# Službeni list L 172/2014

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 172 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 57.12. lipnja 2014. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 172

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 57.12. lipnja 2014.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 620/2014 оd 4. lipnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u pogledu razmjene informacija između nadležnih tijela matičnih država članica i država članica domaćina u skladu s Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 1 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 621/2014 оd 11. lipnja 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 26 |
| | | ODLUKE |
| | | 2014/346/EU |
| | * | Odluka Vijeća od 26. svibnja 2014. o stajalištu koje je potrebno donijeti u ime Europske unije na 103. zasjedanju Međunarodne konferencije rada o izmjenama Kodeksa Konvencije o radu pomoraca | 28 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 620/2014 оd 4. lipnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u pogledu razmjene informacija između nadležnih tijela matičnih država članica i država članica domaćina u skladu s Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

1

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 621/2014 оd 11. lipnja 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

26

ODLUKE

2014/346/EU

*

Odluka Vijeća od 26. svibnja 2014. o stajalištu koje je potrebno donijeti u ime Europske unije na 103. zasjedanju Međunarodne konferencije rada o izmjenama Kodeksa Konvencije o radu pomoraca

28

| | | III.   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 496/13/COL od 11. prosinca 2013. o financiranju koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa (Island) | 36 |
| | * | Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 91/14/COL od 26. veljače 2014. o karti regionalnih potpora Norveške 2014.–2020. (Norveška) | 52 |

III.   Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 496/13/COL od 11. prosinca 2013. o financiranju koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa (Island)

36

*

Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 91/14/COL od 26. veljače 2014. o karti regionalnih potpora Norveške 2014.–2020. (Norveška)

52

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1242/2013 оd 25. studenoga 2013. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Cordero Segureño (ZOZP)) (Službeni list Europske unije SL L 323, 4.12.2013 ) | 59 |

Ispravci

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1242/2013 оd 25. studenoga 2013. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Cordero Segureño (ZOZP)) (Službeni list Europske unije SL L 323, 4.12.2013 )

(Službeni list Europske unije SL L 323, 4.12.2013 )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 12.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 172/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 620/2014

оd 4. lipnja 2014.

o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u pogledu razmjene informacija između nadležnih tijela matičnih država članica i država članica domaćina u skladu s Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (1), a posebno njezin članak 50. stavak 7.,

budući da:

| (1) | Kako bi se omogućila učinkovita i pravovremena suradnja između nadležnih tijela matičnih država članica i država članica domaćina, razmjena bi se informacija trebala odvijati u oba smjera, u okviru nadzornih nadležnosti tih tijela. Stoga je potrebno utvrditi standardne obrasce, predloške i postupke za djelovanje, uključujući vremenski slijed, za razmjenu informacija tijekom redovnog poslovanja i u slučaju likvidnosnih poteškoća. Potrebno je utvrditi i usklađene učestalosti razmjene informacija koje se redovito razmjenjuju i krajnje datume dostave tih informacija te predvidjeti razmjenu informacija na polugodišnjoj ili godišnjoj osnovi. Bez obzira na to nadležna bi tijela trebala razmijeniti informacije u što kraćem roku i ne odlagati razmjenu do isteka krajnjih datuma dostave informacija kako bi se osigurala razmjena najažurnijih informacija. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se omogućila učinkovita i pravovremena suradnja između nadležnih tijela matičnih država članica i država članica domaćina, razmjena bi se informacija trebala odvijati u oba smjera, u okviru nadzornih nadležnosti tih tijela. Stoga je potrebno utvrditi standardne obrasce, predloške i postupke za djelovanje, uključujući vremenski slijed, za razmjenu informacija tijekom redovnog poslovanja i u slučaju likvidnosnih poteškoća. Potrebno je utvrditi i usklađene učestalosti razmjene informacija koje se redovito razmjenjuju i krajnje datume dostave tih informacija te predvidjeti razmjenu informacija na polugodišnjoj ili godišnjoj osnovi. Bez obzira na to nadležna bi tijela trebala razmijeniti informacije u što kraćem roku i ne odlagati razmjenu do isteka krajnjih datuma dostave informacija kako bi se osigurala razmjena najažurnijih informacija.

| (2) | Ne dovodeći u pitanje postupke za standardnu razmjenu informacija utvrđene u ovoj Uredbi, nadležna tijela matičnih država članica i država članica domaćina trebala bi se bez nepotrebne odgode međusobno informirati o svim situacijama koje bi mogle utjecati na financijsku stabilnost ili funkcioniranje podružnice te dostaviti sve ključne i relevantne informacije u pogledu tih situacija. |
| --- | --- |

(2)

Ne dovodeći u pitanje postupke za standardnu razmjenu informacija utvrđene u ovoj Uredbi, nadležna tijela matičnih država članica i država članica domaćina trebala bi se bez nepotrebne odgode međusobno informirati o svim situacijama koje bi mogle utjecati na financijsku stabilnost ili funkcioniranje podružnice te dostaviti sve ključne i relevantne informacije u pogledu tih situacija.

| (3) | S obzirom na razlike u veličini, složenosti i značaju podružnica koje posluju u državama članicama domaćinima, u postupku razmjene informacija važno je primijeniti načelo proporcionalnosti. U cilju toga, potreba da tijela u državama članicama domaćinima nadležna za podružnice koje su određene kao značajne u skladu s člankom 51. Direktive 2013/36/EU prime opsežnije informacije trebala bi se odraziti u obrascima i predlošcima za razmjenu tih informacija te učestalostima njihove razmjene. |
| --- | --- |

(3)

S obzirom na razlike u veličini, složenosti i značaju podružnica koje posluju u državama članicama domaćinima, u postupku razmjene informacija važno je primijeniti načelo proporcionalnosti. U cilju toga, potreba da tijela u državama članicama domaćinima nadležna za podružnice koje su određene kao značajne u skladu s člankom 51. Direktive 2013/36/EU prime opsežnije informacije trebala bi se odraziti u obrascima i predlošcima za razmjenu tih informacija te učestalostima njihove razmjene.

| (4) | Kako bi se osigurao učinkovit prijenos informacija relevantnim osobama i povjerljivost informacija, nužno je da nadležna tijela sastave, razmjenjuju i redovito ažuriraju popise osoba za kontakt. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se osigurao učinkovit prijenos informacija relevantnim osobama i povjerljivost informacija, nužno je da nadležna tijela sastave, razmjenjuju i redovito ažuriraju popise osoba za kontakt.

| (5) | Razmjena informacija između nadležnih tijela matičnih država članica i država članica domaćina nije ograničena na vrste informacija navedene u članku 50. Direktive 2013/36/EU, a stoga ni na vrste informacija navedene u ovoj Uredbi. Direktivom 2013/36/EU posebno se utvrđuju odredbe za razmjenu informacija o izravnoj provjeri podružnica, obavijestima o ostvarivanju prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga te o mjerama koje nadležna tijela poduzimaju u vezi s podružnicama i njihovim matičnim društvima, među kojima su i preventivne mjere. Ovom se Uredbom stoga ne bi trebali utvrditi zahtjevi za razmjenu informacija u tim područjima. |
| --- | --- |

(5)

Razmjena informacija između nadležnih tijela matičnih država članica i država članica domaćina nije ograničena na vrste informacija navedene u članku 50. Direktive 2013/36/EU, a stoga ni na vrste informacija navedene u ovoj Uredbi. Direktivom 2013/36/EU posebno se utvrđuju odredbe za razmjenu informacija o izravnoj provjeri podružnica, obavijestima o ostvarivanju prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga te o mjerama koje nadležna tijela poduzimaju u vezi s podružnicama i njihovim matičnim društvima, među kojima su i preventivne mjere. Ovom se Uredbom stoga ne bi trebali utvrditi zahtjevi za razmjenu informacija u tim područjima.

| (6) | Standardnim obrascima, predlošcima i postupcima potrebno je riješiti i pitanje razmjene informacija povezanih s obavljanjem djelatnosti u državi članici domaćinu pružanjem prekograničnih usluga. |
| --- | --- |

(6)

Standardnim obrascima, predlošcima i postupcima potrebno je riješiti i pitanje razmjene informacija povezanih s obavljanjem djelatnosti u državi članici domaćinu pružanjem prekograničnih usluga.

| (7) | S obzirom na prirodu prekograničnih usluga, nadležna tijela država članica domaćina suočena su s nedostatkom informacija o poslovima koji se obavljaju u njihovim državama te je iznimno važno utvrditi postupke za razmjenu informacija radi zaštite financijske stabilnosti i praćenja uvjeta za odobrenja za rad, a posebno praćenja pruža li institucija usluge u skladu s dostavljenim obavijestima. Unatoč važnosti takvih informacija, s obzirom na potrebu za izbjegavanjem mogućeg opterećenja u prikupljanju i širenju informacija svim nadležnim tijelima država članica domaćina, te je informacije potrebno pružati na zahtjev nadležnih tijela država članica domaćina, a ne redovito razmjenjivati. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na prirodu prekograničnih usluga, nadležna tijela država članica domaćina suočena su s nedostatkom informacija o poslovima koji se obavljaju u njihovim državama te je iznimno važno utvrditi postupke za razmjenu informacija radi zaštite financijske stabilnosti i praćenja uvjeta za odobrenja za rad, a posebno praćenja pruža li institucija usluge u skladu s dostavljenim obavijestima. Unatoč važnosti takvih informacija, s obzirom na potrebu za izbjegavanjem mogućeg opterećenja u prikupljanju i širenju informacija svim nadležnim tijelima država članica domaćina, te je informacije potrebno pružati na zahtjev nadležnih tijela država članica domaćina, a ne redovito razmjenjivati.

| (8) | Budući da je vrsta informacija koje su nadležna tijela dužna razmijeniti detaljno opisana u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 524/2014 (2), ova bi se Provedbena uredba trebala smatrati nužnim rezultatom Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014. |
| --- | --- |

(8)

Budući da je vrsta informacija koje su nadležna tijela dužna razmijeniti detaljno opisana u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 524/2014 (2), ova bi se Provedbena uredba trebala smatrati nužnim rezultatom Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014.

| (9) | Ova Uredba temelji se na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koje je Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) (EBA) dostavilo Komisiji. |
| --- | --- |

(9)

Ova Uredba temelji se na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koje je Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) (EBA) dostavilo Komisiji.

| (10) | EBA je provela otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analizirala je moguće povezane troškove i koristi te zatražila mišljenje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3), |
| --- | --- |

(10)

EBA je provela otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analizirala je moguće povezane troškove i koristi te zatražila mišljenje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju standardni obrasci, predlošci i postupci povezani sa zahtjevima razmjene informacija kojima bi se trebalo olakšati praćenje institucija koje posluju preko podružnice ili ostvarivanjem slobode pružanja usluga u najmanje jednoj državi članici različitoj od one u kojoj se nalazi njihovo sjedište.

Ova se Uredba primjenjuje u vezi s informacijama predviđenima u Delegiranoj uredbi (EU) br. 524/2014.

Članak 2.

Datum dostave informacija i učestalost razmjena informacija o institucijama koje posluju preko podružnice

1.   Informacije o svim slučajevima neispunjivanja zakonodavnih ili regulatornih zahtjeva, primjeni nadzornih ili drugih administrativnih mjera ili određivanju administrativnih kazni ili kazni po kaznenom pravu dostavljaju se bez nepotrebne odgode, a najkasnije 14 kalendarskih dana nakon što nadležno tijelo utvrdi neispunjivanje zahtjeva ili nakon primjene nadzorne ili druge administrativne mjere ili određivanja administrativne kazne ili kazne po kaznenom pravu.

2.   Ako se podružnica smatra značajnom u skladu s člankom 51. Direktive 2013/36/EU, nadležna tijela matične države članice dostavljaju kvantitativne informacije o likvidnosti i informacije o nalazima nadzora nad likvidnosti nadležnim tijelima države članice domaćina koja nadziru značajnu podružnicu na polugodišnjoj osnovi i ne kasnije od sljedećih datuma dostave informacija:

| (a) | 28. veljače svake godine na temelju pozicije utvrđene 31. prosinca prethodne godine; |
| --- | --- |

(a)

28. veljače svake godine na temelju pozicije utvrđene 31. prosinca prethodne godine;

| (b) | 31. kolovoza svake godine na temelju pozicije utvrđene 30. lipnja te godine. |
| --- | --- |

(b)

31. kolovoza svake godine na temelju pozicije utvrđene 30. lipnja te godine.

3.   Informacije osim onih iz stavaka 1. i 2. dostavljaju se na godišnjoj osnovi i najkasnije do 30. travnja svake godine na temelju pozicije utvrđene 31. prosinca prethodne godine, uz iznimku informacija o upravljanju i vlasništvu institucije, koje se dostavljaju na temelju najnovijih dostupnih informacija.

Članak 3.

Operativni postupci za prijenos informacija među nadležnim tijelima

1.   Nadležna tijela matične države članice za svaku instituciju vode i razmjenjuju s nadležnim tijelima države članice domaćina ažurni popis koji sadržava relevantne podatke za kontakt, uključujući podatke za kontakt u slučaju izvanredne situacije, radi razmjene informacija između nadležnih tijela matične države članice i država članica domaćina.

Nadležna tijela država članica domaćina obavješćuju nadležna tijela matične države članice o svojim podacima za kontakt i svim promjenama tih podataka bez nepotrebne odgode. Nadležna tijela matične države članice i država članica domaćina revidiraju popis podataka za kontakt svake godine.

2.   Informacije se razmjenjuju u pisanom ili elektroničkom obliku i upućuju relevantnim osobama za kontakt s popisa iz stavka 1., osim ako nadležno tijelo koje podnosi zahtjev za dostavu informacija navede drukčije.

3.   Ako se informacije razmjenjuju u elektroničkom obliku, upotrebljavaju se zaštićeni komunikacijski kanali, osim ako nadležna tijela smatraju da je prikladno upotrijebiti nezaštićene komunikacijske kanale.

4.   Sljedeće informacije mogu se dostaviti usmenim putem prije njihove potvrde u pisanom ili elektroničkom obliku:

| (a) | informacije o neispunjivanju zakonodavnih ili regulatornih zahtjeva; |
| --- | --- |

(a)

informacije o neispunjivanju zakonodavnih ili regulatornih zahtjeva;

| (b) | informacije o primjeni nadzornih ili drugih administrativnih mjera; |
| --- | --- |

(b)

informacije o primjeni nadzornih ili drugih administrativnih mjera;

| (c) | informacije o određivanju administrativnih kazni ili kazni po kaznenom pravu; |
| --- | --- |

(c)

informacije o određivanju administrativnih kazni ili kazni po kaznenom pravu;

| (d) | informacije o likvidnosnim poteškoćama. |
| --- | --- |

(d)

informacije o likvidnosnim poteškoćama.

5.   Nadležna tijela potvrđuju primitak informacija. Ako su informacije dostavljene u elektroničkom obliku uporabom zaštićenog komunikacijskog kanala, potvrda se dostavlja istim kanalom. Potvrda nije nužna za informacije dostavljene usmenim putem ili uporabom zaštićenog komunikacijskog kanala kojim se pošiljatelju omogućuje potvrda da je primatelj primio informacije.

6.   Ako je osnovan kolegij nadzornih tijela u skladu s člankom 51. stavkom 3. Direktive 2013/36/EU i ako se sve podružnice institucije smatraju značajnima, stavci 1. do 5. ovog članka se ne primjenjuju. U tim se slučajevima informacije razmjenjuju uporabom postupka utvrđenog pisanim sporazumima iz članka 51. stavka 3. Direktive 2013/36/EU.

Članak 4.

Obrasci i predlošci za razmjenu informacija o institucijama koje posluju preko podružnice

1.   Kvantitativne informacije iz članka 2. stavka 2. razmjenjuju se uporabom predloška iz Priloga I. dijela 1. i dostavljaju u obliku navedenom u tom predlošku.

2.   Kvantitativne informacije o likvidnosti i solventnosti institucije osim informacija iz stavka 1. razmjenjuju se uporabom predloška iz Priloga I. dijela 2. i dostavljaju u obliku navedenom u tom predlošku.

3.   Kvantitativne informacije o opsegu usluga koje se pružaju ostvarivanjem slobode pružanja usluga razmjenjuju se uporabom predloška iz Priloga I. dijela 3. i dostavljaju u obliku koji nadležno tijelo koje dostavlja informacije smatra prikladnim.

4.   Kvantitativne informacije o tržišnim udjelima podružnice s poslovnim nastanom u državi članici domaćinu razmjenjuju se uporabom predloška iz Priloga I. dijela 4. i dostavljaju u obliku koji nadležno tijelo koje dostavlja informacije smatra prikladnim.

5.   Nekvantitativne informacije osim informacija iz stavaka 6., 7. i 8. razmjenjuju se uporabom odgovarajućih predložaka i dostavljaju u obliku koji nadležno tijelo koje dostavlja informacije smatra prikladnim, kako slijedi:

| (a) | predložak iz Priloga I. dijela 2. upotrebljava se za informacije o likvidnosti i solventnosti institucije; |
| --- | --- |

(a)

predložak iz Priloga I. dijela 2. upotrebljava se za informacije o likvidnosti i solventnosti institucije;

| (b) | predložak iz Priloga I. dijela 3. upotrebljava se za informacije o prekograničnom pružanju usluga; |
| --- | --- |

(b)

predložak iz Priloga I. dijela 3. upotrebljava se za informacije o prekograničnom pružanju usluga;

| (c) | predložak iz Priloga I. dijela 4. upotrebljava se za informacije o podružnici s poslovnim nastanom u državi članici domaćinu; |
| --- | --- |

(c)

predložak iz Priloga I. dijela 4. upotrebljava se za informacije o podružnici s poslovnim nastanom u državi članici domaćinu;

| (d) | predložak iz Priloga I. dijela 5. upotrebljava se za informacije o sustavima osiguranja depozita. |
| --- | --- |

(d)

predložak iz Priloga I. dijela 5. upotrebljava se za informacije o sustavima osiguranja depozita.

6.   Nekvantitativne informacije iz Priloga I. dijela 6. o upravljanju i vlasništvu institucije, njezinoj politici likvidnosti i izvora financiranja, planovima za nepredviđene okolnosti u pogledu likvidnosti i izvora financiranja te pripremama za izvanredne situacije dostavljaju se u obliku koji nadležno tijelo koje dostavlja informacije smatra prikladnim. Informacije se dostavljaju kao dodatak ostalim informacijama razmijenjenima uporabom predložaka iz Priloga I. dijelova 1. do 5.

7.   Informacije o svim slučajevima neispunjivanja zakonodavnih ili regulatornih zahtjeva, primjeni nadzornih ili drugih administrativnih mjera ili određivanju administrativnih kazni ili kazni po kaznenom pravu iz članka 2. stavka 1. dostavljaju se u obliku koji nadležno tijelo koje dostavlja informacije smatra prikladnim.

8.   Informacije o utvrđivanju institucije kao globalne sistemski važne institucije ili druge sistemski važne institucije u smislu članka 131. stavka 1. Direktive 2013/36/EU dostavljaju se u obliku koji nadležno tijelo koje dostavlja informacije smatra prikladnim.

Članak 5.

Ad hoc zahtjevi nadležnih tijela za informacije

1.   Zahtjevi za dostavu informacija koje nije potrebno razmijeniti na temelju Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014 prenose se u pisanom ili elektroničkom obliku odgovarajućim osobama za kontakt s popisa iz članka 3. stavka 1. ove Uredbe.

2.   Nadležno tijelo koje podnosi zahtjev iz stavka 1. objašnjava kako će se informacijama olakšati nadzor ili praćenje institucije, ispitivanje uvjeta za izdavanje odobrenja za rad institucije ili zaštita stabilnosti financijskog sustava. To nadležno tijelo određuje razuman rok za dostavu odgovora, uzimajući u obzir prirodu i hitnost zahtjeva te zatraženih informacija.

3.   Nadležno tijelo koje primi zahtjev iz stavka 1. bez nepotrebne odgode dostavlja informacije i nastoji odgovoriti do datuma naznačenog u zahtjevu. Ako nadležno tijelo ne može odgovoriti do datuma naznačenog u zahtjevu, bez nepotrebne odgode obavješćuje nadležno tijelo koje je podnijelo zahtjev o roku u kojem će dostaviti informacije.

Ako zatražene informacije nisu dostupne, nadležno tijelo koje je primilo zahtjev iz stavka 1. o tome obavješćuje nadležno tijelo koje je podnijelo zahtjev.

Članak 6.

Razmjena informacija o prekograničnim pružateljima usluga

Nadležna tijela države članice domaćina u kojoj institucija obavlja svoje djelatnosti ostvarivanjem slobode pružanja usluga koja zatraže od nadležnih tijela matične države članice da dostave informacije o uslugama utvrđenima u Delegiranoj uredbi (EU) br. 524/2014 dostavljaju zahtjev u pisanom ili elektroničkom obliku odgovarajućoj osobi za kontakt s popisa iz članka 3. stavka 1. Nadležna tijela matične države članice dostavljaju informacije u roku od tri mjeseca od primitka zahtjeva.

Članak 7.

Razmjena informacija o institucijama koje posluju preko podružnice u slučaju likvidnosnih poteškoća koje utječu na instituciju ili samu podružnicu

U slučaju likvidnosnih poteškoća nadležna tijela upotrebljavaju predložak iz Priloga II. ovoj Uredbi i slijede postupke predviđene člankom 3. ove Uredbe za razmjenu informacija utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) br. 524/2014.

Članak 8.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. lipnja 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 176, 27.6.2013., str. 338.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 524/2014 od 12. ožujka 2014. o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se utvrđuju informacije koje si međusobno dostavljaju nadležna tijela matične države članice i države članice domaćina (SL L 148, 20.5.2014., str. 6.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

3

---

PRILOG I.

DIO 1. –

POSEBNO POLUGODIŠNJE IZVJEŠĆIVANJE

Predložak za informacije o likvidnosti i nalazima nadzora u pogledu pojedinačnih institucija koje je potrebno razmijeniti dva puta godišnje s nadležnim tijelima države članice domaćina koja nadziru značajnu podružnicu

| Pravna osnova: | Članak 4. stavak 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 524/2014 |
| --- | --- |
| Učestalost razmjene informacija: | Dva puta godišnje |
| Nadležno tijelo: | |
| Naziv institucije: | |
| Referentni datum (30.6.GGGG. ili 31.12.GGGG.): | |
| Datum podnošenja (DD.MM.GGGG.): | |
| Informacije dostavljene na konsolidiranoj osnovi (da/ne) | Odgovorite potvrdno ako informacije u ovom predlošku nisu dostavljene na razini institucije, već na konsolidiranoj osnovi. |

Pravna osnova:

Članak 4. stavak 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 524/2014

Učestalost razmjene informacija:

Dva puta godišnje

Nadležno tijelo:

Naziv institucije:

Referentni datum (30.6.GGGG. ili 31.12.GGGG.):

Datum podnošenja (DD.MM.GGGG.):

Informacije dostavljene na konsolidiranoj osnovi (da/ne)

Odgovorite potvrdno ako informacije u ovom predlošku nisu dostavljene na razini institucije, već na konsolidiranoj osnovi.

| Skupina informacija | Informacija | Upućivanje na predloške COREP/FINREP, prema potrebi, ili drugo | Vrijednost informacija
  (kvantitativna, za potrebe tablice, ili kvalitativna, koju je potrebno dostaviti u slobodnom tekstu) | Napomene |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Likvidnost | Koeficijent likvidnosne pokrivenosti – LCR (domaća valuta) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| LCR (značajna valuta 1, navesti) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| LCR (značajna valuta 2, navesti) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| LCR (značajna valuta 3, navesti) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| [prema potrebi dodati retke za značajne valute] | | | |
| Omjer neto stabilnih izvora financiranja – NSFR (domaća valuta) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| NSFR (značajna valuta 1, navesti) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| NSFR (značajna valuta 2, navesti) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| NSFR (značajna valuta 3, navesti) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| [prema potrebi dodati retke za značajne valute] | | | |
| Sastavnice zaštitnog sloja likvidnosti institucije, uključujući sljedeće: | |
| Gotovina | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Depoziti kod središnjih banaka | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Vrijednosni papiri s ponderom rizika od 0 % | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Vrijednosni papiri s ponderom rizika od 20 % | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Obveznice nefinancijskih društava | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Ostala imovina visoke i iznimno visoke likvidnosti i kreditne kvalitete, uzimajući u obzir kriterije navedene u članku 481. stavku 2. CRR-a | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije.] | |
| Ukupna opterećena imovina | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| od čega prihvatljivo za središnju banku | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Ukupna neopterećena imovina | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| od čega prihvatljivo za središnju banku | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Ukupni primljeni opterećeni kolateral | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| od čega prihvatljivo za središnju banku | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Ukupni primljeni neopterećeni kolateral | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| od čega prihvatljivo za središnju banku | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Omjer kredita i depozita | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o nadzornom izvješćivanju | [vrijednost iz FINREP-a] | |
| Opis svih omjera domaće likvidnosti koji se primjenjuju na instituciju kao dio mjera makrobonitetne politike nadležnih tijela ili imenovanog tijela, bilo da je riječ o obvezujućim zahtjevima, smjernicama, preporukama, upozorenjima ili drugome, uključujući definicije tih omjera | [Definiciju i formulu za izračun treba dostaviti nadležno tijelo.] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije.] | |
| Opis svih značajnih nedostataka u upravljanju institucije likvidnosnim rizikom s kojima su nadležna tijela upoznata i koji mogu utjecati na podružnice, svih povezanih nadzornih mjera poduzetih u vezi s tim nedostacima te mjere u kojoj je institucija u skladu s tim nadzornim mjerama | | [Slobodan tekst koji sadržava odgovar na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | O pitanjima povezanima s neispunjivanjem minimalnih regulatornih zahtjeva i svim nadzornim mjerama koje su nadležna tijela poduzela kako bi ih riješila izvješćuje se izvan ovog predloška za redovitu razmjenu informacija i u skladu s člankom 2. stavkom 3. ITS-a. |
| Ukupna procjena profila rizičnosti za likvidnosni rizik institucije i njezina upravljanja rizikom, posebno u pogledu podružnice/podružnica s poslovnim nastanom u državi članici domaćinu | | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |
| Opis svih posebnih zahtjeva za likvidnost primijenjenih u skladu s člankom 105. Direktive 2013/36/EU | | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |
| Informacije o svim preprekama prijenosu gotovine i kolaterala u podružnice institucije ili iz njih | | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |

Skupina informacija

Informacija

Upućivanje na predloške COREP/FINREP, prema potrebi, ili drugo

Vrijednost informacija

(kvantitativna, za potrebe tablice, ili kvalitativna, koju je potrebno dostaviti u slobodnom tekstu)

Napomene

Likvidnost

Koeficijent likvidnosne pokrivenosti – LCR (domaća valuta)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.]

LCR (značajna valuta 1, navesti)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.]

LCR (značajna valuta 2, navesti)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.]

LCR (značajna valuta 3, navesti)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.]

[prema potrebi dodati retke za značajne valute]

Omjer neto stabilnih izvora financiranja – NSFR (domaća valuta)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.]

NSFR (značajna valuta 1, navesti)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.]

NSFR (značajna valuta 2, navesti)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.]

NSFR (značajna valuta 3, navesti)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.]

[prema potrebi dodati retke za značajne valute]

Sastavnice zaštitnog sloja likvidnosti institucije, uključujući sljedeće:

Gotovina

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja

[vrijednost na temelju ITS-a]

Depoziti kod središnjih banaka

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja

[vrijednost na temelju ITS-a]

Vrijednosni papiri s ponderom rizika od 0 %

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja

[vrijednost na temelju ITS-a]

Vrijednosni papiri s ponderom rizika od 20 %

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja

[vrijednost na temelju ITS-a]

Obveznice nefinancijskih društava

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja

[vrijednost na temelju ITS-a]

Ostala imovina visoke i iznimno visoke likvidnosti i kreditne kvalitete, uzimajući u obzir kriterije navedene u članku 481. stavku 2. CRR-a

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije.]

Ukupna opterećena imovina

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

od čega prihvatljivo za središnju banku

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

Ukupna neopterećena imovina

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

od čega prihvatljivo za središnju banku

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

Ukupni primljeni opterećeni kolateral

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

od čega prihvatljivo za središnju banku

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

Ukupni primljeni neopterećeni kolateral

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

od čega prihvatljivo za središnju banku

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

Omjer kredita i depozita

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o nadzornom izvješćivanju

[vrijednost iz FINREP-a]

Opis svih omjera domaće likvidnosti koji se primjenjuju na instituciju kao dio mjera makrobonitetne politike nadležnih tijela ili imenovanog tijela, bilo da je riječ o obvezujućim zahtjevima, smjernicama, preporukama, upozorenjima ili drugome, uključujući definicije tih omjera

[Definiciju i formulu za izračun treba dostaviti nadležno tijelo.]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije.]

Opis svih značajnih nedostataka u upravljanju institucije likvidnosnim rizikom s kojima su nadležna tijela upoznata i koji mogu utjecati na podružnice, svih povezanih nadzornih mjera poduzetih u vezi s tim nedostacima te mjere u kojoj je institucija u skladu s tim nadzornim mjerama

[Slobodan tekst koji sadržava odgovar na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

O pitanjima povezanima s neispunjivanjem minimalnih regulatornih zahtjeva i svim nadzornim mjerama koje su nadležna tijela poduzela kako bi ih riješila izvješćuje se izvan ovog predloška za redovitu razmjenu informacija i u skladu s člankom 2. stavkom 3. ITS-a.

