# Den Europæiske Unions C 177/11.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 177 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 57. årgang11. juni 2014 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 177

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

57. årgang11. juni 2014

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| | EØSU's 495. plenarforsamling den 21. og 22. januar 2014 |
| 2014/C 177/01 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om fælles eller delt forbrug: en bæredygtig model for det 21. århundrede (initiativudtalelse) | 1 |
| 2014/C 177/02 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om en strategi for bekæmpelse af undergrundsøkonomi og sort arbejde (initiativudtalelse) | 9 |
| 2014/C 177/03 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om tilgængelighed: en menneskeret for handicappede (initiativudtalelse) | 15 |
| 2014/C 177/04 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om tjenesteydelser af almen økonomisk interesse til overkommelige priser: definition, måling, udfordringer, europæiske initiativer (initiativudtalelse) | 24 |
| 2014/C 177/05 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om en EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR) (sonderende udtalelse) | 32 |
| 2014/C 177/06 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker COM(2013) 803 final — 2013/0392 (NLE) | 40 |
| 2014/C 177/07 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 260/2012 for så vidt angår omstillingen til EU-dækkende kreditoverførsler og direkte debiteringer COM(2013) 937 final — 2013/0449 (COD) | 41 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

EØSU's 495. plenarforsamling den 21. og 22. januar 2014

2014/C 177/01

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om fælles eller delt forbrug: en bæredygtig model for det 21. århundrede (initiativudtalelse)

1

2014/C 177/02

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om en strategi for bekæmpelse af undergrundsøkonomi og sort arbejde (initiativudtalelse)

9

2014/C 177/03

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om tilgængelighed: en menneskeret for handicappede (initiativudtalelse)

15

2014/C 177/04

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om tjenesteydelser af almen økonomisk interesse til overkommelige priser: definition, måling, udfordringer, europæiske initiativer (initiativudtalelse)

24

2014/C 177/05

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om en EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR) (sonderende udtalelse)

32

2014/C 177/06

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker COM(2013) 803 final — 2013/0392 (NLE)

COM(2013) 803 final — 2013/0392 (NLE)

40

2014/C 177/07

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 260/2012 for så vidt angår omstillingen til EU-dækkende kreditoverførsler og direkte debiteringer COM(2013) 937 final — 2013/0449 (COD)

COM(2013) 937 final — 2013/0449 (COD)

41

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG |
| | EØSU's 495. plenarforsamling den 21. og 22. januar 2014 |
| 2014/C 177/08 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter COM(2013) 641 final — 2013/0314 (COD) | 42 |
| 2014/C 177/09 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af en række retsakter, der indeholder bestemmelser om brug af forskriftsproceduren med kontrol, til artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde COM(2013) 751 final — 2013/0365 (COD) | 48 |
| 2014/C 177/10 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om nye psykoaktive stoffer COM(2013) 619 final — 2013/0305 (COD)
  COM(2013) 618 final — 2013/0304 (COD) | 52 |
| 2014/C 177/11 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om NAIADES II-pakken, der omfatter følgende tre dokumenter: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 718/1999 af 29. marts 1999 om en kapacitetspolitik for Fællesskabets indlandsflåder til fremme af vandvejstransporten COM(2013) 621 final — 2013/0303 (COD) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/87/EF COM(2013) 622 final — 2013/0302(COD) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — fremme af høj kvalitet i transport ad indre vandveje — NAIADES II COM(2013) 623 final | 58 |
| 2014/C 177/12 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om nye foranstaltninger vedrørende EU's indre marked for teletjenester der omhandler følgende to dokumenter: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om foranstaltninger vedrørende EU's indre marked for elektronisk kommunikation med henblik på at opnå et netforbundet europæisk område, og om ændring af direktiv 2002/20/EF, 2002/21/EF og 2002/22/EF samt forordning (EF) nr. 1211/2009 og forordning (EU) 531/2012 COM(2013) 627 final — 2013/0309 (COD) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om det indre marked for telekommunikation COM(2013) 634 final | 64 |
| 2014/C 177/13 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de europæiske videregående uddannelser over for resten af verden COM(2013) 499 final | 71 |
| 2014/C 177/14 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — meddelelse om høring om bæredygtig brug af fosfor COM(2013) 517 final | 78 |
| 2014/C 177/15 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter COM(2013) 620 final — 2013/0307 (COD) | 84 |
| 2014/C 177/16 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet med henblik på i 2020 at gennemføre en international aftale om anvendelse af en global markedsbaseret foranstaltning i forbindelse med emissioner fra international luftfart COM(2013) 722 final — 2013/0344 (COD). | 88 |

III   Forberedende retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

EØSU's 495. plenarforsamling den 21. og 22. januar 2014

2014/C 177/08

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter COM(2013) 641 final — 2013/0314 (COD)

