav följer att ändringarna av koden i sjöarbetskonventionen kommer att utgöra en akt antagen av ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal och att den kommer att få rättsverkan.

| (6) | Mot bakgrund av detta måste rådet, i enlighet med artikel 218.9 i EUF-fördraget, anta ett beslut om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar när det gäller frågor som omfattas av unionens befogenhet och med avseende på vilka unionen har antagit bestämmelser, som samtidigt bemyndigar medlemsstaterna att agera gemensamt i unionens intresse, eftersom unionen inte är medlem av ILO (5). |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av detta måste rådet, i enlighet med artikel 218.9 i EUF-fördraget, anta ett beslut om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar när det gäller frågor som omfattas av unionens befogenhet och med avseende på vilka unionen har antagit bestämmelser, som samtidigt bemyndigar medlemsstaterna att agera gemensamt i unionens intresse, eftersom unionen inte är medlem av ILO (5).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Unionens ståndpunkt vid Internationella arbetskonferensens 103:e möte ska, när det gäller frågor som omfattas av unionens befogenhet och med avseende på vilka unionen har antagit bestämmelser, vara att stödja godkännandet av de ändringar av koden i konventionen som antogs av kommittén vid dess möte den 7–11 april 2014. Texten till ändringarna åtföljer detta beslut.

2.   Unionens ståndpunkt enligt punkt 1 ska intas av medlemsstaterna, som agerar gemensamt i unionens intresse, när de godkänner ändringarna av koden i konventionen vid Internationella arbetskonferensens 103:e möte.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 26 maj 2014.

På rådets vägnar

Ch. VASILAKOS

Ordförande

---

(1)  EUT L 124, 20.5.2009, s. 30.

1

(2)  EUT L 131, 28.5.2009, s. 57.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/38/EU av den 12 augusti 2013 om ändring av direktiv 2009/16/EG om hamnstatskontroll (EUT L 218, 14.8.2013, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv av den 20 november 2013 om vissa flaggstaters ansvar i fråga om efterlevnad och verkställighet av 2006 års konvention om arbete till sjöss (EUT L 329, 10.12.2013, s. 1.)

4

(5)  EU-domstolens yttrande 2/91 av den 19 mars 1993, REG 1993, s. I-1061, punkt 26.

5

---

BILAGA

FÖRSTA MÖTET I DEN SÄRSKILDA TREPARTSKOMMITTÉ SOM INRÄTTATS AV STYRELSEN I ENLIGHET MED ARTIKEL XIII I 2006 ÅRS SJÖARBETSKONVENTION

Text som antagits av den särskilda trepartskommitté som inrättats av styrelsen i enlighet med artikel XIII i 2006 års sjöarbetskonvention

Förslag till ändringar i koden gällande regel 2.5 i 2006 års sjöarbetskonvention

A.   Förslag gällande standard A2.5

I den nuvarande rubriken ”Standard A2.5 – Hemresa” ska ”A2.5” ersättas med ”A2.5.1”.

Efter punkt 9 i nuvarande standard A2.5 ska följande rubrik och text läggas till:

Standard A2.5.2 – Ekonomisk säkerhet

| 1. | För att punkt 2 i regel 2.5 ska kunna genomföras fastställer denna standard krav som ska säkerställa att det finns ett snabbt och effektivt system för ekonomisk säkerhet för att hjälpa strandsatta sjömän. |
| --- | --- |

1.

För att punkt 2 i regel 2.5 ska kunna genomföras fastställer denna standard krav som ska säkerställa att det finns ett snabbt och effektivt system för ekonomisk säkerhet för att hjälpa strandsatta sjömän.

| 2. | Enligt denna standard ska en sjöman anses vara strandsatt om redaren, i strid med bestämmelserna i denna konvention eller sjömännens anställningsavtal






  a) | inte kan täcka kostnaderna för sjömannens hemresa, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Enligt denna standard ska en sjöman anses vara strandsatt om redaren, i strid med bestämmelserna i denna konvention eller sjömännens anställningsavtal

a)

inte kan täcka kostnaderna för sjömannens hemresa, eller

| b) | har lämnat sjömannen utan nödvändigt uppehälle och stöd, eller |
| --- | --- |

b)

har lämnat sjömannen utan nödvändigt uppehälle och stöd, eller

| c) | på annat sätt ensidigt har brutit banden med sjömannen, till exempel genom att inte ha betalat ut avtalsenlig lön under minst två månader. |
| --- | --- |

c)

på annat sätt ensidigt har brutit banden med sjömannen, till exempel genom att inte ha betalat ut avtalsenlig lön under minst två månader.

| 3. | Varje medlemsstat ska se till att det för fartyg som för dess flagg finns ett system för ekonomisk säkerhet som uppfyller kraven i denna standard. Systemet för ekonomisk säkerhet kan vara ett socialförsäkringssystem, en försäkring, en nationell fond eller liknande. Systemets utformning bestäms av medlemsstaten i samråd med berörda redar- och sjöfolksorganisationer. |
| --- | --- |

3.

Varje medlemsstat ska se till att det för fartyg som för dess flagg finns ett system för ekonomisk säkerhet som uppfyller kraven i denna standard. Systemet för ekonomisk säkerhet kan vara ett socialförsäkringssystem, en försäkring, en nationell fond eller liknande. Systemets utformning bestäms av medlemsstaten i samråd med berörda redar- och sjöfolksorganisationer.

| 4. | Systemet för ekonomisk säkerhet ska, i enlighet med denna standard, ge direkt och snabb tillgång till tillräcklig finansiell hjälp åt alla strandsatta sjömän från ett fartyg som för medlemsstatens flagg. |
| --- | --- |

4.

Systemet för ekonomisk säkerhet ska, i enlighet med denna standard, ge direkt och snabb tillgång till tillräcklig finansiell hjälp åt alla strandsatta sjömän från ett fartyg som för medlemsstatens flagg.

| 5. | I enlighet med punkt 2 b i denna standard ska nödvändigt uppehälle och stöd för sjömännen omfatta tillräcklig kost, logi, dricksvattenförsörjning, tillräckligt med bränsle för överlevnad ombord på fartyget och nödvändig sjukvård |
| --- | --- |

5.

I enlighet med punkt 2 b i denna standard ska nödvändigt uppehälle och stöd för sjömännen omfatta tillräcklig kost, logi, dricksvattenförsörjning, tillräckligt med bränsle för överlevnad ombord på fartyget och nödvändig sjukvård

| 6. | Varje medlemsstat ska kräva att fartyg som för dess flagg, och för vilka punkterna 1 eller 2 i regel 5.1.3 är tillämpliga, ombord medför ett certifikat eller annan styrkande handling för den ekonomiska säkerheten, som utfärdats av den som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten. En kopia ska anslås på en väl synlig plats ombord som är tillgänglig för sjömännen. Om fler än en tillhandahåller ekonomisk säkerhet, ska handlingar från varje tillhandahållare medföras ombord. |
| --- | --- |

6.

Varje medlemsstat ska kräva att fartyg som för dess flagg, och för vilka punkterna 1 eller 2 i regel 5.1.3 är tillämpliga, ombord medför ett certifikat eller annan styrkande handling för den ekonomiska säkerheten, som utfärdats av den som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten. En kopia ska anslås på en väl synlig plats ombord som är tillgänglig för sjömännen. Om fler än en tillhandahåller ekonomisk säkerhet, ska handlingar från varje tillhandahållare medföras ombord.

| 7. | Certifikatet eller andra styrkande handlingar för den ekonomiska säkerheten ska innehålla de uppgifter som anges i tillägg A 2-I. De ska vara på engelska eller åtföljas av en engelsk översättning. |
| --- | --- |

7.

Certifikatet eller andra styrkande handlingar för den ekonomiska säkerheten ska innehålla de uppgifter som anges i tillägg A 2-I. De ska vara på engelska eller åtföljas av en engelsk översättning.

| 8. | Det stöd som tillhandahålls genom systemet för ekonomisk säkerhet ska beviljas snabbt efter en begäran från sjömannen eller sjömannens utsedda representant, åtföljd av det nödvändiga intyg som styrker rätten till detta stöd enligt punkt 2 ovan. |
| --- | --- |

8.

Det stöd som tillhandahålls genom systemet för ekonomisk säkerhet ska beviljas snabbt efter en begäran från sjömannen eller sjömannens utsedda representant, åtföljd av det nödvändiga intyg som styrker rätten till detta stöd enligt punkt 2 ovan.

| 9. | Med beaktande av reglerna 2.2 och 2.5 måste det stöd som tillhandahålls genom systemet för ekonomisk säkerhet vara tillräckligt stort för att täcka följande:






  a) | Innestående löner och andra förmåner som ska betalas av redaren till sjömannen enligt anställningsavtalet, relevanta kollektivavtal eller nationell lagstiftning i flaggstaten, begränsat till fyra månaders innestående löner eller förmåner. |
| --- | --- | --- |

9.

Med beaktande av reglerna 2.2 och 2.5 måste det stöd som tillhandahålls genom systemet för ekonomisk säkerhet vara tillräckligt stort för att täcka följande:

a)

Innestående löner och andra förmåner som ska betalas av redaren till sjömannen enligt anställningsavtalet, relevanta kollektivavtal eller nationell lagstiftning i flaggstaten, begränsat till fyra månaders innestående löner eller förmåner.

| b) | Alla kostnader som rimligtvis har uppstått för sjömannen, inklusive de kostnader för hemresa som avses i punkt 10. |
| --- | --- |

b)

Alla kostnader som rimligtvis har uppstått för sjömannen, inklusive de kostnader för hemresa som avses i punkt 10.

| c) | Sjömannens grundläggande behov, inbegripet tillräcklig kost, kläder vid behov, logi, dricksvattenförsörjning, tillräckligt med bränsle för överlevnad ombord på fartyget, nödvändig sjukvård och eventuella andra rimliga kostnader eller avgifter som följer av en handling eller en underlåtenhet som leder till att sjömannen blir strandsatt, tills det att han eller hon är hemma. |
| --- | --- |

c)

Sjömannens grundläggande behov, inbegripet tillräcklig kost, kläder vid behov, logi, dricksvattenförsörjning, tillräckligt med bränsle för överlevnad ombord på fartyget, nödvändig sjukvård och eventuella andra rimliga kostnader eller avgifter som följer av en handling eller en underlåtenhet som leder till att sjömannen blir strandsatt, tills det att han eller hon är hemma.

| 10. | Kostnaderna för hemresa ska täcka resa med ett lämpligt och snabbt transportmedel, i regel flyg, och även kost och logi för sjömannen från den tidpunkt då sjömannen lämnar fartyget tills det att han eller hon är hemma, nödvändig sjukvård, gränsöverföring och transport av personliga ägodelar och andra rimliga kostnader eller avgifter som uppstår i samband med att sjömannen blir strandsatt. |
| --- | --- |

10.

Kostnaderna för hemresa ska täcka resa med ett lämpligt och snabbt transportmedel, i regel flyg, och även kost och logi för sjömannen från den tidpunkt då sjömannen lämnar fartyget tills det att han eller hon är hemma, nödvändig sjukvård, gränsöverföring och transport av personliga ägodelar och andra rimliga kostnader eller avgifter som uppstår i samband med att sjömannen blir strandsatt.

| 11. | Den ekonomiska säkerheten ska inte upphöra före utgången av giltighetstiden för den ekonomiska säkerheten såvida inte den som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten anmäler detta till flaggstatens behöriga myndighet minst 30 dagar i förväg. |
| --- | --- |

11.

Den ekonomiska säkerheten ska inte upphöra före utgången av giltighetstiden för den ekonomiska säkerheten såvida inte den som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten anmäler detta till flaggstatens behöriga myndighet minst 30 dagar i förväg.

| 12. | Om den som tillhandahåller försäkring eller annan ekonomisk säkerhet har gjort utbetalningar till en sjöman i enlighet med denna standard, ska denna tillhandahållare genom subrogation eller överlåtelse eller på annat sätt överta den rätt som sjömannen skulle ha haft, upp till det belopp som betalats ut och i enlighet med tillämplig lag. |
| --- | --- |

12.

Om den som tillhandahåller försäkring eller annan ekonomisk säkerhet har gjort utbetalningar till en sjöman i enlighet med denna standard, ska denna tillhandahållare genom subrogation eller överlåtelse eller på annat sätt överta den rätt som sjömannen skulle ha haft, upp till det belopp som betalats ut och i enlighet med tillämplig lag.

| 13. | Inget i denna standard ska påverka regressrätten gentemot tredje part för försäkringsgivaren eller den som tillhandahåller ekonomisk säkerhet. |
| --- | --- |

13.

Inget i denna standard ska påverka regressrätten gentemot tredje part för försäkringsgivaren eller den som tillhandahåller ekonomisk säkerhet.

| 14. | Bestämmelserna i denna standard är inte avsedda att utesluta eller begränsa andra rättigheter, anspråk eller rättsmedel som också kan stå till buds för att sjömän som blivit strandsatta ska få ersättning. Nationella lagar och andra författningar kan föreskriva att alla belopp som betalas ut enligt denna standard ska kunna avräknas från belopp som erhållits från andra källor som baseras på rättigheter, anspråk eller rättsmedel som kan föranleda ersättning enligt denna standard. |
| --- | --- |

14.

Bestämmelserna i denna standard är inte avsedda att utesluta eller begränsa andra rättigheter, anspråk eller rättsmedel som också kan stå till buds för att sjömän som blivit strandsatta ska få ersättning. Nationella lagar och andra författningar kan föreskriva att alla belopp som betalas ut enligt denna standard ska kunna avräknas från belopp som erhållits från andra källor som baseras på rättigheter, anspråk eller rättsmedel som kan föranleda ersättning enligt denna standard.

B.   Förslag gällande anvisning B2.5

Vid slutet av nuvarande anvisning B2.5 ska följande rubrik och text läggas till:

Anvisning B2.5.3 – Ekonomisk säkerhet

| 1. | Om det vid genomförandet av punkt 8 i standard A2.5.2 krävs tid för att kontrollera giltigheten av vissa aspekter i sjömannens begäran eller begäran från sjömannens utsedda representant, bör detta inte utgöra något hinder för att de delar av stödet som anses berättigade omedelbart utbetalas till sjömannen. |
| --- | --- |

1.

Om det vid genomförandet av punkt 8 i standard A2.5.2 krävs tid för att kontrollera giltigheten av vissa aspekter i sjömannens begäran eller begäran från sjömannens utsedda representant, bör detta inte utgöra något hinder för att de delar av stödet som anses berättigade omedelbart utbetalas till sjömannen.

C.   Förslag till ett nytt tillägg

Före tillägg A5-I ska följande tillägg läggas till:

TILLÄGG A2-I

Bevis på ekonomisk säkerhet enligt punkt 2 i regel 2.5

Det intyg eller andra styrkande handlingar som avses i punkt 7 i standard A2.5.2 ska innehålla följande information:

| a) | Fartygets namn. |
| --- | --- |

a)

Fartygets namn.

| b) | Fartygets registreringshamn. |
| --- | --- |

b)

Fartygets registreringshamn.

| c) | Fartygets anropssignal. |
| --- | --- |

c)

Fartygets anropssignal.

| d) | Fartygets IMO-nummer. |
| --- | --- |

d)

Fartygets IMO-nummer.

| e) | Namn- och adressuppgifter för den eller dem som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten. |
| --- | --- |

e)

Namn- och adressuppgifter för den eller dem som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten.

| f) | Kontaktuppgifter för den person eller enhet som ansvarar för hanteringen av sjömäns begäran om stöd. |
| --- | --- |

f)

Kontaktuppgifter för den person eller enhet som ansvarar för hanteringen av sjömäns begäran om stöd.

| g) | Redarens namn. |
| --- | --- |

g)

Redarens namn.

| h) | Giltighetstid för den ekonomiska säkerheten. |
| --- | --- |

h)

Giltighetstid för den ekonomiska säkerheten.

| i) | Ett intyg från den som tillhandahåller ekonomisk säkerhet på att den ekonomiska säkerheten uppfyller kraven i standard A2.5.2. |
| --- | --- |

i)

Ett intyg från den som tillhandahåller ekonomisk säkerhet på att den ekonomiska säkerheten uppfyller kraven i standard A2.5.2.

D.   Förslag gällande tilläggen A5-I, A5-II och A5-III

Vid slutet av tillägg A5-I ska följande punkt läggas till:

Ekonomisk säkerhet för hemresa.

I tillägg A5-II efter punkt 14 under rubriken Försäkran om överensstämmelse med sjöarbetskonventionen – del I ska följande punkt läggas till:

| 15. | Ekonomisk säkerhet för hemresa (regel 2.5). |
| --- | --- |

15.

Ekonomisk säkerhet för hemresa (regel 2.5).

I tillägg A5-II efter punkt 14 under rubriken Försäkran om överensstämmelse med sjöarbetskonventionen – del II ska följande punkt läggas till:

| 15. | Ekonomisk säkerhet för hemresa (regel 2.5) |
| --- | --- |

15.

Ekonomisk säkerhet för hemresa (regel 2.5)

Vid slutet av tillägg A5-III ska följande punkt läggas till:

Ekonomisk säkerhet för hemresa.

Förslag till ändringar i koden gällande regel 4.2 i 2006 års sjöarbetskonvention

A.   Förslag gällande standard A4.2

I den nuvarande rubriken ”Standard A4.2 – Redarens ansvar” ska ”A4.2” ersättas med ”A4.2.1”.

Efter punkt 7 i nuvarande standard A4.2 ska följande text läggas till:

| 8. | Nationella lagar och andra författningar ska föreskriva att systemet för ekonomisk säkerhet för att säkerställa ersättning i enlighet med punkt 1 b i denna standard för avtalsgrundade anspråk, enligt definitionen i standard A4.2.2, uppfyller följande minimikrav:






  a) | Den avtalsenliga ersättningen ska, om den fastställs i sjömannens anställningsavtal och utan att det påverkar tillämpningen av c i denna punkt, betalas ut fullständigt och utan dröjsmål. |
| --- | --- | --- |

8.

Nationella lagar och andra författningar ska föreskriva att systemet för ekonomisk säkerhet för att säkerställa ersättning i enlighet med punkt 1 b i denna standard för avtalsgrundade anspråk, enligt definitionen i standard A4.2.2, uppfyller följande minimikrav:

a)

Den avtalsenliga ersättningen ska, om den fastställs i sjömannens anställningsavtal och utan att det påverkar tillämpningen av c i denna punkt, betalas ut fullständigt och utan dröjsmål.

| b) | Ingen ska utsättas för påtryckningar att ta emot en lägre ersättning än den avtalade. |
| --- | --- |

b)

Ingen ska utsättas för påtryckningar att ta emot en lägre ersättning än den avtalade.

| c) | Om typen av långvarig invaliditet hos en sjöman gör det svårt att bedöma den totala ersättning som sjömannen har rätt till, ska en mellanliggande betalning eller mellanliggande betalningar ske för att undvika orimligt lidande för sjömannen. |
| --- | --- |

c)

Om typen av långvarig invaliditet hos en sjöman gör det svårt att bedöma den totala ersättning som sjömannen har rätt till, ska en mellanliggande betalning eller mellanliggande betalningar ske för att undvika orimligt lidande för sjömannen.

| d) | I enlighet med punkt 2 i regel 4.2 ska sjömannen få ersättning utan att det påverkar andra lagstadgade rättigheter, men redaren kan räkna av en sådan betalning från övriga skadeståndsanspråk som sjömannen ställer på redaren och som baseras på samma incident. |
| --- | --- |

d)

I enlighet med punkt 2 i regel 4.2 ska sjömannen få ersättning utan att det påverkar andra lagstadgade rättigheter, men redaren kan räkna av en sådan betalning från övriga skadeståndsanspråk som sjömannen ställer på redaren och som baseras på samma incident.

| e) | Ett anspråk på avtalsenlig ersättning kan ställas direkt av den berörda sjömannen eller en anhörig, representant för sjömannen eller utsedd förmånstagare. |
| --- | --- |

e)

Ett anspråk på avtalsenlig ersättning kan ställas direkt av den berörda sjömannen eller en anhörig, representant för sjömannen eller utsedd förmånstagare.

| 9. | Nationella lagar och andra författningar ska säkerställa att sjömän meddelas i förväg om en redares ekonomiska säkerhet kommer att upphöra att gälla eller upphävas. |
| --- | --- |

9.

Nationella lagar och andra författningar ska säkerställa att sjömän meddelas i förväg om en redares ekonomiska säkerhet kommer att upphöra att gälla eller upphävas.

| 10. | Nationella lagar och andra författningar ska säkerställa att flaggstatens behöriga myndighet informeras av den som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten om en redares ekonomiska säkerhet upphör att gälla eller upphävs. |
| --- | --- |

10.

Nationella lagar och andra författningar ska säkerställa att flaggstatens behöriga myndighet informeras av den som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten om en redares ekonomiska säkerhet upphör att gälla eller upphävs.

| 11. | Varje medlemsstat ska kräva att fartyg som för dess flagg ombord medför ett certifikat eller annan styrkande handling för den ekonomiska säkerheten som utfärdats av den som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten. En kopia ska anslås på en väl synlig plats ombord som är tillgänglig för sjömännen. Om fler än en tillhandahåller ekonomisk säkerhet, ska handlingar från varje tillhandahållare medföras ombord. |
| --- | --- |

11.