Ukupna procjena profila rizičnosti za likvidnosni rizik institucije i njezina upravljanja rizikom, posebno u pogledu podružnice/podružnica s poslovnim nastanom u državi članici domaćinu

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

Opis svih posebnih zahtjeva za likvidnost primijenjenih u skladu s člankom 105. Direktive 2013/36/EU

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

Informacije o svim preprekama prijenosu gotovine i kolaterala u podružnice institucije ili iz njih

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

DIO 2. –

POSEBNO GODIŠNJE IZVJEŠĆIVANJE

Predložak za informacije o likvidnosti i solventnosti pojedinačnih institucija koje je potrebno razmijeniti jedanput godišnje

| Pravna osnova: | Članak 4. stavak 1. te članci 5. i 11. Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014 |
| --- | --- |
| Učestalost razmjene informacija: | Jedanput godišnje |
| Nadležno tijelo: | |
| Naziv institucije: | |
| Referentni datum (31.12.GGGG.): | |
| Datum podnošenja (DD.MM.GGGG.): | |
| Informacije dostavljene na konsolidiranoj osnovi (da/ne) | Odgovorite potvrdno ako informacije u ovom predlošku nisu dostavljene na razini institucije, već na konsolidiranoj osnovi. |

Pravna osnova:

Članak 4. stavak 1. te članci 5. i 11. Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014

Učestalost razmjene informacija:

Jedanput godišnje

Nadležno tijelo:

Naziv institucije:

Referentni datum (31.12.GGGG.):

Datum podnošenja (DD.MM.GGGG.):

Informacije dostavljene na konsolidiranoj osnovi (da/ne)

Odgovorite potvrdno ako informacije u ovom predlošku nisu dostavljene na razini institucije, već na konsolidiranoj osnovi.

| Skupina informacija | Informacija | Upućivanje na predloške COREP/FINREP, prema potrebi, ili drugo | Vrijednost informacija
  (kvantitativna, za potrebe tablice, ili kvalitativna, koju je potrebno dostaviti u slobodnom tekstu) | Napomene |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Likvidnost | Koeficijent likvidnosne pokrivenosti – LCR (domaća valuta) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| LCR (značajna valuta 1, navesti) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| LCR (značajna valuta 2, navesti) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| LCR (značajna valuta 3, navesti) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| [prema potrebi dodati retke za značajne valute] | | | |
| Omjer neto stabilnih izvora financiranja – NSFR (domaća valuta) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| NSFR (značajna valuta 1, navesti) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| NSFR (značajna valuta 2, navesti) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| NSFR (značajna valuta 3, navesti) | [na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.] | |
| [prema potrebi dodati retke za značajne valute] | | | |
| Sastavnice zaštitnog sloja likvidnosti institucije, uključujući sljedeće: | |
| Gotovina | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Depoziti kod središnjih banaka | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Vrijednosni papiri s ponderom rizika od 0 % | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Vrijednosni papiri s ponderom rizika od 20 % | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Obveznice nefinancijskih društava | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Ostala imovina visoke i iznimno visoke likvidnosti i kreditne kvalitete, uzimajući u obzir kriterije navedene u članku 481. stavku 2. CRR-a | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije.] | |
| Ukupna opterećena imovina | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| od čega prihvatljivo za središnju banku | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Ukupna neopterećena imovina | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| od čega prihvatljivo za središnju banku | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Ukupni primljeni opterećeni kolateral | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| od čega prihvatljivo za središnju banku | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Ukupni primljeni neopterećeni kolateral | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| od čega prihvatljivo za središnju banku | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine | [vrijednost na temelju ITS-a] | |
| Omjer kredita i depozita | na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o nadzornom izvješćivanju | [vrijednost iz FINREP-a] | |
| Opis svih omjera domaće likvidnosti koji se primjenjuju na instituciju kao dio mjera makrobonitetne politike nadležnih tijela ili imenovanog tijela, bilo da je riječ o obvezujućim zahtjevima, smjernicama, preporukama, upozorenjima ili drugome, uključujući definicije tih omjera | [Definiciju i formulu za izračun treba dostaviti nadležno tijelo.] | [Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije.] | |
| Opis svih značajnih nedostataka u upravljanju institucije likvidnosnim rizikom s kojima su nadležna tijela upoznata i koji mogu utjecati na podružnice, svih povezanih nadzornih mjera poduzetih u vezi s tim nedostacima te mjere u kojoj je institucija u skladu s tim nadzornim mjerama | | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | O pitanjima povezanima s neispunjivanjem minimalnih regulatornih zahtjeva i svim nadzornim mjerama koje su nadležna tijela poduzela kako bi ih riješila izvješćuje se izvan ovog predloška za redovitu razmjenu informacija i u skladu s člankom 2. stavkom 3. ITS-a. |
| Ukupna procjena profila rizičnosti za likvidnosni rizik institucije i njezina upravljanja rizikom, posebno u pogledu podružnice/podružnica s poslovnim nastanom u državi članici domaćinu | | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |
| Opis svih posebnih zahtjeva za likvidnost primijenjenih u skladu s člankom 105. Direktive 2013/36/EU | | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |
| Informacije o svim preprekama prijenosu gotovine i kolaterala u podružnice institucije ili iz njih | | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |
| Solventnost | Informacije o institucijinom ispunjivanju sljedećih zahtjeva:






  (a) | kapitalni zahtjevi utvrđeni člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013, uzimajući u obzir sve mjere donesene ili priznate u skladu s člankom 458. te Uredbe i, prema potrebi, uzimajući u obzir prijelazne režime utvrđene u dijelu desetom te Uredbe; |

Skupina informacija

Informacija

Upućivanje na predloške COREP/FINREP, prema potrebi, ili drugo

Vrijednost informacija

(kvantitativna, za potrebe tablice, ili kvalitativna, koju je potrebno dostaviti u slobodnom tekstu)

Napomene

Likvidnost

Koeficijent likvidnosne pokrivenosti – LCR (domaća valuta)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.]

LCR (značajna valuta 1, navesti)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.]

LCR (značajna valuta 2, navesti)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.]

LCR (značajna valuta 3, navesti)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok koeficijenti ne budu dostupni u COREP-u.]

[prema potrebi dodati retke za značajne valute]

Omjer neto stabilnih izvora financiranja – NSFR (domaća valuta)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.]

NSFR (značajna valuta 1, navesti)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.]

NSFR (značajna valuta 2, navesti)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.]

NSFR (značajna valuta 3, navesti)

[na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja, ali na kalibraciji prema nacionalnoj specifikaciji dok se ne zamijeni kalibracijom iz CRR-a]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije dok omjeri ne budu dostupni u COREP-u.]

[prema potrebi dodati retke za značajne valute]

Sastavnice zaštitnog sloja likvidnosti institucije, uključujući sljedeće:

Gotovina

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja

[vrijednost na temelju ITS-a]

Depoziti kod središnjih banaka

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja

[vrijednost na temelju ITS-a]

Vrijednosni papiri s ponderom rizika od 0 %

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja

[vrijednost na temelju ITS-a]

Vrijednosni papiri s ponderom rizika od 20 %

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja

[vrijednost na temelju ITS-a]

Obveznice nefinancijskih društava

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja

[vrijednost na temelju ITS-a]

Ostala imovina visoke i iznimno visoke likvidnosti i kreditne kvalitete, uzimajući u obzir kriterije navedene u članku 481. stavku 2. CRR-a

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o zahtjevima za nadzorno izvješćivanje u pogledu likvidnosne pokrivenosti i stabilnih izvora financiranja

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije.]

Ukupna opterećena imovina

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

od čega prihvatljivo za središnju banku

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

Ukupna neopterećena imovina

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

od čega prihvatljivo za središnju banku

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

Ukupni primljeni opterećeni kolateral

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

od čega prihvatljivo za središnju banku

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

Ukupni primljeni neopterećeni kolateral

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

od čega prihvatljivo za središnju banku

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o izvješćivanju u pogledu opterećenosti imovine

[vrijednost na temelju ITS-a]

Omjer kredita i depozita

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o nadzornom izvješćivanju

[vrijednost iz FINREP-a]

Opis svih omjera domaće likvidnosti koji se primjenjuju na instituciju kao dio mjera makrobonitetne politike nadležnih tijela ili imenovanog tijela, bilo da je riječ o obvezujućim zahtjevima, smjernicama, preporukama, upozorenjima ili drugome, uključujući definicije tih omjera

[Definiciju i formulu za izračun treba dostaviti nadležno tijelo.]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije.]

Opis svih značajnih nedostataka u upravljanju institucije likvidnosnim rizikom s kojima su nadležna tijela upoznata i koji mogu utjecati na podružnice, svih povezanih nadzornih mjera poduzetih u vezi s tim nedostacima te mjere u kojoj je institucija u skladu s tim nadzornim mjerama

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

O pitanjima povezanima s neispunjivanjem minimalnih regulatornih zahtjeva i svim nadzornim mjerama koje su nadležna tijela poduzela kako bi ih riješila izvješćuje se izvan ovog predloška za redovitu razmjenu informacija i u skladu s člankom 2. stavkom 3. ITS-a.

Ukupna procjena profila rizičnosti za likvidnosni rizik institucije i njezina upravljanja rizikom, posebno u pogledu podružnice/podružnica s poslovnim nastanom u državi članici domaćinu

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

Opis svih posebnih zahtjeva za likvidnost primijenjenih u skladu s člankom 105. Direktive 2013/36/EU

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

Informacije o svim preprekama prijenosu gotovine i kolaterala u podružnice institucije ili iz njih

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

Solventnost

Informacije o institucijinom ispunjivanju sljedećih zahtjeva:

(a)

kapitalni zahtjevi utvrđeni člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013, uzimajući u obzir sve mjere donesene ili priznate u skladu s člankom 458. te Uredbe i, prema potrebi, uzimajući u obzir prijelazne režime utvrđene u dijelu desetom te Uredbe;

| (b) | svi dodatni kapitalni zahtjevi određeni u skladu s člankom 104. Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(b)

svi dodatni kapitalni zahtjevi određeni u skladu s člankom 104. Direktive 2013/36/EU;

| (c) | zahtjevi za zaštitni sloj kapitala utvrđeni u glavi VII. poglavlju 4. Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(c)

zahtjevi za zaštitni sloj kapitala utvrđeni u glavi VII. poglavlju 4. Direktive 2013/36/EU.

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

O pitanjima povezanima s neispunjivanjem minimalnih regulatornih zahtjeva i svim nadzornim mjerama koje su nadležna tijela poduzela kako bi ih riješila izvješćuje se izvan ovog predloška za redovitu razmjenu informacija i u skladu s člankom 2. stavkom 3. ITS-a.

Stopa redovnog osnovnog kapitala institucije u smislu članka 92. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 575/2013

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o nadzornom izvješćivanju

[vrijednost iz COREP-a]

informacije dostavljene nadležnim tijelima države članice domaćina koja nadziru značajnu podružnicu

Stopa osnovnog kapitala institucije u smislu članka 92. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) br. 575/2013

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o nadzornom izvješćivanju

[vrijednost iz COREP-a]

informacije dostavljene nadležnim tijelima države članice domaćina koja nadziru značajnu podružnicu

Stopa ukupnog kapitala institucije u smislu članka 92. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 575/2013

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o nadzornom izvješćivanju

[vrijednost iz COREP-a]

informacije dostavljene nadležnim tijelima države članice domaćina koja nadziru značajnu podružnicu

Ukupni iznos izloženosti riziku institucije u smislu članka 92. stavka 3. Uredbe (EU) br. 575/2013

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o nadzornom izvješćivanju

[vrijednost iz COREP-a]

informacije dostavljene nadležnim tijelima države članice domaćina koja nadziru značajnu podružnicu

Kapitalni zahtjevi primjenjivi u matičnoj državi članici u skladu s člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013, uzimajući u obzir sve mjere donesene ili priznate u skladu s člankom 458. te Uredbe i, prema potrebi, uzimajući u obzir prijelazne režime utvrđene u dijelu desetom te Uredbe

[Definiciju i formulu za izračun treba dostaviti nadležno tijelo.]

[Vrijednost je potrebno dostaviti na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije.]

informacije dostavljene nadležnim tijelima države članice domaćina koja nadziru značajnu podružnicu

Razina zaštitnog sloja za očuvanje kapitala koju je institucija dužna održavati u skladu s člankom 129. Direktive 2013/36/EU

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o nadzornom izvješćivanju

[vrijednost iz COREP-a]

informacije dostavljene nadležnim tijelima države članice domaćina koja nadziru značajnu podružnicu

Razina svakog protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifičnog za instituciju koju je institucija dužna održavati u skladu s člankom 130. Direktive 2013/36/EU

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o nadzornom izvješćivanju

[vrijednost iz COREP-a]

informacije dostavljene nadležnim tijelima države članice domaćina koja nadziru značajnu podružnicu

Razina svakog zaštitnog sloja za sistemski rizik kapitala koju je institucija dužna održavati u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o nadzornom izvješćivanju

[vrijednost iz COREP-a]

informacije dostavljene nadležnim tijelima države članice domaćina koja nadziru značajnu podružnicu

Razina svakog zaštitnog sloja za GSV instituciju ili OSV instituciju koju je institucija dužna održavati u skladu s člankom 131. stavcima 4. i 5. Direktive 2013/36/EU

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o nadzornom izvješćivanju

informacije dostavljene nadležnim tijelima države članice domaćina koja nadziru značajnu podružnicu

Razina svih dodatnih kapitalnih zahtjeva određenih u skladu s člankom 104. stavkom 1. točkom (a) Direktive 2013/36/EU i svih ostalih zahtjeva određenih u vezi sa solventnosti institucije u skladu s tim člankom

na temelju zahtjeva provedbenih tehničkih standarda (ITS) o nadzornom izvješćivanju

[vrijednost iz COREP-a]

informacije dostavljene nadležnim tijelima države članice domaćina koja nadziru značajnu podružnicu

Financijska poluga

Informacije koje je institucija objavila u skladu s člankom 451. Uredbe (EU) br. 575/2013 o svojem omjeru financijske poluge i upravljanju rizikom prekomjerne financijske poluge

[poveznica na objavu institucije]

DIO 3. –

GODIŠNJE IZVJEŠĆIVANJE – USLUGE

Predložak za informacije koje je potrebno razmijeniti o prekograničnim pružateljima usluga

| Pravna osnova: | Članak 16. Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014 |
| --- | --- |
| Učestalost razmjene informacija: | Jedanput godišnje, na zahtjev |
| Nadležno tijelo: | |
| Naziv institucije: | |
| Referentni datum (31.12.GGGG.): | |
| Datum podnošenja (DD.MM.GGGG.): | |
| Informacije dostavljene na konsolidiranoj osnovi (da/ne) | Odgovorite potvrdno ako informacije u ovom predlošku nisu dostavljene na razini institucije, već na konsolidiranoj osnovi. |

Pravna osnova:

Članak 16. Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014

Učestalost razmjene informacija:

Jedanput godišnje, na zahtjev

Nadležno tijelo:

Naziv institucije:

Referentni datum (31.12.GGGG.):

Datum podnošenja (DD.MM.GGGG.):

Informacije dostavljene na konsolidiranoj osnovi (da/ne)

Odgovorite potvrdno ako informacije u ovom predlošku nisu dostavljene na razini institucije, već na konsolidiranoj osnovi.

| Skupina informacija | Informacija | Upućivanje na predloške COREP/FINREP, prema potrebi, ili drugo | Vrijednost informacija
  (kvantitativna, za potrebe tablice, ili kvalitativna, koju je potrebno dostaviti u slobodnom tekstu) | Napomene |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Informacije o prekograničnim pružateljima usluga | Opseg depozita primljenih od rezidenata države članice domaćina | [Definiciju i formulu za izračun treba dostaviti nadležno tijelo.] | [Vrijednost je potrebno dostaviti u milijunima odgovarajuće valute institucije na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije.] | |
| Opseg kredita odobrenih rezidentima države članice domaćina | [Definiciju i formulu za izračun treba dostaviti nadležno tijelo.] | [Vrijednost je potrebno dostaviti u milijunima odgovarajuće valute institucije na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije.] | |
| Sljedeće informacije povezane su s djelatnostima navedenima u Prilogu I. Direktivi 2013/36/EU za koje je institucija izrazila želju da ih obavlja u državi članici domaćinu pružanjem usluga. | |
| Oblik u kojem institucija obavlja djelatnosti | | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |
| Najznačajnije djelatnosti s obzirom na djelatnosti institucije u državi članici domaćinu | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |
| Potvrda o tome obavlja li institucija djelatnosti koje su utvrđene kao temeljne poslovne djelatnosti u obavijesti koju je institucija dostavila na temelju članka 39. Direktive 2013/36/EU | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |

Skupina informacija

Informacija

Upućivanje na predloške COREP/FINREP, prema potrebi, ili drugo

Vrijednost informacija

(kvantitativna, za potrebe tablice, ili kvalitativna, koju je potrebno dostaviti u slobodnom tekstu)

Napomene

Informacije o prekograničnim pružateljima usluga

Opseg depozita primljenih od rezidenata države članice domaćina

[Definiciju i formulu za izračun treba dostaviti nadležno tijelo.]

[Vrijednost je potrebno dostaviti u milijunima odgovarajuće valute institucije na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije.]

Opseg kredita odobrenih rezidentima države članice domaćina

[Definiciju i formulu za izračun treba dostaviti nadležno tijelo.]

[Vrijednost je potrebno dostaviti u milijunima odgovarajuće valute institucije na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije.]

Sljedeće informacije povezane su s djelatnostima navedenima u Prilogu I. Direktivi 2013/36/EU za koje je institucija izrazila želju da ih obavlja u državi članici domaćinu pružanjem usluga.

Oblik u kojem institucija obavlja djelatnosti

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

Najznačajnije djelatnosti s obzirom na djelatnosti institucije u državi članici domaćinu

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

Potvrda o tome obavlja li institucija djelatnosti koje su utvrđene kao temeljne poslovne djelatnosti u obavijesti koju je institucija dostavila na temelju članka 39. Direktive 2013/36/EU

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

DIO 4. –

POSEBNO ZA PODRUŽNICE – OD DOMAĆINA

Predložak za informacije koje je potrebno razmijeniti o podružnicama s poslovnim nastanom u državama članicama domaćinima

| Pravna osnova: | Članak 15. Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014 |
| --- | --- |
| Učestalost razmjene informacija: | Jedanput godišnje |
| Nadležno tijelo: | |
| Naziv podružnice: | |
| Naziv institucije: | |
| Referentni datum (31.12.GGGG.): | |
| Datum podnošenja (DD.MM.GGGG.): | |

Pravna osnova:

Članak 15. Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014

Učestalost razmjene informacija:

Jedanput godišnje

Nadležno tijelo:

Naziv podružnice:

Naziv institucije:

Referentni datum (31.12.GGGG.):

Datum podnošenja (DD.MM.GGGG.):

| Skupina informacija | Informacija | Upućivanje na predloške COREP/FINREP, prema potrebi, ili drugo | Vrijednost informacija
  (kvantitativna, za potrebe tablice, ili kvalitativna, koju je potrebno dostaviti u slobodnom tekstu) | Napomene |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Informacije o podružnicama s poslovnim nastanom u državama članicama domaćinima | Tržišni udjeli podružnice u kreditima | [Definiciju i formulu za izračun treba dostaviti nadležno tijelo.] | [Vrijednost je potrebno dostaviti u % na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije. Ta se vrijednost ne dostavlja ako ne prelazi 2 % ukupnih kredita u državi članici domaćinu.] | |
| Tržišni udjeli podružnice u depozitima | [Definiciju i formulu za izračun treba dostaviti nadležno tijelo.] | [Vrijednost je potrebno dostaviti u % na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije. Ta se vrijednost ne dostavlja ako ne prelazi 2 % ukupnih depozita u državi članici domaćinu.] | |
| Utvrđeni sistemski rizici koje podružnica ili njezine djelatnosti predstavljaju u državi članici domaćinu, uključujući procjenu vjerojatnog učinka prekida ili prestanka rada podružnice na sistemsku likvidnost, sustave plaćanja te sustave poravnanja i namire | | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |
| Prepreke prijenosu gotovine i kolaterala u podružnicu ili iz nje | | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |

Skupina informacija

Informacija

Upućivanje na predloške COREP/FINREP, prema potrebi, ili drugo

Vrijednost informacija

(kvantitativna, za potrebe tablice, ili kvalitativna, koju je potrebno dostaviti u slobodnom tekstu)

Napomene

Informacije o podružnicama s poslovnim nastanom u državama članicama domaćinima

Tržišni udjeli podružnice u kreditima

[Definiciju i formulu za izračun treba dostaviti nadležno tijelo.]

[Vrijednost je potrebno dostaviti u % na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije. Ta se vrijednost ne dostavlja ako ne prelazi 2 % ukupnih kredita u državi članici domaćinu.]

Tržišni udjeli podružnice u depozitima

[Definiciju i formulu za izračun treba dostaviti nadležno tijelo.]

[Vrijednost je potrebno dostaviti u % na temelju nacionalnog izvješćivanja i specifikacije. Ta se vrijednost ne dostavlja ako ne prelazi 2 % ukupnih depozita u državi članici domaćinu.]

Utvrđeni sistemski rizici koje podružnica ili njezine djelatnosti predstavljaju u državi članici domaćinu, uključujući procjenu vjerojatnog učinka prekida ili prestanka rada podružnice na sistemsku likvidnost, sustave plaćanja te sustave poravnanja i namire

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

Prepreke prijenosu gotovine i kolaterala u podružnicu ili iz nje

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

DIO 5. –

OPĆENITO GODIŠNJE IZVJEŠĆIVANJE – DGS

Predložak za informacije koje je potrebno razmijeniti o sustavima osiguranja depozita (DGS)

| Pravna osnova: | Članak 6. Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014 |
| --- | --- |
| Učestalost razmjene informacija: | Jedanput godišnje |
| Nadležno tijelo: | |
| Naziv institucije: | |
| Referentni datum (31.12.GGGG.): | |
| Datum podnošenja (DD.MM.GGGG.): | |
| Informacije dostavljene na konsolidiranoj osnovi (da/ne) | Odgovorite potvrdno ako informacije u ovom predlošku nisu dostavljene na razini institucije, već na konsolidiranoj osnovi. |

Pravna osnova:

Članak 6. Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014

Učestalost razmjene informacija:

Jedanput godišnje

Nadležno tijelo:

Naziv institucije:

Referentni datum (31.12.GGGG.):

Datum podnošenja (DD.MM.GGGG.):

Informacije dostavljene na konsolidiranoj osnovi (da/ne)

Odgovorite potvrdno ako informacije u ovom predlošku nisu dostavljene na razini institucije, već na konsolidiranoj osnovi.

| Skupina informacija | Informacija | Vrijednost informacija
  (kvantitativna, za potrebe tablice, ili kvalitativna, koju je potrebno dostaviti u slobodnom tekstu) | Napomene |
| --- | --- | --- | --- |
| Sustav osiguranja depozita | Naziv sustava osiguranja depozita kojem institucija pripada | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |
| Maksimalno pokriće sustava osiguranja depozita po prihvatljivom deponentu | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |
| Područje primjene pokrića, vrste obuhvaćenih depozita i sva isključenja iz pokrića, uključujući proizvode i vrste deponenata | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |
| Mjere financiranja sustava osiguranja depozita, posebno je li riječ o sustavu financiranom ex-ante ili ex-post i obujam sustava | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |
| Podaci za kontakt upravitelja sustava osiguranja depozita | [Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.] | |

Skupina informacija

Informacija

Vrijednost informacija

(kvantitativna, za potrebe tablice, ili kvalitativna, koju je potrebno dostaviti u slobodnom tekstu)

Napomene

Sustav osiguranja depozita

Naziv sustava osiguranja depozita kojem institucija pripada

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

Maksimalno pokriće sustava osiguranja depozita po prihvatljivom deponentu

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

Područje primjene pokrića, vrste obuhvaćenih depozita i sva isključenja iz pokrića, uključujući proizvode i vrste deponenata

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

Mjere financiranja sustava osiguranja depozita, posebno je li riječ o sustavu financiranom ex-ante ili ex-post i obujam sustava

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

Podaci za kontakt upravitelja sustava osiguranja depozita

[Slobodan tekst koji sadržava odgovor na pitanje na dan izvješćivanja. Ako nema promjena u odnosu na prethodno razdoblje izvješćivanja, nadležna tijela mogu uputiti na prethodno dostavljene informacije ili ih ažurirati na odgovarajući način.]

DIO 6. –

DODATNO GODIŠNJE IZVJEŠĆIVANJE

Dodatne informacije koje je potrebno razmijeniti o upravljanju i vlasništvu pojedinačnih institucija, njihovoj politici likvidnosti i financiranja, planovima za nepredviđene okolnosti u vezi s likvidnosti i financiranjem te pripremama za izvanredne situacije

| Pravna osnova: | Članak 3., članak 4. stavak 3. i članak 14. Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014 |
| --- | --- |
| Učestalost razmjene informacija: | Jedanput godišnje |
| Nadležno tijelo: | |
| Naziv institucije: | |
| Referentni datum (31.12.GGGG.): | |
| Datum podnošenja (DD.MM.GGGG.): | |
| Informacije dostavljene na konsolidiranoj osnovi (da/ne) | Odgovorite potvrdno ako informacije u ovom predlošku nisu dostavljene na razini institucije, već na konsolidiranoj osnovi. |

Pravna osnova:

Članak 3., članak 4. stavak 3. i članak 14. Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014

Učestalost razmjene informacija:

Jedanput godišnje

Nadležno tijelo:

Naziv institucije:

Referentni datum (31.12.GGGG.):

Datum podnošenja (DD.MM.GGGG.):

Informacije dostavljene na konsolidiranoj osnovi (da/ne)

Odgovorite potvrdno ako informacije u ovom predlošku nisu dostavljene na razini institucije, već na konsolidiranoj osnovi.

Dodatne informacije koje je potrebno razmijeniti o upravljanju i vlasništvu institucije te pripremama za izvanredne situacije

| 1. | Trenutačna organizacijska struktura institucije uključujući poslovne linije i njezinu povezanost sa subjektima unutar grupe |
| --- | --- |

1.

Trenutačna organizacijska struktura institucije uključujući poslovne linije i njezinu povezanost sa subjektima unutar grupe

| 2. | Podaci za kontakt osoba iz nadležnih tijela koje su odgovorne za postupanje u izvanrednim situacijama i postupci obavješćivanja koji se primjenjuju u takvim situacijama |
| --- | --- |

2.

Podaci za kontakt osoba iz nadležnih tijela koje su odgovorne za postupanje u izvanrednim situacijama i postupci obavješćivanja koji se primjenjuju u takvim situacijama

Dodatne informacije koje je potrebno razmijeniti s nadležnim tijelima države članice domaćina koja nadziru značajnu podružnicu

| 1. | Trenutačna struktura upravljačkog tijela i višeg rukovodstva, uključujući podjelu odgovornosti za nadzor podružnice |
| --- | --- |

1.

Trenutačna struktura upravljačkog tijela i višeg rukovodstva, uključujući podjelu odgovornosti za nadzor podružnice

| 2. | Trenutačni popis dioničara i članova s kvalificiranim udjelima na temelju informacija koje je dostavila kreditna institucija u skladu s člankom 26. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU |
| --- | --- |

2.

Trenutačni popis dioničara i članova s kvalificiranim udjelima na temelju informacija koje je dostavila kreditna institucija u skladu s člankom 26. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU

| 3. | Politika likvidnosti i financiranja institucije, uključujući opise mjera financiranja podružnica, sve mjere potpore unutar grupe i postupke za centralizirano objedinjavanje sredstava |
| --- | --- |

3.

Politika likvidnosti i financiranja institucije, uključujući opise mjera financiranja podružnica, sve mjere potpore unutar grupe i postupke za centralizirano objedinjavanje sredstava

| 4. | Planovi institucije za nepredviđene okolnosti u vezi s likvidnosti i financiranjem, uključujući informacije o pretpostavljenim scenarijima stresnih uvjeta |
| --- | --- |

4.

Planovi institucije za nepredviđene okolnosti u vezi s likvidnosti i financiranjem, uključujući informacije o pretpostavljenim scenarijima stresnih uvjeta

---

PRILOG II.

Predložak za razmjenu informacija u slučaju likvidnosnih poteškoća

| Pravna osnova: | Članak 17. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 524/2014 |
| --- | --- |
| Nadležno tijelo: | |
| Naziv institucije: | |
| Datum podnošenja (DD.MM.GGGG.): | |
| Informacije dostavljene na konsolidiranoj osnovi (da/ne) | Odgovorite potvrdno ako informacije u ovom predlošku nisu dostavljene na razini institucije, već na konsolidiranoj osnovi. |

Pravna osnova:

Članak 17. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 524/2014

Nadležno tijelo:

Naziv institucije:

Datum podnošenja (DD.MM.GGGG.):

Informacije dostavljene na konsolidiranoj osnovi (da/ne)

Odgovorite potvrdno ako informacije u ovom predlošku nisu dostavljene na razini institucije, već na konsolidiranoj osnovi.

ODJELJAK 1.

Opis likvidnosnih poteškoća

| Pitanje/informacija | Odgovor/vrijednost |
| --- | --- |
| Jesu li se poteškoće pojavile ili se mogu pojaviti tijekom sljedećih mjesec dana ili nakon toga (navedite razdoblje)? | [odgovor u obliku slobodnog teksta] |
| Opis poteškoća uključujući uzrok njihova pojavljivanja | [odgovor u obliku slobodnog teksta] |
| Što slijedi? Što bi trebalo biti sljedeće, a odnosilo bi se na nadležno tijelo? | [odgovor u obliku slobodnog teksta] |
| Jesu li se počeli provoditi planovi za nepredviđene okolnosti, primjerice u pogledu izvora financiranja? | [odgovor u obliku slobodnog teksta] |
| Očekivani učinak poteškoća na rizik od širenja zaraze u bankarskom sektoru matične države članice tijekom sljedećih 3–6 mjeseci | [odgovor u obliku slobodnog teksta] |
| Očekivani učinak poteškoća na instituciju, uključujući njezine ključne ekonomske funkcije, tijekom sljedećih 3–6 mjeseci | [odgovor u obliku slobodnog teksta] |
| Očekivani učinak poteškoća na djelatnosti podružnice tijekom sljedećih 3–6 mjeseci | [odgovor u obliku slobodnog teksta] |

Pitanje/informacija

Odgovor/vrijednost

Jesu li se poteškoće pojavile ili se mogu pojaviti tijekom sljedećih mjesec dana ili nakon toga (navedite razdoblje)?

[odgovor u obliku slobodnog teksta]

Opis poteškoća uključujući uzrok njihova pojavljivanja

[odgovor u obliku slobodnog teksta]

Što slijedi? Što bi trebalo biti sljedeće, a odnosilo bi se na nadležno tijelo?

[odgovor u obliku slobodnog teksta]

Jesu li se počeli provoditi planovi za nepredviđene okolnosti, primjerice u pogledu izvora financiranja?

[odgovor u obliku slobodnog teksta]

Očekivani učinak poteškoća na rizik od širenja zaraze u bankarskom sektoru matične države članice tijekom sljedećih 3–6 mjeseci

[odgovor u obliku slobodnog teksta]

Očekivani učinak poteškoća na instituciju, uključujući njezine ključne ekonomske funkcije, tijekom sljedećih 3–6 mjeseci

[odgovor u obliku slobodnog teksta]

Očekivani učinak poteškoća na djelatnosti podružnice tijekom sljedećih 3–6 mjeseci

[odgovor u obliku slobodnog teksta]

ODJELJAK 2.

Mjere i oporavak

| Navedite mjere koje su institucija ili nadležno tijelo dosad poduzeli kako bi se ublažio uzrok poteškoća. Navedite pojedinosti o učinku tih mjera. |
| --- |
| Mjera i pokretač mjere | Učinak |
| slobodan tekst | slobodan tekst |
| slobodan tekst | slobodan tekst |
| slobodan tekst | slobodan tekst |
| Navedite mjere koje institucija ili nadležno tijelo planiraju poduzeti kako bi se ublažio uzrok poteškoća. Navedite pojedinosti o vremenskom okviru za poduzimanje tih mjera i njihovu očekivanom učinku. |
| Mjera i pokretač mjere | Vremenski okvir | Učinak |
| slobodan tekst | slobodan tekst | slobodan tekst |
| slobodan tekst | slobodan tekst | slobodan tekst |
| slobodan tekst | slobodan tekst | slobodan tekst |
| Koji su budući ključni događaji i događaji koji zahtijevaju poduzimanje daljnjih mjera? |
| [odgovor u obliku slobodnog teksta] |
| Navedite mjere koje su institucija ili nadležno tijelo poduzeli kako bi se poboljšala pozicija likvidnosti. Navedite pojedinosti o njihovu kvantitativnom učinku. |
| Mjera i pokretač mjere | Učinak |
| slobodan tekst | slobodan tekst |
| slobodan tekst | slobodan tekst |
| slobodan tekst | slobodan tekst |
| Navedite mjere koje institucija ili nadležno tijelo planiraju poduzeti kako bi se poboljšala pozicija likvidnosti. Navedite pojedinosti o vremenskom okviru za poduzimanje tih mjera i njihovu očekivanom učinku. |
| Mjera i pokretač mjere | Vremenski okvir | Učinak |
| slobodan tekst | slobodan tekst | slobodan tekst |
| slobodan tekst | slobodan tekst | slobodan tekst |
| slobodan tekst | slobodan tekst | slobodan tekst |
| Koji su budući ključni događaji i događaji koji zahtijevaju poduzimanje daljnjih mjera? |
| [odgovor u obliku slobodnog teksta] |
| Uz to, dostavite najažurnije dostupne kvantitativne informacije o likvidnosti kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. točkama (c) do (h) Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014 (vidi i predloške iz dijela 1. ili 2. Priloga I.). |

Navedite mjere koje su institucija ili nadležno tijelo dosad poduzeli kako bi se ublažio uzrok poteškoća. Navedite pojedinosti o učinku tih mjera.

Mjera i pokretač mjere

Učinak

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

Navedite mjere koje institucija ili nadležno tijelo planiraju poduzeti kako bi se ublažio uzrok poteškoća. Navedite pojedinosti o vremenskom okviru za poduzimanje tih mjera i njihovu očekivanom učinku.

Mjera i pokretač mjere

Vremenski okvir

Učinak

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

Koji su budući ključni događaji i događaji koji zahtijevaju poduzimanje daljnjih mjera?

[odgovor u obliku slobodnog teksta]

Navedite mjere koje su institucija ili nadležno tijelo poduzeli kako bi se poboljšala pozicija likvidnosti. Navedite pojedinosti o njihovu kvantitativnom učinku.

Mjera i pokretač mjere

Učinak

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

Navedite mjere koje institucija ili nadležno tijelo planiraju poduzeti kako bi se poboljšala pozicija likvidnosti. Navedite pojedinosti o vremenskom okviru za poduzimanje tih mjera i njihovu očekivanom učinku.