COM(2013) 641 final — 2013/0314 (COD)

42

2014/C 177/09

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af en række retsakter, der indeholder bestemmelser om brug af forskriftsproceduren med kontrol, til artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde COM(2013) 751 final — 2013/0365 (COD)

COM(2013) 751 final — 2013/0365 (COD)

48

2014/C 177/10

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om nye psykoaktive stoffer COM(2013) 619 final — 2013/0305 (COD)
  COM(2013) 618 final — 2013/0304 (COD)

COM(2013) 619 final — 2013/0305 (COD)

COM(2013) 618 final — 2013/0304 (COD)

52

2014/C 177/11

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om NAIADES II-pakken, der omfatter følgende tre dokumenter: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 718/1999 af 29. marts 1999 om en kapacitetspolitik for Fællesskabets indlandsflåder til fremme af vandvejstransporten COM(2013) 621 final — 2013/0303 (COD) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/87/EF COM(2013) 622 final — 2013/0302(COD) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — fremme af høj kvalitet i transport ad indre vandveje — NAIADES II COM(2013) 623 final

COM(2013) 621 final — 2013/0303 (COD)

COM(2013) 622 final — 2013/0302(COD)

COM(2013) 623 final

58

2014/C 177/12

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om nye foranstaltninger vedrørende EU's indre marked for teletjenester der omhandler følgende to dokumenter: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om foranstaltninger vedrørende EU's indre marked for elektronisk kommunikation med henblik på at opnå et netforbundet europæisk område, og om ændring af direktiv 2002/20/EF, 2002/21/EF og 2002/22/EF samt forordning (EF) nr. 1211/2009 og forordning (EU) 531/2012 COM(2013) 627 final — 2013/0309 (COD) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om det indre marked for telekommunikation COM(2013) 634 final

COM(2013) 627 final — 2013/0309 (COD)

COM(2013) 634 final

64

2014/C 177/13

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de europæiske videregående uddannelser over for resten af verden COM(2013) 499 final

COM(2013) 499 final

71

2014/C 177/14

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — meddelelse om høring om bæredygtig brug af fosfor COM(2013) 517 final

COM(2013) 517 final

78

2014/C 177/15

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter COM(2013) 620 final — 2013/0307 (COD)

COM(2013) 620 final — 2013/0307 (COD)

84

2014/C 177/16

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet med henblik på i 2020 at gennemføre en international aftale om anvendelse af en global markedsbaseret foranstaltning i forbindelse med emissioner fra international luftfart COM(2013) 722 final — 2013/0344 (COD).

COM(2013) 722 final — 2013/0344 (COD).

88

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

EØSU's 495. plenarforsamling den 21. og 22. januar 2014

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/1

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om fælles eller delt forbrug: en bæredygtig model for det 21. århundrede (initiativudtalelse)

(2014/C 177/01)

Ordfører: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 14. februar 2013 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, på eget initiativ at afgive udtalelse om:

»Fælles eller delt forbrug: en bæredygtig model for det 21. århundrede«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 16. december 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 21. januar, følgende udtalelse med 121 stemmer for, 2 imod og 3 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Fælles eller delt forbrug spreder sig overalt i verden til flere og flere samfund og byer, som benytter sig af teknologiske netværk til at gøre mere med mindre ved f.eks. at leje, låne, udveksle, bytte, forære eller dele produkter i en målestok, man ikke hidtil har kunnet forestille sig. |
| --- | --- |

1.1

Fælles eller delt forbrug spreder sig overalt i verden til flere og flere samfund og byer, som benytter sig af teknologiske netværk til at gøre mere med mindre ved f.eks. at leje, låne, udveksle, bytte, forære eller dele produkter i en målestok, man ikke hidtil har kunnet forestille sig.

| 1.2 | Den økonomiske effekt af dette (1) går hånd i hånd med et ændret syn på arbejde, hvor fælles eller delt forbrug anføres som en vigtig potentiel kilde til beskæftigelse i de kommende år. |
| --- | --- |

1.2

Den økonomiske effekt af dette (1) går hånd i hånd med et ændret syn på arbejde, hvor fælles eller delt forbrug anføres som en vigtig potentiel kilde til beskæftigelse i de kommende år.

| 1.3 | Fælles eller delt forbrug repræsenterer følgelig en nyskabelse, som indebærer, at den produktionsbaserede økonomi på en økonomisk, socialt og miljømæssigt fordelagtig måde suppleres af den forbrugsbaserede økonomi. Det rummer samtidig en løsning på den økonomiske og finansielle krise ved at muliggøre udveksling i trængte situationer. |
| --- | --- |