Varje medlemsstat ska kräva att fartyg som för dess flagg ombord medför ett certifikat eller annan styrkande handling för den ekonomiska säkerheten som utfärdats av den som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten. En kopia ska anslås på en väl synlig plats ombord som är tillgänglig för sjömännen. Om fler än en tillhandahåller ekonomisk säkerhet, ska handlingar från varje tillhandahållare medföras ombord.

| 12. | Den ekonomiska säkerheten ska inte upphöra före utgången av giltighetstiden för den ekonomiska säkerheten såvida inte den som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten anmäler detta till flaggstatens behöriga myndighet minst 30 dagar i förväg. |
| --- | --- |

12.

Den ekonomiska säkerheten ska inte upphöra före utgången av giltighetstiden för den ekonomiska säkerheten såvida inte den som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten anmäler detta till flaggstatens behöriga myndighet minst 30 dagar i förväg.

| 13. | Den ekonomiska säkerheten ska täcka betalning av alla avtalsgrundade anspråk som omfattas av den och som uppkommer under säkerhetens giltighetstid. |
| --- | --- |

13.

Den ekonomiska säkerheten ska täcka betalning av alla avtalsgrundade anspråk som omfattas av den och som uppkommer under säkerhetens giltighetstid.

| 14. | Certifikatet eller andra styrkande handlingar för den ekonomiska säkerheten ska innehålla de uppgifter som anges i tillägg A4-I. De ska vara på engelska eller åtföljas av en engelsk översättning. |
| --- | --- |

14.

Certifikatet eller andra styrkande handlingar för den ekonomiska säkerheten ska innehålla de uppgifter som anges i tillägg A4-I. De ska vara på engelska eller åtföljas av en engelsk översättning.

Efter nuvarande standard A4.2 ska följande rubrik och text läggas till:

Standard A4.2.2 – Hantering av avtalsgrundade anspråk

| 1. | Enligt punkt 8 i standard A4.2.1 och den nuvarande standarden avser ”avtalsgrundade anspråk” alla anspråk gällande dödsfall eller långvarig invaliditet hos sjömän på grund av skada, sjukdom eller risk i arbetet enligt bestämmelser i nationell lag, sjömännens anställningsavtal eller kollektivavtal. |
| --- | --- |

1.

Enligt punkt 8 i standard A4.2.1 och den nuvarande standarden avser ”avtalsgrundade anspråk” alla anspråk gällande dödsfall eller långvarig invaliditet hos sjömän på grund av skada, sjukdom eller risk i arbetet enligt bestämmelser i nationell lag, sjömännens anställningsavtal eller kollektivavtal.

| 2. | Systemet för ekonomisk säkerhet enligt punkt 1 b i standard A4.2.1 kan ta formen av ett socialförsäkringssystem, en försäkring, en fond eller liknande. Systemets utformning bestäms av medlemsstaten i samråd med berörda redar- och sjöfolksorganisationer. |
| --- | --- |

2.

Systemet för ekonomisk säkerhet enligt punkt 1 b i standard A4.2.1 kan ta formen av ett socialförsäkringssystem, en försäkring, en fond eller liknande. Systemets utformning bestäms av medlemsstaten i samråd med berörda redar- och sjöfolksorganisationer.

| 3. | Nationella lagar och andra författningar ska säkerställa att det finns effektiva rutiner för mottagning och opartisk handläggning av avtalsgrundade anspråk på ersättning enligt punkt 8 i standard A4.2.1 genom snabba och rättvisa förfaranden. |
| --- | --- |

3.

Nationella lagar och andra författningar ska säkerställa att det finns effektiva rutiner för mottagning och opartisk handläggning av avtalsgrundade anspråk på ersättning enligt punkt 8 i standard A4.2.1 genom snabba och rättvisa förfaranden.

B.   Förslag gällande anvisning B4.2

I den nuvarande rubriken ”Anvisning B4.2 – Redarens ansvar” ska ”B4.2” ersättas med ”B4.2.1”.

I punkt 1 i den nuvarande anvisningen B4.2 ska ”Standard A4.2” ersättas med ”standard A4.2.1”.

Efter punkt 3 i den nuvarande anvisningen B4.2 ska följande rubrik och text läggas till:

Anvisning B4.2.2 – Hantering av avtalsgrundade anspråk

| 1. | Nationella lagar och andra författningar ska föreskriva att parterna i betalningen av ett avtalsgrundat anspråk kan använda förlagan till formulär för betalningsmottagning eller ansvarsfriskrivning i tillägg B4-I. |
| --- | --- |

1.

Nationella lagar och andra författningar ska föreskriva att parterna i betalningen av ett avtalsgrundat anspråk kan använda förlagan till formulär för betalningsmottagning eller ansvarsfriskrivning i tillägg B4-I.

C.   Förslag till nya tillägg

Efter tillägg A2-I ska följande tillägg läggas till:

TILLÄGG A4-I

Bevis på ekonomisk säkerhet enligt regel 4.2

Det certifikat eller de andra styrkande handlingar för den ekonomiska säkerheten som avses i punkt 14 i standard A4.2.1 ska innehålla följande uppgifter:

| a) | Fartygets namn. |
| --- | --- |

a)

Fartygets namn.

| b) | Fartygets registreringshamn. |
| --- | --- |

b)

Fartygets registreringshamn.

| c) | Fartygets anropssignal. |
| --- | --- |

c)

Fartygets anropssignal.

| d) | Fartygets IMO-nummer. |
| --- | --- |

d)

Fartygets IMO-nummer.

| e) | Namn- och adressuppgifter för den eller dem som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten. |
| --- | --- |

e)

Namn- och adressuppgifter för den eller dem som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten.

| f) | Kontaktuppgifter för den person eller enhet som ansvarar för hanteringen av sjömäns avtalsgrundade anspråk. |
| --- | --- |

f)

Kontaktuppgifter för den person eller enhet som ansvarar för hanteringen av sjömäns avtalsgrundade anspråk.

| g) | Redarens namn. |
| --- | --- |

g)

Redarens namn.

| h) | Giltighetstid för den ekonomiska säkerheten. |
| --- | --- |

h)

Giltighetstid för den ekonomiska säkerheten.

| i) | Ett intyg från den som tillhandahåller ekonomisk säkerhet på att den ekonomiska säkerheten uppfyller kraven i standard A4.2.1. |
| --- | --- |

i)

Ett intyg från den som tillhandahåller ekonomisk säkerhet på att den ekonomiska säkerheten uppfyller kraven i standard A4.2.1.

Efter tillägg A4-I ska följande tillägg läggas till:

TILLÄGG B4-I

Förlaga till formulär för betalningsmottagning eller ansvarsfriskrivning enligt anvisning B4.2.2

Fartyg (namn, registreringshamn och IMO-nummer):

Incident (datum och plats):

Sjöman/arvinge och/eller anhörig:

Redare:

Jag [sjöman] [sjömannens arvinge och/eller anhörig] (1) bekräftar härmed mottagandet av beloppet på [valuta och belopp] genom vilket redaren uppfyller sin skyldighet att betala avtalsenlig ersättning för personskada och/eller dödsfall enligt bestämmelserna och villkoren i [mitt] [sjömannens] (1) anställningsavtal, och jag befriar härmed redaren från sina skyldigheter enligt nämnda villkor.

Betalning sker utan erkännande av ersättningsansvar och tas emot utan att detta påverkar [min] [sjömannens arvinges och/eller anhöriges] (1) rätt att på rättslig väg ställa ersättningsanspråk för försummelse, skadelidande eller åsidosättande av lagstadgade skyldigheter eller att utnyttja andra rättsliga möjligheter som härrör från ovannämnda incident.

Datum:

Sjöman/arvinge och/eller anhörig:

Namnteckning:

För kännedom:

Redaren/redarens ombud:

Namnteckning:

Tillhandahållare av ekonomisk säkerhet:

Namnteckning:

D.   Förslag gällande tilläggen A5-I, A5-II och A5-III

Vid slutet av tillägg A5-I ska följande punkt läggas till:

Ekonomisk säkerhet gällande redarens ansvar.

I tillägg A5-II, som sista punkt under rubriken Försäkran om överensstämmelse med sjöarbetskonventionen – del I, ska följande punkt läggas till:

| 16. | Ekonomisk säkerhet gällande redarens ansvar (regel 4.2). |
| --- | --- |

16.

Ekonomisk säkerhet gällande redarens ansvar (regel 4.2).

I tillägg A5-II, som sista punkt under rubriken Försäkran om överensstämmelse med sjöarbetskonventionen – del II, ska följande punkt läggas till:

| 16. | Ekonomisk säkerhet gällande redarens ansvar (regel 4.2). |
| --- | --- |

16.

Ekonomisk säkerhet gällande redarens ansvar (regel 4.2).

Vid slutet av tillägg A5-III ska följande punkt läggas till:

Ekonomisk säkerhet gällande redarens ansvar.

---

(1)  Stryk det som ej är tillämpligt.

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 12.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 172/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 172/36

---

BESLUT AV EFTA:s ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 496/13/KOL

av den 11 december 2013

om finansieringen av Harpa konserthus och konferenscenter (Island)

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (NEDAN KALLAD MYNDIGHETEN) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 61.3 c och protokoll 26,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat övervakningsavtalet), särskilt artikel 24,

med beaktande av protokoll 3 till övervakningsavtalet (nedan kallat protokoll 3), särskilt artikel 7.3 i del II,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   SAKFÖRHÅLLANDEN

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 19 september 2011 mottog myndigheten ett klagomål (diarienr 608967) i vilket det hävdades att den isländska staten (nedan kallad staten) och staden Reykjavik (nedan kallad staden) subventionerade konferenstjänster och restaurang- och cateringtjänster i Harpa konserthus och konferenscenter (nedan kallat Harpa) (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 19 september 2011 mottog myndigheten ett klagomål (diarienr 608967) i vilket det hävdades att den isländska staten (nedan kallad staten) och staden Reykjavik (nedan kallad staden) subventionerade konferenstjänster och restaurang- och cateringtjänster i Harpa konserthus och konferenscenter (nedan kallat Harpa) (2).

| (2) | Efter att ha fått alla relevanta uppgifter från de isländska myndigheterna och efter att ha diskuterat ärendet under ett möte den 5 juni 2012 (3) beslutade myndigheten genom beslut nr 128/13/KOL av den 20 mars 2013 att inleda det formella granskningsförfarandet angående eventuella inslag av statligt stöd i finansieringen av Harpa konserthus och konferenscenter (nedan kallat beslut nr 128/13/KOL eller beslutet om att inleda förfarandet). |
| --- | --- |

(2)

Efter att ha fått alla relevanta uppgifter från de isländska myndigheterna och efter att ha diskuterat ärendet under ett möte den 5 juni 2012 (3) beslutade myndigheten genom beslut nr 128/13/KOL av den 20 mars 2013 att inleda det formella granskningsförfarandet angående eventuella inslag av statligt stöd i finansieringen av Harpa konserthus och konferenscenter (nedan kallat beslut nr 128/13/KOL eller beslutet om att inleda förfarandet).

| (3) | De isländska myndigheterna lämnade synpunkter på myndighetens beslut genom en skrivelse av den 28 maj 2013 (diarienr 673762). Myndigheten och de isländska myndigheterna diskuterade också ärendet under paketmötet i Reykjavik den 4 juni 2013. |
| --- | --- |

(3)

De isländska myndigheterna lämnade synpunkter på myndighetens beslut genom en skrivelse av den 28 maj 2013 (diarienr 673762). Myndigheten och de isländska myndigheterna diskuterade också ärendet under paketmötet i Reykjavik den 4 juni 2013.

| (4) | Beslut nr 128/13/KOL offentliggjordes den 8 augusti 2013 i Europeiska unionens officiella tidning och i EES-supplementet. Berörda parter fick en månad på sig att lämna synpunkter på myndighetens beslut om att inleda förfarandet. Myndigheten fick inga synpunkter från berörda parter. |
| --- | --- |

(4)

Beslut nr 128/13/KOL offentliggjordes den 8 augusti 2013 i Europeiska unionens officiella tidning och i EES-supplementet. Berörda parter fick en månad på sig att lämna synpunkter på myndighetens beslut om att inleda förfarandet. Myndigheten fick inga synpunkter från berörda parter.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   Allmänt

| (5) | I beslut nr 128/13/KOL gjorde myndigheten en bedömning av finansieringen av Harpa konserthus och konferenscenter. Harpa är en byggnad som kan användas för olika ändamål och är centralt belägen i Reykjavik, som för närvarande ägs av den isländska staten (54 %) och staden Reykjavik (46 %), vilka tillsammans bidrar till dess finansiering. |
| --- | --- |

(5)

I beslut nr 128/13/KOL gjorde myndigheten en bedömning av finansieringen av Harpa konserthus och konferenscenter. Harpa är en byggnad som kan användas för olika ändamål och är centralt belägen i Reykjavik, som för närvarande ägs av den isländska staten (54 %) och staden Reykjavik (46 %), vilka tillsammans bidrar till dess finansiering.

2.2   Bakgrund

| (6) | Reykjaviks borgmästare och företrädare för den isländska regeringen tillkännagav 1999 att man skulle bygga ett konserthus och konferenscenter i centrala Reykjavik. I slutet av 2002 undertecknade staten och staden ett avtal om projektet, och följande år bildades företaget Austurhöfn-TR ehf. i syfte att övervaka projektets genomförande (4). |
| --- | --- |

(6)

Reykjaviks borgmästare och företrädare för den isländska regeringen tillkännagav 1999 att man skulle bygga ett konserthus och konferenscenter i centrala Reykjavik. I slutet av 2002 undertecknade staten och staden ett avtal om projektet, och följande år bildades företaget Austurhöfn-TR ehf. i syfte att övervaka projektets genomförande (4).

| (7) | Den ursprungliga affärsmodellen för Harpa var att ett privat företag skulle ansvara för uppförandet och driften av byggnaden och i gengäld få årliga bidrag från staten och staden. I april 2004 tillkännagav det statliga handelscentrumet Ríkiskaup en förkvalificeringsprocess för projektet, och 2005 drog en utvärderingskommitté slutsatsen att ett anbud från aktiebolaget Portus ehf. (nedan kallat Portus) var det mest fördelaktiga av de fyra mottagna anbuden. Därefter ingick staten och staden ett avtal (nedan kallat projektavtalet) med Portus om uppförandet och driften av ett konserthus och konferenscentrum (5). Men 2008, efter den finansiella kollapsen, fick den valda privata partnern stora finansiella svårigheter och var tvungen att dra sig ur projektet, varför uppförandet av Harpa lades på is. |
| --- | --- |

(7)

Den ursprungliga affärsmodellen för Harpa var att ett privat företag skulle ansvara för uppförandet och driften av byggnaden och i gengäld få årliga bidrag från staten och staden. I april 2004 tillkännagav det statliga handelscentrumet Ríkiskaup en förkvalificeringsprocess för projektet, och 2005 drog en utvärderingskommitté slutsatsen att ett anbud från aktiebolaget Portus ehf. (nedan kallat Portus) var det mest fördelaktiga av de fyra mottagna anbuden. Därefter ingick staten och staden ett avtal (nedan kallat projektavtalet) med Portus om uppförandet och driften av ett konserthus och konferenscentrum (5). Men 2008, efter den finansiella kollapsen, fick den valda privata partnern stora finansiella svårigheter och var tvungen att dra sig ur projektet, varför uppförandet av Harpa lades på is.

| (8) | När den privata partnern drog sig ur projektet var ungefär hälften av Harpa redan färdigbyggt, och de isländska myndigheterna blev tvungna att fatta ett beslut om Harpas framtid. Enligt de isländska myndigheterna fanns det då i princip tre alternativ (6):






  a) | Projektet kunde fortlöpa med offentlig finansiering. Detta beräknades vid den tidpunkten kosta omkring 13 miljarder isländska kronor. |
| --- | --- | --- |

(8)

När den privata partnern drog sig ur projektet var ungefär hälften av Harpa redan färdigbyggt, och de isländska myndigheterna blev tvungna att fatta ett beslut om Harpas framtid. Enligt de isländska myndigheterna fanns det då i princip tre alternativ (6):

a)

Projektet kunde fortlöpa med offentlig finansiering. Detta beräknades vid den tidpunkten kosta omkring 13 miljarder isländska kronor.

| b) | Det andra alternativet var att tillfälligt skjuta upp byggandet av Harpa. Detta beräknades kosta omkring 19 miljarder isländska kronor. |
| --- | --- |

b)

Det andra alternativet var att tillfälligt skjuta upp byggandet av Harpa. Detta beräknades kosta omkring 19 miljarder isländska kronor.

| c) | Det tredje alternativet var att på obestämd framtid avbryta projektet eller till och med riva det som redan hade byggts. Kostnaden för att avbryta projektet beräknades uppgå till omkring 10 miljarder isländska kronor. |
| --- | --- |

c)

Det tredje alternativet var att på obestämd framtid avbryta projektet eller till och med riva det som redan hade byggts. Kostnaden för att avbryta projektet beräknades uppgå till omkring 10 miljarder isländska kronor.

| (9) | Det var också uppenbart att en halvfärdig byggnad i Harpas storlek mitt i staden på lång sikt skulle orsaka problem och leda till kapitalförstöring. Att avbryta projektet sågs inte som ett alternativ, eftersom stora resurser hade använts för att dra igång projektet och det skulle bli mycket kostsamt och komplicerat att återuppta det vid en senare tidpunkt. Därför nådde Reykjaviks borgmästare och Islands utbildningsminister i februari 2009 en överenskommelse som innebar att staten och staden skulle fortsätta projektet utan den privata partnern (7). |
| --- | --- |

(9)

Det var också uppenbart att en halvfärdig byggnad i Harpas storlek mitt i staden på lång sikt skulle orsaka problem och leda till kapitalförstöring. Att avbryta projektet sågs inte som ett alternativ, eftersom stora resurser hade använts för att dra igång projektet och det skulle bli mycket kostsamt och komplicerat att återuppta det vid en senare tidpunkt. Därför nådde Reykjaviks borgmästare och Islands utbildningsminister i februari 2009 en överenskommelse som innebar att staten och staden skulle fortsätta projektet utan den privata partnern (7).

| (10) | Austurhöfn-TR ehf. tog således över projektet och planerna sågs över för att finna billigare lösningar för byggandet och utformningen av huset. I ett pressmeddelande från staten och staden uppgav man att övertagandet var en tillfällig lösning, och att ägandet och finansieringen av Harpa skulle ses över när ekonomin hade återhämtat sig. Projektavtalet ändrades 2010, för att återspegla den nya förvaltningen av projektet och den privata partnerns utträde (8), och sedan återupptogs uppförandet. Landsbankinn skrev av en stor del av investeringskostnaderna och allt aktiekapital gick åt under processen. Harpa färdigställdes under 2011, och byggnaden invigdes formellt den 20 augusti 2011. |
| --- | --- |

(10)

Austurhöfn-TR ehf. tog således över projektet och planerna sågs över för att finna billigare lösningar för byggandet och utformningen av huset. I ett pressmeddelande från staten och staden uppgav man att övertagandet var en tillfällig lösning, och att ägandet och finansieringen av Harpa skulle ses över när ekonomin hade återhämtat sig. Projektavtalet ändrades 2010, för att återspegla den nya förvaltningen av projektet och den privata partnerns utträde (8), och sedan återupptogs uppförandet. Landsbankinn skrev av en stor del av investeringskostnaderna och allt aktiekapital gick åt under processen. Harpa färdigställdes under 2011, och byggnaden invigdes formellt den 20 augusti 2011.

| (11) | Tills alldeles nyligen har flera aktiebolag varit inblandade i Harpas verksamhet, nämligen följande: Portus ehf., som var ansvarigt för Harpas fastighet och verksamhet, och Situs ehf., som var ansvarigt för andra byggnader som planerades i samma område. Portus hade två dotterbolag, Totus ehf., som ägde själva fastigheten, och Ago ehf., som var ansvarigt för all verksamhet i Harpa och hyrde fastigheten från Totus. Situs hade också två dotterbolag, Hospes ehf., som skulle ha ägt och drivit ett hotell som ska byggas i området, och Custos ehf., som skulle äga och driva andra byggnader i området. |
| --- | --- |

(11)

Tills alldeles nyligen har flera aktiebolag varit inblandade i Harpas verksamhet, nämligen följande: Portus ehf., som var ansvarigt för Harpas fastighet och verksamhet, och Situs ehf., som var ansvarigt för andra byggnader som planerades i samma område. Portus hade två dotterbolag, Totus ehf., som ägde själva fastigheten, och Ago ehf., som var ansvarigt för all verksamhet i Harpa och hyrde fastigheten från Totus. Situs hade också två dotterbolag, Hospes ehf., som skulle ha ägt och drivit ett hotell som ska byggas i området, och Custos ehf., som skulle äga och driva andra byggnader i området.

| (12) | Men för att minimera driftskostnaderna och öka effektiviteten beslutade styrelsen för Austurhöfn-TR ehf. i december 2012 att förenkla Harpas verksamhetsstruktur genom att de flesta aktiebolag som var inblandade i dess drift slogs samman till ett företag. Staten och staden bildade således företaget Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. som ska ansvara för all verksamhet i Harpa. Att förenkla Harpas infrastruktur är en del av en lånsiktig plan som ska göra Harpas verksamhet bärkraftig. |
| --- | --- |

(12)

Men för att minimera driftskostnaderna och öka effektiviteten beslutade styrelsen för Austurhöfn-TR ehf. i december 2012 att förenkla Harpas verksamhetsstruktur genom att de flesta aktiebolag som var inblandade i dess drift slogs samman till ett företag. Staten och staden bildade således företaget Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. som ska ansvara för all verksamhet i Harpa. Att förenkla Harpas infrastruktur är en del av en lånsiktig plan som ska göra Harpas verksamhet bärkraftig.