Mjera i pokretač mjere

Vremenski okvir

Učinak

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

slobodan tekst

Koji su budući ključni događaji i događaji koji zahtijevaju poduzimanje daljnjih mjera?

[odgovor u obliku slobodnog teksta]

Uz to, dostavite najažurnije dostupne kvantitativne informacije o likvidnosti kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. točkama (c) do (h) Delegirane uredbe (EU) br. 524/2014 (vidi i predloške iz dijela 1. ili 2. Priloga I.).

---

| 12.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 172/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 172/26

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 621/2014

оd 11. lipnja 2014.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. lipnja 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MK | 53,3 |
| TR | 71,7 |
| ZZ | 62,5 |
| 0707 00 05 | MK | 36,9 |
| TR | 105,3 |
| ZZ | 71,1 |
| 0709 93 10 | MA | 68,1 |
| TR | 113,5 |
| ZA | 27,3 |
| ZZ | 69,6 |
| 0805 50 10 | AR | 104,4 |
| TR | 120,8 |
| ZA | 126,5 |
| ZZ | 117,2 |
| 0808 10 80 | AR | 103,5 |
| BR | 77,8 |
| CL | 94,3 |
| CN | 98,7 |
| NZ | 135,2 |
| US | 183,9 |
| UY | 168,2 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 120,1 |
| 0809 10 00 | TR | 250,0 |
| ZZ | 250,0 |
| 0809 29 00 | TR | 377,6 |
| ZZ | 377,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MK

53,3

TR

71,7

ZZ

62,5

0707 00 05

MK

36,9

TR

105,3

ZZ

71,1

0709 93 10

MA

68,1

TR

113,5

ZA

27,3

ZZ

69,6

0805 50 10

AR

104,4

TR

120,8

ZA

126,5

ZZ

117,2

0808 10 80

AR

103,5

BR

77,8

CL

94,3

CN

98,7

NZ

135,2

US

183,9

UY

168,2

ZA

99,1

ZZ

120,1

0809 10 00

TR

250,0

ZZ

250,0

0809 29 00

TR

377,6

ZZ

377,6

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 12.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 172/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 172/28

---

ODLUKA VIJEĆA

od 26. svibnja 2014.

o stajalištu koje je potrebno donijeti u ime Europske unije na 103. zasjedanju Međunarodne konferencije rada o izmjenama Kodeksa Konvencije o radu pomoraca

(2014/346/EU)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 9. u vezi s člankom 153. stavkom 1. točkom (b) i člankom 153. stavkom 2. točkom (b),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Konvencijom o radu pomoraca iz 2006. Međunarodne organizacije rada (ILO), dalje u tekstu: „Konvencija”, utvrđuju se minimalni radni i životni uvjeti za sve pomorce koji rade na brodovima koji plove pod zastavama zemalja koje su ratificirale Konvenciju. |
| --- | --- |

(1)

Konvencijom o radu pomoraca iz 2006. Međunarodne organizacije rada (ILO), dalje u tekstu: „Konvencija”, utvrđuju se minimalni radni i životni uvjeti za sve pomorce koji rade na brodovima koji plove pod zastavama zemalja koje su ratificirale Konvenciju.

| (2) | Izmjene Kodeksa Konvencije, dalje u tekstu „izmjene”, usvojio je „posebni tripartitni odbor” osnovan na temelju Konvencije, dalje u tekstu „Odbor”, na sastanku od 7. do 11. travnja 2014. Izmjene su podnesene na prihvaćanje na 103. zasjedanju Međunarodne konferencije rada od 28. svibnja do 12. lipnja 2014. |
| --- | --- |

(2)

Izmjene Kodeksa Konvencije, dalje u tekstu „izmjene”, usvojio je „posebni tripartitni odbor” osnovan na temelju Konvencije, dalje u tekstu „Odbor”, na sastanku od 7. do 11. travnja 2014. Izmjene su podnesene na prihvaćanje na 103. zasjedanju Međunarodne konferencije rada od 28. svibnja do 12. lipnja 2014.

| (3) | Izmjene se odnose na obveze brodovlasnika u pogledu naknada za potraživanja zbog smrti, tjelesnih ozljeda i napuštanja pomoraca. |
| --- | --- |

(3)

Izmjene se odnose na obveze brodovlasnika u pogledu naknada za potraživanja zbog smrti, tjelesnih ozljeda i napuštanja pomoraca.

| (4) | Dijelovi pravila iz Konvencije i navedene izmjene pripadaju pod nadležnost Unije i tiču se pitanja u pogledu kojih je Unija donijela pravila. Izmjene i postojeća pravna stečevina međusobno će se dopunjavati, posebno u područjima socijalne politike i prometa. Većina je odredbi Konvencije podlijegala Direktivi Vijeća 2009/13/EZ od 16. veljače 2009. o provedbi Sporazuma koji su sklopili Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA) i Europski savez transportnih radnika (ETF) o Konvenciji o radu pomoraca iz 2006., i izmjeni Direktive 1999/63/EZ (1). Provedba Konvencije u Uniji dodatno se osigurava Direktivom 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o nadzoru države luke (2), kako je izmijenjena Direktivom 2013/38/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Direktivom 2013/54/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) o državi zastave, kojom se provodi Prilog Direktivi 2009/13/EZ. |
| --- | --- |

(4)

Dijelovi pravila iz Konvencije i navedene izmjene pripadaju pod nadležnost Unije i tiču se pitanja u pogledu kojih je Unija donijela pravila. Izmjene i postojeća pravna stečevina međusobno će se dopunjavati, posebno u područjima socijalne politike i prometa. Većina je odredbi Konvencije podlijegala Direktivi Vijeća 2009/13/EZ od 16. veljače 2009. o provedbi Sporazuma koji su sklopili Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA) i Europski savez transportnih radnika (ETF) o Konvenciji o radu pomoraca iz 2006., i izmjeni Direktive 1999/63/EZ (1). Provedba Konvencije u Uniji dodatno se osigurava Direktivom 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o nadzoru države luke (2), kako je izmijenjena Direktivom 2013/38/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Direktivom 2013/54/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) o državi zastave, kojom se provodi Prilog Direktivi 2009/13/EZ.

| (5) | Izmjene Kodeksa Konvencije koje je odobrila Međunarodna konferencija rada stupit će na snagu za sve stranke u skladu s i pod uvjetima predviđenima člankom XV. Konvencije. Iz toga proizlazi da će predviđene izmjene Kodeksa Konvencije o radu pomoraca predstavljati akt tijela osnovanoga međunarodnim sporazumom koji će proizvoditi pravne učinke. |
| --- | --- |

(5)

Izmjene Kodeksa Konvencije koje je odobrila Međunarodna konferencija rada stupit će na snagu za sve stranke u skladu s i pod uvjetima predviđenima člankom XV. Konvencije. Iz toga proizlazi da će predviđene izmjene Kodeksa Konvencije o radu pomoraca predstavljati akt tijela osnovanoga međunarodnim sporazumom koji će proizvoditi pravne učinke.

| (6) | Zbog navedenoga, u skladu s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a, Vijeće treba donijeti odluku kojom će utvrditi stajalište koje treba usvojiti u ime Unije, vezano uz pitanja koja pripadaju u nadležnost Unije i u pogledu kojih je Unija donijela pravila, kojom se istodobno državama članicama odobrava da zajednički djeluju u interesu Unije, koja nije članica ILO-a (5), |
| --- | --- |

(6)

Zbog navedenoga, u skladu s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a, Vijeće treba donijeti odluku kojom će utvrditi stajalište koje treba usvojiti u ime Unije, vezano uz pitanja koja pripadaju u nadležnost Unije i u pogledu kojih je Unija donijela pravila, kojom se istodobno državama članicama odobrava da zajednički djeluju u interesu Unije, koja nije članica ILO-a (5),

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Stajalište Unije na 103. zasjedanju Međunarodne konferencije rada je da podupire, vezano uz pitanja koja pripadaju u nadležnost Unije i u pogledu kojih je Unija donijela pravila, odobrenje izmjena Kodeksa Konvencije, koje je usvojio Odbor na sastanku od 7. do 11. travnja 2014. Tekst izmjena priložen je ovoj Odluci.

2.   Države članice zauzimaju stajalište Unije kako je utvrđeno u stavku 1., djelujući zajednički u interesu Unije pri odobrenju izmjena Kodeksa Konvencije na 103. zasjedanju Međunarodne konferencije rada.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama

Sastavljeno u Bruxellesu 26. svibnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

Ch. VASILAKOS

---

(1)  SL L 124, 20.5.2009., str. 30.

1

(2)  SL L 131, 28.5.2009., str. 57.

2

(3)  Direktiva 2013/38/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. kolovoza 2013. o izmjeni Direktive 2009/16/EZ o nadzoru države luke (SL L 218, 14.8.2013., str. 1.).

3

(4)  Direktiva 2013/54/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o nekim nadležnostima države zastave za usklađivanje s Konvencijom o radu pomoraca i njezinu provedbu, 2006. (SL L 329, 10.12.2013., str. 1.).

4

(5)  Mišljenje 2/91 Suda Europske unije od 19. ožujka 1993., ECR 1993-I, stranica 1061., stavak 26.

5

---

PRILOG

PRVI SASTANAK POSEBNOGA TRIPARTITNOG ODBORA KOJI JE USPOSTAVILO UPRAVNO TIJELO U SKLADU S ČLANKOM XIII. KONVENCIJE O RADU POMORACA IZ 2006. (MLC, 2006.)

Tekst koji je usvojio posebni tripartitni odbor, koji je uspostavilo upravno tijelo u skladu s člankom XIII. Konvencije o radu pomoraca iz 2006.

Prijedlog izmjena Kodeksa koje se odnose na Pravilo 2.5. Konvencije o radu pomoraca iz 2006.

A.   Prijedlozi povezani sa standardom A.2.5.

U sadašnjem naslovu „Standard A.2.5. – Repatrijacija”, „A.2.5.” zamjenjuje se s „A.2.5.1.”

Poslije stavka 9. sadašnjeg standarda A.2.5. dodaje se sljedeći naslov i tekst:

„Standard A.2.5.2. – Financijsko jamstvo

| 1. | U provedbi Pravila 2.5. stavka 2., ovim se standardom utvrđuju zahtjevi za osiguranje pružanja brzog i učinkovitog sustava financijskog jamstva za pomoć pomorcima u slučaju njihova napuštanja. |
| --- | --- |

1.

U provedbi Pravila 2.5. stavka 2., ovim se standardom utvrđuju zahtjevi za osiguranje pružanja brzog i učinkovitog sustava financijskog jamstva za pomoć pomorcima u slučaju njihova napuštanja.

| 2. | Za potrebe ovog standarda smatra se da je pomorac napušten ako, kršeći zahtjeve ove Konvencije ili odredbe sporazuma o zaposlenju pomorca, brodovlasnik:






  (a) | ne pokrije troškove repatrijacije pomorca; ili |
| --- | --- | --- |

2.

Za potrebe ovog standarda smatra se da je pomorac napušten ako, kršeći zahtjeve ove Konvencije ili odredbe sporazuma o zaposlenju pomorca, brodovlasnik:

(a)

ne pokrije troškove repatrijacije pomorca; ili

| (b) | ostavi pomorca bez potrebnog uzdržavanja i potpore; ili |
| --- | --- |

(b)

ostavi pomorca bez potrebnog uzdržavanja i potpore; ili

| (c) | na drugi način jednostrano prekine svoje veze s pomorcem, uključujući neisplatu ugovorne plaće tijekom razdoblja od najmanje dva mjeseca. |
| --- | --- |

(c)

na drugi način jednostrano prekine svoje veze s pomorcem, uključujući neisplatu ugovorne plaće tijekom razdoblja od najmanje dva mjeseca.

| 3. | Svaka članica osigurava uspostavu sustava financijskog jamstva koji ispunjava zahtjeve ovog standarda za brodove koji plove pod njezinom zastavom. Sustav financijskog jamstva može imati oblik sustava socijalnog osiguranja, osiguranja, nacionalnog fonda ili drugih sličnih aranžmana. Njegov oblik određuje članica nakon savjetovanja s organizacijama brodovlasnika i pomoraca na koje se on odnosi. |
| --- | --- |

3.

Svaka članica osigurava uspostavu sustava financijskog jamstva koji ispunjava zahtjeve ovog standarda za brodove koji plove pod njezinom zastavom. Sustav financijskog jamstva može imati oblik sustava socijalnog osiguranja, osiguranja, nacionalnog fonda ili drugih sličnih aranžmana. Njegov oblik određuje članica nakon savjetovanja s organizacijama brodovlasnika i pomoraca na koje se on odnosi.

| 4. | Sustav financijskog jamstva osigurava izravan pristup, dostatno pokriće i hitnu financijsku pomoć u skladu s ovim standardom svakom napuštenom pomorcu na brodu koji plovi pod zastavom članice. |
| --- | --- |

4.

Sustav financijskog jamstva osigurava izravan pristup, dostatno pokriće i hitnu financijsku pomoć u skladu s ovim standardom svakom napuštenom pomorcu na brodu koji plovi pod zastavom članice.

| 5. | U svrhu stavka 2. točke (b) ovog standarda, potrebno uzdržavanje i potpora pomoraca uključuje: primjerenu hranu, smještaj, zalihu pitke vode, nužno gorivo za preživljavanje na brodu i nužnu zdravstvenu skrb. |
| --- | --- |

5.

U svrhu stavka 2. točke (b) ovog standarda, potrebno uzdržavanje i potpora pomoraca uključuje: primjerenu hranu, smještaj, zalihu pitke vode, nužno gorivo za preživljavanje na brodu i nužnu zdravstvenu skrb.

| 6. | Svaka članica zahtijeva da se na brodovima koji plove pod njezinom zastavom i na koje se primjenjuje stavak 1. ili 2. pravila 5.1.3. nalazi potvrda ili drugi oblik dokumenta o financijskom jamstvu koje je izdao izdavatelj financijskih jamstava. Primjerak mora biti postavljen na vidno mjesto na brodu dostupno pomorcima. Kada pokriće pruža više izdavatelja financijskih jamstava, dokument svakog izdavatelja mora se nalaziti na brodu. |
| --- | --- |

6.

Svaka članica zahtijeva da se na brodovima koji plove pod njezinom zastavom i na koje se primjenjuje stavak 1. ili 2. pravila 5.1.3. nalazi potvrda ili drugi oblik dokumenta o financijskom jamstvu koje je izdao izdavatelj financijskih jamstava. Primjerak mora biti postavljen na vidno mjesto na brodu dostupno pomorcima. Kada pokriće pruža više izdavatelja financijskih jamstava, dokument svakog izdavatelja mora se nalaziti na brodu.

| 7. | Potvrda ili drugi oblik dokumenta o financijskom jamstvu mora sadržavati podatke koji se zahtijevaju u Dodatku A.2.-I. Navedeni dokument mora biti na engleskom jeziku ili uz njega mora biti priložen prijevod na engleski jezik. |
| --- | --- |

7.

Potvrda ili drugi oblik dokumenta o financijskom jamstvu mora sadržavati podatke koji se zahtijevaju u Dodatku A.2.-I. Navedeni dokument mora biti na engleskom jeziku ili uz njega mora biti priložen prijevod na engleski jezik.

| 8. | Pomoć koju pruža sustav financijskog jamstva odobrava se odmah na zahtjev dotičnog pomorca ili zahtjev u ime dotičnog pomorca popraćen potrebnim objašnjenjem prava na pomoć u skladu s gornjim stavkom 2. |
| --- | --- |

8.

Pomoć koju pruža sustav financijskog jamstva odobrava se odmah na zahtjev dotičnog pomorca ili zahtjev u ime dotičnog pomorca popraćen potrebnim objašnjenjem prava na pomoć u skladu s gornjim stavkom 2.

| 9. | Uzimajući u obzir pravila 2.2. i 2.5., pomoć koju pruža sustav financijskog jamstva mora biti dostatna za obuhvaćanje sljedećeg:






  (a) | neisplaćenih plaća i ostalih prava koje brodovlasnik treba isplatiti pomorcu prema sporazumu o zaposlenju, mjerodavnom kolektivnom ugovoru ili nacionalnom pravu države zastave, ograničeno na četiri mjeseca svih neisplaćenih plaća i četiri mjeseca svih neisplaćenih prava; |
| --- | --- | --- |

9.

Uzimajući u obzir pravila 2.2. i 2.5., pomoć koju pruža sustav financijskog jamstva mora biti dostatna za obuhvaćanje sljedećeg:

(a)

neisplaćenih plaća i ostalih prava koje brodovlasnik treba isplatiti pomorcu prema sporazumu o zaposlenju, mjerodavnom kolektivnom ugovoru ili nacionalnom pravu države zastave, ograničeno na četiri mjeseca svih neisplaćenih plaća i četiri mjeseca svih neisplaćenih prava;

| (b) | svih razumnih troškova pomorca, uključujući troškove repatrijacije iz stavka 10.; i |
| --- | --- |

(b)

svih razumnih troškova pomorca, uključujući troškove repatrijacije iz stavka 10.; i

| (c) | temeljnih potreba pomorca koje uključuju stavke poput: odgovarajuće hrane, prema potrebi odjeće, smještaja, zaliha pitke vode, nužnoga goriva za preživljavanje na brodu, nužnu zdravstvenu skrb i sve ostale razumne troškove ili naknade od djela ili propusta koji znače napuštanje do pomorčeva povratka doma. |
| --- | --- |

(c)

temeljnih potreba pomorca koje uključuju stavke poput: odgovarajuće hrane, prema potrebi odjeće, smještaja, zaliha pitke vode, nužnoga goriva za preživljavanje na brodu, nužnu zdravstvenu skrb i sve ostale razumne troškove ili naknade od djela ili propusta koji znače napuštanje do pomorčeva povratka doma.

| 10. | Troškovi repatrijacije obuhvaćaju putovanje odgovarajućim i brzim sredstvima, u pravilu zrakoplovom, i uključuju potporu za prehranu i smještaj pomorca od trenutka napuštanja broda do povratka pomorca doma, potrebnu zdravstvenu skrb, prolaz i prijevoz osobnih stvari i sve druge razumne troškove ili davanja koje proizlaze iz napuštanja. |
| --- | --- |

10.

Troškovi repatrijacije obuhvaćaju putovanje odgovarajućim i brzim sredstvima, u pravilu zrakoplovom, i uključuju potporu za prehranu i smještaj pomorca od trenutka napuštanja broda do povratka pomorca doma, potrebnu zdravstvenu skrb, prolaz i prijevoz osobnih stvari i sve druge razumne troškove ili davanja koje proizlaze iz napuštanja.

| 11. | Financijsko jamstvo ne prestaje prije kraja razdoblja valjanosti financijskog jamstva osim ako izdavatelj financijskog jamstva uputi prethodnu obavijest u roku od najmanje 30 dana nadležnom tijelu države zastave. |
| --- | --- |

11.

Financijsko jamstvo ne prestaje prije kraja razdoblja valjanosti financijskog jamstva osim ako izdavatelj financijskog jamstva uputi prethodnu obavijest u roku od najmanje 30 dana nadležnom tijelu države zastave.

| 12. | Ako je osiguravatelj ili izdavatelj financijskog jamstva izvršio plaćanje nekom pomorcu u skladu s ovim standardom, on će subrogacijom, asignacijom ili na drugi način, do isplaćenog iznosa i u skladu sa zakonom koji se primjenjuje, steći prava koja bi taj pomorac uživao. |
| --- | --- |

12.

Ako je osiguravatelj ili izdavatelj financijskog jamstva izvršio plaćanje nekom pomorcu u skladu s ovim standardom, on će subrogacijom, asignacijom ili na drugi način, do isplaćenog iznosa i u skladu sa zakonom koji se primjenjuje, steći prava koja bi taj pomorac uživao.

| 13. | Nijednom se odredbom ovog standarda ne dovodi u pitanje pravo osiguravatelja ili izdavatelja financijskog jamstva na korištenje pravnog lijeka protiv trećih osoba. |
| --- | --- |

13.

Nijednom se odredbom ovog standarda ne dovodi u pitanje pravo osiguravatelja ili izdavatelja financijskog jamstva na korištenje pravnog lijeka protiv trećih osoba.

| 14. | Odredbama ovog standarda ne isključuju se i ne dovode u pitanje sva druga prava, zahtjevi ili pravni lijekovi koji mogu biti na raspolaganju napuštenim pomorcima za naknadu. Nacionalnim zakonima i propisima može se propisati da se svi iznosi plativi po ovom standardu mogu odbiti od iznosa primljenih iz drugih izvora, koji proizlaze iz svih prava, zahtjeva i pravnih lijekova koji mogu biti predmet naknade po postojećem standardu.” |
| --- | --- |

14.

Odredbama ovog standarda ne isključuju se i ne dovode u pitanje sva druga prava, zahtjevi ili pravni lijekovi koji mogu biti na raspolaganju napuštenim pomorcima za naknadu. Nacionalnim zakonima i propisima može se propisati da se svi iznosi plativi po ovom standardu mogu odbiti od iznosa primljenih iz drugih izvora, koji proizlaze iz svih prava, zahtjeva i pravnih lijekova koji mogu biti predmet naknade po postojećem standardu.”

B.   Prijedlog povezan sa smjernicom B.2.5.

Na kraju sadašnje smjernice B.2.5. dodaje se sljedeći naslov i tekst:

„Smjernica B.2.5.3. – Financijsko jamstvo

| 1. | U provedbi stavka 8. standarda A.2.5.2., ako je potrebno određeno vrijeme da se provjeri valjanost određenih aspekata zahtjeva pomorca ili predstavnika pomorca, time se ne bi trebalo spriječiti da pomorac odmah primi dio zatražene pomoći koji je priznan kao opravdan.” |
| --- | --- |

1.

U provedbi stavka 8. standarda A.2.5.2., ako je potrebno određeno vrijeme da se provjeri valjanost određenih aspekata zahtjeva pomorca ili predstavnika pomorca, time se ne bi trebalo spriječiti da pomorac odmah primi dio zatražene pomoći koji je priznan kao opravdan.”

C.   Prijedlog novog dodatka

Prije Dodatka A.5.-I. dodaje se sljedeći dodatak:

„DODATAK A.2.-I.

Dokaz o financijskom jamstvu u skladu s pravilom 2.5. stavkom 2.

Potvrda ili drugi dokaz u obliku dokumenta iz standarda A.2.5.2. stavka 7. mora sadržavati sljedeće informacije:

| (a) | naziv broda; |
| --- | --- |

(a)

naziv broda;

| (b) | luku upisa broda; |
| --- | --- |

(b)

luku upisa broda;

| (c) | pozivni znak broda; |
| --- | --- |

(c)

pozivni znak broda;

| (d) | IMO broj broda; |
| --- | --- |

(d)

IMO broj broda;

| (e) | naziv i adresu izdavatelja ili izdavateljâ financijskog jamstva; |
| --- | --- |

(e)

naziv i adresu izdavatelja ili izdavateljâ financijskog jamstva;

| (f) | podatke za kontakt osoba ili subjekta nadležnih za postupanje sa zahtjevima pomoraca za pomoći; |
| --- | --- |

(f)

podatke za kontakt osoba ili subjekta nadležnih za postupanje sa zahtjevima pomoraca za pomoći;

| (g) | naziv brodovlasnika; |
| --- | --- |

(g)

naziv brodovlasnika;

| (h) | razdoblje valjanosti financijskog jamstva i |
| --- | --- |

(h)

razdoblje valjanosti financijskog jamstva i

| (i) | potvrdu izdavatelja financijskog jamstva da financijsko jamstvo ispunjava zahtjeve standarda A.2.5.2.” |
| --- | --- |

(i)

potvrdu izdavatelja financijskog jamstva da financijsko jamstvo ispunjava zahtjeve standarda A.2.5.2.”

D.   Prijedlozi povezani s dodatcima A.5.-I., A.5.-II. i A.5.-III.

Na kraju Dodatka A.5.-I. dodaje se sljedeća stavka:

„Financijsko jamstvo za repatrijaciju.”

U Dodatku A.5.-II., iza točke 14., pod naslovom Deklaracija o zadovoljavanju uvjeta rada pomoraca – dio I., dodaje se sljedeća točka:

Deklaracija o zadovoljavanju uvjeta rada pomoraca – dio I.

| „15. | Financijsko jamstvo za repatrijaciju (pravilo 2.5.).” |
| --- | --- |

„15.

Financijsko jamstvo za repatrijaciju (pravilo 2.5.).”

U Dodatku A.5.-II., iza točke 14., pod naslovom Deklaracija o zadovoljavanju uvjeta rada pomoraca – dio II., dodaje se sljedeća točka:

Deklaracija o zadovoljavanju uvjeta rada pomoraca – dio II.

| „15. | Financijsko jamstvo za repatrijaciju (pravilo 2.5.).” |
| --- | --- |

„15.

Financijsko jamstvo za repatrijaciju (pravilo 2.5.).”

Na kraju Dodatka A.5.-III. dodaje se sljedeće područje:

„Financijsko jamstvo za repatrijaciju.”

Prijedlog izmjena Kodeksa koje se odnose na pravilo 4.2. Konvencije o radu pomoraca iz 2006.

Prijedlog izmjena Kodeksa koje se odnose na pravilo 4.2. Konvencije o radu pomoraca iz 2006.

A.   Prijedlozi povezani sa standardom A.4.2.

U sadašnjem naslovu „Standard A.4.2. – Odgovornost brodovlasnika”, „A.4.2.” zamjenjuje se s „A.4.2.1.”

Iza stavka 7. sadašnjeg standarda A.4.2. dodaje se sljedeći tekst:

| „8. | Nacionalnim zakonima i propisima osigurava se da sustav financijskog jamstva za osiguranje naknade kako je predviđeno stavkom 1. točkom (b) ovog standarda za ugovorne zahtjeve, kako su definirani u standardu A.4.2.2., ispunjava sljedeće minimalne zahtjeve:






  (a) | ugovornu naknadu, ako je propisana sporazumom o zaposlenju pomorca i ne dovodi u pitanje podstavak (c) ovog stavka, isplaćuju se u cijelosti i bez odgode; |
| --- | --- | --- |

„8.

Nacionalnim zakonima i propisima osigurava se da sustav financijskog jamstva za osiguranje naknade kako je predviđeno stavkom 1. točkom (b) ovog standarda za ugovorne zahtjeve, kako su definirani u standardu A.4.2.2., ispunjava sljedeće minimalne zahtjeve:

(a)

ugovornu naknadu, ako je propisana sporazumom o zaposlenju pomorca i ne dovodi u pitanje podstavak (c) ovog stavka, isplaćuju se u cijelosti i bez odgode;

| (b) | ne smije biti pritiska da se prihvati isplata manja od ugovornog iznosa; |
| --- | --- |

(b)

ne smije biti pritiska da se prihvati isplata manja od ugovornog iznosa;

| (c) | kada priroda dugotrajne invalidnosti pomorca otežava procjenu cjelokupne naknade na koju pomorac može imati pravo, pomorcu se vrši privremena isplata ili isplate kako bi se izbjegle nepotrebne poteškoće; |
| --- | --- |

(c)

kada priroda dugotrajne invalidnosti pomorca otežava procjenu cjelokupne naknade na koju pomorac može imati pravo, pomorcu se vrši privremena isplata ili isplate kako bi se izbjegle nepotrebne poteškoće;

| (d) | u skladu s pravilom 4.2. stavkom 2., isplate pomorcu ne dovode u pitanje druga zakonska prava, no brodovlasnik te isplate može odbiti od svih naknada koje proizlaze iz bilo kojeg drugog zahtjeva kojeg je pomorac podnio protiv brodovlasnika i koji proizlazi iz istog incidenta; i |
| --- | --- |

(d)

u skladu s pravilom 4.2. stavkom 2., isplate pomorcu ne dovode u pitanje druga zakonska prava, no brodovlasnik te isplate može odbiti od svih naknada koje proizlaze iz bilo kojeg drugog zahtjeva kojeg je pomorac podnio protiv brodovlasnika i koji proizlazi iz istog incidenta; i

| (e) | zahtjev za ugovornu naknadu mogu podnijeti izravno dotični pomorac, njihova obitelj, predstavnik pomorca ili imenovani korisnik. |
| --- | --- |

(e)

zahtjev za ugovornu naknadu mogu podnijeti izravno dotični pomorac, njihova obitelj, predstavnik pomorca ili imenovani korisnik.

| 9. | Nacionalni zakoni i propisi osiguravaju da pomorac prima prethodnu obavijest o poništenju ili prekidu financijskog jamstva brodovlasnika. |
| --- | --- |

9.

Nacionalni zakoni i propisi osiguravaju da pomorac prima prethodnu obavijest o poništenju ili prekidu financijskog jamstva brodovlasnika.

| 10. | Nacionalni zakoni i propisi osiguravaju da izdavatelj financijskog jamstva obavještava nadležno tijelo države zastave o poništenju ili prekidu financijskog jamstva brodovlasnika. |
| --- | --- |

10.

Nacionalni zakoni i propisi osiguravaju da izdavatelj financijskog jamstva obavještava nadležno tijelo države zastave o poništenju ili prekidu financijskog jamstva brodovlasnika.

| 11. | Svaka članica zahtijeva da se na brodovima koji plove pod njezinom zastavom nalazi potvrda ili drugi dokaz u obliku dokumenta o financijskom jamstvu kojeg je izdao izdavatelj financijskog jamstva. Primjerak mora biti postavljen na vidno mjesto na brodu dostupno pomorcima. Kada pokriće pruža više izdavatelja financijskih jamstava, dokument svakog izdavatelja mora se nalaziti na brodu. |
| --- | --- |

11.

Svaka članica zahtijeva da se na brodovima koji plove pod njezinom zastavom nalazi potvrda ili drugi dokaz u obliku dokumenta o financijskom jamstvu kojeg je izdao izdavatelj financijskog jamstva. Primjerak mora biti postavljen na vidno mjesto na brodu dostupno pomorcima. Kada pokriće pruža više izdavatelja financijskih jamstava, dokument svakog izdavatelja mora se nalaziti na brodu.

| 12. | Financijsko jamstvo ne prestaje prije kraja razdoblja valjanosti financijskog jamstva osim ako izdavatelj financijskog jamstva uputi prethodnu obavijest u roku od najmanje 30 dana nadležnom tijelu države zastave. |
| --- | --- |

12.

Financijsko jamstvo ne prestaje prije kraja razdoblja valjanosti financijskog jamstva osim ako izdavatelj financijskog jamstva uputi prethodnu obavijest u roku od najmanje 30 dana nadležnom tijelu države zastave.

| 13. | Financijsko jamstvo osigurava isplatu svih ugovornih zahtjeva obuhvaćenih jamstvom koji nastanu tijekom razdoblja valjanosti tog jamstva. |
| --- | --- |

13.

Financijsko jamstvo osigurava isplatu svih ugovornih zahtjeva obuhvaćenih jamstvom koji nastanu tijekom razdoblja valjanosti tog jamstva.

| 14. | Potvrda ili drugi oblik dokaza u obliku dokumenta o financijskom jamstvu mora sadržavati podatke koji se zahtijevaju u Dodatku A.4.-I. Navedeni dokument mora biti na engleskom jeziku ili uz njega mora biti priložen prijevod na engleski jezik.” |
| --- | --- |

14.

Potvrda ili drugi oblik dokaza u obliku dokumenta o financijskom jamstvu mora sadržavati podatke koji se zahtijevaju u Dodatku A.4.-I. Navedeni dokument mora biti na engleskom jeziku ili uz njega mora biti priložen prijevod na engleski jezik.”

Nakon sadašnjeg standarda A.4.2. dodaju se sljedeći naslov i tekst:

„Standard A.4.2.2. – Postupanje s ugovornim zahtjevima

| 1. | U svrhu standarda A.4.2.1. stavka 8. i sadašnjeg standarda, izraz 'ugovorni zahtjev' znači svaki zahtjev koji se odnosi na smrt ili dugotrajnu invalidnost pomoraca od povrede na radu, bolesti ili opasnosti kako je određeno u nacionalnom zakonu, sporazumu o zaposlenju pomoraca ili kolektivnom ugovoru. |
| --- | --- |

1.