1.3

Fælles eller delt forbrug repræsenterer følgelig en nyskabelse, som indebærer, at den produktionsbaserede økonomi på en økonomisk, socialt og miljømæssigt fordelagtig måde suppleres af den forbrugsbaserede økonomi. Det rummer samtidig en løsning på den økonomiske og finansielle krise ved at muliggøre udveksling i trængte situationer.

| 1.4 | Det fælles eller delte forbrugs kompleksitet og gennemslagskraft gør det nødvendigt, at de relevante institutioner med udgangspunkt i grundige undersøgelser tager fat på at regulere og styre den praksis, der er under udvikling, med henblik på at fastlægge rettigheder og ansvar for alle involverede aktører. Det kan dels opfylde sociale behov ud fra en ikke-kommerciel tilgang, dels — som en aktivitet med gevinst for øje — bidrage til oprettelse af arbejdspladser med overholdelse af reglerne for beskatning, sikkerhed, ansvar, forbrugerbeskyttelse og andre nødvendige regler. |
| --- | --- |

1.4

Det fælles eller delte forbrugs kompleksitet og gennemslagskraft gør det nødvendigt, at de relevante institutioner med udgangspunkt i grundige undersøgelser tager fat på at regulere og styre den praksis, der er under udvikling, med henblik på at fastlægge rettigheder og ansvar for alle involverede aktører. Det kan dels opfylde sociale behov ud fra en ikke-kommerciel tilgang, dels — som en aktivitet med gevinst for øje — bidrage til oprettelse af arbejdspladser med overholdelse af reglerne for beskatning, sikkerhed, ansvar, forbrugerbeskyttelse og andre nødvendige regler.

| 1.5 | Kommissionen bør indskrive fælles eller delt forbrug i sit arbejdsprogram og tage fat på emnet i forskellige trin:






  — | Først bør den samle de grundlæggende rettigheder og principper, som allerede er knæsat i EU-retten, og som beskytter borgerne, lige som den har gjort det med EU-kodeksen over onlinerettigheder. |
| --- | --- | --- |

1.5

Kommissionen bør indskrive fælles eller delt forbrug i sit arbejdsprogram og tage fat på emnet i forskellige trin:

—

Først bør den samle de grundlæggende rettigheder og principper, som allerede er knæsat i EU-retten, og som beskytter borgerne, lige som den har gjort det med EU-kodeksen over onlinerettigheder.

| — | Derefter bør den gennemføre undersøgelser, der er uundværlige, når det drejer sig om et tiltag fra Kommissionens side, med henblik på at opdage eventuelle hindringer for udviklingen af disse aktiviteter og problemer, der skal løses. Den skal også gøre det klart, hvilken europæisk merværdi en vedtagelse af et EU-tiltag ville indebære. Hertil bør Kommissionen afsætte tilstrækkelige finansielle ressourcer, både via Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrug og via Generaldirektoratet for Retlige Anliggender. |
| --- | --- |

—

Derefter bør den gennemføre undersøgelser, der er uundværlige, når det drejer sig om et tiltag fra Kommissionens side, med henblik på at opdage eventuelle hindringer for udviklingen af disse aktiviteter og problemer, der skal løses. Den skal også gøre det klart, hvilken europæisk merværdi en vedtagelse af et EU-tiltag ville indebære. Hertil bør Kommissionen afsætte tilstrækkelige finansielle ressourcer, både via Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrug og via Generaldirektoratet for Retlige Anliggender.

| — | Endvidere bør Kommissionen oprette en database med udveksling af erfaringer og god praksis for fælles eller delt forbrug, som skal være tilgængelig for alle forbrugere. Den kunne samtidig gennemføre bevidstgørelses- og oplysningskampagner om fælles eller delt forbrug. |
| --- | --- |

—

Endvidere bør Kommissionen oprette en database med udveksling af erfaringer og god praksis for fælles eller delt forbrug, som skal være tilgængelig for alle forbrugere. Den kunne samtidig gennemføre bevidstgørelses- og oplysningskampagner om fælles eller delt forbrug.

| — | Til sidst kunne den i lyset af de indhøstede erfaringer tage skridt til en harmonisering af lovgivningen om grænseoverskridende problemer og de forhold, der tilføjer en europæisk merværdi. |
| --- | --- |

—

Til sidst kunne den i lyset af de indhøstede erfaringer tage skridt til en harmonisering af lovgivningen om grænseoverskridende problemer og de forhold, der tilføjer en europæisk merværdi.