2.3   Harpa-projektets syfte och mål

| (13) | Enligt de isländska myndigheterna ska Harpa vara ett forum för ett mångfaldigt och ambitiöst musikaliskt och kulturellt liv i Island. Syftet är att lyfta fram det bästa isländska artister kan erbjuda vid varje tidpunkt, med särskild tonvikt på musikaliska evenemang av olika slag. Harpa ska också främja innovation på den isländska kultur- och musikscenen, med fokus på internationella kontakter, så att Harpa blir en värdig arena för utländska artister som kommer till Island. |
| --- | --- |

(13)

Enligt de isländska myndigheterna ska Harpa vara ett forum för ett mångfaldigt och ambitiöst musikaliskt och kulturellt liv i Island. Syftet är att lyfta fram det bästa isländska artister kan erbjuda vid varje tidpunkt, med särskild tonvikt på musikaliska evenemang av olika slag. Harpa ska också främja innovation på den isländska kultur- och musikscenen, med fokus på internationella kontakter, så att Harpa blir en värdig arena för utländska artister som kommer till Island.

| (14) | Dessutom ska Harpa vara ett forum för alla slags konferenser, möten och sammankomster, inhemska och utländska, och stärka Islands position som en bra plats för internationella konferenser. Det ska man göra genom att erbjuda tjänster och konferenslokaler som har samma standard som konferensanläggningar i andra länder. Harpa ska också främja turismen i Island och stärka Reykjaviks stadskärna genom att vara ett centrum för alla islänningar i området och en turistattraktion för besökare, både isländska och utländska, som vill se byggnaden, utnyttja de tjänster den erbjuder och njuta av husets arkitektur och den konst som visas i byggnaden. |
| --- | --- |

(14)

Dessutom ska Harpa vara ett forum för alla slags konferenser, möten och sammankomster, inhemska och utländska, och stärka Islands position som en bra plats för internationella konferenser. Det ska man göra genom att erbjuda tjänster och konferenslokaler som har samma standard som konferensanläggningar i andra länder. Harpa ska också främja turismen i Island och stärka Reykjaviks stadskärna genom att vara ett centrum för alla islänningar i området och en turistattraktion för besökare, både isländska och utländska, som vill se byggnaden, utnyttja de tjänster den erbjuder och njuta av husets arkitektur och den konst som visas i byggnaden.

| (15) | Islands symfoniorkester, Isländska operan och Reykjavik Big Band har ingått långsiktiga avtal om användning av vissa anläggningar i Harpa. Även konferenser och olika konstevenemang arrangeras där, t.ex. pop- och rockkonserter med både isländska och utländska artister. Dessutom bedrivs annan verksamhet i Harpa (t.ex. catering, restauranger, en musikaffär och en möbelaffär) av privata företag som hyr lokaler där. De privata aktörerna hyr dessa lokaler på marknadsvillkor och detta skedde genom offentliga upphandlingar där de mest fördelaktiga anbuden antogs. |
| --- | --- |

(15)

Islands symfoniorkester, Isländska operan och Reykjavik Big Band har ingått långsiktiga avtal om användning av vissa anläggningar i Harpa. Även konferenser och olika konstevenemang arrangeras där, t.ex. pop- och rockkonserter med både isländska och utländska artister. Dessutom bedrivs annan verksamhet i Harpa (t.ex. catering, restauranger, en musikaffär och en möbelaffär) av privata företag som hyr lokaler där. De privata aktörerna hyr dessa lokaler på marknadsvillkor och detta skedde genom offentliga upphandlingar där de mest fördelaktiga anbuden antogs.

| (16) | Innan Harpa byggdes fanns det i Island inga konserthus med bra akustik som rymde mer än 300 personer och som kunde hysa både Islands symfoniorkester och Isländska operan. De isländska myndigheterna ansåg därför att det var nödvändigt att bygga ett kulturhus där de isländska medborgarna kunde njuta av musik och konst. Vad gäller konferensanläggningen fanns det enligt de isländska myndigheterna inga konferenscenter eller konferensanläggningar i Island med tillräcklig kapacitet för stora konferenser. |
| --- | --- |

(16)

Innan Harpa byggdes fanns det i Island inga konserthus med bra akustik som rymde mer än 300 personer och som kunde hysa både Islands symfoniorkester och Isländska operan. De isländska myndigheterna ansåg därför att det var nödvändigt att bygga ett kulturhus där de isländska medborgarna kunde njuta av musik och konst. Vad gäller konferensanläggningen fanns det enligt de isländska myndigheterna inga konferenscenter eller konferensanläggningar i Island med tillräcklig kapacitet för stora konferenser.

2.4   Anläggningarna i Harpa

| (17) | Harpa omfattar 28 000 kvadratmeter och är belägen på Austurbakki 2 i Reykjaviks gamla hamn. Huset har formgetts av det danska företaget Henning Larsen Architects i samarbete med den isländska arkitektfirman Batteríið arkitektar. Konstnären Ólafur Elíasson har designat glasstrukturen runt huset i samarbete med arkitekterna. Artec Consultants Inc ansvarar för akustiken och ljudisoleringen samt för utformningen av scenen och ljudanläggningen. |
| --- | --- |

(17)

Harpa omfattar 28 000 kvadratmeter och är belägen på Austurbakki 2 i Reykjaviks gamla hamn. Huset har formgetts av det danska företaget Henning Larsen Architects i samarbete med den isländska arkitektfirman Batteríið arkitektar. Konstnären Ólafur Elíasson har designat glasstrukturen runt huset i samarbete med arkitekterna. Artec Consultants Inc ansvarar för akustiken och ljudisoleringen samt för utformningen av scenen och ljudanläggningen.

| (18) | Byggnaden är utformad för att vara mångsidig, med bra anläggningar som passar för alla slags konserter och konferenser, så att den förser islänningarna med anläggningar som inte fanns i landet förut. Harpa har redan vunnit priser för sina konsertanläggningar, och har utsetts till ett av det nya århundradets bästa konserthus av Gramophone magazine och till bästa konsertarena 2011 av Travel & Leisure magazine. Dessutom vann Harpa 2013 Europeiska unionens pris för samtidsarkitektur – Mies van der Rohe-priset (9). |
| --- | --- |

(18)

Byggnaden är utformad för att vara mångsidig, med bra anläggningar som passar för alla slags konserter och konferenser, så att den förser islänningarna med anläggningar som inte fanns i landet förut. Harpa har redan vunnit priser för sina konsertanläggningar, och har utsetts till ett av det nya århundradets bästa konserthus av Gramophone magazine och till bästa konsertarena 2011 av Travel & Leisure magazine. Dessutom vann Harpa 2013 Europeiska unionens pris för samtidsarkitektur – Mies van der Rohe-priset (9).

| (19) | I det följande ges en översikt över Harpas lokaler (10):






  i) | Eldborg rymmer 1 800 personer och är Harpas största lokal på totalt 1008 m2. Takhöjden i Eldborg är 23 m och scenen är 22 m × 17 m. Eldborg har konfigurerbar efterklangtid, körpodier och inspelningsanläggning samt lokaler för artister. Lokalen är särskilt utformad för konserter. |
| --- | --- | --- |

(19)

I det följande ges en översikt över Harpas lokaler (10):

i)

Eldborg rymmer 1 800 personer och är Harpas största lokal på totalt 1008 m2. Takhöjden i Eldborg är 23 m och scenen är 22 m × 17 m. Eldborg har konfigurerbar efterklangtid, körpodier och inspelningsanläggning samt lokaler för artister. Lokalen är särskilt utformad för konserter.

| ii) | Norðurljós är en lokal som är utformad för konserter. Runt hela lokalen finns det balkonger och scenen kan flyttas. Lokalen är utrustad med en skräddarsydd ljusanläggning som kan konfigureras till ett antal färgteman för att skapa den bästa atmosfären för det evenemang som äger rum. Två ljudisolerade portaler förbinder Norðurljós med Silfurberg, så att de två lokalerna lätt kan användas tillsammans för större evenemang. Lokalen är 540 m2 och rymmer 520 sittande gäster (teatersittning). |
| --- | --- |

ii)

Norðurljós är en lokal som är utformad för konserter. Runt hela lokalen finns det balkonger och scenen kan flyttas. Lokalen är utrustad med en skräddarsydd ljusanläggning som kan konfigureras till ett antal färgteman för att skapa den bästa atmosfären för det evenemang som äger rum. Två ljudisolerade portaler förbinder Norðurljós med Silfurberg, så att de två lokalerna lätt kan användas tillsammans för större evenemang. Lokalen är 540 m2 och rymmer 520 sittande gäster (teatersittning).

| iii) | Silfurberg är den enda lokalen i Harpa som är specifikt utformad för konferenser. Lokalen är 735 m2 och rymmer upp till 840 sittande gäster (teatersittning). Scenen kan flyttas och göras större. Lokalen kan delas i två delar, som vardera rymmer 325 sittande gäster, med en ljudisolerad infällbar skiljevägg. Två ljudisolerade portaler förbinder Silfurberg med Norðurljós. De kan öppnas så att lokalerna vid behov kan förenas för större evenemang. Lokalen passar alla slags konferenser, mottagningar eller konserter. Den har bästa tillgängliga tekniska utrustning för konferenser. Lokalen passar också många slags musikframträdanden. |
| --- | --- |

iii)

Silfurberg är den enda lokalen i Harpa som är specifikt utformad för konferenser. Lokalen är 735 m2 och rymmer upp till 840 sittande gäster (teatersittning). Scenen kan flyttas och göras större. Lokalen kan delas i två delar, som vardera rymmer 325 sittande gäster, med en ljudisolerad infällbar skiljevägg. Två ljudisolerade portaler förbinder Silfurberg med Norðurljós. De kan öppnas så att lokalerna vid behov kan förenas för större evenemang. Lokalen passar alla slags konferenser, mottagningar eller konserter. Den har bästa tillgängliga tekniska utrustning för konferenser. Lokalen passar också många slags musikframträdanden.

| iv) | Kaldalón är den minsta lokalen i Harpa med sina 198 m2. Den rymmer 195 personer. Den är utformad för konserter. Scenen är flyttbar och golvet kan också användas som en scen för musiker. Efterklangstiden i lokalen kan ändras, vilket gör att lokalen kan anpassas för olika slags evenemang. |
| --- | --- |

iv)

Kaldalón är den minsta lokalen i Harpa med sina 198 m2. Den rymmer 195 personer. Den är utformad för konserter. Scenen är flyttbar och golvet kan också användas som en scen för musiker. Efterklangstiden i lokalen kan ändras, vilket gör att lokalen kan anpassas för olika slags evenemang.

| v) | Björtuloft är en lokal på 400 m2 på sjätte och sjunde våningen, med sittplatser för 130 personer. Lokalen passar för möten och banketter, stående mottagningar och andra evenemang. Lokalen rymmer omkring 130 personer på övervåningen (sjunde våningen) och omkring 60–70 personer på våningen under, vilket gör att totalt omkring 200 personer kan sitta vid runda bord fördelat på båda våningarna. Vid stående mottagningar ryms omkring 300–350 personer på de två våningarna. Sjunde våningen är utrustad med skärm, projektor och ljudanläggning och ljuset kan anpassas. |
| --- | --- |

v)

Björtuloft är en lokal på 400 m2 på sjätte och sjunde våningen, med sittplatser för 130 personer. Lokalen passar för möten och banketter, stående mottagningar och andra evenemang. Lokalen rymmer omkring 130 personer på övervåningen (sjunde våningen) och omkring 60–70 personer på våningen under, vilket gör att totalt omkring 200 personer kan sitta vid runda bord fördelat på båda våningarna. Vid stående mottagningar ryms omkring 300–350 personer på de två våningarna. Sjunde våningen är utrustad med skärm, projektor och ljudanläggning och ljuset kan anpassas.

| (20) | Det finns sju mindre konferensrum i Harpa som rymmer 8–250 personer, och det finns också flera offentliga utrymmen i Harpa, som ibland hyrs ut för utställningar och mottagningar för att öka företagets inkomster. Möteslokalerna kan delas upp i mindre rum. Alla möteslokaler har teknisk utrustning som omfattar en projektor, utrustning för telekonferenser och en ljudanläggning. |
| --- | --- |

(20)

Det finns sju mindre konferensrum i Harpa som rymmer 8–250 personer, och det finns också flera offentliga utrymmen i Harpa, som ibland hyrs ut för utställningar och mottagningar för att öka företagets inkomster. Möteslokalerna kan delas upp i mindre rum. Alla möteslokaler har teknisk utrustning som omfattar en projektor, utrustning för telekonferenser och en ljudanläggning.

2.5   Finansieringen av Harpas verksamhet

| (21) | Som tidigare nämnts är Harpa helägt av staten och staden genom Austurhöfn-TR ehf. Statens och stadens skyldigheter regleras av artikel 13 i projektavtalet från 2006 (11). Statens och stadens årliga betalningar täcks av deras respektive budgetar. Enligt statens budget för 2011 förväntades det årliga statliga bidraget uppgå till 424,4 miljoner isländska kronor. Under 2012 förväntades det statliga bidraget uppgå till 553,6 miljoner isländska kronor. Alla offentliga bidrag till Harpa fördelas efter andelen i projektet, dvs. staten betalar 54 % och staden 46 %. Bidragen indexregleras också med konsumentprisindex. |
| --- | --- |

(21)

Som tidigare nämnts är Harpa helägt av staten och staden genom Austurhöfn-TR ehf. Statens och stadens skyldigheter regleras av artikel 13 i projektavtalet från 2006 (11). Statens och stadens årliga betalningar täcks av deras respektive budgetar. Enligt statens budget för 2011 förväntades det årliga statliga bidraget uppgå till 424,4 miljoner isländska kronor. Under 2012 förväntades det statliga bidraget uppgå till 553,6 miljoner isländska kronor. Alla offentliga bidrag till Harpa fördelas efter andelen i projektet, dvs. staten betalar 54 % och staden 46 %. Bidragen indexregleras också med konsumentprisindex.

| (22) | Utöver bidraget från statens och stadens budgetar har Islands regering och staden Reykjavik förbundit sig att ge ett kortfristigt lån för Harpas verksamhet till dess att man har löst den långsiktiga finansiering som är nödvändig för att helt täcka projektets kostnader. Från och med 2013 uppgick det totala lånebeloppet till 794 miljoner isländska kronor, med en ränta på 5 % plus ett påslag om 200 punkter. Lånet skulle ha betalats tillbaka före den 15 februari 2013. Den 6 mars 2013 undertecknade staden, staten och Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. ett avtal om att det kortfristiga lånet skulle konverteras till aktiekapital för Harpa, eftersom man inte tidigare hade skjutit till något kapital till företaget. I samma avtal åtog sig staten och staden att göra nya tillfälliga årliga utbetalningar till Harpa på 160 miljoner isländska kronor per år under åren 2013–2016, för att först och främst täcka Harpas fastighetsskatt, som blev mycket högre än förväntat (12). Dessutom har Harpa dessutom haft oförutsedda kostnader. |
| --- | --- |

(22)

Utöver bidraget från statens och stadens budgetar har Islands regering och staden Reykjavik förbundit sig att ge ett kortfristigt lån för Harpas verksamhet till dess att man har löst den långsiktiga finansiering som är nödvändig för att helt täcka projektets kostnader. Från och med 2013 uppgick det totala lånebeloppet till 794 miljoner isländska kronor, med en ränta på 5 % plus ett påslag om 200 punkter. Lånet skulle ha betalats tillbaka före den 15 februari 2013. Den 6 mars 2013 undertecknade staden, staten och Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. ett avtal om att det kortfristiga lånet skulle konverteras till aktiekapital för Harpa, eftersom man inte tidigare hade skjutit till något kapital till företaget. I samma avtal åtog sig staten och staden att göra nya tillfälliga årliga utbetalningar till Harpa på 160 miljoner isländska kronor per år under åren 2013–2016, för att först och främst täcka Harpas fastighetsskatt, som blev mycket högre än förväntat (12). Dessutom har Harpa dessutom haft oförutsedda kostnader.

| (23) | Staten och staden avsätter medel varje månad för att betala ut sina låneåtaganden till Harpa. Eftersom projektet är tänkt att vara självförsörjande ska vinsten täcka alla driftskostnader. Medlen från ägarna ska därför enligt de isländska myndigheterna endast täcka de utestående lånen (13). |
| --- | --- |

(23)

Staten och staden avsätter medel varje månad för att betala ut sina låneåtaganden till Harpa. Eftersom projektet är tänkt att vara självförsörjande ska vinsten täcka alla driftskostnader. Medlen från ägarna ska därför enligt de isländska myndigheterna endast täcka de utestående lånen (13).

| (24) | Den 16 april 2013 undertecknades ett nytt avtal (nedan kallat 2013 års projektavtal), som ersatte det ändrade projektavtalet (14). Enligt det nya avtalet kommer stadens och statens bidrag att fortsätta att vara en villkorslös månatlig utbetalning på samma belopp, 595 000 000 isländska kronor per år, under en 35-årsperiod som börjar i mars 2011. När det årliga beloppet har justerats enligt ökningen i konsumentprisindex till och med mars 2013 uppgår den årliga utbetalningen till 1 023 339 932 isländska kronor (15). |
| --- | --- |

(24)

Den 16 april 2013 undertecknades ett nytt avtal (nedan kallat 2013 års projektavtal), som ersatte det ändrade projektavtalet (14). Enligt det nya avtalet kommer stadens och statens bidrag att fortsätta att vara en villkorslös månatlig utbetalning på samma belopp, 595 000 000 isländska kronor per år, under en 35-årsperiod som börjar i mars 2011. När det årliga beloppet har justerats enligt ökningen i konsumentprisindex till och med mars 2013 uppgår den årliga utbetalningen till 1 023 339 932 isländska kronor (15).

| (25) | Enligt det budgeterade bokslutet för 2012 för Austurhöfn-TR ehf. förväntades företaget fortsätta ha en betydande rörelseförlust som motsvarar ett negativt EBITDA på totalt 406,5 miljoner isländska kronor. Harpas konferensdel drevs med ett negativt EBITDA på 120 miljoner isländska kronor 2012 och detsamma gällde för ”andra konstevenemang” (negativt EBITDA på 131 miljoner isländska kronor). I det budgeterade bokslutet och inkomstanalysen för 2013 räknar man också med en avsevärd rörelseförlust, ett negativt EBITDA på totalt omkring 348 miljoner isländska kronor, och både konferensverksamheten och ”andra konstevenemang” drivs med förlust (16). |
| --- | --- |

(25)

Enligt det budgeterade bokslutet för 2012 för Austurhöfn-TR ehf. förväntades företaget fortsätta ha en betydande rörelseförlust som motsvarar ett negativt EBITDA på totalt 406,5 miljoner isländska kronor. Harpas konferensdel drevs med ett negativt EBITDA på 120 miljoner isländska kronor 2012 och detsamma gällde för ”andra konstevenemang” (negativt EBITDA på 131 miljoner isländska kronor). I det budgeterade bokslutet och inkomstanalysen för 2013 räknar man också med en avsevärd rörelseförlust, ett negativt EBITDA på totalt omkring 348 miljoner isländska kronor, och både konferensverksamheten och ”andra konstevenemang” drivs med förlust (16).

2.6   Kostnadsfördelning och separat redovisning

| (26) | Enligt det ursprungliga projektavtalet skulle de olika företagen som var inblandade i driften av Harpa och de olika verksamheterna och aktiviteterna vara ekonomiskt åtskilda:
  13.11.1   Den privata partnern ska se till att fastighetsbolaget, det verksamhetsansvariga företaget, Hringur och den privata partnern alltid är finansiellt åtskilda. När det gäller ekonomin ska varje enhet förvaltas och drivas separat.
  13.11.2   Den privata partnern ska se till att det alltid råder en tillräcklig finansiell åtskillnad mellan det betalda arbetet och andra verksamheter och aktiviteter i konferenscentret, dvs. ha separat bokföring. Den privata partnern ska alltid under avtalets giltighetstid, på begäran från uppdragsgivaren, kunna visa att en sådan finansiell åtskillnad föreligger.” |
| --- | --- |

(26)

Enligt det ursprungliga projektavtalet skulle de olika företagen som var inblandade i driften av Harpa och de olika verksamheterna och aktiviteterna vara ekonomiskt åtskilda:

13.11.1   Den privata partnern ska se till att fastighetsbolaget, det verksamhetsansvariga företaget, Hringur och den privata partnern alltid är finansiellt åtskilda. När det gäller ekonomin ska varje enhet förvaltas och drivas separat.