U svrhu standarda A.4.2.1. stavka 8. i sadašnjeg standarda, izraz 'ugovorni zahtjev' znači svaki zahtjev koji se odnosi na smrt ili dugotrajnu invalidnost pomoraca od povrede na radu, bolesti ili opasnosti kako je određeno u nacionalnom zakonu, sporazumu o zaposlenju pomoraca ili kolektivnom ugovoru.

| 2. | Sustav financijskog jamstva, kako je predviđen u standardu A.4.2.1. stavku 1. točki (b), može biti u obliku sustava socijalne pomoći ili osiguranja ili fonda ili drugog sličnog aranžmana. Njegov oblik određuje članica nakon savjetovanja s organizacijama brodovlasnika i pomoraca na koje se on odnosi. |
| --- | --- |

2.

Sustav financijskog jamstva, kako je predviđen u standardu A.4.2.1. stavku 1. točki (b), može biti u obliku sustava socijalne pomoći ili osiguranja ili fonda ili drugog sličnog aranžmana. Njegov oblik određuje članica nakon savjetovanja s organizacijama brodovlasnika i pomoraca na koje se on odnosi.

| 3. | Nacionalni zakoni i propisi osiguravaju uspostavu učinkovitih mehanizama za zaprimanje, postupanje i nepristrano rješavanje ugovornih zahtjeva koji se odnose na naknadu iz standarda A.4.2.1. stavka 8. u brzim i pravednim postupcima.” |
| --- | --- |

3.

Nacionalni zakoni i propisi osiguravaju uspostavu učinkovitih mehanizama za zaprimanje, postupanje i nepristrano rješavanje ugovornih zahtjeva koji se odnose na naknadu iz standarda A.4.2.1. stavka 8. u brzim i pravednim postupcima.”

B.   Prijedlozi povezani sa smjernicom B.4.2.

U sadašnjem naslovu „Smjernica B.4.2. – Odgovornost brodovlasnika”, „B.4.2.” zamjenjuje se s „B.4.2.1.”

U stavku 1. sadašnje smjernice B.4.2., „Standard A.4.2.” zamjenjuje se sa „Standard A.4.2.1.”.

Nakon stavka 3. sadašnje smjernice B.4.2. dodaju se sljedeći naslov i tekst:

„Smjernica B.4.2.2. – Postupanje s ugovornim zahtjevima

| 1. | Nacionalnim zakonima ili propisima treba osigurati da stranke isplate ugovornog zahtjeva mogu koristiti primjer obrasca potvrde primitka sredstava i oslobađanja od odgovornosti iz Dodatka B.4.-I.” |
| --- | --- |

1.

Nacionalnim zakonima ili propisima treba osigurati da stranke isplate ugovornog zahtjeva mogu koristiti primjer obrasca potvrde primitka sredstava i oslobađanja od odgovornosti iz Dodatka B.4.-I.”

C.   Prijedlozi novih dodataka

Nakon Dodatka A.2.-I. dodaje se sljedeći dodatak:

„DODATAK A.4.-I.

Dokaz o financijskom jamstvu u skladu s Pravilom 4.2.

Potvrda ili drugi dokaz o financijskom jamstvu u obliku dokumenta koji se zahtijeva prema standardu A.4.2.1., stavak 14., mora sadržavati sljedeće podatke:

| (a) | naziv broda; |
| --- | --- |

(a)

naziv broda;

| (b) | luku upisa broda; |
| --- | --- |

(b)

luku upisa broda;

| (c) | pozivni znak broda; |
| --- | --- |

(c)

pozivni znak broda;

| (d) | IMO broj broda; |
| --- | --- |

(d)

IMO broj broda;

| (e) | naziv i adresu izdavatelja ili izdavateljâ financijskog jamstva; |
| --- | --- |

(e)

naziv i adresu izdavatelja ili izdavateljâ financijskog jamstva;

| (f) | podatke za kontakt osoba ili subjekta nadležnih za postupanje s ugovornim zahtjevima pomoraca; |
| --- | --- |

(f)

podatke za kontakt osoba ili subjekta nadležnih za postupanje s ugovornim zahtjevima pomoraca;

| (g) | naziv brodovlasnika; |
| --- | --- |

(g)

naziv brodovlasnika;

| (h) | razdoblje valjanosti financijskog jamstva; i |
| --- | --- |

(h)

razdoblje valjanosti financijskog jamstva; i

| (i) | potvrdu izdavatelja financijskog jamstva da financijsko jamstvo ispunjava zahtjeve standarda A.4.2.1.” |
| --- | --- |

(i)

potvrdu izdavatelja financijskog jamstva da financijsko jamstvo ispunjava zahtjeve standarda A.4.2.1.”

Iza Dodatka A.4.-I. dodaje se sljedeći dodatak:

„Dodatak B.4.-I.

Primjer obrasca potvrde primitka sredstava i oslobađanja od odgovornosti iz smjernice B.4.2.2.

Brod (naziv, luka registracije i IMO broj):

Incident (datum i mjesto):

Pomorac/zakonski nasljednik i/ili član obitelji:

Brodovlasnik:

Ja, [pomorac] [zakonski nasljednik i/ili član obitelji pomorca] (1) ovime potvrđujem primitak iznosa od [iznos i valuta] za podmirenje obveze brodovlasnika za plaćanje ugovorne naknade za tjelesnu ozljedu i/ili smrt sukladno uvjetima mojeg/pomorčevog zaposlenja i ovime oslobađam brodovlasnika od njegovih obveza prema navedenim općim uvjetima.

Plaćanje je izvršeno bez priznavanja odgovornosti za sve zahtjeve i prihvaća se ne dovodeći u pitanje pravo [mojeg] [pomorčevog zakonskog nasljednika i/ili člana obitelji] (1) da podnese sudski zahtjev povezan s nemarom ili štetnom radnjom ili koji drugi raspoloživi pravni lijek koji proizlazi iz navedenog incidenta.

Datum:

Pomorac/zakonski nasljednik i/ili član obitelji:

Potpis:

U znak potvrde:

Brodovlasnik/predstavnik brodovlasnika:

Potpis:

Pružatelj financijskog jamstva:

Potpis:

D.   Prijedlozi povezani s dodatcima A.5.-I., A.5.-II. i A.5.-III.

Na kraju Dodatka A.5.-I. dodaje se sljedeća stavka:

„Financijsko jamstvo za odgovornost brodovlasnika.”

U Dodatku A.5.-II., kao zadnja točka pod naslovom Deklaracija o zadovoljavanju uvjeta rada pomoraca – dio I., dodaje se sljedeća točka:

Deklaracija o zadovoljavanju uvjeta rada pomoraca – dio I.

| „16. | Financijsko jamstvo za odgovornost brodovlasnika (pravilo 4.2.).” |
| --- | --- |

„16.

Financijsko jamstvo za odgovornost brodovlasnika (pravilo 4.2.).”

U Dodatku A.5.-II., kao zadnja točka pod naslovom Deklaracija o zadovoljavanju uvjeta rada pomoraca – dio II., dodaje se sljedeća točka:

Deklaracija o zadovoljavanju uvjeta rada pomoraca – dio II.

| „16. | Financijsko jamstvo za odgovornost brodovlasnika (pravilo 4.2.).” |
| --- | --- |

„16.

Financijsko jamstvo za odgovornost brodovlasnika (pravilo 4.2.).”

Na kraju Dodatka A.5.-III. dodaje se sljedeće područje:

„Financijsko jamstvo za odgovornost brodovlasnika.”

---

---

III. Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 12.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 172/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 172/36

---

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e

br. 496/13/COL

od 11. prosinca 2013.

o financiranju koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa (Island)

NADZORNO TIJELO EFTA-A („TIJELO”),

UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum o europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno članak 61. stavak 3. točku (c) i Protokol 26.,

UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda („Sporazum o nadzoru i sudu”), a posebno članak 24.,

UZIMAJUĆI U OBZIR Protokol 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu („Protokol 3.”), a posebno dio II. članak 7. stavak 3.,

NAKON ŠTO JE od zainteresiranih strana zatražilo da podnesu primjedbe u skladu s tim odredbama (1) i uzimajući u obzir proslijeđene primjedbe,

budući da:

I.   ČINJENICE

1.   POSTUPAK

| (1) | Tijelo je 19. rujna 2011. primilo pritužbu (dokument br. 608967) da država Island („Država”) i grad Reykjavík („Grad”) navodno subvencioniraju konferencijske usluge i restoranske/ugostiteljske usluge u koncertnoj dvorani i konferencijskom centru Harpa („Harpa”) (2). |
| --- | --- |

(1)

Tijelo je 19. rujna 2011. primilo pritužbu (dokument br. 608967) da država Island („Država”) i grad Reykjavík („Grad”) navodno subvencioniraju konferencijske usluge i restoranske/ugostiteljske usluge u koncertnoj dvorani i konferencijskom centru Harpa („Harpa”) (2).

| (2) | Nakon primitka svih relevantnih informacija od islandskih nadležnih tijela i rasprave o predmetu na sastanku 5. lipnja 2012. (3), Tijelo je Odlukom br. 128/13/COL od 20. ožujka 2013. odlučilo pokrenuti službeni istražni postupak o mogućoj državnoj potpori uključenoj u financiranje koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa („Odluka br. 128/13/COL” ili „odluka o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(2)

Nakon primitka svih relevantnih informacija od islandskih nadležnih tijela i rasprave o predmetu na sastanku 5. lipnja 2012. (3), Tijelo je Odlukom br. 128/13/COL od 20. ožujka 2013. odlučilo pokrenuti službeni istražni postupak o mogućoj državnoj potpori uključenoj u financiranje koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa („Odluka br. 128/13/COL” ili „odluka o pokretanju postupka”).

| (3) | Dopisom od 28. svibnja 2013. (dokument br. 673762) islandska su tijela podnijela primjedbe na odluku Tijela. Taj je predmet bio i predmet rasprava između Tijela i islandskih nadležnih tijela na sastanku s nadležnim tijelima u Reykjavíku 4. lipnja 2013. |
| --- | --- |

(3)

Dopisom od 28. svibnja 2013. (dokument br. 673762) islandska su tijela podnijela primjedbe na odluku Tijela. Taj je predmet bio i predmet rasprava između Tijela i islandskih nadležnih tijela na sastanku s nadležnim tijelima u Reykjavíku 4. lipnja 2013.

| (4) | Odluka br. 128/13/COL objavljena je 8. kolovoza 2013. u Službenom listu Europske unije i u Dodatku o EGP-u. Zainteresirane strane dobile su mjesec dana da podnesu primjedbe o odluci o pokretanju postupka Tijela. Tijelo nije primilo nikakve primjedbe od zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(4)

Odluka br. 128/13/COL objavljena je 8. kolovoza 2013. u Službenom listu Europske unije i u Dodatku o EGP-u. Zainteresirane strane dobile su mjesec dana da podnesu primjedbe o odluci o pokretanju postupka Tijela. Tijelo nije primilo nikakve primjedbe od zainteresiranih strana.

2.   OPIS MJERE

2.1   Općenito

| (5) | U Odluci br. 128/13/COL Tijelo je izvršilo procjenu financiranja koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa. Harpa je višenamjenska zgrada, smještena u središtu Reykjavíka, koja je trenutačno u vlasništvu države Island (54 %) i grada Reykjavíka (46 %), koji zajedno daju doprinose za njezino financiranje. |
| --- | --- |

(5)

U Odluci br. 128/13/COL Tijelo je izvršilo procjenu financiranja koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa. Harpa je višenamjenska zgrada, smještena u središtu Reykjavíka, koja je trenutačno u vlasništvu države Island (54 %) i grada Reykjavíka (46 %), koji zajedno daju doprinose za njezino financiranje.

2.2   Pozadina

| (6) | Gradonačelnik Reykjavíka, zajedno s predstavnicima islandske vlade, 1999. najavio je izgradnju koncertnog i konferencijskog centra u središtu Reykjavíka. Potkraj 2002. država Island i Grad potpisali su sporazum o projektu te je sljedeće godine osnovano društvo Austurhöfn-TR ehf. za potrebe nadgledanja projekta (4). |
| --- | --- |

(6)

Gradonačelnik Reykjavíka, zajedno s predstavnicima islandske vlade, 1999. najavio je izgradnju koncertnog i konferencijskog centra u središtu Reykjavíka. Potkraj 2002. država Island i Grad potpisali su sporazum o projektu te je sljedeće godine osnovano društvo Austurhöfn-TR ehf. za potrebe nadgledanja projekta (4).

| (7) | Prvotni poslovni model za Harpu bio je da će privatna strana biti odgovorna za izgradnju i poslovanje zgrade te da će zauzvrat primati godišnje doprinose Države i Grada. U travnju 2004. Državni trgovinski centar najavio je pretkvalifikacijski postupak za projekt, a 2005. odbor za procjenu ponuda donio je zaključak da je ponuda društva s ograničenom odgovornošću Portus ehf. bila najpovoljnija od četiri primljene ponude. Nakon toga država Island i Grad sklopili su ugovor („Sporazum o projektu”) s društvom Portus o izgradnji i poslovanju koncertnog i konferencijskog centra (5). Međutim, 2008., nakon financijskoj sloma, odabrani privatni partner doživio je ozbiljne financijske teškoće te se morao povući iz projekta i stoga je izgradnja Harpe bila stavljena na čekanje. |
| --- | --- |

(7)

Prvotni poslovni model za Harpu bio je da će privatna strana biti odgovorna za izgradnju i poslovanje zgrade te da će zauzvrat primati godišnje doprinose Države i Grada. U travnju 2004. Državni trgovinski centar najavio je pretkvalifikacijski postupak za projekt, a 2005. odbor za procjenu ponuda donio je zaključak da je ponuda društva s ograničenom odgovornošću Portus ehf. bila najpovoljnija od četiri primljene ponude. Nakon toga država Island i Grad sklopili su ugovor („Sporazum o projektu”) s društvom Portus o izgradnji i poslovanju koncertnog i konferencijskog centra (5). Međutim, 2008., nakon financijskoj sloma, odabrani privatni partner doživio je ozbiljne financijske teškoće te se morao povući iz projekta i stoga je izgradnja Harpe bila stavljena na čekanje.

| (8) | Kada se privatni partner povukao iz projekta, oko polovica Harpe već je bila izgrađena i stoga su islandska nadležna tijela morala donijeti odluku o budućnosti Harpe. Prema islandskim nadležnim tijelima, u tom su trenutku načelno postojale tri dostupne mogućnosti (6):






  (a) | Projekt se mogao nastaviti putem javnog financiranja. Procjena tih troškova u tom trenutku iznosila je oko 13 milijardi ISK. |
| --- | --- | --- |

(8)

Kada se privatni partner povukao iz projekta, oko polovica Harpe već je bila izgrađena i stoga su islandska nadležna tijela morala donijeti odluku o budućnosti Harpe. Prema islandskim nadležnim tijelima, u tom su trenutku načelno postojale tri dostupne mogućnosti (6):

(a)

Projekt se mogao nastaviti putem javnog financiranja. Procjena tih troškova u tom trenutku iznosila je oko 13 milijardi ISK.

| (b) | Druga je mogućnost bila privremeno odgoditi izgradnju Harpe. Procjena tih troškova iznosila je oko 19 milijardi ISK. |
| --- | --- |

(b)

Druga je mogućnost bila privremeno odgoditi izgradnju Harpe. Procjena tih troškova iznosila je oko 19 milijardi ISK.

| (c) | Treća je mogućnost bila obustaviti projekt na neodređeno vrijeme ili čak srušiti ono što je već bilo izgrađeno. Procjena troškova obustave projekta iznosila je oko 10 milijardi ISK. |
| --- | --- |

(c)

Treća je mogućnost bila obustaviti projekt na neodređeno vrijeme ili čak srušiti ono što je već bilo izgrađeno. Procjena troškova obustave projekta iznosila je oko 10 milijardi ISK.

| (9) | Bilo je jasno i da će „polovično izgrađena” zgrada veličine Harpe u srcu grada izazvati dugoročne probleme te da će vrijednost propasti. Stoga se obustavljanje projekta nije smatralo izvedivim, jer su potrošena golema sredstva kako bi se projekt započeo te bi njegovo ponovno pokretanje u kasnijoj fazi bio vrlo skup i složen postupak. Stoga su, u veljači 2009. gradonačelnik Reykjavíka i ministar obrazovanja postigli dogovor prema kojem su Država i Grad trebali nastaviti s izgradnjom projekta bez privatnog partnera (7). |
| --- | --- |

(9)

Bilo je jasno i da će „polovično izgrađena” zgrada veličine Harpe u srcu grada izazvati dugoročne probleme te da će vrijednost propasti. Stoga se obustavljanje projekta nije smatralo izvedivim, jer su potrošena golema sredstva kako bi se projekt započeo te bi njegovo ponovno pokretanje u kasnijoj fazi bio vrlo skup i složen postupak. Stoga su, u veljači 2009. gradonačelnik Reykjavíka i ministar obrazovanja postigli dogovor prema kojem su Država i Grad trebali nastaviti s izgradnjom projekta bez privatnog partnera (7).

| (10) | Posljedično, društvo Austurhöfn-TR ehf. preuzelo je projekt te su planovi preispitani kako bi se našla ekonomičnija rješenja za postupak izgradnje i projektiranje zgrade. U priopćenju za tisak Države i Grada navedeno je da je preuzimanje privremeno rješenje te da će se provjera vlasništva i financiranja Harpe provesti nakon oporavka gospodarstva. Sporazum o projektu izmijenjen je 2010. kako bi se u obzir uzelo novo upravljanje projektom i povlačenje privatnog partnera (8) te se izgradnja nastavila. Banka Landsbankinn uspješno je otpisala velik dio troškova ulaganja i u tom je postupku izbrisan cijeli dionički kapital. Izgradnja Harpe završena je 2011., a zgrada je službeno otvorena 20. kolovoza 2011. |
| --- | --- |

(10)

Posljedično, društvo Austurhöfn-TR ehf. preuzelo je projekt te su planovi preispitani kako bi se našla ekonomičnija rješenja za postupak izgradnje i projektiranje zgrade. U priopćenju za tisak Države i Grada navedeno je da je preuzimanje privremeno rješenje te da će se provjera vlasništva i financiranja Harpe provesti nakon oporavka gospodarstva. Sporazum o projektu izmijenjen je 2010. kako bi se u obzir uzelo novo upravljanje projektom i povlačenje privatnog partnera (8) te se izgradnja nastavila. Banka Landsbankinn uspješno je otpisala velik dio troškova ulaganja i u tom je postupku izbrisan cijeli dionički kapital. Izgradnja Harpe završena je 2011., a zgrada je službeno otvorena 20. kolovoza 2011.

| (11) | Do nedavno je nekoliko društava s ograničenom odgovornošću bilo uključeno u Harpine poslove, točnije: Portus ehf., koje je bilo odgovorno za nekretnine i poslovanje Harpe, i Situs ehf., koje je bilo odgovorno za ostale zgrade planirane na istom području. Portus je imao dva društva kćeri: Totus ehf., koje je bilo vlasnik nekretnine, i Ago ehf., koje je bilo odgovorno za sve poslove u Harpi i davalo u najam nekretnine društva Totus. I Situs je imao dva društva kćeri: Hospes ehf., koje bi bilo vlasnik hotela koji se trebao izgraditi na tom području i upravljalo njime, i Custos ehf., koje je trebalo biti vlasnik svih ostalih zgrada na tom području i upravljati njima. |
| --- | --- |

(11)

Do nedavno je nekoliko društava s ograničenom odgovornošću bilo uključeno u Harpine poslove, točnije: Portus ehf., koje je bilo odgovorno za nekretnine i poslovanje Harpe, i Situs ehf., koje je bilo odgovorno za ostale zgrade planirane na istom području. Portus je imao dva društva kćeri: Totus ehf., koje je bilo vlasnik nekretnine, i Ago ehf., koje je bilo odgovorno za sve poslove u Harpi i davalo u najam nekretnine društva Totus. I Situs je imao dva društva kćeri: Hospes ehf., koje bi bilo vlasnik hotela koji se trebao izgraditi na tom području i upravljalo njime, i Custos ehf., koje je trebalo biti vlasnik svih ostalih zgrada na tom području i upravljati njima.

| (12) | Međutim, kako bi se minimalizirali troškovi poslovanja i povećala učinkovitost, u prosincu 2012. uprava društva Austurhöfn-TR ehf. odlučila je pojednostaviti ustroj poslovanja Harpe spajanjem većine društava s ograničenom odgovornošću uključenih u njezino poslovanje u jedno društvo. Država i Grad stoga su osnovali društvo Koncertni i konferencijski centar Harpa ehf. (islandski: Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf.) koje treba nadgledati sve poslove Harpe. Pojednostavljivanje infrastrukture Harpe dio je dugoročnog plana održivosti njezinih poslova. |
| --- | --- |

(12)

Međutim, kako bi se minimalizirali troškovi poslovanja i povećala učinkovitost, u prosincu 2012. uprava društva Austurhöfn-TR ehf. odlučila je pojednostaviti ustroj poslovanja Harpe spajanjem većine društava s ograničenom odgovornošću uključenih u njezino poslovanje u jedno društvo. Država i Grad stoga su osnovali društvo Koncertni i konferencijski centar Harpa ehf. (islandski: Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf.) koje treba nadgledati sve poslove Harpe. Pojednostavljivanje infrastrukture Harpe dio je dugoročnog plana održivosti njezinih poslova.

2.3   Svrha i cilj projekta Harpa

| (13) | Prema islandskim nadležnim tijelima, Harpa bi trebala biti forum raznolike i ambiciozne glazbe te kulturnog života na Islandu za potrebe promicanja najboljeg što islandski umjetnici mogu ponuditi u danom trenutku, s posebnim naglaskom na raznolike glazbene događaje. Nadalje, Harpa bi trebala biti izvor inovacija na islandskoj kulturnoj i glazbenoj sceni te će se naglasak staviti na međunarodne veze, kako bi Harpa bila dostojno mjesto održavanja događaja za posjete stranih umjetnika Islandu. |
| --- | --- |

(13)

Prema islandskim nadležnim tijelima, Harpa bi trebala biti forum raznolike i ambiciozne glazbe te kulturnog života na Islandu za potrebe promicanja najboljeg što islandski umjetnici mogu ponuditi u danom trenutku, s posebnim naglaskom na raznolike glazbene događaje. Nadalje, Harpa bi trebala biti izvor inovacija na islandskoj kulturnoj i glazbenoj sceni te će se naglasak staviti na međunarodne veze, kako bi Harpa bila dostojno mjesto održavanja događaja za posjete stranih umjetnika Islandu.

| (14) | Povrh toga, Harpa bi trebala biti forum za sve vrste domaćih i stranih konferencija, sastanaka i okupljanja te za jačanje položaja Islanda kao mjesta za održavanje međunarodnih konferencija ponudom usluga i konferencijskih dvorana spojivih s konferencijskim prostorima u ostalim zemljama. Harpa bi trebala promicati i turizam na Islandu te jačati gradsko središte Reykjavíka tako što će biti središte za sve Islanđane na tom području i odredište za domaće i strane posjetitelje koji žele upoznati tu zgradu i uživati u ponuđenim uslugama, arhitekturi zgrade i u njoj izloženoj umjetnosti. |
| --- | --- |

(14)

Povrh toga, Harpa bi trebala biti forum za sve vrste domaćih i stranih konferencija, sastanaka i okupljanja te za jačanje položaja Islanda kao mjesta za održavanje međunarodnih konferencija ponudom usluga i konferencijskih dvorana spojivih s konferencijskim prostorima u ostalim zemljama. Harpa bi trebala promicati i turizam na Islandu te jačati gradsko središte Reykjavíka tako što će biti središte za sve Islanđane na tom području i odredište za domaće i strane posjetitelje koji žele upoznati tu zgradu i uživati u ponuđenim uslugama, arhitekturi zgrade i u njoj izloženoj umjetnosti.

| (15) | Islandski simfonijski orkestar, Islandska opera i Big Band (jazz-orkestar) Reykjavíka sklopili su dugoročne ugovore o upotrebi određenih prostora u Harpi. Harpa ugošćuje i konferencije te razne umjetničke događaje, kao što su pop i rock-koncerti islandskih i stranih umjetnika. Ostale djelatnosti u Harpi, kao što su ugostiteljstvo, restorani, glazbena trgovina i trgovina namještajem, vode privatna društva koja unajmljuju prostore u Harpi. Ti se prostori daju u najam privatnim subjektima prema tržišnim uvjetima i podlijegali su javnim nadmetanjima na kojima su bile prihvaćene najpovoljnije ponude. |
| --- | --- |

(15)

Islandski simfonijski orkestar, Islandska opera i Big Band (jazz-orkestar) Reykjavíka sklopili su dugoročne ugovore o upotrebi određenih prostora u Harpi. Harpa ugošćuje i konferencije te razne umjetničke događaje, kao što su pop i rock-koncerti islandskih i stranih umjetnika. Ostale djelatnosti u Harpi, kao što su ugostiteljstvo, restorani, glazbena trgovina i trgovina namještajem, vode privatna društva koja unajmljuju prostore u Harpi. Ti se prostori daju u najam privatnim subjektima prema tržišnim uvjetima i podlijegali su javnim nadmetanjima na kojima su bile prihvaćene najpovoljnije ponude.

| (16) | Prije izgradnje Harpe na Islandu nije bilo koncertnih dvorana s pravom akustikom koje bi mogle prihvatiti više od 300 osoba te smjestiti i Islandski simfonijski orkestar i Islandsku operu. Islandska nadležna tijela stoga su smatrala da je bilo potrebno izgraditi dvoranu kulture kojom bi se svim građanima Islanda omogućilo da uživaju u glazbi i umjetnosti. S obzirom na konferencijske prostore koji su ondje postojali, prema islandskim nadležnim tijelima, nije bilo konferencijskih centara ili prostora u Islandu koji bi mogli ugostiti velike konferencije. |
| --- | --- |

(16)

Prije izgradnje Harpe na Islandu nije bilo koncertnih dvorana s pravom akustikom koje bi mogle prihvatiti više od 300 osoba te smjestiti i Islandski simfonijski orkestar i Islandsku operu. Islandska nadležna tijela stoga su smatrala da je bilo potrebno izgraditi dvoranu kulture kojom bi se svim građanima Islanda omogućilo da uživaju u glazbi i umjetnosti. S obzirom na konferencijske prostore koji su ondje postojali, prema islandskim nadležnim tijelima, nije bilo konferencijskih centara ili prostora u Islandu koji bi mogli ugostiti velike konferencije.

2.4   Prostori u Harpi

| (17) | Harpa zauzima 28 000 četvornih metara i nalazi se u staroj luci u Reykjavíku na adresi Austurbakki 2. Zgradu je projektiralo dansko arhitektonsko poduzeće Hennig Larsen Architects u suradnji s islandskim arhitektonskim poduzećem Batteríið arkitektar. Umjetnik Ólafur Elíasson projektirao je staklenu konstrukciju oko zgrade u suradnji s arhitektima. Društvo Artec Consultants Inc. odgovorno je za akustiku, zvučnu izolaciju i projekt kazališta te razglasnu opremu. |
| --- | --- |

(17)

Harpa zauzima 28 000 četvornih metara i nalazi se u staroj luci u Reykjavíku na adresi Austurbakki 2. Zgradu je projektiralo dansko arhitektonsko poduzeće Hennig Larsen Architects u suradnji s islandskim arhitektonskim poduzećem Batteríið arkitektar. Umjetnik Ólafur Elíasson projektirao je staklenu konstrukciju oko zgrade u suradnji s arhitektima. Društvo Artec Consultants Inc. odgovorno je za akustiku, zvučnu izolaciju i projekt kazališta te razglasnu opremu.

| (18) | Cilj je projekta zgrade osigurati raznolikost i dobre prostore za sve vrste koncerata i konferencija te Islanđanima dati prostore koji u toj zemlji prije nisu bili dostupni. Harpa je već osvojila nagrade za koncertne prostore, časopis Gramophone izabrao ju je za jednu od najboljih koncertnih dvorana novog milenija, a časopis Travel & Leisure za najbolje mjesto održavanja izvedbenih događaja 2011. Nadalje, Harpa je osvojila nagradu Europske unije za suvremenu arhitekturu 2013. – nagradu Mies van der Rohe (9). |
| --- | --- |

(18)

Cilj je projekta zgrade osigurati raznolikost i dobre prostore za sve vrste koncerata i konferencija te Islanđanima dati prostore koji u toj zemlji prije nisu bili dostupni. Harpa je već osvojila nagrade za koncertne prostore, časopis Gramophone izabrao ju je za jednu od najboljih koncertnih dvorana novog milenija, a časopis Travel & Leisure za najbolje mjesto održavanja izvedbenih događaja 2011. Nadalje, Harpa je osvojila nagradu Europske unije za suvremenu arhitekturu 2013. – nagradu Mies van der Rohe (9).

| (19) | U nastavku daje se pregled dvorana u Harpi (10):






  i. | Dvorana Eldborg: za 1 800 osoba i najveća dvorana Harpe s ukupno 1 008 m2. Visina stropa dvorane Eldborg iznosi 23 m, a dimenzije pozornice su 22 m × 17 m. Dvorana Eldborg opremljena je vremenom odjeka koje se može konfigurirati, pjevalištem i prostorima za snimanje te prostorima za izvođače. Dvorana je posebno projektirana za koncerte. |
| --- | --- | --- |

(19)

U nastavku daje se pregled dvorana u Harpi (10):

i.

Dvorana Eldborg: za 1 800 osoba i najveća dvorana Harpe s ukupno 1 008 m2. Visina stropa dvorane Eldborg iznosi 23 m, a dimenzije pozornice su 22 m × 17 m. Dvorana Eldborg opremljena je vremenom odjeka koje se može konfigurirati, pjevalištem i prostorima za snimanje te prostorima za izvođače. Dvorana je posebno projektirana za koncerte.

| ii. | Dvorana Norðurljós mala je dvorana projektirana za koncerte. Ima balkone oko cijelog oboda dvorane, a pozornica je pokretna. Dvorana ima po mjeri projektiranu opremu za rasvjetu, koja se može konfigurirati za razne kolorističke teme, stvarajući najpovoljniji ugođaj za događaj koje se u njoj odvija. Dva zvučno izolirana portala povezuju dvorane Norðurljós i Silfurberg, tako da se dvije dvorane lako mogu koristiti zajedno za veće događaje. Dvorana ima 540 m2 i sjedeća mjesta za 520 posjetitelja (u stilu kazališta). |
| --- | --- |

ii.

Dvorana Norðurljós mala je dvorana projektirana za koncerte. Ima balkone oko cijelog oboda dvorane, a pozornica je pokretna. Dvorana ima po mjeri projektiranu opremu za rasvjetu, koja se može konfigurirati za razne kolorističke teme, stvarajući najpovoljniji ugođaj za događaj koje se u njoj odvija. Dva zvučno izolirana portala povezuju dvorane Norðurljós i Silfurberg, tako da se dvije dvorane lako mogu koristiti zajedno za veće događaje. Dvorana ima 540 m2 i sjedeća mjesta za 520 posjetitelja (u stilu kazališta).

| iii. | Dvorana Silfurberg jedina je dvorana u Harpi koja je posebno projektirana za konferencije. Dvorana ima 735 m2 i sjedeća mjesta za do 840 posjetitelja (u stilu kazališta). Pozornica je pokretna i može se proširiti. Dvorana se zvučno izoliranom pregradom koja se može uvući može podijeliti na dva dijela, od kojih svaki ima sjedeća mjesta za 325 posjetitelja. Dva zvučno izolirana portala povezuju dvorane Silfurberg i Norðurljós te se mogu otvoriti kako bi se dvorane, prema potrebi, mogle spojiti za veće događaje. Dvorana je prikladna za sve vrste konferencija, prijama ili koncerata. Ima najbolju dostupnu tehnološku opremu za konferencije. Dvorana je prikladna i za mnoge vrste glazbenih nastupa. |
| --- | --- |

iii.

Dvorana Silfurberg jedina je dvorana u Harpi koja je posebno projektirana za konferencije. Dvorana ima 735 m2 i sjedeća mjesta za do 840 posjetitelja (u stilu kazališta). Pozornica je pokretna i može se proširiti. Dvorana se zvučno izoliranom pregradom koja se može uvući može podijeliti na dva dijela, od kojih svaki ima sjedeća mjesta za 325 posjetitelja. Dva zvučno izolirana portala povezuju dvorane Silfurberg i Norðurljós te se mogu otvoriti kako bi se dvorane, prema potrebi, mogle spojiti za veće događaje. Dvorana je prikladna za sve vrste konferencija, prijama ili koncerata. Ima najbolju dostupnu tehnološku opremu za konferencije. Dvorana je prikladna i za mnoge vrste glazbenih nastupa.

| iv. | Dvorana Kaldalón najmanja je dvorana sa 198 m2. Dvorana ima 195 sjedećih mjesta. Projektirana je za koncerte. Pozornica je pokretna, a i pod se može koristiti kao pozornica za glazbenike. Vrijeme odjeka u dvorani može se promijeniti te se ona tako može prilagoditi raznim vrstama događaja. |
| --- | --- |

iv.

Dvorana Kaldalón najmanja je dvorana sa 198 m2. Dvorana ima 195 sjedećih mjesta. Projektirana je za koncerte. Pozornica je pokretna, a i pod se može koristiti kao pozornica za glazbenike. Vrijeme odjeka u dvorani može se promijeniti te se ona tako može prilagoditi raznim vrstama događaja.

| v. | Dvorana Björtuloft nalazi se na 6. i 7. katu Harpe, velika je 400 m2 i ima 130 sjedećih mjesta. Dvorana je prikladna za sastanke i bankete, stojeće prijeme i ostale događaje. Dvorana može primiti oko 130 osoba na gornjem katu (7. kat) i 60 do 70 osoba na katu ispod, što je ukupno oko 200 osoba za okruglim stolovima na oba kata. U slučaju stojećih prijema, prostor može primiti 300 do 350 osoba na dvama katovima. Sedmi je kat opremljen platnom, projektorom i razglasnim sustavom, a rasvjeta se može prilagoditi. |
| --- | --- |

v.

Dvorana Björtuloft nalazi se na 6. i 7. katu Harpe, velika je 400 m2 i ima 130 sjedećih mjesta. Dvorana je prikladna za sastanke i bankete, stojeće prijeme i ostale događaje. Dvorana može primiti oko 130 osoba na gornjem katu (7. kat) i 60 do 70 osoba na katu ispod, što je ukupno oko 200 osoba za okruglim stolovima na oba kata. U slučaju stojećih prijema, prostor može primiti 300 do 350 osoba na dvama katovima. Sedmi je kat opremljen platnom, projektorom i razglasnim sustavom, a rasvjeta se može prilagoditi.

| (20) | Harpa ima sedam konferencijskih dvorana sa sjedećim mjestima za od osam do 250 osoba, a ima i nekoliko javnih prostora koji se povremeno iznajmljuju za izložbe i prijeme, kako bi se povećao prihod društva. Sobe za sastanke mogu se podijeliti u manje sobe. Sve su sobe za sastanke tehnički opremljene te imaju projektor, opremu za internetske sastanke i razglasni sustav. |
| --- | --- |

(20)

Harpa ima sedam konferencijskih dvorana sa sjedećim mjestima za od osam do 250 osoba, a ima i nekoliko javnih prostora koji se povremeno iznajmljuju za izložbe i prijeme, kako bi se povećao prihod društva. Sobe za sastanke mogu se podijeliti u manje sobe. Sve su sobe za sastanke tehnički opremljene te imaju projektor, opremu za internetske sastanke i razglasni sustav.

2.5   Financiranje Harpinog poslovanja

| (21) | Kako je prethodno navedeno, Harpa je u potpunom vlasništvu islandske države i Grada preko društva Austurhöfn-TR ehf. Obveza Države i Grada uređena je člankom 13. Sporazuma o projektu iz 2006. (11). Godišnja plaćanja Države i Grada obuhvaćena su njihovim proračunima. U skladu s državnim proračunom za 2011., godišnji državni doprinos trebao je iznositi 424,4 milijuna ISK. Za 2012. očekivani iznos doprinosa Države bio je 553,6 milijuna ISK. Svi javni doprinosi za Harpu snose se u skladu sa sudjelovanjem u projektu, tj. Država plaća 54 %, a Grad 46 %. Doprinosi su indeksirani i indeksom potrošačkih cijena. |
| --- | --- |

(21)

Kako je prethodno navedeno, Harpa je u potpunom vlasništvu islandske države i Grada preko društva Austurhöfn-TR ehf. Obveza Države i Grada uređena je člankom 13. Sporazuma o projektu iz 2006. (11). Godišnja plaćanja Države i Grada obuhvaćena su njihovim proračunima. U skladu s državnim proračunom za 2011., godišnji državni doprinos trebao je iznositi 424,4 milijuna ISK. Za 2012. očekivani iznos doprinosa Države bio je 553,6 milijuna ISK. Svi javni doprinosi za Harpu snose se u skladu sa sudjelovanjem u projektu, tj. Država plaća 54 %, a Grad 46 %. Doprinosi su indeksirani i indeksom potrošačkih cijena.

| (22) | Osim doprinosa osiguranog u državnom i gradskom proračunu, vlada Islanda i grad Reykjavík preuzeli su obvezu dodijeliti kratkoročni zajam za poslovanje Harpe dok se ne zaključi dugoročno financiranje potrebno za potpuno pokrivanje troškova projekta. Od 2013. ukupan iznos zajma bio je 794 milijuna ISK s kamatnom stopom od 5 % i premijom od 200 baznih bodova. Zajam je trebao biti otplaćen do 15. veljače 2013. Grad, Država i Koncertni i konferencijski centar Harpa ehf.6. ožujka 2013. potpisali su sporazum u kojem se navodi da će zajam za premošćivanje biti promijenjen u temeljni kapital Harpe, jer društvo prije toga nije primilo nikakav kapital. U istom su sporazumu Država i Grad preuzeli obvezu dodatnih privremenih godišnjih plaćanja Harpi u iznosu od 160 milijuna ISK godišnje u godinama od 2013. do 2016., kako bi prije svega pokrili poreze na nekretnine raspoređene Harpi, jer su se oni pokazali većima nego što se očekivalo (12). Drugo, bilo je i ostalih nepredviđenih troškova koji su se odnosili na Harpu. |
| --- | --- |

(22)

Osim doprinosa osiguranog u državnom i gradskom proračunu, vlada Islanda i grad Reykjavík preuzeli su obvezu dodijeliti kratkoročni zajam za poslovanje Harpe dok se ne zaključi dugoročno financiranje potrebno za potpuno pokrivanje troškova projekta. Od 2013. ukupan iznos zajma bio je 794 milijuna ISK s kamatnom stopom od 5 % i premijom od 200 baznih bodova. Zajam je trebao biti otplaćen do 15. veljače 2013. Grad, Država i Koncertni i konferencijski centar Harpa ehf.6. ožujka 2013. potpisali su sporazum u kojem se navodi da će zajam za premošćivanje biti promijenjen u temeljni kapital Harpe, jer društvo prije toga nije primilo nikakav kapital. U istom su sporazumu Država i Grad preuzeli obvezu dodatnih privremenih godišnjih plaćanja Harpi u iznosu od 160 milijuna ISK godišnje u godinama od 2013. do 2016., kako bi prije svega pokrili poreze na nekretnine raspoređene Harpi, jer su se oni pokazali većima nego što se očekivalo (12). Drugo, bilo je i ostalih nepredviđenih troškova koji su se odnosili na Harpu.

| (23) | Država i Grad raspoređuju financijska sredstva na mjesečnoj osnovi, kako bi otplatili zajmovne obveze u vezi s Harpom. Budući da bi projekt trebao biti samoodrživ, dobit mora pokriti sve troškove poslovanja. Financijska sredstva vlasnika stoga, prema islandskim nadležnim tijelima, trebaju pokriti samo neotplaćene zajmove (13). |
| --- | --- |

(23)

Država i Grad raspoređuju financijska sredstva na mjesečnoj osnovi, kako bi otplatili zajmovne obveze u vezi s Harpom. Budući da bi projekt trebao biti samoodrživ, dobit mora pokriti sve troškove poslovanja. Financijska sredstva vlasnika stoga, prema islandskim nadležnim tijelima, trebaju pokriti samo neotplaćene zajmove (13).

| (24) | Novi je sporazum („Sporazum o projektu iz 2013.”) potpisan 16. travnja 2013. te je zamijenio izmijenjeni Sporazum o projektu (14). U skladu s novim Sporazumom, doprinos Države i Grada i dalje će biti bezuvjetno plaćanje koje se plaća u mjesečnim obrocima u istom iznosu, 595 000 000 ISK svake godine, u razdoblju od 35 godina, s početkom od ožujka 2011. Kada se godišnji iznos prilagodi u skladu s porastom indeksa potrošačkih cijena od ožujka 2013., iznos za plaćanje svake godine iznosi 1 023 339 932 ISK (15). |
| --- | --- |

(24)

Novi je sporazum („Sporazum o projektu iz 2013.”) potpisan 16. travnja 2013. te je zamijenio izmijenjeni Sporazum o projektu (14). U skladu s novim Sporazumom, doprinos Države i Grada i dalje će biti bezuvjetno plaćanje koje se plaća u mjesečnim obrocima u istom iznosu, 595 000 000 ISK svake godine, u razdoblju od 35 godina, s početkom od ožujka 2011. Kada se godišnji iznos prilagodi u skladu s porastom indeksa potrošačkih cijena od ožujka 2013., iznos za plaćanje svake godine iznosi 1 023 339 932 ISK (15).

| (25) | U skladu s projiciranim godišnjim iznosom društva Austurhöfn-TR ehf. za 2012. godinu, očekivalo se da će društvo pretrpjeti značajan gubitak poslovanja koji odgovara ukupnom negativnom EBITDA-u od 406,5 milijuna ISK. Konferencijski dio Harpe poslovao je s negativnim EBITDA-om od 120 milijuna ISK 2012., a isto vrijedi i za „ostale umjetničke događaje” (negativni EBITDA od 131 milijuna ISK). I projiciranom analizom godišnjih računa i dobiti za 2013. godinu predviđa se značajan gubitak poslovanja, ukupni negativni EBITDA od oko 348 milijuna ISK, s poslovanjem i konferencijskih djelatnosti i „ostalih umjetničkih događaja” u gubitku (16). |
| --- | --- |

(25)

U skladu s projiciranim godišnjim iznosom društva Austurhöfn-TR ehf. za 2012. godinu, očekivalo se da će društvo pretrpjeti značajan gubitak poslovanja koji odgovara ukupnom negativnom EBITDA-u od 406,5 milijuna ISK. Konferencijski dio Harpe poslovao je s negativnim EBITDA-om od 120 milijuna ISK 2012., a isto vrijedi i za „ostale umjetničke događaje” (negativni EBITDA od 131 milijuna ISK). I projiciranom analizom godišnjih računa i dobiti za 2013. godinu predviđa se značajan gubitak poslovanja, ukupni negativni EBITDA od oko 348 milijuna ISK, s poslovanjem i konferencijskih djelatnosti i „ostalih umjetničkih događaja” u gubitku (16).

2.6   Raspoređivanje troškova i razdvajanje računa

| (26) | U skladu s prvotnim Sporazumom o projektu, različita društva uključena u poslovanje Harpe, kao i različiti poslovi i djelatnosti, morali su se financijski razdvojiti:
  13.11.1   Privatni partner u svakom trenutku mora osigurati financijsku razdvojenost između Društva za nekretnine, Društva za poslovanje, Hringura i Privatnog partnera. Svi će subjekti imati zasebno financijsko upravljanje i poslovanje.
  13.11.2   Privatni partner u svakom trenutku mora osigurati dovoljnu financijsku razdvojenost, tj. razdvajanje u knjigovodstvu, između Plaćenih poslova i ostalih poslova i djelatnosti u Konferencijskom centru. Privatni partner u svakom trenutku za vrijeme Razdoblja mora biti u stanju na zahtjev Naručitelja pokazati postojanje takve financijske razdvojenosti.” |
| --- | --- |

(26)

U skladu s prvotnim Sporazumom o projektu, različita društva uključena u poslovanje Harpe, kao i različiti poslovi i djelatnosti, morali su se financijski razdvojiti:

13.11.1   Privatni partner u svakom trenutku mora osigurati financijsku razdvojenost između Društva za nekretnine, Društva za poslovanje, Hringura i Privatnog partnera. Svi će subjekti imati zasebno financijsko upravljanje i poslovanje.

13.11.2   Privatni partner u svakom trenutku mora osigurati dovoljnu financijsku razdvojenost, tj. razdvajanje u knjigovodstvu, između Plaćenih poslova i ostalih poslova i djelatnosti u Konferencijskom centru. Privatni partner u svakom trenutku za vrijeme Razdoblja mora biti u stanju na zahtjev Naručitelja pokazati postojanje takve financijske razdvojenosti.”

| (27) | Poslovanje Harpe podijeljeno je u nekoliko kategorija: 1) Islandski simfonijski orkestar, 2) Islandska opera, 3) Ostali umjetnički događaji, 4) Odjel za konferencije, 5) Transakcije, 6) Prodaja ulaznica, 7) Održavanje prostora i 8) Troškovi upravljanja. Sve te kategorije troškova danas se svrstavaju pod društvo Harpa - tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., a prihodi i troškovi pripisani svim tim kategorijama obuhvaćeni su proračunom u okviru odgovarajuće kategorije. Zajednički troškovi poslovanja, kao što su plaće, režije (grijanje i električna energija) i administrativni troškovi, podijeljeni su između kategorija u skladu s modelom raspoređivanja troškova (17). |
| --- | --- |

(27)

Poslovanje Harpe podijeljeno je u nekoliko kategorija: 1) Islandski simfonijski orkestar, 2) Islandska opera, 3) Ostali umjetnički događaji, 4) Odjel za konferencije, 5) Transakcije, 6) Prodaja ulaznica, 7) Održavanje prostora i 8) Troškovi upravljanja. Sve te kategorije troškova danas se svrstavaju pod društvo Harpa - tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., a prihodi i troškovi pripisani svim tim kategorijama obuhvaćeni su proračunom u okviru odgovarajuće kategorije. Zajednički troškovi poslovanja, kao što su plaće, režije (grijanje i električna energija) i administrativni troškovi, podijeljeni su između kategorija u skladu s modelom raspoređivanja troškova (17).

| (28) | Za podrobniji opis ove mjere upućuje se na Odluku Tijela br. 128/13/COL (18). |
| --- | --- |

(28)

Za podrobniji opis ove mjere upućuje se na Odluku Tijela br. 128/13/COL (18).

3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

| (29) | U Odluci br. 128/13/COL Tijelo je preliminarno ocijenilo predstavlja li financiranje Harpe državnu potporu i, ako je tomu tako, je li potpora spojiva s odredbama o državnoj potpori Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(29)

U Odluci br. 128/13/COL Tijelo je preliminarno ocijenilo predstavlja li financiranje Harpe državnu potporu i, ako je tomu tako, je li potpora spojiva s odredbama o državnoj potpori Sporazuma o EGP-u.

| (30) | Prema islandskim nadležnim tijelima, financiranje Harpe ne uključuje državnu potporu jer su se propisno osigurali zasebni računi za različite djelatnosti u koncertnoj dvorani i konferencijskom centru. U prilog ovoj tvrdnji, islandska su nadležna tijela dostavila izvješća dvaju računovodstvenih poduzeća o razdvajanju računa društava uključenih u poslovanje Harpe. Islandska su nadležna tijela dostavila i analizu određivanja cijena u kojoj su usporedila cijene usporedivih konferencijskih prostora u Reykjavíku, na temelju veličine i kapaciteta. Nadalje, islandska su nadležna tijela tvrdila da je konferencijsko poslovanje pozitivno pridonosilo ostalim djelatnostima u Harpi te da bi bez konferencijskog poslovanja troškovi koje bi trebale snositi ostale djelatnosti bili znatno viši. |
| --- | --- |

(30)

Prema islandskim nadležnim tijelima, financiranje Harpe ne uključuje državnu potporu jer su se propisno osigurali zasebni računi za različite djelatnosti u koncertnoj dvorani i konferencijskom centru. U prilog ovoj tvrdnji, islandska su nadležna tijela dostavila izvješća dvaju računovodstvenih poduzeća o razdvajanju računa društava uključenih u poslovanje Harpe. Islandska su nadležna tijela dostavila i analizu određivanja cijena u kojoj su usporedila cijene usporedivih konferencijskih prostora u Reykjavíku, na temelju veličine i kapaciteta. Nadalje, islandska su nadležna tijela tvrdila da je konferencijsko poslovanje pozitivno pridonosilo ostalim djelatnostima u Harpi te da bi bez konferencijskog poslovanja troškovi koje bi trebale snositi ostale djelatnosti bili znatno viši.

| (31) | Međutim, u preliminarnom stajalištu Tijela smatralo se da financiranje Harpe uključuje državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. U Odluci br. 128/13/COL utvrđeni su sljedeći aspekti:






  i. | Tijelo je zaključilo da su uključena državna sredstva u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u, budući da država Island i grad Reykjavík zajedno pokrivaju godišnji deficit poslovanja Harpe doprinosom određenog iznosa iz svojih proračuna. |
| --- | --- | --- |

(31)

Međutim, u preliminarnom stajalištu Tijela smatralo se da financiranje Harpe uključuje državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. U Odluci br. 128/13/COL utvrđeni su sljedeći aspekti:

i.

Tijelo je zaključilo da su uključena državna sredstva u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u, budući da država Island i grad Reykjavík zajedno pokrivaju godišnji deficit poslovanja Harpe doprinosom određenog iznosa iz svojih proračuna.

| ii. | Tijelo je izrazilo svoje mišljenje da i izgradnja i poslovanje infrastrukture predstavljaju gospodarsku djelatnosti ako se ta infrastruktura koristi ili će se koristiti za pružanje robe ili usluga na tržištu (19). Neke djelatnosti koje se odvijaju u Harpi, prvenstveno konferencije, kazališne predstave, koncerti popularne glazbe itd., privlače značajan broj korisnika te su u tržišnom natjecanju s privatnim konferencijskim centrima, kazalištima ili ostalim mjestima za održavanje glazbenih događaja. Stoga je Tijelo zauzelo preliminarno stajalište da se društva uključena u poslovanje Harpe, ako se ona bave komercijalnim djelatnostima, smatraju poduzećima. |
| --- | --- |

ii.

Tijelo je izrazilo svoje mišljenje da i izgradnja i poslovanje infrastrukture predstavljaju gospodarsku djelatnosti ako se ta infrastruktura koristi ili će se koristiti za pružanje robe ili usluga na tržištu (19). Neke djelatnosti koje se odvijaju u Harpi, prvenstveno konferencije, kazališne predstave, koncerti popularne glazbe itd., privlače značajan broj korisnika te su u tržišnom natjecanju s privatnim konferencijskim centrima, kazalištima ili ostalim mjestima za održavanje glazbenih događaja. Stoga je Tijelo zauzelo preliminarno stajalište da se društva uključena u poslovanje Harpe, ako se ona bave komercijalnim djelatnostima, smatraju poduzećima.

| iii. | Nadalje, Tijelo je smatralo da će javno financiranje izgradnje Harpe predstavljati gospodarsku prednost i stoga potporu, jer projekt, navodno, ne bi bio realiziran bez takvog financiranja. Osim toga, smatralo je da se društvima uključenima u poslovanje Harpe dodjeljuje prednost u obliku izgubljene dobiti kada Država i Grad ne zahtijevaju povrat njihova ulaganja u koncertnu dvoranu i konferencijski centar, ako se ta društva bave komercijalnim djelatnostima, kao što je ugošćivanje konferencija ili ostalih umjetničkih događaja. Stoga se smatralo da preliminarna procjena Tijela pokazuje da se ni na kojoj razini (izgradnja, poslovanje i upotreba) ne može isključiti selektivna gospodarska prednost. |
| --- | --- |

iii.

Nadalje, Tijelo je smatralo da će javno financiranje izgradnje Harpe predstavljati gospodarsku prednost i stoga potporu, jer projekt, navodno, ne bi bio realiziran bez takvog financiranja. Osim toga, smatralo je da se društvima uključenima u poslovanje Harpe dodjeljuje prednost u obliku izgubljene dobiti kada Država i Grad ne zahtijevaju povrat njihova ulaganja u koncertnu dvoranu i konferencijski centar, ako se ta društva bave komercijalnim djelatnostima, kao što je ugošćivanje konferencija ili ostalih umjetničkih događaja. Stoga se smatralo da preliminarna procjena Tijela pokazuje da se ni na kojoj razini (izgradnja, poslovanje i upotreba) ne može isključiti selektivna gospodarska prednost.

| iv. | Naposljetku, Tijelo je zaključilo da te mjere mogu narušiti tržišno natjecanje. Budući da je tržište za organiziranje međunarodnih događaja poput konferencija i događaja otvoreno tržišnom natjecanju između pružatelja usluge mjesta održavanja i organizatora događaja, koji se općenito bave djelatnostima koje podliježu trgovini između država EGP-a, utjecaj na trgovinu može se pretpostaviti. U ovom je slučaju utjecaj na trgovinu između određenih susjednih država EGP-a još vjerojatniji zbog naravi konferencijske industrije (20). Stoga je Tijelo došlo do preliminarnog stajališta da je ta mjera prijetila narušavanjem tržišnog natjecanja i utjecanjem na trgovinu u EGP-u. |
| --- | --- |

iv.

Naposljetku, Tijelo je zaključilo da te mjere mogu narušiti tržišno natjecanje. Budući da je tržište za organiziranje međunarodnih događaja poput konferencija i događaja otvoreno tržišnom natjecanju između pružatelja usluge mjesta održavanja i organizatora događaja, koji se općenito bave djelatnostima koje podliježu trgovini između država EGP-a, utjecaj na trgovinu može se pretpostaviti. U ovom je slučaju utjecaj na trgovinu između određenih susjednih država EGP-a još vjerojatniji zbog naravi konferencijske industrije (20). Stoga je Tijelo došlo do preliminarnog stajališta da je ta mjera prijetila narušavanjem tržišnog natjecanja i utjecanjem na trgovinu u EGP-u.

| (32) | Nadalje, Tijelo je sumnjalo može li se državna potpora smatrati spojivom sa Sporazumom o EGP-u. U skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u, potpora za promicanje kulture i očuvanje nasljeđa može se smatrati u skladu s provedbom Sporazuma o EGP-u, kada takva potpora ne utječe na uvjete trgovanja i tržišnog natjecanja u EGP-u u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu. Islandska su nadležna tijela izjavila da je osnovni cilj dotične mjere bio promicanje kulture izgradnjom koncertne dvorane u koju bi se moglo smjestiti i Islandski simfonijski orkestar i Islandsku operu. Tijelo je prihvatilo da se, s obzirom na kulturnu svrhu, izgradnja i poslovanje prostora za simfonijski orkestar i operu može opisati kao potpora za promicanje kulture. |
| --- | --- |

(32)

Nadalje, Tijelo je sumnjalo može li se državna potpora smatrati spojivom sa Sporazumom o EGP-u. U skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u, potpora za promicanje kulture i očuvanje nasljeđa može se smatrati u skladu s provedbom Sporazuma o EGP-u, kada takva potpora ne utječe na uvjete trgovanja i tržišnog natjecanja u EGP-u u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu. Islandska su nadležna tijela izjavila da je osnovni cilj dotične mjere bio promicanje kulture izgradnjom koncertne dvorane u koju bi se moglo smjestiti i Islandski simfonijski orkestar i Islandsku operu. Tijelo je prihvatilo da se, s obzirom na kulturnu svrhu, izgradnja i poslovanje prostora za simfonijski orkestar i operu može opisati kao potpora za promicanje kulture.

| (33) | Tijelo je isto tako prihvatilo da se infrastruktura poput Harpe može koristiti i za smještaj različitih komercijalnih djelatnosti, kao što su restorani, kavane, trgovine, konferencije i koncerti popularne glazbe. Međutim, kako se ne bi narušilo tržišno natjecanje, moraju se uspostaviti zaštitne mjere kako bi se osiguralo da ne postoji unakrsno subvencioniranje između komercijalnih djelatnosti i subvencioniranih kulturnih djelatnosti. Tijelo je donijelo preliminarni zaključak da je imalo nedoumica oko toga jesu li islandska nadležna tijela uspostavila potrebne zaštitne mjere kako bi osigurale da ne dođe do takvog unakrsnog subvencioniranja. Slijedno tomu, u skladu s preliminarnom procjenom, Tijelo je sumnjalo može li se izgradnja i poslovanje Harpe smatrati spojivim na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(33)

Tijelo je isto tako prihvatilo da se infrastruktura poput Harpe može koristiti i za smještaj različitih komercijalnih djelatnosti, kao što su restorani, kavane, trgovine, konferencije i koncerti popularne glazbe. Međutim, kako se ne bi narušilo tržišno natjecanje, moraju se uspostaviti zaštitne mjere kako bi se osiguralo da ne postoji unakrsno subvencioniranje između komercijalnih djelatnosti i subvencioniranih kulturnih djelatnosti. Tijelo je donijelo preliminarni zaključak da je imalo nedoumica oko toga jesu li islandska nadležna tijela uspostavila potrebne zaštitne mjere kako bi osigurale da ne dođe do takvog unakrsnog subvencioniranja. Slijedno tomu, u skladu s preliminarnom procjenom, Tijelo je sumnjalo može li se izgradnja i poslovanje Harpe smatrati spojivim na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u.

4.   PRIMJEDBE ISLANDSKIH NADLEŽNIH TIJELA

| (34) | Primjedbe islandskih nadležnih tijela pokazuju njihovo stajalište da financiranje poslovanja Harpe ne uključuje državnu potporu jer su oni propisno osigurali da društva vode zasebne račune za različite djelatnosti u Harpi (21). |
| --- | --- |

(34)

Primjedbe islandskih nadležnih tijela pokazuju njihovo stajalište da financiranje poslovanja Harpe ne uključuje državnu potporu jer su oni propisno osigurali da društva vode zasebne račune za različite djelatnosti u Harpi (21).

| (35) | Islandska nadležna tijela ne osporavaju da se financijski doprinosi Harpi dodjeljuju putem državnih sredstava i da se pripisuju Državi. Međutim, tvrde da se Harpa ne može smatrati poduzećem u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. Prema islandskim nadležnim tijelima, Harpa je infrastruktura i mjesto održavanja kulturnih događaja kojoj je cilj očuvanje i promicanje kulture i islandskog nasljeđa te se stoga ne može smatrati da pruža robu i usluge na konkurentskom tržištu. Nadalje, mišljenje islandskih nadležnih tijela je da se u ovom slučaju ne ispunjava uvjet u vezi s gospodarskom prednošću, jer se osiguralo da se komercijalni dio Harpe ne financira putem državnih sredstava koja se raspoređuju samo za kulturne djelatnosti. Naposljetku, s obzirom na utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu između država članica, islandska nadležna tijela primjećuju da se zemljopisni položaj Islanda mora imati na umu i da nije vjerojatno da će publika iz drugih država koje su stranke Sporazuma o EGP-u posebno putovati na Island na koncerte ili slične događaje. |
| --- | --- |

(35)

Islandska nadležna tijela ne osporavaju da se financijski doprinosi Harpi dodjeljuju putem državnih sredstava i da se pripisuju Državi. Međutim, tvrde da se Harpa ne može smatrati poduzećem u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. Prema islandskim nadležnim tijelima, Harpa je infrastruktura i mjesto održavanja kulturnih događaja kojoj je cilj očuvanje i promicanje kulture i islandskog nasljeđa te se stoga ne može smatrati da pruža robu i usluge na konkurentskom tržištu. Nadalje, mišljenje islandskih nadležnih tijela je da se u ovom slučaju ne ispunjava uvjet u vezi s gospodarskom prednošću, jer se osiguralo da se komercijalni dio Harpe ne financira putem državnih sredstava koja se raspoređuju samo za kulturne djelatnosti. Naposljetku, s obzirom na utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu između država članica, islandska nadležna tijela primjećuju da se zemljopisni položaj Islanda mora imati na umu i da nije vjerojatno da će publika iz drugih država koje su stranke Sporazuma o EGP-u posebno putovati na Island na koncerte ili slične događaje.

| (36) | Islandska nadležna tijela naglašavaju da opće poslovanje Harpe nije komercijalne prirode. Prema njima, Harpu ne bi bilo osnovalo privatno poduzeće i ne može je se uspoređivati s privatnom skupinom poduzeća. Stoga, prema islandskim nadležnim tijelima, činjenice jasno pokazuju da u ovom slučaju test ulagača u tržišnom gospodarstvu (načelo NUTG) ima svoja ograničenja. |
| --- | --- |

(36)

Islandska nadležna tijela naglašavaju da opće poslovanje Harpe nije komercijalne prirode. Prema njima, Harpu ne bi bilo osnovalo privatno poduzeće i ne može je se uspoređivati s privatnom skupinom poduzeća. Stoga, prema islandskim nadležnim tijelima, činjenice jasno pokazuju da u ovom slučaju test ulagača u tržišnom gospodarstvu (načelo NUTG) ima svoja ograničenja.

| (37) | Nakon savjetovanja s ravnateljima Harpe, islandska su nadležna tijela predložila da ustroj koji se koristi za sprječavanje unakrsnog subvencioniranja ne bude u obliku zasebnih društava ili obveznog postupka nadmetanja za konferencijske poslove. Islandska su nadležna tijela uvjerena da su druge mjere prikladnije te da će stvoriti manje teškoća u poslovanju objekta. Stoga, bez obzira na to smatra li se da su državna sredstva koja se koriste za financiranje i poslovanje Harpe državna potpora spojiva s pravilima o državnoj potpori – ili da uopće ne predstavljaju državnu potporu – islandska su nadležna tijela suglasna da se mjere moraju provoditi kako bi se osiguralo da potpore ne naruše nezakonito tržišno natjecanje na konferencijskom tržištu. |
| --- | --- |

(37)

Nakon savjetovanja s ravnateljima Harpe, islandska su nadležna tijela predložila da ustroj koji se koristi za sprječavanje unakrsnog subvencioniranja ne bude u obliku zasebnih društava ili obveznog postupka nadmetanja za konferencijske poslove. Islandska su nadležna tijela uvjerena da su druge mjere prikladnije te da će stvoriti manje teškoća u poslovanju objekta. Stoga, bez obzira na to smatra li se da su državna sredstva koja se koriste za financiranje i poslovanje Harpe državna potpora spojiva s pravilima o državnoj potpori – ili da uopće ne predstavljaju državnu potporu – islandska su nadležna tijela suglasna da se mjere moraju provoditi kako bi se osiguralo da potpore ne naruše nezakonito tržišno natjecanje na konferencijskom tržištu.

| (38) | Islandska su nadležna tijela suglasna s Tijelom da se mora osigurati da konferencijsko poslovanje bude financijski neovisno od ostalog poslovanja Harpe i da je potrebno provesti zaštitne mjere kako bi se spriječilo unakrsno subvencioniranje između dvaju dijelova. Stoga su, kako bi se osigurala pravilna podjela između komercijalnih i ostalih djelatnosti te kako bi se spriječilo subvencioniranje onih prvih, poduzete dvije glavne mjere:






  i. | Prvo, ravnatelji Harpe uveli su nov poslovni i računovodstveni softver (22). On omogućuje društvu Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. da osigura pravilnu podjelu različitih djelatnosti i uže poveže računovodstveni sustav s upravljanjem projektom. Novi sustav sadržava više transparentnosti i analitičkih funkcija. Razdvajanje računa u Harpi uzima u obzir smjernicu danu u Direktivi 2006/111/EZ o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća („Direktiva o transparentnosti”) (23). Posebni računi (sektori) vode se za sve kulturne djelatnosti i zakupnike, kao i za konferencijsko poslovanje, čime se osigurava vođenje internih računa u skladu s različitim djelatnostima. |
| --- | --- | --- |

(38)

Islandska su nadležna tijela suglasna s Tijelom da se mora osigurati da konferencijsko poslovanje bude financijski neovisno od ostalog poslovanja Harpe i da je potrebno provesti zaštitne mjere kako bi se spriječilo unakrsno subvencioniranje između dvaju dijelova. Stoga su, kako bi se osigurala pravilna podjela između komercijalnih i ostalih djelatnosti te kako bi se spriječilo subvencioniranje onih prvih, poduzete dvije glavne mjere:

i.