13.11.2   Den privata partnern ska se till att det alltid råder en tillräcklig finansiell åtskillnad mellan det betalda arbetet och andra verksamheter och aktiviteter i konferenscentret, dvs. ha separat bokföring. Den privata partnern ska alltid under avtalets giltighetstid, på begäran från uppdragsgivaren, kunna visa att en sådan finansiell åtskillnad föreligger.”

| (27) | Harpas verksamhet är uppdelad i flera kategorier: 1) Islands symfoniorkester, 2) Isländska operan, 3) andra konstevenemang, 4) konferenser, 5) verksamhetsdrift, 6) biljettförsäljning, 7) anläggningsdrift och 8) administrationskostnader. Alla dessa kostnadskategorier faller nu under Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. och intäkterna och kostnaderna för var och en av dessa kategorier ingår i budgeten under respektive kategori. Gemensamma driftskostnader såsom lön, lokalkostnader (värme och el) och administrativa kostnader fördelas mellan kategorierna enligt en kostnadsfördelningsmodell (17). |
| --- | --- |

(27)

Harpas verksamhet är uppdelad i flera kategorier: 1) Islands symfoniorkester, 2) Isländska operan, 3) andra konstevenemang, 4) konferenser, 5) verksamhetsdrift, 6) biljettförsäljning, 7) anläggningsdrift och 8) administrationskostnader. Alla dessa kostnadskategorier faller nu under Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. och intäkterna och kostnaderna för var och en av dessa kategorier ingår i budgeten under respektive kategori. Gemensamma driftskostnader såsom lön, lokalkostnader (värme och el) och administrativa kostnader fördelas mellan kategorierna enligt en kostnadsfördelningsmodell (17).

| (28) | För en mer detaljerad beskrivning av åtgärden hänvisas till myndighetens beslut nr 128/13/KOL (18). |
| --- | --- |

(28)

För en mer detaljerad beskrivning av åtgärden hänvisas till myndighetens beslut nr 128/13/KOL (18).

3.   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (29) | I beslut nr 128/13/KOL gjorde myndigheten en preliminär bedömning av om finansieringen av Harpa utgjorde statligt stöd och, om detta var fallet, huruvida stödet var förenligt med EES-avtalets regler om statligt stöd. |
| --- | --- |

(29)

I beslut nr 128/13/KOL gjorde myndigheten en preliminär bedömning av om finansieringen av Harpa utgjorde statligt stöd och, om detta var fallet, huruvida stödet var förenligt med EES-avtalets regler om statligt stöd.

| (30) | Enligt de isländska myndigheterna utgör finansieringen av Harpa inte statligt stöd eftersom man har sett till att de olika verksamheterna i konserthuset och konferenscentret redovisas separat. Till stöd för detta påstående har de isländska myndigheterna lämnat in rapporter från två redovisningsbyråer om särredovisning för de företag som är involverade i driften av Harpa. De isländska myndigheterna har även lämnat in en prissättningsanalys där de jämför priserna för jämförbara konferensanläggningar i Reykjavik på grundval av storlek och kapacitet. Dessutom hävdade de att konferensverksamheten bidrog positivt till annan verksamhet i Harpa, och att kostnaderna skulle bli betydligt högre för de andra verksamheterna utan konferensverksamheten. |
| --- | --- |

(30)

Enligt de isländska myndigheterna utgör finansieringen av Harpa inte statligt stöd eftersom man har sett till att de olika verksamheterna i konserthuset och konferenscentret redovisas separat. Till stöd för detta påstående har de isländska myndigheterna lämnat in rapporter från två redovisningsbyråer om särredovisning för de företag som är involverade i driften av Harpa. De isländska myndigheterna har även lämnat in en prissättningsanalys där de jämför priserna för jämförbara konferensanläggningar i Reykjavik på grundval av storlek och kapacitet. Dessutom hävdade de att konferensverksamheten bidrog positivt till annan verksamhet i Harpa, och att kostnaderna skulle bli betydligt högre för de andra verksamheterna utan konferensverksamheten.

| (31) | Men enligt myndighetens preliminära ståndpunkt ansågs finansieringen av Harpa utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Följande aspekter togs upp i beslut nr 128/13/KOL:






  i) | Myndigheten drog slutsatsen att eftersom den isländska staten och staden Reykjavik tillsammans täcker det årliga underskottet från driften av Harpa genom att bidra med ett visst belopp från sina respektive budgetar, är det fråga om statliga medel i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet. |
| --- | --- | --- |

(31)

Men enligt myndighetens preliminära ståndpunkt ansågs finansieringen av Harpa utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Följande aspekter togs upp i beslut nr 128/13/KOL:

i)

Myndigheten drog slutsatsen att eftersom den isländska staten och staden Reykjavik tillsammans täcker det årliga underskottet från driften av Harpa genom att bidra med ett visst belopp från sina respektive budgetar, är det fråga om statliga medel i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet.

| ii) | Myndigheten ansåg att både uppförande och drift av infrastruktur utgör en ekonomisk verksamhet om infrastrukturen används eller kommer att användas för att tillhandahålla varor eller tjänster på marknaden (19). Vissa verksamheter i Harpa, särskilt konferenser, teaterföreställningar, popkonserter etc., kan locka till sig ett betydande antal kunder samtidigt som de konkurrerar med privata konferensanläggningar, teatrar eller konsertlokaler. Därför ansåg myndigheten preliminärt att de aktörer som deltar i driften av Harpa bör betraktas som företag i den mån de bedriver kommersiell verksamhet. |
| --- | --- |

ii)

Myndigheten ansåg att både uppförande och drift av infrastruktur utgör en ekonomisk verksamhet om infrastrukturen används eller kommer att användas för att tillhandahålla varor eller tjänster på marknaden (19). Vissa verksamheter i Harpa, särskilt konferenser, teaterföreställningar, popkonserter etc., kan locka till sig ett betydande antal kunder samtidigt som de konkurrerar med privata konferensanläggningar, teatrar eller konsertlokaler. Därför ansåg myndigheten preliminärt att de aktörer som deltar i driften av Harpa bör betraktas som företag i den mån de bedriver kommersiell verksamhet.

| iii) | Dessutom ansåg myndigheten att den offentliga finansieringen av uppförandet av Harpa utgör en ekonomisk fördel och därmed stöd, eftersom projektet onekligen inte skulle ha realiserats utan sådan finansiering. Vidare ansåg den att de företag som deltar i driften av Harpa får en fördel i form av uteblivna intäkter då staten och staden inte kräver avkastning på sina investeringar i konserthuset och konferenscentret, i den mån dessa företag bedriver kommersiell verksamhet, såsom anordnande av konferenser eller andra konstevenemang. Myndighetens preliminära bedömning ansågs alltså visa att en selektiv ekonomisk fördel inte kunde uteslutas på någon nivå (uppbyggnad, drift och användning). |
| --- | --- |

iii)

Dessutom ansåg myndigheten att den offentliga finansieringen av uppförandet av Harpa utgör en ekonomisk fördel och därmed stöd, eftersom projektet onekligen inte skulle ha realiserats utan sådan finansiering. Vidare ansåg den att de företag som deltar i driften av Harpa får en fördel i form av uteblivna intäkter då staten och staden inte kräver avkastning på sina investeringar i konserthuset och konferenscentret, i den mån dessa företag bedriver kommersiell verksamhet, såsom anordnande av konferenser eller andra konstevenemang. Myndighetens preliminära bedömning ansågs alltså visa att en selektiv ekonomisk fördel inte kunde uteslutas på någon nivå (uppbyggnad, drift och användning).

| iv) | Slutligen drog myndigheten slutsatsen att åtgärderna hotade att snedvrida konkurrensen. Marknaden för anordnande av internationella evenemang, t.ex. konferenser, är utsatt för konkurrens både mellan aktörer som tillhandahåller lokaler och mellan aktörer som arrangerar evenemang, vilka i allmänhet bedriver verksamhet som är föremål för handel mellan EES-staterna, så man kunde därför utgå från att handeln påverkas. I detta fall är det ännu mer sannolikt att handeln mellan vissa angränsande EES-stater påverkas på grund av konferensnäringens natur (20). Därför ansåg myndigheten preliminärt att åtgärden riskerade att snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom EES. |
| --- | --- |

iv)

Slutligen drog myndigheten slutsatsen att åtgärderna hotade att snedvrida konkurrensen. Marknaden för anordnande av internationella evenemang, t.ex. konferenser, är utsatt för konkurrens både mellan aktörer som tillhandahåller lokaler och mellan aktörer som arrangerar evenemang, vilka i allmänhet bedriver verksamhet som är föremål för handel mellan EES-staterna, så man kunde därför utgå från att handeln påverkas. I detta fall är det ännu mer sannolikt att handeln mellan vissa angränsande EES-stater påverkas på grund av konferensnäringens natur (20). Därför ansåg myndigheten preliminärt att åtgärden riskerade att snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom EES.

| (32) | Därtill tvivlade myndigheten på att det statliga stödet kunde anses vara förenligt med EES-avtalet. Enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet kan stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet anses som förenligt med EES-avtalets funktion, om sådant stöd inte påverkar handeln och konkurrensen inom EES-området i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. De isländska myndigheterna hade uppgett att det primära syftet med åtgärden i fråga var att främja kultur genom att uppföra ett konserthus som skulle kunna hysa både Islands symfoniorkester och Isländska operan. Myndigheten godtog att uppförandet och driften av en symfoni- och operaanläggning med tanke på dess kulturella syfte skulle kunna betraktas som stöd för att främja kultur. |
| --- | --- |

(32)

Därtill tvivlade myndigheten på att det statliga stödet kunde anses vara förenligt med EES-avtalet. Enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet kan stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet anses som förenligt med EES-avtalets funktion, om sådant stöd inte påverkar handeln och konkurrensen inom EES-området i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. De isländska myndigheterna hade uppgett att det primära syftet med åtgärden i fråga var att främja kultur genom att uppföra ett konserthus som skulle kunna hysa både Islands symfoniorkester och Isländska operan. Myndigheten godtog att uppförandet och driften av en symfoni- och operaanläggning med tanke på dess kulturella syfte skulle kunna betraktas som stöd för att främja kultur.

| (33) | Myndigheten godtog dessutom att en sådan infrastruktur som Harpa också kan användas för olika kommersiella verksamheter, t.ex. restauranger, caféer, butiker, konferenser och popkonserter. För att inte snedvrida konkurrensen skulle dock skyddsåtgärder vidtas för att se till att ingen korssubventionering förekommer mellan den kommersiella verksamheten och den subventionerade kulturella verksamheten. Myndigheten drog preliminärt slutsatsen att den hyste tvivel om huruvida de isländska myndigheterna hade vidtagit nödvändiga skyddsåtgärder för att en sådan korssubventionering inte skulle förekomma. Följaktligen hyste myndigheten efter sin preliminära bedömning tvivel om huruvida uppförandet och driften av Harpa kan anses vara förenliga med artikel 61.3 c i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(33)

Myndigheten godtog dessutom att en sådan infrastruktur som Harpa också kan användas för olika kommersiella verksamheter, t.ex. restauranger, caféer, butiker, konferenser och popkonserter. För att inte snedvrida konkurrensen skulle dock skyddsåtgärder vidtas för att se till att ingen korssubventionering förekommer mellan den kommersiella verksamheten och den subventionerade kulturella verksamheten. Myndigheten drog preliminärt slutsatsen att den hyste tvivel om huruvida de isländska myndigheterna hade vidtagit nödvändiga skyddsåtgärder för att en sådan korssubventionering inte skulle förekomma. Följaktligen hyste myndigheten efter sin preliminära bedömning tvivel om huruvida uppförandet och driften av Harpa kan anses vara förenliga med artikel 61.3 c i EES-avtalet.

4.   SYNPUNKTER FRÅN DE ISLÄNDSKA MYNDIGHETERNA

| (34) | De isländska myndigheternas synpunkter återspeglade deras åsikt att finansieringen av Harpas verksamhet inte omfattar statligt stöd eftersom de har sett till att företagen har separat redovisning för Harpas olika verksamheter (21). |
| --- | --- |

(34)

De isländska myndigheternas synpunkter återspeglade deras åsikt att finansieringen av Harpas verksamhet inte omfattar statligt stöd eftersom de har sett till att företagen har separat redovisning för Harpas olika verksamheter (21).

| (35) | De isländska myndigheterna bestrider inte att de finansiella bidragen till Harpa ges med hjälp av statliga medel och kan tillskrivas staten. Men de vidhåller att Harpa inte kan anses vara ett företag i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Enligt de isländska myndigheterna är Harpa en infrastruktur och en kulturell mötesplats som syftar till att bevara och främja kultur och det isländska kulturarvet, varför man inte kan anse att Harpa tillhandahåller varor och tjänster på en konkurrensutsatt marknad. Dessutom anser de isländska myndigheterna att villkoret om en ekonomisk fördel inte är uppfyllt i detta fall, eftersom man har sett till att den kommersiella delen av Harpa inte finansieras med hjälp av statliga medel. Medlen går endast till kulturella aktiviteter. Vad gäller effekten på konkurrensen och handeln mellan de avtalsslutande parterna noterar slutligen de isländska myndigheterna att Islands geografiska läge bör beaktas, och att det inte är troligt att publik från andra stater som är parter i EES-avtalet kommer att resa till Island specifikt för att gå på konserter eller liknande evenemang. |
| --- | --- |

(35)

De isländska myndigheterna bestrider inte att de finansiella bidragen till Harpa ges med hjälp av statliga medel och kan tillskrivas staten. Men de vidhåller att Harpa inte kan anses vara ett företag i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Enligt de isländska myndigheterna är Harpa en infrastruktur och en kulturell mötesplats som syftar till att bevara och främja kultur och det isländska kulturarvet, varför man inte kan anse att Harpa tillhandahåller varor och tjänster på en konkurrensutsatt marknad. Dessutom anser de isländska myndigheterna att villkoret om en ekonomisk fördel inte är uppfyllt i detta fall, eftersom man har sett till att den kommersiella delen av Harpa inte finansieras med hjälp av statliga medel. Medlen går endast till kulturella aktiviteter. Vad gäller effekten på konkurrensen och handeln mellan de avtalsslutande parterna noterar slutligen de isländska myndigheterna att Islands geografiska läge bör beaktas, och att det inte är troligt att publik från andra stater som är parter i EES-avtalet kommer att resa till Island specifikt för att gå på konserter eller liknande evenemang.

| (36) | De isländska myndigheterna betonar att Harpas övergripande verksamhet inte har kommersiell karaktär. Enligt dem skulle Harpa inte ha byggts av ett privat företag och kan inte jämföras med en privat företagsgrupp. Enligt de isländska myndigheterna visar därför uppgifterna tydligt att principen om en investerare i en marknadsekonomi i detta fall har sina begränsningar. |
| --- | --- |

(36)

De isländska myndigheterna betonar att Harpas övergripande verksamhet inte har kommersiell karaktär. Enligt dem skulle Harpa inte ha byggts av ett privat företag och kan inte jämföras med en privat företagsgrupp. Enligt de isländska myndigheterna visar därför uppgifterna tydligt att principen om en investerare i en marknadsekonomi i detta fall har sina begränsningar.

| (37) | Efter ett samråd med Harpas styrelse har de isländska myndigheterna föreslagit att den struktur som används för att förhindra korssubventionering inte ska vara i form av separata företag eller obligatorisk upphandling av konferensverksamheten. De isländska myndigheterna är övertygade om att andra åtgärder är bättre lämpade och underlättar driften av anläggningen. Så oavsett om de statliga medel som används för att finansiera och driva Harpa anses vara statligt stöd som är förenligt med reglerna om statligt stöd, eller om de inte alls utgör något statligt stöd, håller de isländska myndigheterna med om att åtgärder måste vidtas för att eventuellt stöd inte olagligen ska snedvrida konkurrensen på konferensmarknaden. |
| --- | --- |

(37)

Efter ett samråd med Harpas styrelse har de isländska myndigheterna föreslagit att den struktur som används för att förhindra korssubventionering inte ska vara i form av separata företag eller obligatorisk upphandling av konferensverksamheten. De isländska myndigheterna är övertygade om att andra åtgärder är bättre lämpade och underlättar driften av anläggningen. Så oavsett om de statliga medel som används för att finansiera och driva Harpa anses vara statligt stöd som är förenligt med reglerna om statligt stöd, eller om de inte alls utgör något statligt stöd, håller de isländska myndigheterna med om att åtgärder måste vidtas för att eventuellt stöd inte olagligen ska snedvrida konkurrensen på konferensmarknaden.

| (38) | De isländska myndigheterna håller med myndigheten om att man måste se till att konferensverksamheten är ekonomiskt fristående från annan verksamhet i Harpa och att skyddsåtgärder behöver vidtas för att förhindra korssubventionering mellan de två delarna. För att säkerställa en tillbörlig åtskillnad mellan den kommersiella verksamheten och annan verksamhet, och för att förhindra att den förstnämnda verksamheten subventioneras, har framför allt två åtgärder vidtagits:






  i) | För det första har Harpas styrelse infört ny programvara för administration och redovisning (22). Med programvaran kan Harpa se till att de olika verksamheterna på tillbörligt sätt redovisas separat och att redovisningssystemet är närmare kopplat till dess projektledning. Det nya systemet ökar insynen och har många flera analysfunktioner. Genom en separat redovisning av Harpas verksamheter beaktas riktlinjerna i direktiv 2006/111/EG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (nedan kallat insynsdirektivet) (23). Alla kulturella verksamheter och hyresgäster, samt konferensverksamheten, redovisas för sig (avdelningsredovisning), så att man får separat internredovisning för var och en av verksamheterna. |
| --- | --- | --- |

(38)

De isländska myndigheterna håller med myndigheten om att man måste se till att konferensverksamheten är ekonomiskt fristående från annan verksamhet i Harpa och att skyddsåtgärder behöver vidtas för att förhindra korssubventionering mellan de två delarna. För att säkerställa en tillbörlig åtskillnad mellan den kommersiella verksamheten och annan verksamhet, och för att förhindra att den förstnämnda verksamheten subventioneras, har framför allt två åtgärder vidtagits:

i)

För det första har Harpas styrelse infört ny programvara för administration och redovisning (22). Med programvaran kan Harpa se till att de olika verksamheterna på tillbörligt sätt redovisas separat och att redovisningssystemet är närmare kopplat till dess projektledning. Det nya systemet ökar insynen och har många flera analysfunktioner. Genom en separat redovisning av Harpas verksamheter beaktas riktlinjerna i direktiv 2006/111/EG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (nedan kallat insynsdirektivet) (23). Alla kulturella verksamheter och hyresgäster, samt konferensverksamheten, redovisas för sig (avdelningsredovisning), så att man får separat internredovisning för var och en av verksamheterna.

| ii) | För det andra har de isländska myndigheterna sett till att en viss del av Harpas fasta och gemensamma kostnader fördelas på varje enskild avdelning i verksamheten, baserad på faktisk användning och kommersiell verksamhet. Dessutom får konferensavdelningen betala marknadshyra för kontorsutrymme och andra anläggningar. De isländska myndigheterna fastställde marknadsnivån för hyran och ersättning för användning av gemensamma tjänster genom att jämföra med vad privata parter skulle ta betalt i liknande situationer. |
| --- | --- |

ii)

För det andra har de isländska myndigheterna sett till att en viss del av Harpas fasta och gemensamma kostnader fördelas på varje enskild avdelning i verksamheten, baserad på faktisk användning och kommersiell verksamhet. Dessutom får konferensavdelningen betala marknadshyra för kontorsutrymme och andra anläggningar. De isländska myndigheterna fastställde marknadsnivån för hyran och ersättning för användning av gemensamma tjänster genom att jämföra med vad privata parter skulle ta betalt i liknande situationer.

| (39) | De isländska myndigheterna har lämnat ett preliminärt förslag till en helt separat redovisning för Harpas konferensavdelning, som tar hänsyn till den nya metoden för kostnads- och intäktsfördelning (24). I tabellen nedan visas förslaget på separat redovisning för Harpa (25):








  Separat redovisning för Harpas konferensavdelning |
| --- | --- |
| | Omsättning: | 2013 | 2016 |
| 1 | Hyresintäkter, konferensanläggning | 109 282 | 141 815 |
| 2 | Hyresintäkter, teknisk utrustning | 37 965 | 47 870 |
| 3 | Intäkter teknikertjänster | 38 054 | 48 105 |
| 4 | Övriga intäkter | 2 186 | 2 836 |
| | — | Summa intäkter, exklusive cateringintäkter: |

(39)

De isländska myndigheterna har lämnat ett preliminärt förslag till en helt separat redovisning för Harpas konferensavdelning, som tar hänsyn till den nya metoden för kostnads- och intäktsfördelning (24). I tabellen nedan visas förslaget på separat redovisning för Harpa (25):

Separat redovisning för Harpas konferensavdelning

Omsättning:

2013

2016

1

Hyresintäkter, konferensanläggning

109 282

141 815

2

Hyresintäkter, teknisk utrustning

37 965

47 870

3

Intäkter teknikertjänster

38 054

48 105

4

Övriga intäkter

2 186

2 836

—

Summa intäkter, exklusive cateringintäkter:

187 486

240 626

Cateringintäkter:

5

Konferensavdelningens andel i cateringintäkterna

34 396

38 697

6

Fast hyra

7 209

7 209

Summa konferensintäkter

229 091

286 533

Rörelsekostnader

7

Fasta hyreskostnader, konferensavdelningens kontor

686

686

8

Fasta hyreskostnader, catering

7 209

7 209

9

Löner och andra personalkostnader, konferenspersonal

42 908

42 908

10

Administrationskostnader (bokföring)

1 000

1 000

11

Löner och andra personalkostnader, marknadsföringspersonal

6 738

6 738

12

Marknadsföringskostnader

22 000

22 000

Evenemangskostnader:

13

Hyreskostnad (75 % av anläggningens hyresintäkter)

81 961

106 361

14

Hyreskostnad för utrustning (75 % av utrustningens hyresintäkter)

28 474

35 903

15

Kostnader teknikertjänster (75 % av intäkterna från teknikertjänster)

28 541

36 079

Summa rörelsekostnader

219 571

258 884

EBITDA

9 574

27 649

| (40) | För hyreskostnaden lämnade de isländska myndigheterna en jämförelse med den hyra som tas ut av andra konferensanläggningar i Island, vilket visar att konferensavdelningens hyra ligger över den jämförbara marknadshyran för slutkunder. Enligt de isländska myndigheterna skulle hyran för en grossist, såsom konferensavdelningen, normalt sett vara avsevärt lägre än vad en slutkund skulle betala. Därför föreslår de isländska myndigheterna att en marginal (rabatt) på 25 % tillämpas (26). Enligt de isländska myndigheterna skulle en så liten marginal säkerställa att konferensavdelningen betalar tillräckligt mycket i förhållande till andra marknadsaktörer. |
| --- | --- |

(40)

För hyreskostnaden lämnade de isländska myndigheterna en jämförelse med den hyra som tas ut av andra konferensanläggningar i Island, vilket visar att konferensavdelningens hyra ligger över den jämförbara marknadshyran för slutkunder. Enligt de isländska myndigheterna skulle hyran för en grossist, såsom konferensavdelningen, normalt sett vara avsevärt lägre än vad en slutkund skulle betala. Därför föreslår de isländska myndigheterna att en marginal (rabatt) på 25 % tillämpas (26). Enligt de isländska myndigheterna skulle en så liten marginal säkerställa att konferensavdelningen betalar tillräckligt mycket i förhållande till andra marknadsaktörer.

| (41) | Enligt de isländska myndigheterna är det förståeligt att en investering såsom Harpa, precis som vilka andra stora investeringsprojekt som helst, inte går med vinst under de första verksamhetsåren. Men den nya modellen för kostnads- och intäktsfördelning visar att den kommersiella delen allt eftersom kommer att bli mer lönsam, och inom de närmsta åren ge Harpas ägare avkastning på sin investering. Den nya modellen visar också att konferensavdelningen hittills med största sannolikhet har burit en oproportionerligt stor del av de gemensamma kostnaderna. |
| --- | --- |

(41)

Enligt de isländska myndigheterna är det förståeligt att en investering såsom Harpa, precis som vilka andra stora investeringsprojekt som helst, inte går med vinst under de första verksamhetsåren. Men den nya modellen för kostnads- och intäktsfördelning visar att den kommersiella delen allt eftersom kommer att bli mer lönsam, och inom de närmsta åren ge Harpas ägare avkastning på sin investering. Den nya modellen visar också att konferensavdelningen hittills med största sannolikhet har burit en oproportionerligt stor del av de gemensamma kostnaderna.

| (42) | Slutligen anförde de isländska myndigheterna att om myndigheten skulle anse att åtgärden utgör statligt stöd kan stödet anses vara förenligt med artikel 61.3 i EES-avtalet, med hänsyn till åtgärdens målsättning, som bland annat är att bevara och främja kultur och det isländska kulturarvet. I detta avseende har de isländska myndigheterna också bett myndigheten att bedöma om ett sådant stöd borde betraktas som finansiering av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(42)

Slutligen anförde de isländska myndigheterna att om myndigheten skulle anse att åtgärden utgör statligt stöd kan stödet anses vara förenligt med artikel 61.3 i EES-avtalet, med hänsyn till åtgärdens målsättning, som bland annat är att bevara och främja kultur och det isländska kulturarvet. I detta avseende har de isländska myndigheterna också bett myndigheten att bedöma om ett sådant stöd borde betraktas som finansiering av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

II.   BEDÖMNING

1.   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD ENLIGT ARTIKEL 61.1 I EES-AVTALET

| (43) | I artikel 61.1 i EES-avtalet står följande:
  ”Om inte annat föreskrivs i detta avtal, är stöd som ges av EG-medlemsstater, Efta-stater eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med detta avtal i den utsträckning det påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna.” |
| --- | --- |

(43)

I artikel 61.1 i EES-avtalet står följande:

”Om inte annat föreskrivs i detta avtal, är stöd som ges av EG-medlemsstater, Efta-stater eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med detta avtal i den utsträckning det påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna.”

| (44) | Detta innebär att en åtgärd utgör statligt stöd enligt artikel 61.1 i EES-avtalet om alla följande villkor är uppfyllda: åtgärden i) är statligt stöd eller ges med hjälp av statliga medel, ii) ger stödmottagaren en ekonomisk fördel, iii) är selektiv, iv) påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna och riskerar att snedvrida konkurrensen (27). |
| --- | --- |

(44)

Detta innebär att en åtgärd utgör statligt stöd enligt artikel 61.1 i EES-avtalet om alla följande villkor är uppfyllda: åtgärden i) är statligt stöd eller ges med hjälp av statliga medel, ii) ger stödmottagaren en ekonomisk fördel, iii) är selektiv, iv) påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna och riskerar att snedvrida konkurrensen (27).

| (45) | I de följande kapitlen kommer den statliga finansieringen av Harpa att bedömas med hänsyn till dessa kriterier. |
| --- | --- |

(45)

I de följande kapitlen kommer den statliga finansieringen av Harpa att bedömas med hänsyn till dessa kriterier.

1.1   Statliga medel

| (46) | Enligt artikel 61.1 i EES-avtalet måste en stödåtgärd beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel för att utgöra ett statligt stöd. |
| --- | --- |

(46)

Enligt artikel 61.1 i EES-avtalet måste en stödåtgärd beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel för att utgöra ett statligt stöd.

| (47) | Till att börja med noterar myndigheten att både lokala och regionala myndigheter anses vara likvärdiga med staten (28). Följaktligen omfattar staten i artikel 61.1 alla organ i statsförvaltningen, från den statliga förvaltningen till förvaltning på stadsnivå eller lägsta administrativa nivå, samt offentliga företag och organ. Dessutom anses kommunala medel vara statliga medel i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet (29). |
| --- | --- |

(47)

Till att börja med noterar myndigheten att både lokala och regionala myndigheter anses vara likvärdiga med staten (28). Följaktligen omfattar staten i artikel 61.1 alla organ i statsförvaltningen, från den statliga förvaltningen till förvaltning på stadsnivå eller lägsta administrativa nivå, samt offentliga företag och organ. Dessutom anses kommunala medel vara statliga medel i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet (29).

| (48) | Eftersom den isländska staten och staden Reykjavik tillsammans täcker det årliga underskottet från det företag som driver Harpa genom att årligen bidra med ett visst belopp från sina respektive budgetar, är det fråga om statliga medel. Dessutom medför också konverteringen av lånen till aktiekapital en överföring av statliga medel, eftersom staten och staden skulle avstå från sin rätt till full återbetalning av de utestående lånen. Således är det första kriteriet i artikel 61.1 i EES-avtalet uppfyllt. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom den isländska staten och staden Reykjavik tillsammans täcker det årliga underskottet från det företag som driver Harpa genom att årligen bidra med ett visst belopp från sina respektive budgetar, är det fråga om statliga medel. Dessutom medför också konverteringen av lånen till aktiekapital en överföring av statliga medel, eftersom staten och staden skulle avstå från sin rätt till full återbetalning av de utestående lånen. Således är det första kriteriet i artikel 61.1 i EES-avtalet uppfyllt.

1.2   Företag

| (49) | För att utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet måste åtgärden ge en fördel till ett företag. Företag är enheter som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett rättslig form och finansieringsform (30). Ekonomisk verksamhet är all verksamhet som består av att erbjuda varor eller tjänster på en marknad (31). Omvänt kan man säga att enheter som inte bedriver kommersiell verksamhet, i den meningen att de inte erbjuder varor eller tjänster på en viss marknad, inte är företag. |
| --- | --- |

(49)

För att utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet måste åtgärden ge en fördel till ett företag. Företag är enheter som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett rättslig form och finansieringsform (30). Ekonomisk verksamhet är all verksamhet som består av att erbjuda varor eller tjänster på en marknad (31). Omvänt kan man säga att enheter som inte bedriver kommersiell verksamhet, i den meningen att de inte erbjuder varor eller tjänster på en viss marknad, inte är företag.

| (50) | Som konstaterades i beslut nr 128/13/KOL anser myndigheten att både uppförande och drift av infrastruktur utgör en ekonomisk verksamhet i sig själv (och således omfattas av reglerna om statligt stöd) om infrastrukturen används eller kommer att användas för att tillhandahålla varor eller tjänster på marknaden (32). I detta fall är Harpa avsett för att t.ex. anordna konferenser, musikaliska och kulturella evenemang samt andra konstevenemang kommersiellt, dvs. för att tillhandahålla tjänster på marknaden. Denna åsikt har bekräftats av Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen) i Leipzig/Halle-målet (33). Följaktligen kan stöd för infrastruktur beviljas på flera nivåer: uppbyggnad, drift och användning av anläggningarna (34). |
| --- | --- |

(50)

Som konstaterades i beslut nr 128/13/KOL anser myndigheten att både uppförande och drift av infrastruktur utgör en ekonomisk verksamhet i sig själv (och således omfattas av reglerna om statligt stöd) om infrastrukturen används eller kommer att användas för att tillhandahålla varor eller tjänster på marknaden (32). I detta fall är Harpa avsett för att t.ex. anordna konferenser, musikaliska och kulturella evenemang samt andra konstevenemang kommersiellt, dvs. för att tillhandahålla tjänster på marknaden. Denna åsikt har bekräftats av Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen) i Leipzig/Halle-målet (33). Följaktligen kan stöd för infrastruktur beviljas på flera nivåer: uppbyggnad, drift och användning av anläggningarna (34).

| (51) | Som tidigare nämnts anordnas konserter med Islands symfoniorkester och Isländska operan och många andra konstevenemang och konferenser i Harpa. Enligt de isländska myndigheterna utgör endast konferensdelen av Harpas verksamhet en ekonomisk verksamhet. All annan verksamhet bör därför klassas som icke-ekonomisk. |
| --- | --- |

(51)

Som tidigare nämnts anordnas konserter med Islands symfoniorkester och Isländska operan och många andra konstevenemang och konferenser i Harpa. Enligt de isländska myndigheterna utgör endast konferensdelen av Harpas verksamhet en ekonomisk verksamhet. All annan verksamhet bör därför klassas som icke-ekonomisk.

| (52) | Vissa verksamheter i Harpa, särskilt konferenser, teaterföreställningar och popkonserter, kan dock locka till sig ett betydande antal kunder samtidigt som de konkurrerar med privata konferensanläggningar, teatrar eller konsertlokaler. Därför anser myndigheten att Harpa och det företag som är involverat i dess drift, i den mån de bedriver kommersiell verksamhet, är att betrakta som ett företag (35). |
| --- | --- |

(52)

Vissa verksamheter i Harpa, särskilt konferenser, teaterföreställningar och popkonserter, kan dock locka till sig ett betydande antal kunder samtidigt som de konkurrerar med privata konferensanläggningar, teatrar eller konsertlokaler. Därför anser myndigheten att Harpa och det företag som är involverat i dess drift, i den mån de bedriver kommersiell verksamhet, är att betrakta som ett företag (35).

1.3   Fördel

| (53) | För att utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet måste åtgärden ge stödmottagaren en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(53)

För att utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet måste åtgärden ge stödmottagaren en ekonomisk fördel.

| (54) | För finansieringen av uppförandet av Harpa kan statligt stöd uteslutas om den har skett i enlighet med principen om en investerare i en marknadsekonomi (36). Men de isländska myndigheterna har gjort invändningar mot att principen ska tillämpas i detta ärende eftersom Harpas övergripande verksamhet enligt dem inte har kommersiell karaktär. Enligt de isländska myndigheterna skulle Harpa inte ha byggts av ett privat företag och kan därför inte jämföras med en privat företagsgrupp. Följaktligen anser de isländska myndigheterna att principen om en investerare i en marknadsekonomi har sina begränsningar i detta fall. |
| --- | --- |

(54)

För finansieringen av uppförandet av Harpa kan statligt stöd uteslutas om den har skett i enlighet med principen om en investerare i en marknadsekonomi (36). Men de isländska myndigheterna har gjort invändningar mot att principen ska tillämpas i detta ärende eftersom Harpas övergripande verksamhet enligt dem inte har kommersiell karaktär. Enligt de isländska myndigheterna skulle Harpa inte ha byggts av ett privat företag och kan därför inte jämföras med en privat företagsgrupp. Följaktligen anser de isländska myndigheterna att principen om en investerare i en marknadsekonomi har sina begränsningar i detta fall.

| (55) | Vid uppförandet av Harpa hoppades staten och staden enligt de isländska myndigheterna först på att en privat investerare skulle finansiera projektets genomförande. Men på grund av finanskrisen blev det omöjligt att genomföra projektet utan offentlig finansiering. Statens och stadens bidrag uppges alltså vara nödvändiga, eftersom det annars inte skulle finnas tillräckliga medel för att finansiera projektet. Myndigheten anser därför att den offentliga finansieringen av uppförandet av Harpa utgör en ekonomisk fördel och därmed stöd, eftersom projektet inte skulle ha realiserats utan sådan finansiering. Statens och stadens deltagande var således oumbärligt för Harpaprojektet i sin helhet. |
| --- | --- |

(55)

Vid uppförandet av Harpa hoppades staten och staden enligt de isländska myndigheterna först på att en privat investerare skulle finansiera projektets genomförande. Men på grund av finanskrisen blev det omöjligt att genomföra projektet utan offentlig finansiering. Statens och stadens bidrag uppges alltså vara nödvändiga, eftersom det annars inte skulle finnas tillräckliga medel för att finansiera projektet. Myndigheten anser därför att den offentliga finansieringen av uppförandet av Harpa utgör en ekonomisk fördel och därmed stöd, eftersom projektet inte skulle ha realiserats utan sådan finansiering. Statens och stadens deltagande var således oumbärligt för Harpaprojektet i sin helhet.

| (56) | Av myndighetens beslutspraxis följer att det, när en enhet bedriver både kommersiell och icke-kommersiell verksamhet, måste finnas ett kostnadsredovisningssystem som säkerställer att den kommersiella verksamheten inte finansieras med hjälp av statliga medel som tilldelats den icke vinstdrivande verksamheten (37). Denna princip fastställs också i insynsdirektivet. Insynsdirektivet är inte direkt tillämpligt på detta ärende, eftersom Harpas totala årliga nettoomsättning de senaste två åren har understigit det tröskelvärde som fastställs i artikel 5.1 d i direktivet (38). Men myndigheten anser att principerna om att bedriva ekonomisk verksamhet på affärsmässiga villkor med separat redovisning och att klart ange vilka principer för kostnadsredovisning som ligger till grund för den separata redovisningen ändå är tillämpliga. |
| --- | --- |

(56)

Av myndighetens beslutspraxis följer att det, när en enhet bedriver både kommersiell och icke-kommersiell verksamhet, måste finnas ett kostnadsredovisningssystem som säkerställer att den kommersiella verksamheten inte finansieras med hjälp av statliga medel som tilldelats den icke vinstdrivande verksamheten (37). Denna princip fastställs också i insynsdirektivet. Insynsdirektivet är inte direkt tillämpligt på detta ärende, eftersom Harpas totala årliga nettoomsättning de senaste två åren har understigit det tröskelvärde som fastställs i artikel 5.1 d i direktivet (38). Men myndigheten anser att principerna om att bedriva ekonomisk verksamhet på affärsmässiga villkor med separat redovisning och att klart ange vilka principer för kostnadsredovisning som ligger till grund för den separata redovisningen ändå är tillämpliga.

| (57) | Som anges i avsnitt I.2 ovan är Harpas verksamhet uppdelad i flera kategorier, t.ex. hyser man Islands symfoniorkester och Isländska operan och anordnar andra konstevenemang och konferenser. De isländska myndigheterna har dock inte förrän efter det att myndigheten fattade beslut nr 128/13/KOL sett till att det finns en tydlig och konsekvent struktur för separat redovisning av Harpas olika verksamheter. Att enbart dela upp de förluster som kan kopplas till driften av byggnaden och gemensamma administrativa kostnader mellan Harpas olika verksamheter baserat på beräknad användning och andra kriterier, vilket var fallet under Harpas första verksamhetsår, kan enligt EES-lagstiftningen inte anses vara en tydlig separat redovisning. Denna situation kunde därför ha lett till korssubventionering mellan Harpas kulturella respektive ekonomiska verksamheter. |
| --- | --- |

(57)

Som anges i avsnitt I.2 ovan är Harpas verksamhet uppdelad i flera kategorier, t.ex. hyser man Islands symfoniorkester och Isländska operan och anordnar andra konstevenemang och konferenser. De isländska myndigheterna har dock inte förrän efter det att myndigheten fattade beslut nr 128/13/KOL sett till att det finns en tydlig och konsekvent struktur för separat redovisning av Harpas olika verksamheter. Att enbart dela upp de förluster som kan kopplas till driften av byggnaden och gemensamma administrativa kostnader mellan Harpas olika verksamheter baserat på beräknad användning och andra kriterier, vilket var fallet under Harpas första verksamhetsår, kan enligt EES-lagstiftningen inte anses vara en tydlig separat redovisning. Denna situation kunde därför ha lett till korssubventionering mellan Harpas kulturella respektive ekonomiska verksamheter.

| (58) | Som anges i avsnitt I.4 har de isländska myndigheterna vidtagit vissa åtgärder för att Harpas kommersiella respektive icke-kommersiella verksamheter ska redovisas separat (39). Åtgärderna omfattar en ny metod för kostnads- och intäktsfördelning och separat redovisning för Harpas konferensavdelning. Även om dessa nya åtgärder begränsar fördelen för de företag som är inblandade i driften av Harpa till vad som är absolut nödvändigt för att säkerställa driften av infrastrukturen, kan man inte helt utesluta att det ger konferensavdelningen en fördel. |
| --- | --- |

(58)

Som anges i avsnitt I.4 har de isländska myndigheterna vidtagit vissa åtgärder för att Harpas kommersiella respektive icke-kommersiella verksamheter ska redovisas separat (39). Åtgärderna omfattar en ny metod för kostnads- och intäktsfördelning och separat redovisning för Harpas konferensavdelning. Även om dessa nya åtgärder begränsar fördelen för de företag som är inblandade i driften av Harpa till vad som är absolut nödvändigt för att säkerställa driften av infrastrukturen, kan man inte helt utesluta att det ger konferensavdelningen en fördel.

| (59) | Dessutom får de företag som deltar i driften av Harpa en fördel i form av uteblivna intäkter då staten och staden inte kräver avkastning på sina investeringar i konserthuset och konferenscentret, i den mån dessa företag bedriver kommersiell verksamhet såsom anordnande av konferenser. Företagsägare eller investerare kräver normalt sett avkastning på sin investering i ett kommersiellt företag. Ett sådant krav utgör i praktiken en kostnad för företaget. Om ett offentligägt företag inte behöver ge sin ägare en normal avkastning innebär detta i själva verket att företaget får en fördel om ägaren avstår från avkastningen (40). |
| --- | --- |

(59)

Dessutom får de företag som deltar i driften av Harpa en fördel i form av uteblivna intäkter då staten och staden inte kräver avkastning på sina investeringar i konserthuset och konferenscentret, i den mån dessa företag bedriver kommersiell verksamhet såsom anordnande av konferenser. Företagsägare eller investerare kräver normalt sett avkastning på sin investering i ett kommersiellt företag. Ett sådant krav utgör i praktiken en kostnad för företaget. Om ett offentligägt företag inte behöver ge sin ägare en normal avkastning innebär detta i själva verket att företaget får en fördel om ägaren avstår från avkastningen (40).