Prvo, ravnatelji Harpe uveli su nov poslovni i računovodstveni softver (22). On omogućuje društvu Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. da osigura pravilnu podjelu različitih djelatnosti i uže poveže računovodstveni sustav s upravljanjem projektom. Novi sustav sadržava više transparentnosti i analitičkih funkcija. Razdvajanje računa u Harpi uzima u obzir smjernicu danu u Direktivi 2006/111/EZ o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća („Direktiva o transparentnosti”) (23). Posebni računi (sektori) vode se za sve kulturne djelatnosti i zakupnike, kao i za konferencijsko poslovanje, čime se osigurava vođenje internih računa u skladu s različitim djelatnostima.

| ii. | Drugo, islandska su nadležna tijela osigurala da se određeni dio Harpinih stalnih i zajedničkih troškova rasporedi svakom pojedinačnom sektoru poslova, na temelju stvarne upotrebe i komercijalne djelatnosti. Osim toga, odjelu za konferencijske poslove naplaćuje se tržišni najam za poslovni prostor i ostale prostore. Islandska su nadležna tijela odredila tržišnu stopu za najam i naknadu za upotrebu zajedničkih usluga usporedbom s onim što bi privatne strane naplatile u usporedivim situacijama. |
| --- | --- |

ii.

Drugo, islandska su nadležna tijela osigurala da se određeni dio Harpinih stalnih i zajedničkih troškova rasporedi svakom pojedinačnom sektoru poslova, na temelju stvarne upotrebe i komercijalne djelatnosti. Osim toga, odjelu za konferencijske poslove naplaćuje se tržišni najam za poslovni prostor i ostale prostore. Islandska su nadležna tijela odredila tržišnu stopu za najam i naknadu za upotrebu zajedničkih usluga usporedbom s onim što bi privatne strane naplatile u usporedivim situacijama.

| (39) | Islandska nadležna tijela dostavila su nacrt prijedloga za potpuno razdvajanje računa odjela za konferencijske poslove Harpe koji uzima u obzir novu metodologiju raspoređivanja troškova i prihoda (24). U tablici u nastavku prikazano je predloženo razdvajanje računa u Harpi (25):








  Razdvajanje računa odjela za konferencijske poslove Harpe |
| --- | --- |
| | Prihodi poslovanja: | 2013. | 2016. |
| 1. | Prihod od najma konferencijskih prostora | 109 282 | 141 815 |
| 2. | Prihod od najma tehničke opreme | 37 965 | 47 870 |
| 3. | Prihod od usluga tehničara | 38 054 | 48 105 |
| 4. | Ostali prihodi | 2 186 | 2 836 |
| | — | Ukupni prihod bez prihoda od ugostiteljstva: |

(39)

Islandska nadležna tijela dostavila su nacrt prijedloga za potpuno razdvajanje računa odjela za konferencijske poslove Harpe koji uzima u obzir novu metodologiju raspoređivanja troškova i prihoda (24). U tablici u nastavku prikazano je predloženo razdvajanje računa u Harpi (25):

Razdvajanje računa odjela za konferencijske poslove Harpe

Prihodi poslovanja:

2013.

2016.

1.

Prihod od najma konferencijskih prostora

109 282

141 815

2.

Prihod od najma tehničke opreme

37 965

47 870

3.

Prihod od usluga tehničara

38 054

48 105

4.

Ostali prihodi

2 186

2 836

—

Ukupni prihod bez prihoda od ugostiteljstva:

187 486

240 626

Prihod od ugostiteljstva:

5.

Udio odjela za konferencijske poslove u prihodu od ugostiteljstva

34 396

38 697

6.

Stalni najam

7 209

7 209

Ukupan prihod od konferencija

229 091

286 533

Rashodi poslovanja:

7.

Stalni najam – ured za konferencijske poslove

686

686

8.

Stalni najam – ugostiteljstvo

7 209

7 209

9.

Plaće i srodni rashodi – konferencijski zaposlenici

42 908

42 908

10.

Financijska administrativna pristojba (knjigovodstvo)

1 000

1 000

11.

Plaće i srodni rashodi – zaposlenici marketinga

6 738

6 738

12.

Marketinški troškovi

22 000

22 000

Troškovi održavanja događaja:

13.

Najamnina (75 % od prihoda najma prostora)

81 961

106 361

14.

Troškovi najma opreme (75 % prihoda od iznajmljivanja opreme)

28 474

35 903

15.

Troškovi usluga tehničara (75 % prihoda od usluga tehničara)

28 541

36 079

Ukupni rashodi poslovanja

219 571

258 884

EBITDA

9 574

27 649

| (40) | U vezi s najamninom, islandska su nadležna tijela Tijelu dostavila usporedbu najamnine koju naplaćuju ostali konferencijski prostori u Islandu, koja pokazuje da je najam odjela za konferencijske poslove iznad usporedive tržišne stope za maloprodajne korisnike. Prema islandskim nadležnim tijelima, cijena najma za veleprodajnog subjekta, kao što je odjel za konferencijske poslove, obično bi se smatrala nižom od onoga što bi plaćao maloprodajni korisnik. Stoga islandska nadležna tijela predlažu da se primijeni marža (popust) od 25 % (26). Prema islandskim tijelima, tako niska razina marže treba osigurati propisno naplaćivanje odjelu za konferencijske poslove u usporedbi s ostalim tržišnim operatorima. |
| --- | --- |

(40)

U vezi s najamninom, islandska su nadležna tijela Tijelu dostavila usporedbu najamnine koju naplaćuju ostali konferencijski prostori u Islandu, koja pokazuje da je najam odjela za konferencijske poslove iznad usporedive tržišne stope za maloprodajne korisnike. Prema islandskim nadležnim tijelima, cijena najma za veleprodajnog subjekta, kao što je odjel za konferencijske poslove, obično bi se smatrala nižom od onoga što bi plaćao maloprodajni korisnik. Stoga islandska nadležna tijela predlažu da se primijeni marža (popust) od 25 % (26). Prema islandskim tijelima, tako niska razina marže treba osigurati propisno naplaćivanje odjelu za konferencijske poslove u usporedbi s ostalim tržišnim operatorima.

| (41) | Prema islandskim nadležnim tijelima, razumljivo je da ulaganje poput Harpe, kao bilo koji drugi veliki projekt ulaganja, neće imati povrat dobiti u prvih nekoliko godina poslovanja. Međutim, novi model raspoređivanja troškova i prihoda pokazuje da će komercijalni dio postupno postati isplativiji, dajući vlasnicima Harpe povrat ulaganja u sljedećih nekoliko godina. Novi model pokazuje i da je odjel za konferencijske poslove dosad najvjerojatnije snosio nerazmjerno velik dio zajedničkih troškova. |
| --- | --- |

(41)

Prema islandskim nadležnim tijelima, razumljivo je da ulaganje poput Harpe, kao bilo koji drugi veliki projekt ulaganja, neće imati povrat dobiti u prvih nekoliko godina poslovanja. Međutim, novi model raspoređivanja troškova i prihoda pokazuje da će komercijalni dio postupno postati isplativiji, dajući vlasnicima Harpe povrat ulaganja u sljedećih nekoliko godina. Novi model pokazuje i da je odjel za konferencijske poslove dosad najvjerojatnije snosio nerazmjerno velik dio zajedničkih troškova.

| (42) | Naposljetku, kada bi Tijelo smatralo da mjera predstavlja državnu potporu, islandska su nadležna tijela izrazila stajalište da bi se takva potpora mogla smatrati spojivom s člankom 61. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u, uzimajući u obzir ciljeve te mjere, uključujući cilj očuvanja i promicanja kulture i islandskog nasljeđa. U vezi s tim islandska su nadležna tijela pozvala Tijelo da ocijeni i treba li se smatrati da takva potpora predstavlja financiranje usluge od općeg gospodarskog interesa („UOGI”). |
| --- | --- |

(42)

Naposljetku, kada bi Tijelo smatralo da mjera predstavlja državnu potporu, islandska su nadležna tijela izrazila stajalište da bi se takva potpora mogla smatrati spojivom s člankom 61. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u, uzimajući u obzir ciljeve te mjere, uključujući cilj očuvanja i promicanja kulture i islandskog nasljeđa. U vezi s tim islandska su nadležna tijela pozvala Tijelo da ocijeni i treba li se smatrati da takva potpora predstavlja financiranje usluge od općeg gospodarskog interesa („UOGI”).

II.   PROCJENA

1.   PRISUTNOST DRŽAVNIH POTPORA U SMISLU ČLANKA 61. STAVKA 1. SPORAZUMA O EGP-U

| (43) | Članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u glasi kako slijedi:
  „Osim ako nije drugačije propisano ovim Sporazumom, svaka potpora koju dodjeljuju države članice EZ-a, države EFTA-e ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja pogodujući određenim poduzećima ili proizvodnji određenih proizvoda, nespojiva je s provedbom ovog Sporazuma u mjeri u kojoj utječe na trgovinu između ugovornih stranaka” |
| --- | --- |

(43)

Članak 61. stavak 1. Sporazuma o EGP-u glasi kako slijedi:

„Osim ako nije drugačije propisano ovim Sporazumom, svaka potpora koju dodjeljuju države članice EZ-a, države EFTA-e ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja pogodujući određenim poduzećima ili proizvodnji određenih proizvoda, nespojiva je s provedbom ovog Sporazuma u mjeri u kojoj utječe na trgovinu između ugovornih stranaka”

| (44) | To znači da mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti: mjeru (i) je dodijelila Država ili je dodijeljena putem državnih sredstava, (ii) mjera dodjeljuje gospodarsku prednost korisniku, (iii) mjera je selektivna i (iv) mjera utječe na trgovinu između država članica i može narušiti tržišno natjecanje (27). |
| --- | --- |

(44)

To znači da mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti: mjeru (i) je dodijelila Država ili je dodijeljena putem državnih sredstava, (ii) mjera dodjeljuje gospodarsku prednost korisniku, (iii) mjera je selektivna i (iv) mjera utječe na trgovinu između država članica i može narušiti tržišno natjecanje (27).

| (45) | U sljedećim poglavljima procjenjuju se državna sredstva u financiranju Harpe u vezi s tim kriterijima. |
| --- | --- |

(45)

U sljedećim poglavljima procjenjuju se državna sredstva u financiranju Harpe u vezi s tim kriterijima.

1.1   Državna sredstva

| (46) | U skladu s člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u, mjeru mora dodijeliti država ili se dodjeljuje putem državnih sredstava, kako bi predstavljala državnu potporu. |
| --- | --- |

(46)

U skladu s člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u, mjeru mora dodijeliti država ili se dodjeljuje putem državnih sredstava, kako bi predstavljala državnu potporu.

| (47) | Od početka, Tijelo primjećuje da se i lokalna i regionalna nadležna tijela smatraju jednakima Državi (28). Slijedno tomu, za potrebe članka 61. stavka 1., Država obuhvaća sva tijela državne uprave, od središnje vlasti do gradske razine ili najniže upravne razine, kao i javna poduzeća i tijela. Nadalje, općinska sredstva smatraju se državnim sredstvima u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u (29). |
| --- | --- |

(47)

Od početka, Tijelo primjećuje da se i lokalna i regionalna nadležna tijela smatraju jednakima Državi (28). Slijedno tomu, za potrebe članka 61. stavka 1., Država obuhvaća sva tijela državne uprave, od središnje vlasti do gradske razine ili najniže upravne razine, kao i javna poduzeća i tijela. Nadalje, općinska sredstva smatraju se državnim sredstvima u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u (29).

| (48) | Budući da država Island i grad Reykjavík zajedno pokrivaju godišnji deficit društva koji upravlja Harpom godišnjim doprinosom određenog iznosa iz njihovih proračuna, uključena su državna sredstva. Nadalje, konverzija zajmova u temeljni kapital obuhvaća i prijenos državnih sredstava, jer će Država i Grad izgubiti svoje pravo na primitak cijele otplate neplaćenih zajmova. Stoga je ispunjen prvi kriterij članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(48)

Budući da država Island i grad Reykjavík zajedno pokrivaju godišnji deficit društva koji upravlja Harpom godišnjim doprinosom određenog iznosa iz njihovih proračuna, uključena su državna sredstva. Nadalje, konverzija zajmova u temeljni kapital obuhvaća i prijenos državnih sredstava, jer će Država i Grad izgubiti svoje pravo na primitak cijele otplate neplaćenih zajmova. Stoga je ispunjen prvi kriterij članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

1.2   Poduzeće

| (49) | Kako bi predstavljala državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u, mjera mora dodijeliti prednost poduzeću. Poduzeća su subjekti koji se bave gospodarskom djelatnošću, bez obzira na njihov pravni status i način na koji se financiraju (30). Gospodarske su djelatnosti one djelatnosti koje obuhvaćaju ponudu robe ili usluga na tržištu (31). Suprotno tomu, subjekti koji nisu komercijalno aktivni, u smislu da ne nude robu ili usluge na dotičnom tržištu, ne predstavljaju poduzeća. |
| --- | --- |

(49)

Kako bi predstavljala državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u, mjera mora dodijeliti prednost poduzeću. Poduzeća su subjekti koji se bave gospodarskom djelatnošću, bez obzira na njihov pravni status i način na koji se financiraju (30). Gospodarske su djelatnosti one djelatnosti koje obuhvaćaju ponudu robe ili usluga na tržištu (31). Suprotno tomu, subjekti koji nisu komercijalno aktivni, u smislu da ne nude robu ili usluge na dotičnom tržištu, ne predstavljaju poduzeća.

| (50) | Kako je primijećeno u Odluci br. 128/13/COL, mišljenje Tijela je da i izgradnja i poslovanje infrastrukture predstavljaju gospodarsku djelatnost samu po sebi (i stoga podliježu pravilima o državnoj potpori) ako se ta infrastruktura koristi ili će se koristiti za pružanje roba ili usluga na tržištu (32). U ovom je slučaju Harpa namijenjena za, primjerice, ugošćivanje konferencija, kao i za glazbene, kulturne i „ostale umjetničke događaje” na komercijalnoj osnovi, tj. za pružanje usluga na tržištu. To je stajalište potvrdio Sud Europske unije („Sud”) u predmetu Leipzig/Halle
   (33). Posljedično, u slučajevima infrastrukture, potpora se može dodijeliti na nekoliko razina: za izgradnju, poslovanje i upotrebu prostora (34). |
| --- | --- |

(50)

Kako je primijećeno u Odluci br. 128/13/COL, mišljenje Tijela je da i izgradnja i poslovanje infrastrukture predstavljaju gospodarsku djelatnost samu po sebi (i stoga podliježu pravilima o državnoj potpori) ako se ta infrastruktura koristi ili će se koristiti za pružanje roba ili usluga na tržištu (32). U ovom je slučaju Harpa namijenjena za, primjerice, ugošćivanje konferencija, kao i za glazbene, kulturne i „ostale umjetničke događaje” na komercijalnoj osnovi, tj. za pružanje usluga na tržištu. To je stajalište potvrdio Sud Europske unije („Sud”) u predmetu Leipzig/Halle
   (33). Posljedično, u slučajevima infrastrukture, potpora se može dodijeliti na nekoliko razina: za izgradnju, poslovanje i upotrebu prostora (34).

| (51) | Kako je prethodno primijećeno, Harpa ugošćuje koncerte Islandskog simfonijskog orkestra, Islandsku operu i razne ostale umjetničke događaje te konferencije. Prema stajalištu islandskih nadležnih tijela, samo konferencijski aspekt Harpinog poslovanja predstavlja gospodarsku djelatnost. Sve bi se ostale djelatnosti stoga trebale razvrstati kao negospodarske. |
| --- | --- |

(51)

Kako je prethodno primijećeno, Harpa ugošćuje koncerte Islandskog simfonijskog orkestra, Islandsku operu i razne ostale umjetničke događaje te konferencije. Prema stajalištu islandskih nadležnih tijela, samo konferencijski aspekt Harpinog poslovanja predstavlja gospodarsku djelatnost. Sve bi se ostale djelatnosti stoga trebale razvrstati kao negospodarske.

| (52) | Međutim, neke aktivnosti koje se odvijaju u Harpi, poglavito konferencije, kazališne predstave, koncerti popularne glazbe itd., privlače značajan broje korisnika, dok se istodobno tržišno natječu s privatnim konferencijskim centrima, kazalištima ili ostalim mjestima održavanja glazbenih događaja. Stoga Tijelo zauzima stajalište da se koncertna dvorana i konferencijski centar Harpa i društvo uključeno u njezino poslovanje, ako se bave komercijalnim djelatnostima, opisuju kao poduzeće (35). |
| --- | --- |

(52)

Međutim, neke aktivnosti koje se odvijaju u Harpi, poglavito konferencije, kazališne predstave, koncerti popularne glazbe itd., privlače značajan broje korisnika, dok se istodobno tržišno natječu s privatnim konferencijskim centrima, kazalištima ili ostalim mjestima održavanja glazbenih događaja. Stoga Tijelo zauzima stajalište da se koncertna dvorana i konferencijski centar Harpa i društvo uključeno u njezino poslovanje, ako se bave komercijalnim djelatnostima, opisuju kao poduzeće (35).

1.3   Prednost

| (53) | Kako bi predstavljala državnu potporu u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u, mjera mora dodijeliti gospodarsku prednost primatelju potpore. |
| --- | --- |

(53)

Kako bi predstavljala državnu potporu u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u, mjera mora dodijeliti gospodarsku prednost primatelju potpore.

| (54) | U vezi s financiranjem izgradnje Harpe, državna potpora može se isključiti ako je u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu („NUTG”) (36). Međutim, islandska su nadležna tijela prigovorila primjeni testa NUTG-a u ovom slučaju jer, prema njima, opće poslovanje Harpe nije komercijalne prirode. Prema islandskim nadležnim tijelima, Harpu ne bi bilo osnovalo privatno poduzeće i stoga se ne može usporediti s privatnom skupinom poduzeća. Stoga, prema stajalištu islandskih nadležnih tijela, u ovom slučaju test ulagača u tržišnom gospodarstvu (NUTG) ima svoja ograničenja. |
| --- | --- |

(54)

U vezi s financiranjem izgradnje Harpe, državna potpora može se isključiti ako je u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu („NUTG”) (36). Međutim, islandska su nadležna tijela prigovorila primjeni testa NUTG-a u ovom slučaju jer, prema njima, opće poslovanje Harpe nije komercijalne prirode. Prema islandskim nadležnim tijelima, Harpu ne bi bilo osnovalo privatno poduzeće i stoga se ne može usporediti s privatnom skupinom poduzeća. Stoga, prema stajalištu islandskih nadležnih tijela, u ovom slučaju test ulagača u tržišnom gospodarstvu (NUTG) ima svoja ograničenja.

| (55) | U vezi s izgradnjom Harpe, Država i Grad, prema islandskim nadležnim tijelima, u početku su se nadali da će privatni investitor financirati realizaciju projekta. Međutim, zbog financijske krize, projekt se nije mogao provesti bez javnog financiranja. Stoga se tvrdi da su izravna bespovratna sredstva Države i Grada bila potrebna, jer bez njih ne bi bilo dovoljno sredstava za financiranje projekta. Tijelo stoga smatra da bi javno financiranje izgradnje Harpe predstavljalo gospodarsku prednost i stoga potporu, jer se projekt, navodno, ne bi bio realizirao bez javnog financiranja. Sudjelovanje Države i Grada stoga je bilo nužno za projekt Harpa u cjelini. |
| --- | --- |

(55)

U vezi s izgradnjom Harpe, Država i Grad, prema islandskim nadležnim tijelima, u početku su se nadali da će privatni investitor financirati realizaciju projekta. Međutim, zbog financijske krize, projekt se nije mogao provesti bez javnog financiranja. Stoga se tvrdi da su izravna bespovratna sredstva Države i Grada bila potrebna, jer bez njih ne bi bilo dovoljno sredstava za financiranje projekta. Tijelo stoga smatra da bi javno financiranje izgradnje Harpe predstavljalo gospodarsku prednost i stoga potporu, jer se projekt, navodno, ne bi bio realizirao bez javnog financiranja. Sudjelovanje Države i Grada stoga je bilo nužno za projekt Harpa u cjelini.

| (56) | Iz prakse donošenja odluka Tijela slijedi da se kada subjekt obavlja i komercijalne i nekomercijalne djelatnosti mora uspostaviti sustav troškovnog računovodstva kojim se osigurava da se komercijalne djelatnosti ne financiraju putem državnih sredstava raspoređenih djelatnostima koje ne ostvaruju dobit (37). Ovo je načelo utvrđeno i u Direktivi o transparentnosti. Direktiva o transparentnosti ne primjenjuje se izravno na ovaj konkretni slučaj, jer je ukupni godišnji neto promet Harpe u posljednje dvije godine ispod praga prometa utvrđenog u članku 5. stavku 1. točki (d) Direktive (38). Međutim, mišljenje Tijela je da se još uvijek primjenjuju načela obavljanja gospodarskih djelatnosti prema komercijalnim uvjetima sa zasebnim računima i jasno uspostavljenim načelima troškovnog računovodstva u skladu s kojim se vode zasebni računi. |
| --- | --- |

(56)

Iz prakse donošenja odluka Tijela slijedi da se kada subjekt obavlja i komercijalne i nekomercijalne djelatnosti mora uspostaviti sustav troškovnog računovodstva kojim se osigurava da se komercijalne djelatnosti ne financiraju putem državnih sredstava raspoređenih djelatnostima koje ne ostvaruju dobit (37). Ovo je načelo utvrđeno i u Direktivi o transparentnosti. Direktiva o transparentnosti ne primjenjuje se izravno na ovaj konkretni slučaj, jer je ukupni godišnji neto promet Harpe u posljednje dvije godine ispod praga prometa utvrđenog u članku 5. stavku 1. točki (d) Direktive (38). Međutim, mišljenje Tijela je da se još uvijek primjenjuju načela obavljanja gospodarskih djelatnosti prema komercijalnim uvjetima sa zasebnim računima i jasno uspostavljenim načelima troškovnog računovodstva u skladu s kojim se vode zasebni računi.

| (57) | Kako je opisano u prethodnom odjeljku I.2., poslovi Harpe podijeljeni su u nekoliko kategorija, npr. ugošćivanje koncerata Islandskog simfonijskog orkestra i Islandske opere te ostalih umjetničkih događaja i konferencija. Islandska nadležna tijela, međutim, prije nego što je Tijelo donijelo Odluku br. 128/13/COL nisu propisno osigurale jasno i dosljedno razdvajanje računa za različite djelatnosti Harpe. Jednostavna podjela gubitaka u vezi s poslovanjem zgrade i zajedničkim administrativnim troškovima između različitih djelatnosti Harpe na temelju procjene upotrebe i ostalih kriterija, kako je bila praksa prvih godina poslovanja Harpe, ne može se smatrati jasnim razdvajanjem računa na temelju prava EGP-a. Ta je situacija stoga mogla dovesti do unakrsnog subvencioniranja između kulturnih i gospodarskih djelatnosti u Harpi. |
| --- | --- |

(57)

Kako je opisano u prethodnom odjeljku I.2., poslovi Harpe podijeljeni su u nekoliko kategorija, npr. ugošćivanje koncerata Islandskog simfonijskog orkestra i Islandske opere te ostalih umjetničkih događaja i konferencija. Islandska nadležna tijela, međutim, prije nego što je Tijelo donijelo Odluku br. 128/13/COL nisu propisno osigurale jasno i dosljedno razdvajanje računa za različite djelatnosti Harpe. Jednostavna podjela gubitaka u vezi s poslovanjem zgrade i zajedničkim administrativnim troškovima između različitih djelatnosti Harpe na temelju procjene upotrebe i ostalih kriterija, kako je bila praksa prvih godina poslovanja Harpe, ne može se smatrati jasnim razdvajanjem računa na temelju prava EGP-a. Ta je situacija stoga mogla dovesti do unakrsnog subvencioniranja između kulturnih i gospodarskih djelatnosti u Harpi.

| (58) | Kako je opisano u odjeljku I.4, islandska su nadležna tijela uvela određene mjere kako bi razdvojila račune komercijalnih i nekomercijalnih djelatnosti u Harpi (39). Te mjere obuhvaćaju novu metodologiju raspoređivanja troškova i prihoda te vođenje zasebnih računa odjela za konferencijske poslove Harpe. Iako ti novi dogovori smanjuju prednost društava uključenih u poslovanje Harpe na minimum potreban za osiguravanje poslovanja infrastrukture, ne može se u potpunosti isključiti prednost za odjel konferencijskih poslova. |
| --- | --- |

(58)

Kako je opisano u odjeljku I.4, islandska su nadležna tijela uvela određene mjere kako bi razdvojila račune komercijalnih i nekomercijalnih djelatnosti u Harpi (39). Te mjere obuhvaćaju novu metodologiju raspoređivanja troškova i prihoda te vođenje zasebnih računa odjela za konferencijske poslove Harpe. Iako ti novi dogovori smanjuju prednost društava uključenih u poslovanje Harpe na minimum potreban za osiguravanje poslovanja infrastrukture, ne može se u potpunosti isključiti prednost za odjel konferencijskih poslova.

| (59) | Osim toga, društvima uključenima u poslovanje Harpe prednost se dodjeljuje u obliku izgubljene dobiti kada Država i Grad ne zahtijevaju povrat svojih ulaganja u koncertnu dvoranu i konferencijski centar, ako se ta društva bave komercijalnim djelatnostima, kao što je ugošćivanje konferencija. Svaki vlasnik poduzeća ili ulagač obično bi zahtijevao povrat svojeg ulaganja u trgovačko poduzeće. Takav zahtjev stvarno predstavlja rashod za poduzeće. Ako poduzeće u državnom vlasništvu ne mora ostvariti normalnu stopu povrata za svojeg vlasnika, to stvarno znači da poduzeće ostvaruje korist od prednosti kada god vlasnik izgubi tu dobit. (40) |
| --- | --- |

(59)

Osim toga, društvima uključenima u poslovanje Harpe prednost se dodjeljuje u obliku izgubljene dobiti kada Država i Grad ne zahtijevaju povrat svojih ulaganja u koncertnu dvoranu i konferencijski centar, ako se ta društva bave komercijalnim djelatnostima, kao što je ugošćivanje konferencija. Svaki vlasnik poduzeća ili ulagač obično bi zahtijevao povrat svojeg ulaganja u trgovačko poduzeće. Takav zahtjev stvarno predstavlja rashod za poduzeće. Ako poduzeće u državnom vlasništvu ne mora ostvariti normalnu stopu povrata za svojeg vlasnika, to stvarno znači da poduzeće ostvaruje korist od prednosti kada god vlasnik izgubi tu dobit. (40)

1.4   Prednost procijenjena u kontekstu predmeta Altmark

| (60) | Islandska nadležna tijela zauzimaju stajalište da se financiranje izgradnje i poslovanje Harpe treba opisati kao financiranje usluge od općeg gospodarskog interesa i da su ispunjena sva četiri kriterija „testa Altmark” te da stoga mjera ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u |
| --- | --- |

(60)

Islandska nadležna tijela zauzimaju stajalište da se financiranje izgradnje i poslovanje Harpe treba opisati kao financiranje usluge od općeg gospodarskog interesa i da su ispunjena sva četiri kriterija „testa Altmark” te da stoga mjera ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u

| (61) | Presuda Suda u predmetu Altmark daje pojašnjenje u vezi s uvjetima u skladu s kojima naknada za javnu uslugu ne predstavlja državnu potporu jer nema nikakve prednosti (41). Međutim, da se takva naknada u određenom slučaju ne bi opisala kao državna potpora, moraju se zadovoljiti četiri kriterija, koji se obično spominju kao kriteriji testa Altmark
   (42). |
| --- | --- |

(61)

Presuda Suda u predmetu Altmark daje pojašnjenje u vezi s uvjetima u skladu s kojima naknada za javnu uslugu ne predstavlja državnu potporu jer nema nikakve prednosti (41). Međutim, da se takva naknada u određenom slučaju ne bi opisala kao državna potpora, moraju se zadovoljiti četiri kriterija, koji se obično spominju kao kriteriji testa Altmark
   (42).

| (62) | Ti su uvjeti sljedeći: (i) korisniku mehanizma državnog financiranja za UOGI mora službeno biti povjereno pružanje i obavljanje UOGI-ja, čije obveze moraju biti jasno definirane; (ii) parametri za izračunavanje naknade moraju biti unaprijed uspostavljeni na objektivan i transparentan način, kako bi se spriječilo dodjeljivanje gospodarske prednosti koja bi mogla pogodovati poduzeću primatelju u odnosu na konkurentna poduzeća; (iii) naknada ne može biti veća od onog što je potrebno kako bi se pokrili svi ili dio troškova nastalih u obavljanju UOGI-ja, uzimajući u obzir odgovarajuće potvrde i razumnu dobit za obavljanje tih obveza i (iv) kada korisnik nije izabran u skladu s postupkom javne nabave, razina dodijeljene naknade mora se odrediti na temelju analize troškova koje bi inače dobro vođeno poduzeće imalo pri obavljanju takvih obveza, uzimajući u obzir odgovarajuće potvrde i razumnu dobit. |
| --- | --- |

(62)

Ti su uvjeti sljedeći: (i) korisniku mehanizma državnog financiranja za UOGI mora službeno biti povjereno pružanje i obavljanje UOGI-ja, čije obveze moraju biti jasno definirane; (ii) parametri za izračunavanje naknade moraju biti unaprijed uspostavljeni na objektivan i transparentan način, kako bi se spriječilo dodjeljivanje gospodarske prednosti koja bi mogla pogodovati poduzeću primatelju u odnosu na konkurentna poduzeća; (iii) naknada ne može biti veća od onog što je potrebno kako bi se pokrili svi ili dio troškova nastalih u obavljanju UOGI-ja, uzimajući u obzir odgovarajuće potvrde i razumnu dobit za obavljanje tih obveza i (iv) kada korisnik nije izabran u skladu s postupkom javne nabave, razina dodijeljene naknade mora se odrediti na temelju analize troškova koje bi inače dobro vođeno poduzeće imalo pri obavljanju takvih obveza, uzimajući u obzir odgovarajuće potvrde i razumnu dobit.

| (63) | Države EGP-a općenito imaju široko diskrecijsko pravo u vezi s definiranjem usluge kao UOGI, pri slijeđenju odgovarajuće sudske prakse koja utvrđuje opća načela koja se moraju poštovati. Iz članka 59. stavka 2. Sporazuma o EGP-u proizlazi da su poduzeća kojima je povjereno obavljanje UOGI-ja poduzeća kojima je povjeren „poseban zadatak” (43). |
| --- | --- |

(63)

Države EGP-a općenito imaju široko diskrecijsko pravo u vezi s definiranjem usluge kao UOGI, pri slijeđenju odgovarajuće sudske prakse koja utvrđuje opća načela koja se moraju poštovati. Iz članka 59. stavka 2. Sporazuma o EGP-u proizlazi da su poduzeća kojima je povjereno obavljanje UOGI-ja poduzeća kojima je povjeren „poseban zadatak” (43).

| (64) | U skladu sa smjernicama Tijela za primjenu pravila o državnoj potpori na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa (44), zadatak pružanja javne usluge mora se povjeriti putem akta koji, ovisno o zakonodavstvu država EFTA-e, može poprimiti oblik zakonodavnog ili regulatornog instrumenta ili ugovora. Moguće da je odrediti i u nekoliko akata. Na temelju pristupa koji Komisija i Tijelo zauzimaju u takvim slučajevima, u aktu ili nizu akata potrebno je navesti barem:






  (a) | sadržaj i trajanje obveza pružanja javne usluge; |
| --- | --- | --- |

(64)

U skladu sa smjernicama Tijela za primjenu pravila o državnoj potpori na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa (44), zadatak pružanja javne usluge mora se povjeriti putem akta koji, ovisno o zakonodavstvu država EFTA-e, može poprimiti oblik zakonodavnog ili regulatornog instrumenta ili ugovora. Moguće da je odrediti i u nekoliko akata. Na temelju pristupa koji Komisija i Tijelo zauzimaju u takvim slučajevima, u aktu ili nizu akata potrebno je navesti barem:

(a)

sadržaj i trajanje obveza pružanja javne usluge;

| (b) | poduzeće i, ako je primjenjivo, predmetno državno područje; |
| --- | --- |

(b)

poduzeće i, ako je primjenjivo, predmetno državno područje;

| (c) | vrstu isključivih ili posebnih prava koja je tom poduzeću dodijelilo predmetno tijelo; |
| --- | --- |

(c)

vrstu isključivih ili posebnih prava koja je tom poduzeću dodijelilo predmetno tijelo;

| (d) | parametre za izračun, kontrolu i reviziju naknade i |
| --- | --- |

(d)

parametre za izračun, kontrolu i reviziju naknade i

| (e) | aranžmane za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. |
| --- | --- |

(e)

aranžmane za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada.

| (65) | Obveze pružanja javne usluge Harpe, prema islandskim nadležnim tijelima, jasno su definirane u njezinoj politici vlasništva. U skladu s politikom vlasništva, svrha je Harpe da: (i) bude forum za glazbeni i kulturni život na Islandu, (ii) ojača položaj Islanda kao mjesta održavanja konferencija, (iii) učvrsti položaj industrije putovanja na Islandu i (iv) promiče život u gradskom središtu Reykjavíka. Nadalje, politikom vlasništva utvrđuje se da poslovi Harpe moraju biti samoodrživi i da Harpa ne mora primiti nikakve druge doprinose osim onih dogovorenih u Sporazumu o projektu. Međutim, politika vlasništva ne bavi se ni trajanjem obveza pružanja javne usluge niti se u njoj navode posebni parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade niti opisuju aranžmani za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Stoga, prema stajalištu Tijela, prvi kriterij testa Altmark nije ispunjen. |
| --- | --- |

(65)

Obveze pružanja javne usluge Harpe, prema islandskim nadležnim tijelima, jasno su definirane u njezinoj politici vlasništva. U skladu s politikom vlasništva, svrha je Harpe da: (i) bude forum za glazbeni i kulturni život na Islandu, (ii) ojača položaj Islanda kao mjesta održavanja konferencija, (iii) učvrsti položaj industrije putovanja na Islandu i (iv) promiče život u gradskom središtu Reykjavíka. Nadalje, politikom vlasništva utvrđuje se da poslovi Harpe moraju biti samoodrživi i da Harpa ne mora primiti nikakve druge doprinose osim onih dogovorenih u Sporazumu o projektu. Međutim, politika vlasništva ne bavi se ni trajanjem obveza pružanja javne usluge niti se u njoj navode posebni parametri za izračun, kontrolu i reviziju naknade niti opisuju aranžmani za izbjegavanje i povrat prekomjernih naknada. Stoga, prema stajalištu Tijela, prvi kriterij testa Altmark nije ispunjen.

| (66) | Nadalje, u skladu sa Sporazumom o projektu, doprinos Države i Grada trebao je biti stalni godišnji iznos (595 000 000 ISK) koji se trebao mijenjati svakog datuma plaćanja, kako bi se pokazale promjene u indeksu potrošačkih cijena. Međutim, zbog financijske situacije Harpe, bilo je značajnih privremenih financijskih doprinosa Harpinih vlasnika, kao i aranžmana o konverziji zajma (45). Stoga, suprotno stajalištu islandskih nadležnih tijela, čini se da naknada za navodnu obvezu pružanja javne usluge nije bila unaprijed utvrđena na objektivan i transparentan način. Nadalje, netransparentna narav potpore (pokrivanje godišnjeg deficita Harpe, moguće unakrsno subvencioniranje i praksa kojom se ne zahtijeva razuman povrat ulaganja) može samo dovesti Tijelo do zaključka da islandska nadležna tijela nisu propisno osigurala da naknada ne prekorači ono što je bilo potrebno. |
| --- | --- |

(66)

Nadalje, u skladu sa Sporazumom o projektu, doprinos Države i Grada trebao je biti stalni godišnji iznos (595 000 000 ISK) koji se trebao mijenjati svakog datuma plaćanja, kako bi se pokazale promjene u indeksu potrošačkih cijena. Međutim, zbog financijske situacije Harpe, bilo je značajnih privremenih financijskih doprinosa Harpinih vlasnika, kao i aranžmana o konverziji zajma (45). Stoga, suprotno stajalištu islandskih nadležnih tijela, čini se da naknada za navodnu obvezu pružanja javne usluge nije bila unaprijed utvrđena na objektivan i transparentan način. Nadalje, netransparentna narav potpore (pokrivanje godišnjeg deficita Harpe, moguće unakrsno subvencioniranje i praksa kojom se ne zahtijeva razuman povrat ulaganja) može samo dovesti Tijelo do zaključka da islandska nadležna tijela nisu propisno osigurala da naknada ne prekorači ono što je bilo potrebno.

| (67) | Naposljetku, Tijelo primjećuje da upravitelj Harpe nije izabran postupkom javne nabave i da islandska nadležna tijela Tijelu nisu dostavila podatke koji bi omogućili provjeru o tome odgovaraju li troškovi koje je načinila Harpa troškovima tipičnog poduzeća, dobro vođenog i opremljenog na odgovarajući način, kako se zahtijeva u skladu s četvrtim kriterijem testa Altmark. |
| --- | --- |

(67)

Naposljetku, Tijelo primjećuje da upravitelj Harpe nije izabran postupkom javne nabave i da islandska nadležna tijela Tijelu nisu dostavila podatke koji bi omogućili provjeru o tome odgovaraju li troškovi koje je načinila Harpa troškovima tipičnog poduzeća, dobro vođenog i opremljenog na odgovarajući način, kako se zahtijeva u skladu s četvrtim kriterijem testa Altmark.

| (68) | Dakle, na temelju prethodno navedenog, Tijelo zaključuje da financiranje Harpe ne ispunjava kriterije testa Altmark i da se stoga ne može opisati kao financiranje usluge od općeg gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(68)

Dakle, na temelju prethodno navedenog, Tijelo zaključuje da financiranje Harpe ne ispunjava kriterije testa Altmark i da se stoga ne može opisati kao financiranje usluge od općeg gospodarskog interesa.

1.5   Selektivnost

| (69) | Kako bi predstavljala državnu potporu u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u, mjera mora biti selektivna. |
| --- | --- |

(69)

Kako bi predstavljala državnu potporu u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u, mjera mora biti selektivna.

| (70) | Islandska nadležna tijela daju financijska sredstva društvima uključenim u poslovanje Harpe. Financijska sredstva koriste se za pokrivanje gubitaka koji proizlaze iz različitih djelatnosti u Harpi, uključujući gospodarske djelatnosti poput ugošćivanja konferencija. Taj sustav naknada, na temelju kojeg se može pojaviti unakrsno subvencioniranje, nije dostupan ostalim društvima koja su aktivna na konferencijskom tržištu na Islandu ili drugdje. |
| --- | --- |

(70)

Islandska nadležna tijela daju financijska sredstva društvima uključenim u poslovanje Harpe. Financijska sredstva koriste se za pokrivanje gubitaka koji proizlaze iz različitih djelatnosti u Harpi, uključujući gospodarske djelatnosti poput ugošćivanja konferencija. Taj sustav naknada, na temelju kojeg se može pojaviti unakrsno subvencioniranje, nije dostupan ostalim društvima koja su aktivna na konferencijskom tržištu na Islandu ili drugdje.

| (71) | S obzirom na prethodno navedeno, stajalište je Tijela da društva uključena u poslovanje Harpe dobivaju selektivnu gospodarsku prednost u odnosu na ostale natjecatelje na tržištu. |
| --- | --- |

(71)

S obzirom na prethodno navedeno, stajalište je Tijela da društva uključena u poslovanje Harpe dobivaju selektivnu gospodarsku prednost u odnosu na ostale natjecatelje na tržištu.

1.6   Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu između ugovornih stranaka

| (72) | Naposljetku, mjera mora biti u stanju narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu između ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u kako bi se smatrala državnom potporom u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(72)

Naposljetku, mjera mora biti u stanju narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu između ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u kako bi se smatrala državnom potporom u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

| (73) | Prema riješenoj sudskoj praksi, sama činjenica da mjera jača položaj jednog poduzeća u odnosu na ostala poduzeća koja se natječu u trgovini unutar EGP-a smatra se dovoljnom kako bi se zaključilo da će mjera vjerojatno utjecati na trgovinu između ugovornih stranaka i narušiti tržišno natjecanje između poduzeća osnovanih u ostalim državama EGP-a (46). Državna sredstva raspoređena društvima uključenima u poslovanje Harpe, kako bi pokrila njihove gubitke, predstavljaju prednost koja jača Harpin položaj u odnosu na ostala poduzeća koja se natječu na istom tržištu. |
| --- | --- |

(73)

Prema riješenoj sudskoj praksi, sama činjenica da mjera jača položaj jednog poduzeća u odnosu na ostala poduzeća koja se natječu u trgovini unutar EGP-a smatra se dovoljnom kako bi se zaključilo da će mjera vjerojatno utjecati na trgovinu između ugovornih stranaka i narušiti tržišno natjecanje između poduzeća osnovanih u ostalim državama EGP-a (46). Državna sredstva raspoređena društvima uključenima u poslovanje Harpe, kako bi pokrila njihove gubitke, predstavljaju prednost koja jača Harpin položaj u odnosu na ostala poduzeća koja se natječu na istom tržištu.

| (74) | Čak i ako je većina djelatnosti koje se obavljaju u Harpi lokalnog karaktera, Harpa ima mogućnost ugostiti i velike i srednje velike međunarodne događaje te se stoga utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu između ugovornih stranaka ne može isključiti (47). Iako, prema islandskim nadležnim tijelima, nije vrlo vjerojatno da će više od nekoliko događaja, ako ijedan, koji će se odvijati u Harpi biti od tolikog interesa osobama koje žive u susjednim zemljama da će oni biti spremni proputovati veliku razdaljinu na događaje u Reykjavíku, stoga ne bi bilo vjerojatno da bi se događaji u Harpi tržišno natjecali sa sličnim arenama u obližnjim zemljama. |
| --- | --- |

(74)

Čak i ako je većina djelatnosti koje se obavljaju u Harpi lokalnog karaktera, Harpa ima mogućnost ugostiti i velike i srednje velike međunarodne događaje te se stoga utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu između ugovornih stranaka ne može isključiti (47). Iako, prema islandskim nadležnim tijelima, nije vrlo vjerojatno da će više od nekoliko događaja, ako ijedan, koji će se odvijati u Harpi biti od tolikog interesa osobama koje žive u susjednim zemljama da će oni biti spremni proputovati veliku razdaljinu na događaje u Reykjavíku, stoga ne bi bilo vjerojatno da bi se događaji u Harpi tržišno natjecali sa sličnim arenama u obližnjim zemljama.

| (75) | Međutim, budući da je tržište za organiziranje međunarodnih događaja otvoreno tržišnom natjecanju među pružateljima usluga mjesta održavanja i organizatora događaja, koji se općenito bave djelatnostima koje podliježu trgovini između država EGP-a, utjecaj na trgovinu može se pretpostaviti. U ovom je slučaju utjecaj na trgovinu između određenih susjednih država EGP-a čak i vjerojatniji, zbog naravi konferencijske industrije. Nadalje, nedavno je Opći sud u svojem Rješenju o kompleksu Ahoy u Nizozemskoj smatrao da nema razloga ograničiti tržište na državno područje te države članice (48). |
| --- | --- |

(75)

Međutim, budući da je tržište za organiziranje međunarodnih događaja otvoreno tržišnom natjecanju među pružateljima usluga mjesta održavanja i organizatora događaja, koji se općenito bave djelatnostima koje podliježu trgovini između država EGP-a, utjecaj na trgovinu može se pretpostaviti. U ovom je slučaju utjecaj na trgovinu između određenih susjednih država EGP-a čak i vjerojatniji, zbog naravi konferencijske industrije. Nadalje, nedavno je Opći sud u svojem Rješenju o kompleksu Ahoy u Nizozemskoj smatrao da nema razloga ograničiti tržište na državno područje te države članice (48).

| (76) | Stoga, kao i u odluci o pokretanju postupka, Tijelo smatra da potpora Harpi može utjecati na tržišno natjecanje i trgovinu u EGP-u. |
| --- | --- |

(76)

Stoga, kao i u odluci o pokretanju postupka, Tijelo smatra da potpora Harpi može utjecati na tržišno natjecanje i trgovinu u EGP-u.

1.7   Zaključak u vezi s prisutnošću državne potpore

| (77) | Upućujući na prethodna razmatranja, Tijelo zaključuje da mjera koja se procjenjuje, tj. financiranje Harpe, sadržava elemente državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. Stoga je, na temelju prethodno navedenih uvjeta, potrebno razmotriti može li se utvrditi da je mjera spojiva s provedbom Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(77)

Upućujući na prethodna razmatranja, Tijelo zaključuje da mjera koja se procjenjuje, tj. financiranje Harpe, sadržava elemente državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. Stoga je, na temelju prethodno navedenih uvjeta, potrebno razmotriti može li se utvrditi da je mjera spojiva s provedbom Sporazuma o EGP-u.

2.   Postupovni zahtjevi

| (78) | U skladu s dijelom I. člankom 1. stavkom 3. Protokola 3., „Nadzorno tijelo EFTA-e pravovremeno se obavješćuje o bilo kakvim planovima za dodjelu ili izmjenu potpore, kako bi ono moglo dostaviti svoje primjedbe. [...] Predmetna država ne provodi svoje predložene mjere sve dok se postupak ne završi konačnom odlukom.” |
| --- | --- |

(78)

U skladu s dijelom I. člankom 1. stavkom 3. Protokola 3., „Nadzorno tijelo EFTA-e pravovremeno se obavješćuje o bilo kakvim planovima za dodjelu ili izmjenu potpore, kako bi ono moglo dostaviti svoje primjedbe. [...] Predmetna država ne provodi svoje predložene mjere sve dok se postupak ne završi konačnom odlukom.”

| (79) | Islandska nadležna tijela nisu prijavila mjere potpore Tijelu. Nadalje, islandska su nadležna tijela, izgradnjom i poslovanjem Harpe, provela te mjere prije nego što je Tijelo donijelo konačnu odluku. Tijelo stoga zaključuje da islandska nadležna tijela nisu poštovala svoje obveze u skladu s dijelom I. člankom 1. stavkom 3. Protokola 3. Dodjeljivanje svih predmetnih potpora stoga je nezakonito. |
| --- | --- |

(79)

Islandska nadležna tijela nisu prijavila mjere potpore Tijelu. Nadalje, islandska su nadležna tijela, izgradnjom i poslovanjem Harpe, provela te mjere prije nego što je Tijelo donijelo konačnu odluku. Tijelo stoga zaključuje da islandska nadležna tijela nisu poštovala svoje obveze u skladu s dijelom I. člankom 1. stavkom 3. Protokola 3. Dodjeljivanje svih predmetnih potpora stoga je nezakonito.

3.   PROCJENA SPOJIVOSTI

| (80) | Mjere potpore obuhvaćene člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u općenito nisu spojive s provedbom Sporazuma o EGP-u, osim ako se mogu opisati kao odstupanje na temelju članka 61. stavka 2. ili 3. ili članka 59. stavka 2. Sporazuma o EGP-u i potrebne su, proporcionalne i ne uzrokuju nepropisno narušavanje tržišnog natjecanja. Islandska nadležna tijela tvrde da bi sve potpore uključene u projekt bile spojive s člankom 61. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(80)

Mjere potpore obuhvaćene člankom 61. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u općenito nisu spojive s provedbom Sporazuma o EGP-u, osim ako se mogu opisati kao odstupanje na temelju članka 61. stavka 2. ili 3. ili članka 59. stavka 2. Sporazuma o EGP-u i potrebne su, proporcionalne i ne uzrokuju nepropisno narušavanje tržišnog natjecanja. Islandska nadležna tijela tvrde da bi sve potpore uključene u projekt bile spojive s člankom 61. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u.

| (81) | Sporazum o EGP-u ne uključuje odredbu koja odgovara članku 107. stavku 3. točki (d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Tijelo ipak priznaje da se mjere državne potpore mogu odobriti na kulturnim osnovama na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u (49). |
| --- | --- |

(81)

Sporazum o EGP-u ne uključuje odredbu koja odgovara članku 107. stavku 3. točki (d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Tijelo ipak priznaje da se mjere državne potpore mogu odobriti na kulturnim osnovama na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u (49).

| (82) | Na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u, potpora za promicanje kulture i očuvanja nasljeđa može se smatrati spojivom s provedbom Sporazuma o EGP-u kada takva potpora ne utječe na uvjete trgovanja i tržišno natjecanje u EGP-u u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu. Tijelo stoga mora ocijeniti može li se dodjeljivanje potpore različitim djelatnostima u Harpi opravdati kao potpora za promicanje kulture na osnovama članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(82)

Na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u, potpora za promicanje kulture i očuvanja nasljeđa može se smatrati spojivom s provedbom Sporazuma o EGP-u kada takva potpora ne utječe na uvjete trgovanja i tržišno natjecanje u EGP-u u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu. Tijelo stoga mora ocijeniti može li se dodjeljivanje potpore različitim djelatnostima u Harpi opravdati kao potpora za promicanje kulture na osnovama članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u.

| (83) | Treba primijetiti da su načela utvrđena u članku 61. stavku 3. točki (c) Sporazuma o EGP-u primijenjena na predmete donekle slične ovom predmetu (50). Islandska su nadležna tijela izjavila da je osnovni cilj dotične mjere bio promicanje kulture putem izgradnje koncertne dvorane koja može primiti i Islandski simfonijski orkestar i Islandsku operu. Slični višenamjenski kulturni centri već postoje u većini europskih gradova. Namjena je Harpe da bude nacionalna koncertna dvorana Islanda, osiguravajući potrebnu kulturnu infrastrukturu koja je Islandu nedostajala te će biti središnje mjesto za razvoj i promicanje tih izvedbenih umjetnosti na Islandu. Harpa stoga pridonosi razvoju kulturnog znanja te javnosti daje pristup kulturnim, obrazovnim i rekreacijskim vrijednostima (51). |
| --- | --- |

(83)

Treba primijetiti da su načela utvrđena u članku 61. stavku 3. točki (c) Sporazuma o EGP-u primijenjena na predmete donekle slične ovom predmetu (50). Islandska su nadležna tijela izjavila da je osnovni cilj dotične mjere bio promicanje kulture putem izgradnje koncertne dvorane koja može primiti i Islandski simfonijski orkestar i Islandsku operu. Slični višenamjenski kulturni centri već postoje u većini europskih gradova. Namjena je Harpe da bude nacionalna koncertna dvorana Islanda, osiguravajući potrebnu kulturnu infrastrukturu koja je Islandu nedostajala te će biti središnje mjesto za razvoj i promicanje tih izvedbenih umjetnosti na Islandu. Harpa stoga pridonosi razvoju kulturnog znanja te javnosti daje pristup kulturnim, obrazovnim i rekreacijskim vrijednostima (51).

| (84) | S obzirom na prethodno navedeno, Tijelo smatra da bi se, zbog njegove kulturne svrhe, izgradnja i održavanje simfonijskog i opernog prostora mogli opisati kao potpora za promicanje kulture u smislu članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u. Međutim, Tijelo izražava nedoumice oko toga može li se potpora dodijeljena za subvencioniranje konferencijskih djelatnosti opravdati na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) i stoga se ova stvar mora zasebno ocijeniti. |
| --- | --- |

(84)

S obzirom na prethodno navedeno, Tijelo smatra da bi se, zbog njegove kulturne svrhe, izgradnja i održavanje simfonijskog i opernog prostora mogli opisati kao potpora za promicanje kulture u smislu članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u. Međutim, Tijelo izražava nedoumice oko toga može li se potpora dodijeljena za subvencioniranje konferencijskih djelatnosti opravdati na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) i stoga se ova stvar mora zasebno ocijeniti.

| (85) | U vezi s potrebom, proporcionalnošću i vjerojatnošću da mjera naruši tržišno natjecanje, Tijelo ima sljedeća zapažanja: kako je prethodno primijećeno, glavni razlog izgradnje Harpe bio je navodna potreba za odgovarajućom koncertnom dvoranom za smještaj i Islandskog simfonijskog orkestra i Islandske opere. S obzirom na veličinu projekta, razumljivo je da bi se infrastruktura kao što je Harpa koristila i za smještaj raznih komercijalnih djelatnosti, kao što su restorani, kavane, trgovine, konferencije i koncerti popularne glazbe. Međutim, kako se ne bi narušilo tržišno natjecanje, moraju se uspostaviti zaštitne mjere kako bi se osiguralo da ne bude unakrsnog subvencioniranja između komercijalnih djelatnosti i značajno subvencioniranih kulturnih djelatnosti. |
| --- | --- |

(85)

U vezi s potrebom, proporcionalnošću i vjerojatnošću da mjera naruši tržišno natjecanje, Tijelo ima sljedeća zapažanja: kako je prethodno primijećeno, glavni razlog izgradnje Harpe bio je navodna potreba za odgovarajućom koncertnom dvoranom za smještaj i Islandskog simfonijskog orkestra i Islandske opere. S obzirom na veličinu projekta, razumljivo je da bi se infrastruktura kao što je Harpa koristila i za smještaj raznih komercijalnih djelatnosti, kao što su restorani, kavane, trgovine, konferencije i koncerti popularne glazbe. Međutim, kako se ne bi narušilo tržišno natjecanje, moraju se uspostaviti zaštitne mjere kako bi se osiguralo da ne bude unakrsnog subvencioniranja između komercijalnih djelatnosti i značajno subvencioniranih kulturnih djelatnosti.

| (86) | U Odluci br. 128/13/COL Tijelo je opisalo tri metode kojima islandska tijela mogu osigurati da ne bude unakrsnog subvencioniranja između komercijalnih i kulturnih djelatnosti u Harpi (52). Prvo, Tijelo je primijetilo da se ovaj cilj može postići nadmetanjem za prostore namijenjene za komercijalne djelatnosti, čime se osigurava da gospodarski subjekt plaća tržišnu cijenu za prostore i da ne ostvaruje korist od unakrsnog subvencioniranja. Drugo, islandska su tijela mogla osnovati zasebni pravni subjekt za komercijalne djelatnosti. Treća mogućnost opisana u odluci o pokretanju postupka Tijela bila je dovoljno razdvajanje gospodarskih djelatnosti od nekomercijalnih djelatnosti uspostavljanjem dovoljnog sustava raspoređivanja troškova i zasebnih računa kojim se osigurava razumni povrat od ulaganja. |
| --- | --- |

(86)

U Odluci br. 128/13/COL Tijelo je opisalo tri metode kojima islandska tijela mogu osigurati da ne bude unakrsnog subvencioniranja između komercijalnih i kulturnih djelatnosti u Harpi (52). Prvo, Tijelo je primijetilo da se ovaj cilj može postići nadmetanjem za prostore namijenjene za komercijalne djelatnosti, čime se osigurava da gospodarski subjekt plaća tržišnu cijenu za prostore i da ne ostvaruje korist od unakrsnog subvencioniranja. Drugo, islandska su tijela mogla osnovati zasebni pravni subjekt za komercijalne djelatnosti. Treća mogućnost opisana u odluci o pokretanju postupka Tijela bila je dovoljno razdvajanje gospodarskih djelatnosti od nekomercijalnih djelatnosti uspostavljanjem dovoljnog sustava raspoređivanja troškova i zasebnih računa kojim se osigurava razumni povrat od ulaganja.

| (87) | Islandska su nadležna tijela naglasila da je za poslovanje Harpe potrebna određena fleksibilnost, jer i kulturni događaji i konferencijske djelatnosti moraju koegzistirati te da ima raznih primjera u kojima bi se te dvije glavne djelatnosti kosile kada se nadzor i planiranje ne bi vršili na vrlo dosljedan način. To bi stoga povećalo administrativno opterećenje i stvorilo dodatna ograničenja i troškove za već teško poslovanje Harpe zbog uvođenja novog subjekta u zgradi, bilo privatnog subjekta, bilo zasebnog subjekta u javnom vlasništvu. Stoga su islandska nadležna tijela, nakon savjetovanja s ravnateljima Harpe, zaključila da je treća mogućnost, tj. razdvajanje gospodarskih djelatnosti i nekomercijalnih djelatnosti Harpe te uspostavljanje dovoljnog sustava raspoređivanja troškova i zasebnih računa, bila najviše izvediva s obzirom na prethodno opisane okolnosti. |
| --- | --- |

(87)

Islandska su nadležna tijela naglasila da je za poslovanje Harpe potrebna određena fleksibilnost, jer i kulturni događaji i konferencijske djelatnosti moraju koegzistirati te da ima raznih primjera u kojima bi se te dvije glavne djelatnosti kosile kada se nadzor i planiranje ne bi vršili na vrlo dosljedan način. To bi stoga povećalo administrativno opterećenje i stvorilo dodatna ograničenja i troškove za već teško poslovanje Harpe zbog uvođenja novog subjekta u zgradi, bilo privatnog subjekta, bilo zasebnog subjekta u javnom vlasništvu. Stoga su islandska nadležna tijela, nakon savjetovanja s ravnateljima Harpe, zaključila da je treća mogućnost, tj. razdvajanje gospodarskih djelatnosti i nekomercijalnih djelatnosti Harpe te uspostavljanje dovoljnog sustava raspoređivanja troškova i zasebnih računa, bila najviše izvediva s obzirom na prethodno opisane okolnosti.

| (88) | Kako je prethodno primijećeno, zasebni računi i nova metodologija raspoređivanja troškova i prihoda, koju su uveli vlasnici Harpe, uzima u obzir smjernicu danu u „Direktivi o transparentnosti”. Posebni računi (sektori) vode se za kulturne djelatnosti i zakupnike, kao i konferencijske poslove, čime se osigurava vođenje internih računa u skladu s različitim djelatnostima. Nadalje, islandska su nadležna tijela osigurala da se određeni dio Harpinih stalnih i zajedničkih troškova rasporedi svakom pojedinom sektoru poslovanja, na temelju stvarne upotrebe i komercijalne djelatnosti. Osim toga, odjelu za konferencijske poslove naplaćivat će se tržišni najam za poslovni prostor i ostale prostore (53). Mjere koje provode islandska nadležna tijela stvarno osiguravaju da nema unakrsnog subvencioniranja između komercijalnih i kulturnih djelatnosti u Harpi. |
| --- | --- |

(88)

Kako je prethodno primijećeno, zasebni računi i nova metodologija raspoređivanja troškova i prihoda, koju su uveli vlasnici Harpe, uzima u obzir smjernicu danu u „Direktivi o transparentnosti”. Posebni računi (sektori) vode se za kulturne djelatnosti i zakupnike, kao i konferencijske poslove, čime se osigurava vođenje internih računa u skladu s različitim djelatnostima. Nadalje, islandska su nadležna tijela osigurala da se određeni dio Harpinih stalnih i zajedničkih troškova rasporedi svakom pojedinom sektoru poslovanja, na temelju stvarne upotrebe i komercijalne djelatnosti. Osim toga, odjelu za konferencijske poslove naplaćivat će se tržišni najam za poslovni prostor i ostale prostore (53). Mjere koje provode islandska nadležna tijela stvarno osiguravaju da nema unakrsnog subvencioniranja između komercijalnih i kulturnih djelatnosti u Harpi.

| (89) | U skladu s privremenim računima za 2013., od odjela za konferencijske poslove očekuje se da će ostvariti graničnu dobit od 9 574 000 ISK. Do 2016. očekuje se da će ova dobit porasti na više od 23 milijuna ISK. Stoga novi model raspoređivanja troškova i prihoda pokazuje da će poslovni dio postupno postati isplativiji, dajući vlasnicima Harpe povrat njihova ulaganja u sljedećih nekoliko godina. |
| --- | --- |

(89)

U skladu s privremenim računima za 2013., od odjela za konferencijske poslove očekuje se da će ostvariti graničnu dobit od 9 574 000 ISK. Do 2016. očekuje se da će ova dobit porasti na više od 23 milijuna ISK. Stoga novi model raspoređivanja troškova i prihoda pokazuje da će poslovni dio postupno postati isplativiji, dajući vlasnicima Harpe povrat njihova ulaganja u sljedećih nekoliko godina.

| (90) | U vezi s deficitom odjela za konferencijske poslove u prvih nekoliko godina poslovanja Harpe, Tijelo je suglasno da je razumljivo da ulaganje kao što je Harpa, kao bilo koji drugi veliki projekt ulaganja, ne bi osigurao povrat dobiti u prvih nekoliko godina njegova poslovanja. Pokrivanje deficita poslovanja u prvim godinama komercijalnih djelatnosti stoga se može smatrati potrebnim početnim troškovima u skladu s NUTG-om. Nadalje, činilo bi se da zasebni računi i nova metodologija raspoređivanja troškova i prihoda pokazuju da veliki deficit komercijalnih dijelova Harpe koji je Tijelo procjenjivalo u odluci o pokretanju postupka, negativni EBITDA od 120 milijuna ISK za 2012. godinu, nije nužno pokazivao stvarnu financijsku situaciju odjela za konferencijske poslove. |
| --- | --- |

(90)

U vezi s deficitom odjela za konferencijske poslove u prvih nekoliko godina poslovanja Harpe, Tijelo je suglasno da je razumljivo da ulaganje kao što je Harpa, kao bilo koji drugi veliki projekt ulaganja, ne bi osigurao povrat dobiti u prvih nekoliko godina njegova poslovanja. Pokrivanje deficita poslovanja u prvim godinama komercijalnih djelatnosti stoga se može smatrati potrebnim početnim troškovima u skladu s NUTG-om. Nadalje, činilo bi se da zasebni računi i nova metodologija raspoređivanja troškova i prihoda pokazuju da veliki deficit komercijalnih dijelova Harpe koji je Tijelo procjenjivalo u odluci o pokretanju postupka, negativni EBITDA od 120 milijuna ISK za 2012. godinu, nije nužno pokazivao stvarnu financijsku situaciju odjela za konferencijske poslove.

| (91) | Nadalje, islandska su nadležna tijela pokazala da će Harpa i nadopuniti postojeće prostore dodatnim kapacitetima i povećati vrste događaja, i kulturnih i komercijalnih, koji se mogu održavati u Reykjavíku što će značajno koristit kulturnom razvoju i općoj javnosti u Islandu. Stoga se potpora mora smatrati dobro namijenjenom te je javno financiranje istoga opravdano. |
| --- | --- |

(91)

Nadalje, islandska su nadležna tijela pokazala da će Harpa i nadopuniti postojeće prostore dodatnim kapacitetima i povećati vrste događaja, i kulturnih i komercijalnih, koji se mogu održavati u Reykjavíku što će značajno koristit kulturnom razvoju i općoj javnosti u Islandu. Stoga se potpora mora smatrati dobro namijenjenom te je javno financiranje istoga opravdano.

| (92) | Osim toga, s obzirom na položaj Harpe i na to da je većina djelatnosti koje se u njoj odvijaju lokalnog karaktera, utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu između država članica je ograničen, iako se, kako je prethodno opisano, ne može isključiti (54). |
| --- | --- |

(92)

Osim toga, s obzirom na položaj Harpe i na to da je većina djelatnosti koje se u njoj odvijaju lokalnog karaktera, utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu između država članica je ograničen, iako se, kako je prethodno opisano, ne može isključiti (54).

| (93) | Prethodno navedenim razlozima pokazuje se da je uključivanje Države i Grada u financiranje Harpe potrebno, proporcionalno i da ne izaziva nepropisno narušavanje tržišnog natjecanja. Nadalje, potpunim razdvajanjem računa komercijalnog i nekomercijalnog dijela Harpe islandska su nadležna tijela uspjela osigurati da ne bude negativnog prelijevanja učinaka koji proizlaze iz njihovih doprinosa na kulturne aspekte Harpina poslovanja. Financiranje je Harpe stoga spojivo s pravilima o državnoj potpori Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(93)

Prethodno navedenim razlozima pokazuje se da je uključivanje Države i Grada u financiranje Harpe potrebno, proporcionalno i da ne izaziva nepropisno narušavanje tržišnog natjecanja. Nadalje, potpunim razdvajanjem računa komercijalnog i nekomercijalnog dijela Harpe islandska su nadležna tijela uspjela osigurati da ne bude negativnog prelijevanja učinaka koji proizlaze iz njihovih doprinosa na kulturne aspekte Harpina poslovanja. Financiranje je Harpe stoga spojivo s pravilima o državnoj potpori Sporazuma o EGP-u.