1.4   Bedömning av fördelen mot bakgrund av Altmark

| (60) | De isländska myndigheterna anser att finansieringen av uppförandet och driften av Harpa bör betraktas som finansiering av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och att de fyra kumulativa Altmark-kriterierna är uppfyllda så att åtgärden inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(60)

De isländska myndigheterna anser att finansieringen av uppförandet och driften av Harpa bör betraktas som finansiering av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och att de fyra kumulativa Altmark-kriterierna är uppfyllda så att åtgärden inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

| (61) | Domstolens dom i Altmark-målet klargör under vilka omständigheter ersättning för en tjänst av allmänt intresse inte utgör statligt stöd på grund av att det inte finns någon fördel (41). Men för att en sådan ersättning inte ska klassas som statligt stöd i ett visst fall måste fyra kumulativa villkor, som vanligen kallas för Altmark-kriterierna, vara uppfyllda (42). |
| --- | --- |

(61)

Domstolens dom i Altmark-målet klargör under vilka omständigheter ersättning för en tjänst av allmänt intresse inte utgör statligt stöd på grund av att det inte finns någon fördel (41). Men för att en sådan ersättning inte ska klassas som statligt stöd i ett visst fall måste fyra kumulativa villkor, som vanligen kallas för Altmark-kriterierna, vara uppfyllda (42).

| (62) | De fyra villkoren är följande: i) stödmottagaren för en mekanism för statlig finansiering av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse ska formellt ha anförtrotts tillhandahållandet och fullgörandet av en sådan tjänst, och skyldigheten att göra detta ska vara klart definierad, ii) kriterierna för att beräkna ersättningen ska vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt för att undvika att ge en ekonomisk fördel som kan gynna det stödmottagande företaget framför konkurrerande företag, iii) ersättningen får inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse, med hänsyn till relevanta intäkter och en rimlig vinst för fullgörandet av dessa skyldigheter, samt iv) när stödmottagaren inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande måste den beviljade ersättningens storlek fastställas utifrån en analys av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag skulle ha haft för att fullgöra dessa skyldigheter, med hänsyn till relevanta intäkter och en rimlig vinst. |
| --- | --- |

(62)

De fyra villkoren är följande: i) stödmottagaren för en mekanism för statlig finansiering av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse ska formellt ha anförtrotts tillhandahållandet och fullgörandet av en sådan tjänst, och skyldigheten att göra detta ska vara klart definierad, ii) kriterierna för att beräkna ersättningen ska vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt för att undvika att ge en ekonomisk fördel som kan gynna det stödmottagande företaget framför konkurrerande företag, iii) ersättningen får inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse, med hänsyn till relevanta intäkter och en rimlig vinst för fullgörandet av dessa skyldigheter, samt iv) när stödmottagaren inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande måste den beviljade ersättningens storlek fastställas utifrån en analys av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag skulle ha haft för att fullgöra dessa skyldigheter, med hänsyn till relevanta intäkter och en rimlig vinst.

| (63) | EES-staterna har i allmänhet ett stort utrymme för att själva fastställa om en tjänst är av allmänt ekonomiskt intresse, så länge de följer relevant rättspraxis som anger vilka allmänna principer som måste iakttas. Enligt artikel 59.2 i EES-avtalet har företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse tilldelats ”särskilda uppgifter” (43). |
| --- | --- |

(63)

EES-staterna har i allmänhet ett stort utrymme för att själva fastställa om en tjänst är av allmänt ekonomiskt intresse, så länge de följer relevant rättspraxis som anger vilka allmänna principer som måste iakttas. Enligt artikel 59.2 i EES-avtalet har företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse tilldelats ”särskilda uppgifter” (43).

| (64) | Enligt myndighetens riktlinjer om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (44) ska uppdraget att tillhandahålla allmännyttiga tjänster tilldelas företagen genom en handling som, beroende på lagstiftningen i Eftastaterna, kan vara en lag eller annan författning eller ett avtal. Uppdraget kan också fastställas genom flera handlingar. På grundval av kommissionens och övervakningsmyndighetens strategi i sådana fall ska åtminstone följande anges i handlingen eller handlingarna:






  a) | Innebörden av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster och skyldigheternas varaktighet. |
| --- | --- | --- |

(64)

Enligt myndighetens riktlinjer om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (44) ska uppdraget att tillhandahålla allmännyttiga tjänster tilldelas företagen genom en handling som, beroende på lagstiftningen i Eftastaterna, kan vara en lag eller annan författning eller ett avtal. Uppdraget kan också fastställas genom flera handlingar. På grundval av kommissionens och övervakningsmyndighetens strategi i sådana fall ska åtminstone följande anges i handlingen eller handlingarna:

a)

Innebörden av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster och skyldigheternas varaktighet.

| b) | Företaget och, i förekommande fall, det berörda territoriet. |
| --- | --- |

b)

Företaget och, i förekommande fall, det berörda territoriet.

| c) | Innebörden av exklusiva eller särskilda rättigheter som beviljats företaget av myndigheten i fråga. |
| --- | --- |

c)

Innebörden av exklusiva eller särskilda rättigheter som beviljats företaget av myndigheten i fråga.

| d) | Metoderna för att beräkna, kontrollera och se över ersättningen. |
| --- | --- |

d)

Metoderna för att beräkna, kontrollera och se över ersättningen.

| e) | Åtgärder för att undvika och återkräva eventuell överkompensation. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder för att undvika och återkräva eventuell överkompensation.

| (65) | Harpas skyldigheter i samband med tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna är enligt de isländska myndigheterna tydligt fastställda i företagets ägarpolicy. Enligt ägarpolicyn är syftet med Harpa i) att vara ett forum för musikaliskt och kulturellt liv i Island, ii) att stärka Islands position som en bra plats för konferenser, iii) att stärka resebranschens position i Island och iv) att skapa liv i Reykjaviks stadskärna. Dessutom står det i ägarpolicyn att Harpas verksamhet ska vara självförsörjande och att inga andra bidrag ska ges till Harpa än de som man enats om i projektavtalet. Men ägarpolicyn tar varken upp skyldigheternas varaktighet eller metoderna för att beräkna, kontrollera och se över ersättningen, och den beskriver inga åtgärder för att undvika och återkräva överkompensation. Därför anser myndigheten att det första Altmark-kriteriet inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(65)

Harpas skyldigheter i samband med tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna är enligt de isländska myndigheterna tydligt fastställda i företagets ägarpolicy. Enligt ägarpolicyn är syftet med Harpa i) att vara ett forum för musikaliskt och kulturellt liv i Island, ii) att stärka Islands position som en bra plats för konferenser, iii) att stärka resebranschens position i Island och iv) att skapa liv i Reykjaviks stadskärna. Dessutom står det i ägarpolicyn att Harpas verksamhet ska vara självförsörjande och att inga andra bidrag ska ges till Harpa än de som man enats om i projektavtalet. Men ägarpolicyn tar varken upp skyldigheternas varaktighet eller metoderna för att beräkna, kontrollera och se över ersättningen, och den beskriver inga åtgärder för att undvika och återkräva överkompensation. Därför anser myndigheten att det första Altmark-kriteriet inte är uppfyllt.

| (66) | Dessutom skulle bidraget från staten och staden enligt projektavtalet vara ett fast årligt belopp (595 000 000 isländska kronor), som vid varje utbetalning skulle justeras för att återspegla ändringar i konsumentprisindex. Men till följd av Harpas finansiella situation har det förekommit betydande tillfälliga finansiella bidrag från Harpas ägare, samt ett avtal om lånekonvertering (45). Tvärtemot vad de isländska myndigheterna anser tycks därför ersättningen för den påstådda allmännyttiga skyldigheten inte ha fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt. Att stödet inte heller har fastställts på ett öppet sätt (täckande av Harpas årliga underskott, potentiell korssubventionering och inga krav på en rimlig avkastning på investeringarna) kan endast få myndigheten att dra slutsatsen att de isländska myndigheterna inte på tillbörligt sätt har sett till att ersättningen inte är större än vad som krävs. |
| --- | --- |

(66)

Dessutom skulle bidraget från staten och staden enligt projektavtalet vara ett fast årligt belopp (595 000 000 isländska kronor), som vid varje utbetalning skulle justeras för att återspegla ändringar i konsumentprisindex. Men till följd av Harpas finansiella situation har det förekommit betydande tillfälliga finansiella bidrag från Harpas ägare, samt ett avtal om lånekonvertering (45). Tvärtemot vad de isländska myndigheterna anser tycks därför ersättningen för den påstådda allmännyttiga skyldigheten inte ha fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt. Att stödet inte heller har fastställts på ett öppet sätt (täckande av Harpas årliga underskott, potentiell korssubventionering och inga krav på en rimlig avkastning på investeringarna) kan endast få myndigheten att dra slutsatsen att de isländska myndigheterna inte på tillbörligt sätt har sett till att ersättningen inte är större än vad som krävs.

| (67) | Slutligen noterar myndigheten att det företag som är driftansvarigt för Harpa inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande och att de isländska myndigheterna inte har gett myndigheten information som gör det möjligt att kontrollera om de kostnader som uppkommit för Harpa motsvarar kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är lämpligt utrustat, i enlighet med det fjärde Altmark-kriteriet. |
| --- | --- |

(67)

Slutligen noterar myndigheten att det företag som är driftansvarigt för Harpa inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande och att de isländska myndigheterna inte har gett myndigheten information som gör det möjligt att kontrollera om de kostnader som uppkommit för Harpa motsvarar kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är lämpligt utrustat, i enlighet med det fjärde Altmark-kriteriet.

| (68) | Mot denna bakgrund drar myndigheten slutsatsen att finansieringen av Harpa inte uppfyller alla Altmark-kriterier och därför inte kan anses vara finansiering av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(68)

Mot denna bakgrund drar myndigheten slutsatsen att finansieringen av Harpa inte uppfyller alla Altmark-kriterier och därför inte kan anses vara finansiering av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

1.5   Selektivitet

| (69) | För att utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet måste åtgärden vara selektiv. |
| --- | --- |

(69)

För att utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet måste åtgärden vara selektiv.

| (70) | De isländska myndigheterna ger bidrag till de företag som är inblandade i driften av Harpa. Medlen används för att täcka de förluster som härrör från Harpas olika verksamheter, inbegripet ekonomisk verksamhet såsom anordnande av konferenser. Detta ersättningssystem, där korssubventionering kan förekomma, är inte tillgängligt för andra företag som är verksamma på konferensmarknaden i Island eller i andra länder. |
| --- | --- |

(70)

De isländska myndigheterna ger bidrag till de företag som är inblandade i driften av Harpa. Medlen används för att täcka de förluster som härrör från Harpas olika verksamheter, inbegripet ekonomisk verksamhet såsom anordnande av konferenser. Detta ersättningssystem, där korssubventionering kan förekomma, är inte tillgängligt för andra företag som är verksamma på konferensmarknaden i Island eller i andra länder.

| (71) | Mot denna bakgrund anser myndigheten att de företag som är inblandade i driften av Harpa får en selektiv ekonomisk fördel i förhållande till sina konkurrenter på marknaden. |
| --- | --- |

(71)

Mot denna bakgrund anser myndigheten att de företag som är inblandade i driften av Harpa får en selektiv ekonomisk fördel i förhållande till sina konkurrenter på marknaden.

1.6   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan de avtalsslutande parterna

| (72) | Slutligen måste stödåtgärden riskera att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet för att anses utgöra ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(72)

Slutligen måste stödåtgärden riskera att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet för att anses utgöra ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

| (73) | Enligt fast rättspraxis anses det vara tillräckligt att en stödåtgärd stärker ett företags ställning i förhållande till andra företag som konkurrerar om handeln inom EES för att dra slutsatsen att åtgärden sannolikt påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna och snedvrider konkurrensen mellan företag som är etablerade i andra EES-stater (46). De statliga medel som har anslagits till de företag som är involverade i driften av Harpa, för att täcka deras förluster, utgör en fördel som stärker Harpas ställning i förhållande till andra företag som konkurrerar på samma marknad. |
| --- | --- |

(73)

Enligt fast rättspraxis anses det vara tillräckligt att en stödåtgärd stärker ett företags ställning i förhållande till andra företag som konkurrerar om handeln inom EES för att dra slutsatsen att åtgärden sannolikt påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna och snedvrider konkurrensen mellan företag som är etablerade i andra EES-stater (46). De statliga medel som har anslagits till de företag som är involverade i driften av Harpa, för att täcka deras förluster, utgör en fördel som stärker Harpas ställning i förhållande till andra företag som konkurrerar på samma marknad.

| (74) | Även om den verksamhet som bedrivs i Harpa till största delen är lokal så har Harpa tillräcklig kapacitet för att också ha stora och medelstora internationella evenemang, varför en effekt på konkurrensen och handeln mellan de avtalsslutande parterna inte kan uteslutas (47). Men enligt de isländska myndigheterna är det mycket osannolikt att mer än ett fåtal, om ens något, av de evenemang som äger rum i Harpa är av så stort intresse för personer som bor i grannländerna att de är villiga att resa ända till Reykjavik för att delta i evenemangen, så de anser att det inte är sannolikt att evenemang som äger rum i Harpa konkurrerar med liknande arenor i närliggande länder. |
| --- | --- |

(74)

Även om den verksamhet som bedrivs i Harpa till största delen är lokal så har Harpa tillräcklig kapacitet för att också ha stora och medelstora internationella evenemang, varför en effekt på konkurrensen och handeln mellan de avtalsslutande parterna inte kan uteslutas (47). Men enligt de isländska myndigheterna är det mycket osannolikt att mer än ett fåtal, om ens något, av de evenemang som äger rum i Harpa är av så stort intresse för personer som bor i grannländerna att de är villiga att resa ända till Reykjavik för att delta i evenemangen, så de anser att det inte är sannolikt att evenemang som äger rum i Harpa konkurrerar med liknande arenor i närliggande länder.

| (75) | Men marknaden för anordnande av internationella evenemang är utsatt för konkurrens både mellan aktörer som tillhandahåller lokaler och mellan aktörer som arrangerar evenemang, vilka i allmänhet bedriver verksamhet som är föremål för handel mellan EES-staterna, varför man kan utgå från att handeln påverkas. I detta fall är det ännu mer sannolikt att handeln mellan vissa angränsande EES-stater påverkas på grund av konferensnäringens natur. Dessutom har tribunalen nyligen i sitt beslut om Ahoy-komplexet i Nederländerna framhållit att det inte fanns någon anledning att begränsa marknaden till den medlemsstatens territorium (48). |
| --- | --- |

(75)

Men marknaden för anordnande av internationella evenemang är utsatt för konkurrens både mellan aktörer som tillhandahåller lokaler och mellan aktörer som arrangerar evenemang, vilka i allmänhet bedriver verksamhet som är föremål för handel mellan EES-staterna, varför man kan utgå från att handeln påverkas. I detta fall är det ännu mer sannolikt att handeln mellan vissa angränsande EES-stater påverkas på grund av konferensnäringens natur. Dessutom har tribunalen nyligen i sitt beslut om Ahoy-komplexet i Nederländerna framhållit att det inte fanns någon anledning att begränsa marknaden till den medlemsstatens territorium (48).

| (76) | Därför anser myndigheten, precis som i beslutet om att inleda förfarandet, att stödet till Harpa potentiellt kan påverka konkurrensen och handeln inom EES. |
| --- | --- |

(76)

Därför anser myndigheten, precis som i beslutet om att inleda förfarandet, att stödet till Harpa potentiellt kan påverka konkurrensen och handeln inom EES.

1.7   Slutsats om förekomsten av statligt stöd

| (77) | Med hänvisning till ovanstående överväganden drar myndigheten slutsatsen att stödåtgärden i fråga, dvs. finansieringen av Harpa, innehåller inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Under ovanstående förhållanden är det således nödvändigt att överväga om åtgärden kan anses vara förenlig med EES-avtalets funktion. |
| --- | --- |

(77)

Med hänvisning till ovanstående överväganden drar myndigheten slutsatsen att stödåtgärden i fråga, dvs. finansieringen av Harpa, innehåller inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Under ovanstående förhållanden är det således nödvändigt att överväga om åtgärden kan anses vara förenlig med EES-avtalets funktion.

2.   PROCEDURBESTÄMMELSER

| (78) | Enligt artikel 1.3 i del I av protokoll 3 ska Eftas övervakningsmyndighet underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder. Staten i fråga får inte genomföra åtgärderna förrän detta förfarande lett till ett slutgiltigt beslut. |
| --- | --- |

(78)

Enligt artikel 1.3 i del I av protokoll 3 ska Eftas övervakningsmyndighet underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder. Staten i fråga får inte genomföra åtgärderna förrän detta förfarande lett till ett slutgiltigt beslut.

| (79) | De isländska myndigheterna har inte underrättat myndigheten om stödåtgärderna. Därtill kommer att de isländska myndigheterna, genom att uppföra och driva Harpa, har genomfört åtgärderna innan myndigheten har fattat ett slutgiltigt beslut. Därför drar myndigheten slutsatsen att de isländska myndigheterna inte har iakttagit sina skyldigheter enligt artikel 1.3 i del I av protokoll 3. Beviljandet av stödet i fråga är därför olagligt. |
| --- | --- |

(79)

De isländska myndigheterna har inte underrättat myndigheten om stödåtgärderna. Därtill kommer att de isländska myndigheterna, genom att uppföra och driva Harpa, har genomfört åtgärderna innan myndigheten har fattat ett slutgiltigt beslut. Därför drar myndigheten slutsatsen att de isländska myndigheterna inte har iakttagit sina skyldigheter enligt artikel 1.3 i del I av protokoll 3. Beviljandet av stödet i fråga är därför olagligt.

3.   FÖRENLIGHETSBEDÖMNING

| (80) | Stödåtgärder som faller under artikel 61.1 i EES-avtalet är i allmänhet oförenliga med EES-avtalets funktion, såvida de inte omfattas av ett undantag enligt artikel 61.2 eller 61.3 eller artikel 59.2 i EES-avtalet samt är nödvändiga, proportionerliga och inte orsakar otillbörlig snedvridning av konkurrensen. De isländska myndigheterna hävdar att det stöd som förekommer i projektet är förenligt med artikel 61.3 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(80)

Stödåtgärder som faller under artikel 61.1 i EES-avtalet är i allmänhet oförenliga med EES-avtalets funktion, såvida de inte omfattas av ett undantag enligt artikel 61.2 eller 61.3 eller artikel 59.2 i EES-avtalet samt är nödvändiga, proportionerliga och inte orsakar otillbörlig snedvridning av konkurrensen. De isländska myndigheterna hävdar att det stöd som förekommer i projektet är förenligt med artikel 61.3 i EES-avtalet.

| (81) | I EES-avtalet finns det ingen bestämmelse som motsvarar artikel 107.3 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Myndigheten medger dock att statliga stödåtgärder av kulturella skäl kan godkännas på grundval av artikel 61.3 c i EES-avtalet (49). |
| --- | --- |

(81)

I EES-avtalet finns det ingen bestämmelse som motsvarar artikel 107.3 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Myndigheten medger dock att statliga stödåtgärder av kulturella skäl kan godkännas på grundval av artikel 61.3 c i EES-avtalet (49).

| (82) | På grundval av artikel 61.3 c i EES-avtalet kan stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet anses som förenligt med EES-avtalets funktion, om stödet inte påverkar handeln och konkurrensen inom EES-området i en omfattning som anses strida mot det gemensamma intresset. Därför måste myndigheten göra en bedömning av om det kan vara berättigat att ge stöd till Harpas olika verksamheter för att främja kulturen på grundval av artikel 61.3 c i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(82)

På grundval av artikel 61.3 c i EES-avtalet kan stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet anses som förenligt med EES-avtalets funktion, om stödet inte påverkar handeln och konkurrensen inom EES-området i en omfattning som anses strida mot det gemensamma intresset. Därför måste myndigheten göra en bedömning av om det kan vara berättigat att ge stöd till Harpas olika verksamheter för att främja kulturen på grundval av artikel 61.3 c i EES-avtalet.

| (83) | Det bör noteras att de principer som fastställs i artikel 61.3 c i EES-avtalet har tillämpats på ärenden som liknar detta ärende (50). De isländska myndigheterna har uppgett att det primära syftet med åtgärden i fråga var att främja kultur genom att uppföra ett konserthus som skulle kunna hysa både Islands symfoniorkester och Isländska operan. Det finns redan liknande kulturcentrum med flera ändamål i de flesta andra städerna i Europa. Harpa är avsett att vara Islands nationella konserthus, som tillhandahåller den nödvändiga kulturella infrastruktur som saknades i Island, och kommer att fungera som fokus för den artistiska verksamhetens utveckling och framsteg i Island. Därför bidrar Harpa till att utveckla den kulturella kunskapen och ger allmänheten tillgång till kultur, bildning och rekreation (51). |
| --- | --- |

(83)