4.   ZAKLJUČAK

| (94) | Na temelju prethodno navedenih razmatranja, Tijelo zaključuje da financiranje Harpe predstavlja državnu potporu koja je spojiva s provedbom Sporazuma o EGP-u u smislu članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(94)

Na temelju prethodno navedenih razmatranja, Tijelo zaključuje da financiranje Harpe predstavlja državnu potporu koja je spojiva s provedbom Sporazuma o EGP-u u smislu članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u.

| (95) | Islandska se nadležna tijela podsjeća da je Tijelu potrebno prijaviti sve planove o preinaci financiranja Harpe, uključujući sva povećanja bespovratnih sredstava Države ili Grada za više od 20 %. |
| --- | --- |

(95)

Islandska se nadležna tijela podsjeća da je Tijelu potrebno prijaviti sve planove o preinaci financiranja Harpe, uključujući sva povećanja bespovratnih sredstava Države ili Grada za više od 20 %.

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Financiranje koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa spojivo je sa Sporazumom o EGP-u.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Republici Islandu.

Članak 3.

Vjerodostojna je samo verzija ove Odluke na engleskom jeziku.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. prosinca 2013.

Za Nadzorno tijelo EFTA-e

Oda Helen SLETNES

Predsjednica

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Član Kolegija

---

(1)  Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 128/13/COL od 20.3.2013.o pokretanju službenog istražnog postupka o mogućoj državnoj potpori uključenoj u financiranje koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa, objavljena u Službenom listu Europske unije, SL C 229, 8.8.2013., str. 18. i Dodatku o EGP-u br. 44., 8.8.2013., str. 5.

1

Službenom listu Europske unije

(2)  Za potrebe ove odluke „Harpa” će se odnositi na samu zgradu i njezine prostore.

2

(3)  Za podrobniji opis korespondencije vidi točke 2. – 5. Odluke Tijela br. 128/13/COL.

3

(4)  Za više informacija o društvu Austurhöfn-TR ehf. vidi njihovo web-mjesto: http://www.austurhofn.is/.

4

web

(5)  Sporazum o projektu između društava Austurhofn-TR ehf. i Eignarhaldsfelagid Portus ehf., potpisan 9. ožujka 2006.

5

(6)  Vidi dopis islandskih nadležnih tijela od 28. svibnja 2013. (dokument br. 673762).

6

(7)  Izjava Ministarstva kulture i obrazovanja dostupna je na internetu na: http://www.menntamalaraduneyti.is/frettir/Frettatilkynningar/nr/4833.

7

(8)  Izmijenjen i ponovno utvrđen sporazum o projektu između društava Austurhofn-TR ehf. i Eignarhaldsfelagid Portus ehf., potpisan 19.1.2010.

8

(9)  Priopćenje za tisak dostupno je na internetu na: http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-376_en.htm.

9

(10)  Kako je opisano u dopisu islandskih nadležnih tijela od 28. svibnja 2013. (dokument br. 673762). Više informacija o dvoranama i sobama za sastanke u Harpi dostupno je na internetu na: http://harpa.is/harpa/salir-og-skipulag.

10

(11)  Kako je izmijenjen i ponovno utvrđen 2010.

11

(12)  Trenutačno se rješava spor pred Okružnim sudom u Reykjavíku o Harpinim porezima na nekretnine i njihovoj utemeljenosti na pravilnim procjenama.

12

(13)  Vidi memorandum koji je izdao ravnatelj Harpe 24. rujna 2012. (dokument br. 648320).

13

(14)  Sporazum između islandske države, grada Reykjavíka i društva Harpa tónlistar og ráðstefnuhúss ehf. o poslovanju i djelatnostima koncertne dvorane i konferencijskog centra Harpa od 16.4.2013.

14

Harpa tónlistar og ráðstefnuhúss ehf.

(15)  Ibid.

15

Ibid

(16)  Vidi izvješće društva KPMG od 7.2.2013. (dokument br. 662444).

16

(17)  Ibid.

17

Ibid.

(18)  Posebno dio 3. Odluke.

18

(19)  Vidi Odluku Komisije u predmetu SA 33618 (Švedska) Financiranje arene u Uppsali (SL C 152, 30.5.2012., str. 18) točka 19.

19

Financiranje arene u Uppsali

(20)  Vidi predmet T-90/09 Mojo Concerts BV i Amsterdam Music Dome Exploitatie BV protiv Europske komisije, Rješenje Općeg suda od 26.1.2012., točku 45., objavljeno u SL C 89, 24.3.2012., str. 36.

20

Mojo Concerts BV i Amsterdam Music Dome Exploitatie BV

Europske komisije

(21)  Vidjeti fusnotu 6.

21

(22)  Novi je softver, Microsoft Dynamics Nav, uveden u siječnju 2013. Vidi memorandum direktora financija Harpe, od 21.5.2013. (dokument br. 673770).

22

Microsoft Dynamics Nav

(23)  Direktiva Komisije 2006/111/EZ od 16. studenog 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar poduzeća (SL L 318, 17.11.2006., str. 17), uključena u točku 1.a Priloga XV. Sporazumu o EGP-u.

23

(24)  Tijelo podrazumijeva da će se nova metodologija raspoređivanja troškova i prihoda te model zasebnih računa pokazati u godišnjem računu Harpe za 2013.

24

(25)  Sve su brojke u tisućama ISK.

25

(26)  Prema islandskim nadležnim tijelima, marža u usporedivim industrijama obično je između 20 i 30 %.

26

(27)  Prema riješenoj sudskoj praksi, klasifikacija potpore zahtijeva da budu ispunjeni svih uvjeti određeni u odredbi, vidi predmet C-142/87 Belgija protiv Komisije („Tubemeuse”) [1990.] ECR I-959.

27

Belgija

Komisije („Tubemeuse”)

(28)  Vidi članak 2. Direktive o transparentnosti 2006/111/EZ.

28

(29)  Vidi Odluku Tijela br. 55/05/COL odjeljak II.3., str. 19 s ostalim upućivanjima, objavljenu u SL L 324, 23.11.2006., str. 11. i Dodatku o EGP-u br. 56, 23.11.2006., str. 1.

29

(30)  Predmet C-41/90 Höfner i Elser protiv Macrotona [1991.] ECR I-1979, točke 21. – 23. i predmet E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund protiv Nadzornog tijela EFTA-e[2008.] Ct. Rep. 61., točka 78.

30

Höfner i Elser

Macrotona

Private Barnehagers Landsforbund

Nadzornog tijela EFTA-e

(31)  Predmet C-222/04 Ministero dell'Economica e delle Finanze protiv Cassa di Risparmio di Firenze SpA [2006.] ECR I-289, točka 108.

31

Ministero dell'Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(32)  Vidjeti fusnotu 19.

32

(33)  Predmet C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen i Flughafen Leipzig-Halle protiv Europske komisije, 19./12./2012., točke 40. – 43., još nije objavljeno.

33

Mitteldeutsche Flughafen i Flughafen Leipzig-Halle

Europske komisije

(34)  Vidi Odluku Komisije u predmetu SA. 33728 (Danska) Financiranje nove višenamjenske arene u Kopenhagenu (SL C 152, 30.5.2012., str. 6.) točka 24.

34

Financiranje nove višenamjenske arene u Kopenhagenu

(35)  Vidi Odluku Komisije u predmetu N 293/2008 (Mađarska) Kulturna potpora za višefunkcionalne mjesne kulturne centre, muzeje i javne knjižnice (SL C 66, 20.3.2009., str. 22.) točka 19.

35

Kulturna potpora za višefunkcionalne mjesne kulturne centre, muzeje i javne knjižnice

(36)  Vidi Odluku Komisije u predmetu SA. 33728 (Danska) Financiranje nove višenamjenske arene u Kopenhagenu (SL C 152, 30.5.2012., str. 6.) točka 25.

36

Financiranje nove višenamjenske arene u Kopenhagenu

(37)  Vidi Odluku Tijela br. 343/09/COL o nekretninskim transakcijama općine Time u vezi s parcelama 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 i 2/32 (SL L 123, 12.5.2011., str. 72., Dodatak o EGP-u br. 27., 12.5.2011., str. 1.) i Odluku Tijela br. 91/13/COL, 27.2.2013. o financiranju sabirnica komunalnog otpada, točka 34., dostupno na internetu na: http://www.eftasurv.int/media/decisions/91-13-COL.pdf.

37

(38)  Vidjeti fusnotu 23.

38

(39)  Tijelo podrazumijeva da će se ova mjera pokazati u godišnjem računu Harpe za 2013.

39

(40)  Predmet C-234/84 Belgija protiv Komisije [1986.] ECR I-2263, točka 14.

40

Belgija

Komisije

(41)  Predmet C-280/00 Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg protiv Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, [2003.] ECR I-7747.

41

Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(42)  Vidi točke od 87. do 93. prethodno citirane presude.

42

(43)  Vidi, primjerice, predmet C-127/73 BRT protiv SABAM [1974.] ECR-313, točke 19. – 20.

43

BRT

SABAM

(44)  Vidi Smjernice Tijela o primjeni propisa o državnoj potpori na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 161, 13.6.2013., str. 12. i Dodatak o EGP-u br. 34., 13.6.2013., str. 1.), dostupno na internetu na: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf.

44

(45)  Konverzija zajmova u temeljni kapital.

45

(46)  Predmet E-6/98 Vlada Norveške protiv Nadzornog tijela EFTA-e [1999.] Rep. Sud EFTA-e stranica 76., točka 59.; predmet 730/79 Philip Morris protiv Komisije [1980.] ECR 2671, točka 11.

46

Vlada Norveške

Nadzornog tijela EFTA-e

Philip Morris

Komisije

(47)  Vidi Odluku Komisije u predmetu SA. 33618 (Švedska) Financiranje arene u Uppsali od 2.5.2013. [još nije objavljeno], točka 45.

47

Financiranje arene u Uppsali

(48)  Vidjeti fusnotu 20.

48

(49)  Vidi, primjerice, stavak 7. (s ostalim upućivanjima) Smjernica Tijela za državnu potporu za kinematografska i ostala audiovizualna djela, dostupno na web-mjestu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

49

web

(50)  Vidi Odluku Komisije u predmetu N 122/2010 (Mađarska) Državna potpora Palači kulture Dunav (SL C 147, 18.05.2011., str. 3.) i Odluku Komisije u predmetu N 293/2008 (Mađarska) Kulturna potpora za višefunkcionalne mjesne kulturne centre, muzeje i javne knjižnice (SL C 66, 20.03.2009., str. 22.).

50

Državna potpora Palači kulture Dunav

Kulturna potpora za višefunkcionalne mjesne kulturne centre, muzeje i javne knjižnice

(51)  Vidi Odluku Komisije u predmetu SA 33241 (Cipar) Državna potpora za Ciparski kulturni centar (SL C 377, 23.12.2011., str. 11.), točke 36. – 39.

51

Državna potpora za Ciparski kulturni centar

(52)  Vidi točku 64. Odluke.

52

(53)  Tržišni najam i naknada za upotrebu zajedničkih usluga utvrđeni su usporedbom s onim što bi privatne strane naplaćivale u usporedivim situacijama.

53

(54)  Vidi Odluku Komisije u predmetu SA. 33618 (Švedska) Financiranje arene u Uppsali od 2.5.2013. [još nije objavljeno], točka 59.

54

Financiranje arene u Uppsali

---

| 12.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 172/52 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 172/52

---

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e

br. 91/14/COL

od 26. veljače 2014.

o karti regionalnih potpora Norveške 2014.–2020. (Norveška)

NADZORNO TIJELO EFTA-e („TIJELO”)

UZIMAJUĆI U OBZIR:

Sporazum o Europskome gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegove članke 61. do 63. i Protokol 26.,

Sporazum između država EFTA-e o osnivanju nadzornog tijela i suda („Sporazum o nadzoru i sudu”), a posebno njegov članak 24.,

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | Dopisom od 31. siječnja 2014. norveška tijela dostavila su obavijest da se njihova karta regionalnih potpora primjenjuje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. („karta regionalnih potpora”) na temelju stavka 156. Smjernica Tijela za regionalne državne potpore za razdoblje od 2014. do 2020. („SRP”) (1). Tim smjernicama zahtijeva se od država članica EFTA-e koje namjeravaju odobriti regionalne potpore da dostave svoje karte regionalnih potpora. |
| --- | --- |

(1)

Dopisom od 31. siječnja 2014. norveška tijela dostavila su obavijest da se njihova karta regionalnih potpora primjenjuje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. („karta regionalnih potpora”) na temelju stavka 156. Smjernica Tijela za regionalne državne potpore za razdoblje od 2014. do 2020. („SRP”) (1). Tim smjernicama zahtijeva se od država članica EFTA-e koje namjeravaju odobriti regionalne potpore da dostave svoje karte regionalnih potpora.

| (2) | Ova Odluka predstavlja procjenu Tijela o sukladnosti dostavljene karte sa SRP-om u skladu sa stavkom 157. Smjernica. Sama karta ne uključuje nikakve državne potpore u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u. Činjenica da je Tijelo odobrilo kartu ne podrazumijeva odobrenje za dodjelu bilo kakvih potpora. Odobrenje karte, zajedno sa SRP-om, čini okvir za dodjelu regionalnih potpora za ulaganja. U tom pogledu karta čini sastavni dio SRP-a (2). |
| --- | --- |

(2)

Ova Odluka predstavlja procjenu Tijela o sukladnosti dostavljene karte sa SRP-om u skladu sa stavkom 157. Smjernica. Sama karta ne uključuje nikakve državne potpore u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u. Činjenica da je Tijelo odobrilo kartu ne podrazumijeva odobrenje za dodjelu bilo kakvih potpora. Odobrenje karte, zajedno sa SRP-om, čini okvir za dodjelu regionalnih potpora za ulaganja. U tom pogledu karta čini sastavni dio SRP-a (2).

2.   REGIJE KOJE ZADOVOLJAVAJU UVJETE NA TEMELJU TESTA GUSTOĆE NASELJENOSTI

2.1.   UVOD

| (3) | Norveška tijela dostavila su podatke samo o onim regijama koje ispunjavaju uvjete za izuzeće na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u. Zbog relativno visokog BDP-a po stanovniku, ni jedna norveška regija ne ispunjava uvjete za izuzeće na temelju članka 61. stavka 3. točke (a) Sporazuma o EGP-u (3). |
| --- | --- |

(3)

Norveška tijela dostavila su podatke samo o onim regijama koje ispunjavaju uvjete za izuzeće na temelju članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u. Zbog relativno visokog BDP-a po stanovniku, ni jedna norveška regija ne ispunjava uvjete za izuzeće na temelju članka 61. stavka 3. točke (a) Sporazuma o EGP-u (3).

| (4) | U Norveškoj, statističke regije 3. razine odgovaraju okruzima, a statističke regije 5. razine općinama. |
| --- | --- |

(4)

U Norveškoj, statističke regije 3. razine odgovaraju okruzima, a statističke regije 5. razine općinama.

| (5) | Norveška trenutačno ima 19 okruga i 428 općina. |
| --- | --- |

(5)

Norveška trenutačno ima 19 okruga i 428 općina.

| (6) | Norveška ima osam okruga s gustoćom naseljenosti manjom od 12,5 stanovnika po km2
   (4). To su sljedeći okruzi:






  1. | Finnmark; |
| --- | --- | --- |

(6)

Norveška ima osam okruga s gustoćom naseljenosti manjom od 12,5 stanovnika po km2
   (4). To su sljedeći okruzi:

1.

Finnmark;

| 2. | Troms; |
| --- | --- |

2.

Troms;

| 3. | Nordland; |
| --- | --- |

3.

Nordland;

| 4. | Nord-Trøndelag; |
| --- | --- |

4.

Nord-Trøndelag;

| 5. | Sogn og Fjordane; |
| --- | --- |

5.

Sogn og Fjordane;

| 6. | Hedmark; |
| --- | --- |

6.

Hedmark;

| 7. | Oppland; i |
| --- | --- |

7.

Oppland; i

| 8. | Telemark. |
| --- | --- |

8.

Telemark.

| (7) | Ukupni broj stanovnika u tih 8 okruga iznosi 1 255 027 (5), što čini 25,51 % ukupnog stanovništva Norveške. Slijedom toga, postotak stanovništva Norveške koje ostvaruje pravo na potpore za predmetno razdoblje jest 25,51 % (6). |
| --- | --- |

(7)

Ukupni broj stanovnika u tih 8 okruga iznosi 1 255 027 (5), što čini 25,51 % ukupnog stanovništva Norveške. Slijedom toga, postotak stanovništva Norveške koje ostvaruje pravo na potpore za predmetno razdoblje jest 25,51 % (6).

2.2.   FLEKSIBILAN PRISTUP KOJI JE DOPUŠTEN STAVKOM 149. SRP-a

2.2.1.   Četiri okruga koji su uključeni u cijelosti

| (8) | Norveška tijela dostavila su obavijest da sljedeća četiri okruga u cijelosti ispunjavaju uvjete za regionalne potpore za ulaganja:






  1. | Finnmark; |
| --- | --- | --- |

(8)

Norveška tijela dostavila su obavijest da sljedeća četiri okruga u cijelosti ispunjavaju uvjete za regionalne potpore za ulaganja:

1.

Finnmark;

| 2. | Troms; |
| --- | --- |

2.

Troms;

| 3. | Nordland; i |
| --- | --- |

3.

Nordland; i

| 4. | Sogn og Fjordane. |
| --- | --- |

4.

Sogn og Fjordane.

2.2.2.   Djelomično uključeni okruzi

| (9) | Preostala četiri okruga samo su djelomično obuhvaćeni dostavljenom kartom. Norveška tijela objasnila su da su pojedini okruzi u Norveškoj vrlo heterogeni. Neki okruzi imaju središnje regije s visokom gustoćom naseljenosti i naprednim gospodarstvom, ali i područja s niskom gustoćom naseljenosti, u kojima depopulacija predstavlja velik problem. To se odnosi na okruge s gustoćom naseljenosti većom od 12,5 stanovnika po km2, kao i na okruge s manjom gustoćom naseljenosti. Iz tog razloga norveška tijela tvrde kako se utvrđivanjem područja koja ostvaruju pravo na potpore samo na temelju statističkih područja 3. razine ne bi istaknuli stvarni izazovi s kojima se Norveška suočava u nekim regijama. Stoga su norveška tijela pri razmatranju razgraničenja područja koja ispunjavaju uvjete za regionalne potpore primijenila fleksibilni pristup utvrđen u stavku 149. SRP-a. |
| --- | --- |

(9)

Preostala četiri okruga samo su djelomično obuhvaćeni dostavljenom kartom. Norveška tijela objasnila su da su pojedini okruzi u Norveškoj vrlo heterogeni. Neki okruzi imaju središnje regije s visokom gustoćom naseljenosti i naprednim gospodarstvom, ali i područja s niskom gustoćom naseljenosti, u kojima depopulacija predstavlja velik problem. To se odnosi na okruge s gustoćom naseljenosti većom od 12,5 stanovnika po km2, kao i na okruge s manjom gustoćom naseljenosti. Iz tog razloga norveška tijela tvrde kako se utvrđivanjem područja koja ostvaruju pravo na potpore samo na temelju statističkih područja 3. razine ne bi istaknuli stvarni izazovi s kojima se Norveška suočava u nekim regijama. Stoga su norveška tijela pri razmatranju razgraničenja područja koja ispunjavaju uvjete za regionalne potpore primijenila fleksibilni pristup utvrđen u stavku 149. SRP-a.

2.2.3.   Izuzete općine

| (10) | U tablici 1. u nastavku nalazi se pregled općina u okruzima niske gustoće naseljenosti koje su isključene iz karte regionalnih potpora („izuzete općine”).

  Tablica 1.








  Okruzi | Općine | Gustoća naseljenosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Nord-Trøndelag | Stjørdal, Levanger | 26,5 |
| Hedmark | Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar | 29,4 |
| Oppland | Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer | 36,6 |
| Telemark | Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn | 75,9 |

(10)

U tablici 1. u nastavku nalazi se pregled općina u okruzima niske gustoće naseljenosti koje su isključene iz karte regionalnih potpora („izuzete općine”).

Tablica 1.

Okruzi

Općine

Gustoća naseljenosti

Nord-Trøndelag

Stjørdal, Levanger

26,5

Hedmark

Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar

29,4

Oppland

Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer

36,6

Telemark

Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn

75,9

| (11) | U tim izuzetim općinama ukupni broj stanovnika iznosi 350 555. |
| --- | --- |

(11)

U tim izuzetim općinama ukupni broj stanovnika iznosi 350 555.

2.2.4.   Obuhvaćene općine

| (12) | U tablici 2. u nastavku nalazi se pregled općina u okruzima s visokom gustoćom naseljenosti koje su uključene u kartu regionalnih potpora („obuhvaćene općine”).

  Tablica 2.








  Okruzi | Općine | Gustoća naseljenosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne | 4,4 |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven | 7,8 |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne | 6 |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal | 5 |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund | 6,7 |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle | 4,3 |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå | 3,2 |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark | 6,9 |

(12)

U tablici 2. u nastavku nalazi se pregled općina u okruzima s visokom gustoćom naseljenosti koje su uključene u kartu regionalnih potpora („obuhvaćene općine”).

Tablica 2.

Okruzi

Općine

Gustoća naseljenosti

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne

4,4

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven

7,8

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne

6

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal

5

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund

6,7

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle

4,3

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå

3,2

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark

6,9

| (13) | U obuhvaćenim područjima ukupan broj stanovnika iznosi 349 002. |
| --- | --- |

(13)

U obuhvaćenim područjima ukupan broj stanovnika iznosi 349 002.

2.3   PREGLED OPĆINA OBUHVAĆENIH DOSTAVLJENOM KARTOM REGIONALNIH POTPORA

| (14) | U tablici 3. u nastavku nalazi se pregled svih općina uključenih u kartu regionalnih potpora.

  Tablica 3.







  Okruzi | Općine |
| --- | --- | --- |
| Finnmark | Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga – Nesseby, Deatnu – Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka – Karasjok, Porsáŋgu – Porsanki –Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu – Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø |
| Troms | Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna – Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad |
| Nordland | Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø |
| Nord-Trøndelag | Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven. |
| Sogn og Fjordane | Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle |
| Telemark | Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå |
| Oppland | Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang |
| Hedmark | Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark |

(14)

U tablici 3. u nastavku nalazi se pregled svih općina uključenih u kartu regionalnih potpora.

Tablica 3.

Okruzi

Općine

Finnmark

Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga – Nesseby, Deatnu – Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka – Karasjok, Porsáŋgu – Porsanki –Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu – Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø

Troms

Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna – Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad

Nordland

Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø

Nord-Trøndelag

Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven.

Sogn og Fjordane

Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle

Telemark

Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå

Oppland

Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang

Hedmark

Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark

| (15) | Ukupni broj općina obuhvaćenih kartom regionalnih potpora jest 281. |
| --- | --- |

(15)

Ukupni broj općina obuhvaćenih kartom regionalnih potpora jest 281.

2.4.   OCJENA FLEKSIBILNOG PRISTUPA

| (16) | Stavkom 149. SRP-a utvrđuju se tri zahtjeva koja moraju biti ispunjena na obuhvaćenim područjima s gustoćom naseljenosti većom od 12,5 stanovnika po km2. |
| --- | --- |

(16)

Stavkom 149. SRP-a utvrđuju se tri zahtjeva koja moraju biti ispunjena na obuhvaćenim područjima s gustoćom naseljenosti većom od 12,5 stanovnika po km2.

| (17) | Prvo, uključivanjem/isključivanjem ne smije doći do povećanja broja obuhvaćenih stanovnika kako je utvrđeno u stavku 142. SRP-a. Područja uključena u obavijest obuhvaćaju 1 253 474 stanovnika, što čini 25,48 % ukupnog stanovništva Norveške, što je manje od najviše nacionalne dopuštene vrijednosti, odnosno 25,51 % ukupnog stanovništva, kako je utvrđeno u stavku 142. SRP-a. Tijelo stoga zaključuje da je taj zahtjev ispunjen. |
| --- | --- |

(17)

Prvo, uključivanjem/isključivanjem ne smije doći do povećanja broja obuhvaćenih stanovnika kako je utvrđeno u stavku 142. SRP-a. Područja uključena u obavijest obuhvaćaju 1 253 474 stanovnika, što čini 25,48 % ukupnog stanovništva Norveške, što je manje od najviše nacionalne dopuštene vrijednosti, odnosno 25,51 % ukupnog stanovništva, kako je utvrđeno u stavku 142. SRP-a. Tijelo stoga zaključuje da je taj zahtjev ispunjen.

| (18) | Drugo, dijelovi okrugâ koji ispunjavaju uvjete za fleksibilan pristup moraju imati gustoću naseljenosti manju od 12,5 stanovnika po km2 na razini okruga. Kako je vidljivo iz tablice 2., taj je zahtjev ispunjen za obuhvaćene općine na razini okruga. |
| --- | --- |

(18)

Drugo, dijelovi okrugâ koji ispunjavaju uvjete za fleksibilan pristup moraju imati gustoću naseljenosti manju od 12,5 stanovnika po km2 na razini okruga. Kako je vidljivo iz tablice 2., taj je zahtjev ispunjen za obuhvaćene općine na razini okruga.

| (19) | Treće, obuhvaćene općine moraju biti područja susjedna okruzima čija je gustoća naseljenosti manja od 12,5 stanovnika po km2. Tijelo zaključuje da obuhvaćene općine ispunjavaju taj zahtjev, kako je prikazano na karti u Prilogu 1. ovoj Odluci (7). |
| --- | --- |

(19)

Treće, obuhvaćene općine moraju biti područja susjedna okruzima čija je gustoća naseljenosti manja od 12,5 stanovnika po km2. Tijelo zaključuje da obuhvaćene općine ispunjavaju taj zahtjev, kako je prikazano na karti u Prilogu 1. ovoj Odluci (7).

3.   INTENZITETI POTPORA

| (20) | Svim područjima koja ispunjavaju uvjete bit će određen opći najviši iznos potpora od 15 % bruto ekvivalenta potpore (GGE), čemu će biti dodano povećanje od 20 % za mala poduzeća ili 10 % za srednja poduzeća. Navedeni intenziteti potpora u skladu su s pragovima utvrđenima u stavcima 154. i 155. SRP-a. |
| --- | --- |

(20)

Svim područjima koja ispunjavaju uvjete bit će određen opći najviši iznos potpora od 15 % bruto ekvivalenta potpore (GGE), čemu će biti dodano povećanje od 20 % za mala poduzeća ili 10 % za srednja poduzeća. Navedeni intenziteti potpora u skladu su s pragovima utvrđenima u stavcima 154. i 155. SRP-a.

4.   TRAJANJE I REVIZIJA

| (21) | U skladu sa stavkom 156. SRP-a, dostavljena karta bit će na snazi od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. Ako je potrebno, kao što je predviđeno u stavku 161. SRP-a, nad dostavljenom kartom može biti izvršena revizija polovicom navedenog razdoblja, odnosno u lipnju 2016., kako bi se utvrdilo postoje li eventualno područja koja bi ispunjavala uvjete za dodjeljivanje regionalnih potpora u skladu s člankom 61. stavkom 1. točkom (a) Sporazuma o EGP-u te koja bi razina intenziteta potpora odgovarala njihovom BDP-u po stanovniku. |
| --- | --- |

(21)

U skladu sa stavkom 156. SRP-a, dostavljena karta bit će na snazi od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. Ako je potrebno, kao što je predviđeno u stavku 161. SRP-a, nad dostavljenom kartom može biti izvršena revizija polovicom navedenog razdoblja, odnosno u lipnju 2016., kako bi se utvrdilo postoje li eventualno područja koja bi ispunjavala uvjete za dodjeljivanje regionalnih potpora u skladu s člankom 61. stavkom 1. točkom (a) Sporazuma o EGP-u te koja bi razina intenziteta potpora odgovarala njihovom BDP-u po stanovniku.

| (22) | Uz to, ovom Odlukom ne ograničavaju se ovlasti Tijela za reviziju karte u skladu s člankom 1. stavkom 1. iz dijela I. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu, ako je potrebno, prije kraja gore navedenog razdoblja. |
| --- | --- |

(22)

Uz to, ovom Odlukom ne ograničavaju se ovlasti Tijela za reviziju karte u skladu s člankom 1. stavkom 1. iz dijela I. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu, ako je potrebno, prije kraja gore navedenog razdoblja.

5.   ZAKLJUČAK – KARTA REGIONALNIH POTPORA U SKLADU JE SA SRP-om

| (23) | Na temelju navedene procjene, Tijelo smatra da je norveška karta regionalnih potpora za razdoblje od 2014. do 2020. u skladu s načelima utvrđenima u SRP-u jer broj stanovnika u obuhvaćenim područjima ne premašuje dopušteni broj obuhvaćenih stanovnika kako je utvrđeno u stavku 142. SRP-a. Obuhvaćena područja ispunjavaju i druge zahtjeve utvrđene u stavku 149. SRP-a jer intenziteti potpora poštuju pragove utvrđene u stavcima 154. i 155. SRP-a, a trajanje ne premašuje dopušteno trajanje utvrđeno u stavku 156. SRP-a, |
| --- | --- |

(23)

Na temelju navedene procjene, Tijelo smatra da je norveška karta regionalnih potpora za razdoblje od 2014. do 2020. u skladu s načelima utvrđenima u SRP-u jer broj stanovnika u obuhvaćenim područjima ne premašuje dopušteni broj obuhvaćenih stanovnika kako je utvrđeno u stavku 142. SRP-a. Obuhvaćena područja ispunjavaju i druge zahtjeve utvrđene u stavku 149. SRP-a jer intenziteti potpora poštuju pragove utvrđene u stavcima 154. i 155. SRP-a, a trajanje ne premašuje dopušteno trajanje utvrđeno u stavku 156. SRP-a,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Norveška karta regionalnih potpora za razdoblje od 2014. do 2020. u skladu je s načelima utvrđenima u SRP-u. Karta, uključena u Prilog ovoj Odluci, ovime postaje sastavni dio SRP-a.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Norveškoj.

Članak 3.

Vjerodostojna je samo verzija ove Odluke na engleskom jeziku.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. veljače 2014.

Za Nadzorno tijelo EFTA-e

Oda Helen SLETNES

Predsjednica

Frank BÜCHEL

Član kolegija

---

(1)  Usvojeno Odlukom br. 407/13/COL od 23. listopada 2013., koja još nije objavljena.

1

(2)  SRP stavak 157.

2

(3)  SRP stavak 142. točka (a) i stavci 143. i 144.

3

(4)  SRP stavak 149. Norveška tijela, u skladu sa stavkom 142. bilješkom 47. SRP-a, koristila su se podatcima o stanovništvu od 31. prosinca 2010.

4

(5)  Ovdje navedeni podatci o stanovništvu temelje se na informacijama primljenima od Norveške u sklopu dostavljene obavijesti.

5

(6)  SRP stavak 142. U skladu sa stavkom 140. SRP-a, broj stanovnika na području koje ostvaruje pravo na potpore manji je nego na područjima koja ne ostvaruju to pravo (ukupni broj stanovnika na područjima koja ne ostvaruju pravo na potpore iznosi 3 666 831).

6

(7)  Tijelo napominje da postoji udaljenost manja od 10 km i to uz granicu sa Švedskom između općina Rømskog, Marker i Aremark (u okrugu Østfold) i područja koja ispunjavaju uvjete u okrugu Hedmark. Prema mišljenju Tijela, te tri općine u Østfoldu ipak se mogu smatrati susjednima drugim područjima koja ispunjavaju uvjete u smislu stavka 147. SRP-a. Tijelo dalje napominje da je gustoća naseljenosti općina Rømskog, Marker i Aremark niska (6,9 stanovnika po km2).

7

2

---

PRILOG

KARTA REGIONALNIH POTPORA 2014.–2020.

---

Ispravci

| 12.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 172/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 172/59

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1242/2013 оd 25. studenoga 2013. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Cordero Segureño (ZOZP))

(Službeni list Europske unije
  L 323 od 4. prosinca 2013.
  )

Na stranici 6., u Prilogu:

umjesto:

„Razred 1.2. Proizvodi na osnovi mesa (kuhani, usoljeni, dimljeni itd.)”;

treba stajati:

„Razred 1.1. Svježe meso (i iznutrice)”.

---