Det bör noteras att de principer som fastställs i artikel 61.3 c i EES-avtalet har tillämpats på ärenden som liknar detta ärende (50). De isländska myndigheterna har uppgett att det primära syftet med åtgärden i fråga var att främja kultur genom att uppföra ett konserthus som skulle kunna hysa både Islands symfoniorkester och Isländska operan. Det finns redan liknande kulturcentrum med flera ändamål i de flesta andra städerna i Europa. Harpa är avsett att vara Islands nationella konserthus, som tillhandahåller den nödvändiga kulturella infrastruktur som saknades i Island, och kommer att fungera som fokus för den artistiska verksamhetens utveckling och framsteg i Island. Därför bidrar Harpa till att utveckla den kulturella kunskapen och ger allmänheten tillgång till kultur, bildning och rekreation (51).

| (84) | Mot denna bakgrund anser myndigheten att uppförandet och driften av en symfoni- och operaanläggning, med hänsyn till dess kulturella syfte, skulle kunna betraktas som stöd för att främja kultur i den mening som avses i artikel 61.3 c i EES-avtalet. Men myndigheten har tvivlat på om stöd som beviljas för att subventionera konferensverksamhet kan vara berättigat enligt artikel 61.3 c, och denna fråga måste således bedömas separat. |
| --- | --- |

(84)

Mot denna bakgrund anser myndigheten att uppförandet och driften av en symfoni- och operaanläggning, med hänsyn till dess kulturella syfte, skulle kunna betraktas som stöd för att främja kultur i den mening som avses i artikel 61.3 c i EES-avtalet. Men myndigheten har tvivlat på om stöd som beviljas för att subventionera konferensverksamhet kan vara berättigat enligt artikel 61.3 c, och denna fråga måste således bedömas separat.

| (85) | Myndigheten har gjort följande iakttagelser om nödvändighet, proportionerlighet och huruvida åtgärden sannolikt snedvrider konkurrensen: som tidigare nämnts var den främsta anledningen till uppförandet av Harpa det uppenbara behovet av ett lämpligt konserthus som kunde rymma både Islands symfoniorkester och Isländska operan. Med hänsyn till projektets storlek är det förståeligt att en sådan infrastruktur som Harpa också skulle användas för olika kommersiella verksamheter, t.ex. restauranger, caféer, butiker, konferenser och popkonserter. För att inte snedvrida konkurrensen måste dock skyddsåtgärder vidtas för att se till att ingen korssubventionering förekommer mellan den kommersiella verksamheten och den kraftigt subventionerade kulturella verksamheten. |
| --- | --- |

(85)

Myndigheten har gjort följande iakttagelser om nödvändighet, proportionerlighet och huruvida åtgärden sannolikt snedvrider konkurrensen: som tidigare nämnts var den främsta anledningen till uppförandet av Harpa det uppenbara behovet av ett lämpligt konserthus som kunde rymma både Islands symfoniorkester och Isländska operan. Med hänsyn till projektets storlek är det förståeligt att en sådan infrastruktur som Harpa också skulle användas för olika kommersiella verksamheter, t.ex. restauranger, caféer, butiker, konferenser och popkonserter. För att inte snedvrida konkurrensen måste dock skyddsåtgärder vidtas för att se till att ingen korssubventionering förekommer mellan den kommersiella verksamheten och den kraftigt subventionerade kulturella verksamheten.

| (86) | I beslut nr 128/13/KOL uppgav myndigheten tre metoder som de isländska myndigheterna kunde använda för att se till att ingen korssubventionering förekommer mellan Harpas kommersiella och kulturella verksamheter (52). För det första noterade myndigheten att detta mål kunde uppnås genom en upphandling för de anläggningar som är avsedda för kommersiella verksamheter, och därmed säkerställa att den ekonomiska aktören betalar marknadspriset för anläggningarna och inte drar fördel av någon korssubventionering. För det andra kunde de isländska myndigheterna ha upprättat en separat juridisk enhet för de kommersiella verksamheterna. Det tredje alternativet i myndighetens beslut om att inleda förfarandet var att i tillräcklig utsträckning åtskilja de kommersiella verksamheterna från de icke-kommersiella verksamheterna genom att inrätta ett godtagbart system för kostnadsfördelning och separat redovisning som säkerställer en rimlig avkastning på investeringen. |
| --- | --- |

(86)

I beslut nr 128/13/KOL uppgav myndigheten tre metoder som de isländska myndigheterna kunde använda för att se till att ingen korssubventionering förekommer mellan Harpas kommersiella och kulturella verksamheter (52). För det första noterade myndigheten att detta mål kunde uppnås genom en upphandling för de anläggningar som är avsedda för kommersiella verksamheter, och därmed säkerställa att den ekonomiska aktören betalar marknadspriset för anläggningarna och inte drar fördel av någon korssubventionering. För det andra kunde de isländska myndigheterna ha upprättat en separat juridisk enhet för de kommersiella verksamheterna. Det tredje alternativet i myndighetens beslut om att inleda förfarandet var att i tillräcklig utsträckning åtskilja de kommersiella verksamheterna från de icke-kommersiella verksamheterna genom att inrätta ett godtagbart system för kostnadsfördelning och separat redovisning som säkerställer en rimlig avkastning på investeringen.

| (87) | De isländska myndigheterna har betonat att Harpas verksamhet behöver en viss flexibilitet, eftersom både de kulturella evenemangen och konferensverksamheten måste samexistera och det finns flera fall där dessa två huvudverksamheter skulle kollidera utan en mycket konsekvent övervakning och planering. Det skulle öka den administrativa bördan och leda till ytterligare begränsningar och kostnader för Harpas redan svåra drift om man införde en ny driftsansvarig, antingen en privat aktör eller en separat offentligägd enhet, i byggnaden. Därför drog de isländska myndigheterna, efter samråd med Harpas styrelse, slutsatsen att det tredje alternativet, dvs. åtskillnad av Harpas kommersiella respektive icke-kommersiella verksamheter och inrättande av ett godtagbart system för kostnadsfördelning och separat redovisning, var mest praktiskt genomförbart mot bakgrund av omständigheterna ovan. |
| --- | --- |

(87)

De isländska myndigheterna har betonat att Harpas verksamhet behöver en viss flexibilitet, eftersom både de kulturella evenemangen och konferensverksamheten måste samexistera och det finns flera fall där dessa två huvudverksamheter skulle kollidera utan en mycket konsekvent övervakning och planering. Det skulle öka den administrativa bördan och leda till ytterligare begränsningar och kostnader för Harpas redan svåra drift om man införde en ny driftsansvarig, antingen en privat aktör eller en separat offentligägd enhet, i byggnaden. Därför drog de isländska myndigheterna, efter samråd med Harpas styrelse, slutsatsen att det tredje alternativet, dvs. åtskillnad av Harpas kommersiella respektive icke-kommersiella verksamheter och inrättande av ett godtagbart system för kostnadsfördelning och separat redovisning, var mest praktiskt genomförbart mot bakgrund av omständigheterna ovan.

| (88) | Som tidigare nämnts beaktas riktlinjerna i insynsdirektivet i den separata redovisning och den nya metod för kostnads- och intäktsfördelning som Harpas ägare har infört. Alla kulturella verksamheter och hyresgäster, samt konferensverksamheten, redovisas för sig (avdelningsredovisning), så att man får separat internredovisning för var och en av verksamheterna. Dessutom har de isländska myndigheterna sett till att en viss del av Harpas fasta och gemensamma kostnader fördelas ut på varje enskild avdelning i verksamheten, baserad på faktisk användning och kommersiell verksamhet. Vidare får konferensavdelningen betala marknadshyra för kontorsutrymme och andra anläggningar (53). De åtgärder som har vidtagits av de isländska myndigheterna säkerställer effektivt att ingen korssubventionering förekommer mellan Harpas kommersiella respektive kulturella verksamheter. |
| --- | --- |

(88)

Som tidigare nämnts beaktas riktlinjerna i insynsdirektivet i den separata redovisning och den nya metod för kostnads- och intäktsfördelning som Harpas ägare har infört. Alla kulturella verksamheter och hyresgäster, samt konferensverksamheten, redovisas för sig (avdelningsredovisning), så att man får separat internredovisning för var och en av verksamheterna. Dessutom har de isländska myndigheterna sett till att en viss del av Harpas fasta och gemensamma kostnader fördelas ut på varje enskild avdelning i verksamheten, baserad på faktisk användning och kommersiell verksamhet. Vidare får konferensavdelningen betala marknadshyra för kontorsutrymme och andra anläggningar (53). De åtgärder som har vidtagits av de isländska myndigheterna säkerställer effektivt att ingen korssubventionering förekommer mellan Harpas kommersiella respektive kulturella verksamheter.

| (89) | Enligt 2013 års preliminära bokslut förväntas konferensavdelningen ge en marginell vinst på 9 574 000 isländska kronor. Men 2016 förväntas vinsten ha stigit till över 23 miljoner isländska kronor. Således visar den nya modellen för kostnads- och intäktsfördelning att den kommersiella delen allt eftersom kommer att bli mer lönsam, och inom de närmsta åren ge Harpas ägare avkastning på sin investering. |
| --- | --- |

(89)

Enligt 2013 års preliminära bokslut förväntas konferensavdelningen ge en marginell vinst på 9 574 000 isländska kronor. Men 2016 förväntas vinsten ha stigit till över 23 miljoner isländska kronor. Således visar den nya modellen för kostnads- och intäktsfördelning att den kommersiella delen allt eftersom kommer att bli mer lönsam, och inom de närmsta åren ge Harpas ägare avkastning på sin investering.

| (90) | Vad gäller konferensavdelningens underskott under de första verksamhetsåren för Harpa håller myndigheten med om att det är förståeligt att en investering såsom Harpa, precis som vilka andra stora investeringsprojekt som helst, inte går med vinst under de första verksamhetsåren. Att täcka upp ett driftsunderskott under de första åren av kommersiell verksamhet kan sålunda ses som en nödvändig uppstartskostnad som är förenlig med principen om en investerare i en marknadsekonomi. Dessutom verkar den separata redovisningen och den nya metoden för kostnads- och intäktsfördelning tala för att det stora underskott i Harpas kommersiella delar som bedömdes i myndighetens beslut om att inleda förfarandet, ett negativt EBITDA på 120 miljoner isländska kronor för 2012, inte nödvändigtvis återspeglar konferensavdelningens faktiska finansiella situation. |
| --- | --- |

(90)

Vad gäller konferensavdelningens underskott under de första verksamhetsåren för Harpa håller myndigheten med om att det är förståeligt att en investering såsom Harpa, precis som vilka andra stora investeringsprojekt som helst, inte går med vinst under de första verksamhetsåren. Att täcka upp ett driftsunderskott under de första åren av kommersiell verksamhet kan sålunda ses som en nödvändig uppstartskostnad som är förenlig med principen om en investerare i en marknadsekonomi. Dessutom verkar den separata redovisningen och den nya metoden för kostnads- och intäktsfördelning tala för att det stora underskott i Harpas kommersiella delar som bedömdes i myndighetens beslut om att inleda förfarandet, ett negativt EBITDA på 120 miljoner isländska kronor för 2012, inte nödvändigtvis återspeglar konferensavdelningens faktiska finansiella situation.

| (91) | Dessutom har de isländska myndigheterna visat att Harpa både kommer att komplettera de befintliga anläggningarna med ytterligare kapacitet och göra att flera typer av evenemang, både kulturella och kommersiella, kan äga rum i Reykjavik och avsevärt gynna den kulturella utvecklingen och allmänheten i Island. Således måste stödet anses vara välriktat och den offentliga finansieringen berättigad. |
| --- | --- |

(91)

Dessutom har de isländska myndigheterna visat att Harpa både kommer att komplettera de befintliga anläggningarna med ytterligare kapacitet och göra att flera typer av evenemang, både kulturella och kommersiella, kan äga rum i Reykjavik och avsevärt gynna den kulturella utvecklingen och allmänheten i Island. Således måste stödet anses vara välriktat och den offentliga finansieringen berättigad.

| (92) | Med hänsyn till Harpas läge och att största delen av den verksamhet som äger rum där är av lokal karaktär är dessutom effekten på konkurrensen och handeln mellan de avtalsslutande parterna begränsad, även om den, som tidigare nämnts, inte kan uteslutas (54). |
| --- | --- |

(92)

Med hänsyn till Harpas läge och att största delen av den verksamhet som äger rum där är av lokal karaktär är dessutom effekten på konkurrensen och handeln mellan de avtalsslutande parterna begränsad, även om den, som tidigare nämnts, inte kan uteslutas (54).

| (93) | Av ovanstående skäl har det visats att statens och stadens inblandning i finansieringen av Harpa är både nödvändig, proportionerlig och inte orsakar otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Genom att ha en separat redovisning för den kommersiella respektive icke-kommersiella delen av Harpa har de isländska myndigheterna dessutom lyckats säkerställa att deras bidrag till de kulturella delarna av Harpas verksamhet inte ger någon negativ spridningseffekt. Därför är finansieringen av Harpa förenlig med reglerna om statligt stöd i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(93)

Av ovanstående skäl har det visats att statens och stadens inblandning i finansieringen av Harpa är både nödvändig, proportionerlig och inte orsakar otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Genom att ha en separat redovisning för den kommersiella respektive icke-kommersiella delen av Harpa har de isländska myndigheterna dessutom lyckats säkerställa att deras bidrag till de kulturella delarna av Harpas verksamhet inte ger någon negativ spridningseffekt. Därför är finansieringen av Harpa förenlig med reglerna om statligt stöd i EES-avtalet.

4.   SLUTSATS

| (94) | På grundval av ovanstående överväganden drar myndigheten slutsatsen att finansieringen av Harpa utgör ett statligt stöd som är förenligt med EES-avtalets funktion i den mening som avses i artikel 61.3 c i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(94)

På grundval av ovanstående överväganden drar myndigheten slutsatsen att finansieringen av Harpa utgör ett statligt stöd som är förenligt med EES-avtalets funktion i den mening som avses i artikel 61.3 c i EES-avtalet.

| (95) | De isländska myndigheterna påminns om att de bör underrätta myndigheten om alla planer på att ändra finansieringen av Harpa, inbegripet eventuella ökningar på mer än 20 % av bidragen från staten eller staden. |
| --- | --- |

(95)

De isländska myndigheterna påminns om att de bör underrätta myndigheten om alla planer på att ändra finansieringen av Harpa, inbegripet eventuella ökningar på mer än 20 % av bidragen från staten eller staden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Finansieringen av Harpa konserthus och konferenscenter är förenlig med EES-avtalet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Island.

Artikel 3

Endast den engelska versionen av detta beslut är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 11 december 2013.

För Eftas övervakningsmyndighet

Oda Helen SLETNES

Ordförande

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Ledamot av kollegiet

---

(1)  EFTA Surveillance Authority Decision No 128/13/COL of 20.3.2013 to initiate the formal investigation procedure into potential state aid involved in the financing of the Harpa Concert Hall and Conference Centre, offentliggjort i Europeiska unionens officiella tidning, EUT C 229, 8.8.2013, s. 18, och EES-supplement nr 44, 8.8.2013, s. 5.

1

Europeiska unionens officiella tidning

(2)  I detta beslut avses med ”Harpa” själva byggnaden och dess anläggningar.

2

(3)  För en mer detaljerad beskrivning av skriftväxlingen, se punkterna 2–5 i myndighetens beslut nr 128/13/KOL.

3

(4)  Mer information om Austurhöfn-TR ehf. finns på företagets webbplats:http://www.austurhofn.is/.

4

(5)  Projektavtal mellan Austurhofn-TR ehf. och Eignarhaldsfelagid Portus ehf, som undertecknades den 9 mars 2006.

5

(6)  Se de isländska myndigheternas skrivelse av den 28 maj 2013 (diarienr 673762).

6

(7)  Ett uttalande från kultur- och utbildningsministern finns på: http://www.menntamalaraduneyti.is/frettir/Frettatilkynningar/nr/4833.

7

(8)  Ändrat och omformulerat projektavtal mellan Austurhofn-TR ehf. och Eignarhaldsfelagid Portus ehf., som undertecknades den 19 januari 2010.

8

(9)  Pressmeddelandet finns på http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-376_en.htm.

9

(10)  Som de beskrivits i skrivelsen från de isländska myndigheterna av den 28 maj 2013 (diarienr 673762). Mer information om Harpas lokaler och mötesrum finns på http://harpa.is/harpa/salir-og-skipulag.

10

(11)  I sin ändrade och omformulerade lydelse från 2010.

11

(12)  För närvarande pågår en tvist i Héraðsdómur Reykjavíkur (Reykjaviks tingsrätt) om Harpas fastighetsskatt och huruvida den baseras på en korrekt bedömning.

12

(13)  Se memorandum från Harpas vd av den 24 september 2012 (diarienr 648320).

13

(14)  Avtal mellan den isländska staten, staden Reykjavik och Harpa tónlistar og ráðstefnuhúss ehf. om driften av och verksamheten i Harpa, 16.4.2013.

14

(15)  Ibidem.

15

Ibidem

(16)  Se KPMG:s rapport, 7.2.2013 (diarienr 662444).

16

(17)  Ibidem.

17

Ibidem

(18)  Se särskilt del 3 av beslutet.

18

(19)  Se kommissionens beslut i ärende SA. 33618 (Sverige), Finansiering av Uppsala arena (EUT C 152, 30.5.2012, s. 18), punkt 19.

19

(20)  Se tribunalens beslut av den 26 januari 2012 i mål T-90/09, Mojo Concerts BV och Amsterdam Music Dome Exploitatie BV mot kommissionen, punkt 45, offentliggjort i EUT C 89, 24.3.2012, s. 22.

20

(21)  Se fotnot 6.

21

(22)  Den nya programvaran, Microsoft Dynamics Nav, infördes i januari 2013. Se memorandum från Harpas finanschef, 21.5.2013 (diarienr 673770).

22

(23)  Kommissionens direktiv 2006/111/EG av den 16 november 2006 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (EUT L 318, 17.11.2006, s. 17), införlivad i punkt 1a i bilaga XV till EES-avtalet.

23

(24)  Myndigheten tolkar det som att den nya metoden för kostnads- och intäktsfördelning och modellen med separat redovisning kommer att återspeglas i Harpas bokslut för 2013.

24

(25)  Belopp i tusental isländska kronor.

25

(26)  Enligt de isländska myndigheterna är det kutym att marginalen ligger på 20–30 % i jämförbara branscher.

26

(27)  För att klassificeras som stöd måste enligt fast rättspraxis alla villkor som anges i bestämmelsen uppfyllas; se domstolens dom av den 21 mars 1990 i mål C-142/87, Belgien mot kommissionen (”Tubemeuse”), REG 1990, s. I-959.

27

(28)  Se artikel 2 i insynsdirektivet, 2006/111/EG.

28

(29)  Se myndighetens beslut nr 55/05/KOL, avsnitt II.3, s. 19, med hänvisningar, offentliggjort i EUT L 324, 23.11.2006, s. 11, och EES-supplement nr 56, 23.11.2006, s. 1.

29

(30)  Domstolens dom av den 23 april 1991 i mål C-41/90, Höfner och Elser mot Macroton, REG 1991, s. I-1979, punkterna 21–23, och Efta-domstolens dom av den 21 februari 2008 i mål E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund mot Eftas övervakningsmyndighet, EFTA Court Reports 2008, s. 61, punkt 78.

30

(31)  Domstolens dom av den 10 januari 2006 i mål C-222/04, Ministero dell-Economica e delle Finanze mot Cassa di Risparmio di Firenze SpA, REG 2006, s. I-289, punkt 108.

31

(32)  Se fotnot 19.

32

(33)  Domstolens dom av den 19 december 2012 i mål C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen och Flughafen Leipzig-Halle mot Europeiska kommissionen, 19.12.2012, punkterna 40-43, ännu ej offentliggjord.

33

(34)  Se kommissionens beslut i ärende SA. 33728 (Danmark), Finansiering av en ny multiarena i Köpenhamn (EUT C 152, 30.5.2012, s. 6), punkt 24.

34

(35)  Se kommissionens beslut i mål N 293/2008 (Ungern), Cultural aid for multifunctional community cultural centres, museums, public libraries (EUT C 66, 20.3.2009, s. 22), punkt 19.

35

(36)  Se kommissionens beslut i ärende SA. 33728 (Danmark), Finansiering av en ny multiarena i Köpenhamn (EUT C 152, 30.5.2012, s. 6), punkt 25.

36

(37)  Se myndighetens beslut nr 343/09/KOL om de fastighetstransaktioner som Time kommun varit inblandad i och som rör fastigheter med beteckningarna 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 och 2/32 (EUT L 123, 12.5.2011, s. 72, EES-supplement nr 27, 12.5.20211, s. 1) och myndighetens beslut nr 91/13/KOL av den 27 februari 2013, punkt 34, som finns på http://www.eftasurv.int/media/decisions/91-13-COL.pdf.

37

(38)  Kommissionens direktiv 2006/111/EG av den 16 november 2006 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (EUT L 318, 17.11.2006, s. 17), införlivad i punkt 1a i bilaga XV till EES-avtalet.

38

(39)  Myndigheten tolkar det som att dessa åtgärder kommer att återspeglas i Harpas bokslut för 2013.

39

(40)  Domstolens dom av den 10 juli 1986 i mål C-234/84, Belgien mot kommissionen, REG 1986, s. I-2263, punkt 14.

40

(41)  Domstolens dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, REG 2003, s. I-7747.

41

(42)  Se punkterna 87–93 i ovanstående dom.

42

(43)  Se t.ex. domstolens dom av den 27 (21) mars 1974 i mål C-127/73, BRT mot SABAM, REG 1974, s. 313, punkterna 19 och 20.

43

(44)  Se myndighetens riktlinjer om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 161, 13.6.2013, s. 12, och EES-supplement nr 31, 13.6.2013, s. 1), som finns på http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf.

44

(45)  Konverteringen av lån till aktiekapital.

45

(46)  Efta-domstolens dom av den 20 maj 1999 i mål E-6/98, Konungariket Norges regering mot Eftas övervakningsmyndighet, EFTA court reports 1999, s. 76, punkt 59, och domstolens dom av den 17 september 1980 i mål 730/79, Philip Morris mot kommissionen, REG 1980, punkt 11.

46

(47)  Se kommissionens beslut i ärende SA. 33618 (Sverige), Finansiering av Uppsala arena, 2.5.2013 [ännu ej offentliggjort], punkt 45.

47

(48)  Se fotnot 20.

48

(49)  Se t.ex. punkt 7 (med hänvisningar) i myndighetens riktlinjer om statligt stöd till filmverk och andra audiovisuella verk, som finns på myndighetens webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

49

(50)  Se kommissionens beslut i ärende N 122/2010 (Ungern), State aid to Danube Cultural Palace (EUT C 147, 18.5.2011, s. 3) och kommissionens beslut i ärende N 293/2008 (Ungern), Cultural aid for multifunctional community cultural centres, museums, public libraries (EUT C 66, 20.3.2009, s. 22).

50

(51)  Se kommissionens beslut i ärende SA 33241 (Cypern), State support to the Cyprus Cultural Centre (EUT C 377, 23.12.2011, s. 11), punkterna 36–39.

51

(52)  Se punkt 64 i beslutet.

52

(53)  Marknadshyran och ersättning för användande av gemensamma tjänster fastställdes genom en jämförelse med vad privata parter skulle ta betalt i liknande situationer.

53

(54)  Se kommissionens beslut i ärende SA. 33618 (Sverige), Finansiering av Uppsala arena, 2.5.2013 [ännu ej offentliggjort], punkt 59.

54

---

| 12.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 172/52 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 172/52

---

BESLUT AV EFTA:s ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 91/14/KOL

av den 26 februari 2014

om Norges regionalstödskarta 2014–2020 (Norge)

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (NEDAN KALLAD MYNDIGHETEN) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat övervakningsavtalet), särskilt artikel 24, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | I en skrivelse av den 31 januari 2014 anmälde de norska myndigheterna sin regionalstödskarta, tillämplig 1 juli 2014–31 december 2020 (nedan kallad regionalstödskartan), i enlighet med punkt 156 i myndighetens riktlinjer för statligt regionalstöd 2014–2020 (nedan kallade riktlinjerna) (1). Enligt riktlinjerna ska de Eftastater som vill bevilja regionalstöd anmäla regionalstödskartor. |
| --- | --- |

(1)

I en skrivelse av den 31 januari 2014 anmälde de norska myndigheterna sin regionalstödskarta, tillämplig 1 juli 2014–31 december 2020 (nedan kallad regionalstödskartan), i enlighet med punkt 156 i myndighetens riktlinjer för statligt regionalstöd 2014–2020 (nedan kallade riktlinjerna) (1). Enligt riktlinjerna ska de Eftastater som vill bevilja regionalstöd anmäla regionalstödskartor.

| (2) | Detta beslut utgör myndighetens bedömning av huruvida den anmälda kartan är förenlig med riktlinjerna i enlighet med punkt 157 i riktlinjerna. Själva kartan avser inget statligt stöd i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet. Myndighetens godkännande av kartan utgör inget godkännande av beviljande av stöd. Godkännandet av kartan utgör tillsammans med riktlinjerna ramen för beviljande av regionalt investeringsstöd. I den meningen utgör kartan en integrerad del av riktlinjerna (2). |
| --- | --- |

(2)

Detta beslut utgör myndighetens bedömning av huruvida den anmälda kartan är förenlig med riktlinjerna i enlighet med punkt 157 i riktlinjerna. Själva kartan avser inget statligt stöd i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet. Myndighetens godkännande av kartan utgör inget godkännande av beviljande av stöd. Godkännandet av kartan utgör tillsammans med riktlinjerna ramen för beviljande av regionalt investeringsstöd. I den meningen utgör kartan en integrerad del av riktlinjerna (2).

2.   REGIONER BERÄTTIGADE TILL STÖD PÅ GRUND AV BEFOLKNINGSTÄTHET

2.1   INLEDNING

| (3) | De norska myndigheterna har enbart anmält regioner som omfattas av undantaget i artikel 61.3 c i EES-avtalet. Eftersom Norge har hög BNP per capita är ingen norsk region kvalificerad för undantaget enligt artikel 61.3 a i EES-avtalet (3). |
| --- | --- |

(3)

De norska myndigheterna har enbart anmält regioner som omfattas av undantaget i artikel 61.3 c i EES-avtalet. Eftersom Norge har hög BNP per capita är ingen norsk region kvalificerad för undantaget enligt artikel 61.3 a i EES-avtalet (3).

| (4) | I Norge motsvarar statistikregioner på nivå 3 fylken och statistikregioner på nivå 5 kommuner. |
| --- | --- |

(4)

I Norge motsvarar statistikregioner på nivå 3 fylken och statistikregioner på nivå 5 kommuner.

| (5) | Norge har för närvarande 19 fylken och 428 kommuner. |
| --- | --- |

(5)

Norge har för närvarande 19 fylken och 428 kommuner.

| (6) | Norge har åtta fylken med en befolkningstäthet på mindre än 12,5 invånare per km2
   (4). Det är fråga om följande:






  1. | Finnmark |
| --- | --- | --- |

(6)

Norge har åtta fylken med en befolkningstäthet på mindre än 12,5 invånare per km2
   (4). Det är fråga om följande:

1.

Finnmark

| 2. | Troms |
| --- | --- |

2.

Troms

| 3. | Nordland |
| --- | --- |

3.

Nordland

| 4. | Nord-Trøndelag |
| --- | --- |

4.

Nord-Trøndelag

| 5. | Sogn og Fjordane |
| --- | --- |

5.

Sogn og Fjordane

| 6. | Hedmark |
| --- | --- |

6.

Hedmark

| 7. | Oppland |
| --- | --- |

7.

Oppland

| 8. | Telemark |
| --- | --- |

8.

Telemark

| (7) | Den totala befolkningen i dessa åtta fylken är 1 255 027 (5), eller 25,51 % av Norges befolkning. Den nationella befolkningstäckningen för Norge för den aktuella perioden är alltså 25,51 % (6). |
| --- | --- |

(7)

Den totala befolkningen i dessa åtta fylken är 1 255 027 (5), eller 25,51 % av Norges befolkning. Den nationella befolkningstäckningen för Norge för den aktuella perioden är alltså 25,51 % (6).

2.2   FLEXIBILITET I ENLIGHET MED PUNKT 149 I RIKTLINJERNA

2.2.1   Fyra fylken ingår helt

| (8) | De norska myndigheterna har anmält följande fyra fylken som fullständigt berättigade till regionalt investeringsstöd:






  1. | Finnmark |
| --- | --- | --- |

(8)

De norska myndigheterna har anmält följande fyra fylken som fullständigt berättigade till regionalt investeringsstöd:

1.

Finnmark

| 2. | Troms |
| --- | --- |

2.

Troms

| 3. | Nordland |
| --- | --- |

3.

Nordland

| 4. | Sogn og Fjordane |
| --- | --- |

4.

Sogn og Fjordane

2.2.2   Fylken som ingår delvis

| (9) | De återstående fyra fylkena omfattas endast delvis av den anmälda kartan. De norska myndigheterna har anfört att enskilda fylken i Norge är mycket heterogena. Några fylken har centralorter med hög befolkningstäthet och blomstrande ekonomi i kombination med glesbefolkade avfolkningsbygder. Detta gäller både för fylken under och över befolkningstätheten på 12,5 invånare per km2. Därför anser de norska myndigheterna att det inte skulle återspegla de faktiska utmaningar som Norge står inför i vissa regioner att basera de stödberättigade områdena enbart på statistikregioner på nivå 3. De norska myndigheterna har således använt den flexibilitet som anges i punkt 149 i riktlinjerna när de dragit upp gränserna för stödberättigade regioner. |
| --- | --- |

(9)

De återstående fyra fylkena omfattas endast delvis av den anmälda kartan. De norska myndigheterna har anfört att enskilda fylken i Norge är mycket heterogena. Några fylken har centralorter med hög befolkningstäthet och blomstrande ekonomi i kombination med glesbefolkade avfolkningsbygder. Detta gäller både för fylken under och över befolkningstätheten på 12,5 invånare per km2. Därför anser de norska myndigheterna att det inte skulle återspegla de faktiska utmaningar som Norge står inför i vissa regioner att basera de stödberättigade områdena enbart på statistikregioner på nivå 3. De norska myndigheterna har således använt den flexibilitet som anges i punkt 149 i riktlinjerna när de dragit upp gränserna för stödberättigade regioner.

2.2.3   Utbytta kommuner

| (10) | I tabell 1 ges en översikt över kommuner i glesbefolkade fylken som är undantagna från regionalstödskartan (nedan kallade utbytta kommuner).

  Tabell 1








  Fylke | Kommuner | Befolkningstäthet |
| --- | --- | --- | --- |
| Nord-Trøndelag | Stjørdal, Levanger | 26,5 |
| Hedmark | Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar | 29,4 |
| Oppland | Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer | 36,6 |
| Telemark | Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn | 75,9 |

(10)

I tabell 1 ges en översikt över kommuner i glesbefolkade fylken som är undantagna från regionalstödskartan (nedan kallade utbytta kommuner).

Tabell 1

Fylke

Kommuner

Befolkningstäthet

Nord-Trøndelag

Stjørdal, Levanger

26,5

Hedmark

Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar

29,4

Oppland

Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer

36,6

Telemark

Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn

75,9

| (11) | Dessa utbytta kommuner har en total befolkning på 350 555 personer. |
| --- | --- |

(11)

Dessa utbytta kommuner har en total befolkning på 350 555 personer.

2.2.4   Inbytta kommuner

| (12) | I tabell 2 ges en översikt över kommuner i tätbefolkade fylken som tagits med i regionalstödskartan (nedan kallade inbytta kommuner).

  Tabell 2








  Fylke | Kommuner | Befolkningstäthet |
| --- | --- | --- | --- |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne | 4,4 |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven | 7,8 |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne | 6 |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal | 5 |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund | 6,7 |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle | 4,3 |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå | 3,2 |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark | 6,9 |

(12)

I tabell 2 ges en översikt över kommuner i tätbefolkade fylken som tagits med i regionalstödskartan (nedan kallade inbytta kommuner).

Tabell 2

Fylke

Kommuner

Befolkningstäthet

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne

4,4

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven

7,8

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne

6

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal

5

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund

6,7

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle

4,3

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå

3,2

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark

6,9

| (13) | De inbytta kommunerna har en total befolkning på 349 002 personer. |
| --- | --- |

(13)

De inbytta kommunerna har en total befolkning på 349 002 personer.

2.3   KOMMUNER ENLIGT DEN ANMÄLDA REGIONALSTÖDSKARTAN

| (14) | I tabell 3 förtecknas alla kommuner på regionalstödskartan.

  Tabell 3







  Fylke | Kommuner |
| --- | --- | --- |
| Finnmark | Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga – Nesseby, Deatnu – Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka – Karasjok, Porsáŋgu – Porsanki – Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu – Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø |
| Troms | Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna – Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad |
| Nordland | Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø |
| Nord-Trøndelag | Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven |
| Sogn og Fjordane | Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal. |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle |
| Telemark | Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå |
| Oppland | Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang |
| Hedmark | Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark |

(14)

I tabell 3 förtecknas alla kommuner på regionalstödskartan.

Tabell 3

Fylke

Kommuner

Finnmark

Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga – Nesseby, Deatnu – Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka – Karasjok, Porsáŋgu – Porsanki – Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu – Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø

Troms

Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna – Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad

Nordland

Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø

Nord-Trøndelag

Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven

Sogn og Fjordane

Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal.

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle

Telemark

Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå

Oppland

Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang

Hedmark

Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark

| (15) | Det totala antalet kommuner som ingår i regionalstödskartan är 281. |
| --- | --- |

(15)

Det totala antalet kommuner som ingår i regionalstödskartan är 281.

2.4   BEDÖMNING AV FLEXIBILITETEN

| (16) | I punkt 149 i riktlinjerna anges tre villkor som ska vara uppfyllda för att områden från fylken med en befolkningstäthet på mer än 12,5 invånare per km2.ska få bytas in. |
| --- | --- |

(16)

I punkt 149 i riktlinjerna anges tre villkor som ska vara uppfyllda för att områden från fylken med en befolkningstäthet på mer än 12,5 invånare per km2.ska få bytas in.

| (17) | För det första får bytet inte leda till en ökning av den befolkning som ingår enligt punkt 142 i riktlinjerna. Det föranmälda stödområdet omfattar 1 253 474 invånare som utgör 25,48 % av Norges totala befolkning, vilket alltså är lägre än det tak på 25,51 % av befolkningen i Norge enligt punkt 142 i riktlinjerna. Myndigheten finner därför att detta villkor är uppfyllt. |
| --- | --- |

(17)

För det första får bytet inte leda till en ökning av den befolkning som ingår enligt punkt 142 i riktlinjerna. Det föranmälda stödområdet omfattar 1 253 474 invånare som utgör 25,48 % av Norges totala befolkning, vilket alltså är lägre än det tak på 25,51 % av befolkningen i Norge enligt punkt 142 i riktlinjerna. Myndigheten finner därför att detta villkor är uppfyllt.

| (18) | För det andra ska de delar av fylkena som omfattas av flexibiliteten ha en befolkningstäthet på mindre än 12,5 invånare per km2 på fylkesnivå. Som framgår av tabell 2 är detta villkor uppfyllt för de inbytta kommunerna på fylkesnivå. |
| --- | --- |

(18)

För det andra ska de delar av fylkena som omfattas av flexibiliteten ha en befolkningstäthet på mindre än 12,5 invånare per km2 på fylkesnivå. Som framgår av tabell 2 är detta villkor uppfyllt för de inbytta kommunerna på fylkesnivå.

| (19) | För det tredje ska de inbytta kommunerna vara sammanhängande områden som ligger intill fylken med en befolkningstäthet på mindre än 12,5 invånare per km2. Myndigheten finner att de inbytta kommunerna uppfyller detta villkor, vilket framgår av kartan i bilaga 1 till detta beslut (7). |
| --- | --- |

(19)

För det tredje ska de inbytta kommunerna vara sammanhängande områden som ligger intill fylken med en befolkningstäthet på mindre än 12,5 invånare per km2. Myndigheten finner att de inbytta kommunerna uppfyller detta villkor, vilket framgår av kartan i bilaga 1 till detta beslut (7).

3.   STÖDINTENSITET

| (20) | Alla stödberättigade områden kommer att få ett generellt tak för stödet på 15 % bruttobidragsekvivalenter som kompletteras med en ökning på 20 % för småföretag och 10 % för medelstora företag. Dessa stödintensiteter följer gränsvärdena i punkterna 154 och 155 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(20)

Alla stödberättigade områden kommer att få ett generellt tak för stödet på 15 % bruttobidragsekvivalenter som kompletteras med en ökning på 20 % för småföretag och 10 % för medelstora företag. Dessa stödintensiteter följer gränsvärdena i punkterna 154 och 155 i riktlinjerna.

4.   GILTIGHETSTID OCH ÖVERSYN

| (21) | I enlighet med punkt 156 i riktlinjerna ska den anmälda kartan gälla 1 juli 2014–31 december 2020. Vid behov kan den anmälda kartan i enlighet med punkt 161 i riktlinjerna genomgå en halvtidsöversyn i juni 2016 för att kartlägga områden som kan vara berättigade till regionalstöd enligt artikel 61.1 a i EES-avtalet och den stödintensitet som motsvarar BNP per capita där. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med punkt 156 i riktlinjerna ska den anmälda kartan gälla 1 juli 2014–31 december 2020. Vid behov kan den anmälda kartan i enlighet med punkt 161 i riktlinjerna genomgå en halvtidsöversyn i juni 2016 för att kartlägga områden som kan vara berättigade till regionalstöd enligt artikel 61.1 a i EES-avtalet och den stödintensitet som motsvarar BNP per capita där.

| (22) | Detta beslut påverkar dessutom inte myndighetens befogenhet att vid behov se över kartan i enlighet med artikel 1.1 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet före slutet av den period som nämns ovan. |
| --- | --- |

(22)

Detta beslut påverkar dessutom inte myndighetens befogenhet att vid behov se över kartan i enlighet med artikel 1.1 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet före slutet av den period som nämns ovan.

5.   SLUTSATS: REGIONALSTÖDSKARTAN ÄR FÖRENLIG MED RIKTLINJERNA

| (23) | Enligt ovanstående bedömning finner myndigheten att den norska regionalstödskartan 2014–2020 är förenlig med principerna i riktlinjerna, då det område som ingår inte överskrider gränsen för stödberättigad befolkning i punkt 142 i riktlinjerna. De inbytta områdena uppfyller också kraven i punkt 149 i riktlinjerna, eftersom stödintensiteterna följer gränserna i punkterna 154 och 155 i riktlinjerna, och giltighetstiden inte överskrider den giltighetstid för riktlinjerna som anges punkt 156 i dem. |
| --- | --- |

(23)

Enligt ovanstående bedömning finner myndigheten att den norska regionalstödskartan 2014–2020 är förenlig med principerna i riktlinjerna, då det område som ingår inte överskrider gränsen för stödberättigad befolkning i punkt 142 i riktlinjerna. De inbytta områdena uppfyller också kraven i punkt 149 i riktlinjerna, eftersom stödintensiteterna följer gränserna i punkterna 154 och 155 i riktlinjerna, och giltighetstiden inte överskrider den giltighetstid för riktlinjerna som anges punkt 156 i dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den norska regionalstödskartan 2014–2020 är förenlig med principerna i riktlinjerna för statligt regionalstöd. Kartan, som återfinns i bilagan till det här beslutet, utgör härmed en integrerad del av riktlinjerna för statligt regionalstöd.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Norge.

Artikel 3

Endast den engelska versionen av detta beslut är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 26 februari 2014.

För Eftas övervakningsmyndighet

Oda Helen SLETNES

Ordförande

Frank BÜCHEL

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Antagna genom beslut nr 407/13/KOL av den 23 oktober 2013, ännu inte offentliggjorda.

1

(2)  Punkt 157 i riktlinjerna.

2

(3)  Punkt 142 a och punkterna 143 och 144 i riktlinjerna.

3

(4)  Punkt 149 i riktlinjerna. De norska myndigheterna har i enlighet med punkt 142 och fotnot 47 i riktlinjerna använt befolkningsstatistik per den 31 december 2010.

4

(5)  De befolkningsuppgifter som ingår här bygger på uppgifterna i Norges anmälan.

5

(6)  Punkt 142 i riktlinjerna. I enlighet med punkt 140 i riktlinjerna är befolkningen i de områden som får stöd lägre än i de områden som inte får det (den totala befolkningen i de områden som inte får stöd är 3 666 831 personer).

6

(7)  Myndigheten noterar att det finns en lucka på mindre än 10 kilometer längs den svenska gränsen mellan de tre kommunerna Rømskog, Marker och Aremark (i Østfold fylke) och de stödberättigade områdena i Hedmark fylke. Myndigheten finner dock att de tre kommunerna i Østfold kan betraktas som intilliggande de andra stödberättigade områdena i den mening som avses i punkt 147 i riktlinjerna. Myndigheten noterar även att Rømskog, Marker och Aremark är glesbefolkade (6,9 invånare per km2).

7

2

---

BILAGA

REGIONALSTÖDSKARTA 2014–2020

---

Rättelser

| 12.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 172/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 172/59

---

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1242/2013 av den 25 november 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Cordero Segureño (SGB)]

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 323 av den 4 december 2013
  )

På sidan 6, bilagan ska det

i stället för:

”Klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)”

vara:

”Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)”.

---

| 12.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 172/60 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 172/60

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 1272/2009 av den 11 december 2009 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller uppköp och försäljning av jordbruksprodukter inom ramen för offentlig intervention

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 349 av den 29 december 2009
  )

På sidan 5, artikel 3.1 b i ska det

i stället för:

| ”i) | ha en lägsta lagringskapacitet på 5 000 ton för interventionsuppköp för perioden 2012/2013,” |
| --- | --- |

”i)

ha en lägsta lagringskapacitet på 5 000 ton för interventionsuppköp för perioden 2012/2013,”

vara:

| ”i) | ha en lägsta lagringskapacitet på 5 000 ton för uppköp från och med interventionsperioden 2012/2013,”. |
| --- | --- |

”i)

ha en lägsta lagringskapacitet på 5 000 ton för uppköp från och med interventionsperioden 2012/2013,”.

---