2.   Indledning

| 2.1 | Den gradvise svækkelse af det aktuelle system og dets manglende evne til at opfylde borgernes individuelle og kollektive krav gør det vigtigt at finde alternativer, som kan tilpasses de behov og de udfordringer, en fremtid, der udspiller sig i digitale netværk, vil indebære. |
| --- | --- |

2.1

Den gradvise svækkelse af det aktuelle system og dets manglende evne til at opfylde borgernes individuelle og kollektive krav gør det vigtigt at finde alternativer, som kan tilpasses de behov og de udfordringer, en fremtid, der udspiller sig i digitale netværk, vil indebære.

| 2.2 | Denne initiativudtalelse ligger på linje med Europa 2020-strategiens mål om et forbrug af varer og tjenester, der harmonerer med en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, og som desuden er med til at skabe arbejdspladser, produktivitet og økonomisk, social og territorial samhørighed. Også andre EU-strategier har en direkte eller indirekte indvirkning på området »fælles forbrug«, f.eks. Kommissionens meddelelse om »Handlingsplanen for bæredygtigt forbrug, bæredygtig produktion og en bæredygtig industripolitik« (2), EU-initiativet om social innovation og »En digital dagsorden for Europa«. |
| --- | --- |

2.2

Denne initiativudtalelse ligger på linje med Europa 2020-strategiens mål om et forbrug af varer og tjenester, der harmonerer med en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, og som desuden er med til at skabe arbejdspladser, produktivitet og økonomisk, social og territorial samhørighed. Også andre EU-strategier har en direkte eller indirekte indvirkning på området »fælles forbrug«, f.eks. Kommissionens meddelelse om »Handlingsplanen for bæredygtigt forbrug, bæredygtig produktion og en bæredygtig industripolitik« (2), EU-initiativet om social innovation og »En digital dagsorden for Europa«.

| 2.3 | Fælles eller delt forbrug kan være en god måde at overleve på i den aktuelle økonomiske og finansielle situation og kan give svar på den stigende usikkerhed som følge af den økonomiske krise. Det kan være en lejlighed til at genfinde vejen mod en udvikling, der er bæredygtig på det økonomiske område, menneskelig på det sociale område og i harmoni med vores klode på miljøområdet. |
| --- | --- |

2.3

Fælles eller delt forbrug kan være en god måde at overleve på i den aktuelle økonomiske og finansielle situation og kan give svar på den stigende usikkerhed som følge af den økonomiske krise. Det kan være en lejlighed til at genfinde vejen mod en udvikling, der er bæredygtig på det økonomiske område, menneskelig på det sociale område og i harmoni med vores klode på miljøområdet.

| 2.4 | Desuden har det meget store overforbrug været med til at skabe stor ulighed mellem producerende regioner og forbrugende regioner, hvor man derfor ser modsætninger som social udstødelse og fedme, ødselhed og knaphed, eksistere side om side. Fælles eller delt forbrug kan være et supplerende markedsinstrument, der kan genskabe det indre marked ved at give det en ny start, sanere det og gøre det mere afbalanceret og bæredygtigt, men med faste strukturer. |
| --- | --- |

2.4

Desuden har det meget store overforbrug været med til at skabe stor ulighed mellem producerende regioner og forbrugende regioner, hvor man derfor ser modsætninger som social udstødelse og fedme, ødselhed og knaphed, eksistere side om side. Fælles eller delt forbrug kan være et supplerende markedsinstrument, der kan genskabe det indre marked ved at give det en ny start, sanere det og gøre det mere afbalanceret og bæredygtigt, men med faste strukturer.

| 2.5 | Over for det klart ubæredygtige i overproduktion og overforbrug står det fælles eller delte forbrug, der fremmer værdier som samarbejde og solidaritet. Tidsskriftet Forbes har for nylig vurderet, at indtægterne fra fælles forbrug i år vil overstige 3,5 mia. USD, med en vækst på over 25 %. |
| --- | --- |

2.5

Over for det klart ubæredygtige i overproduktion og overforbrug står det fælles eller delte forbrug, der fremmer værdier som samarbejde og solidaritet. Tidsskriftet Forbes har for nylig vurderet, at indtægterne fra fælles forbrug i år vil overstige 3,5 mia. USD, med en vækst på over 25 %.

| 2.6 | Udbud og forbrug betragtes således ikke kun som ejerskab til tingene, men som en fælles adgang til at bruge dem for at opfylde reelle behov og personlig udvikling — langt fra det symbolske forbrug og jagten på at opfylde kunstigt skabte behov. |
| --- | --- |

2.6

Udbud og forbrug betragtes således ikke kun som ejerskab til tingene, men som en fælles adgang til at bruge dem for at opfylde reelle behov og personlig udvikling — langt fra det symbolske forbrug og jagten på at opfylde kunstigt skabte behov.

| 2.7 | Mens produkterne i det traditionelle forbrugssamfund er beregnet på individuelt ejerskab, hurtigt forbrug og kassering før tid, er det fælles eller delte forbrugs kendetegn skabelsen af holdbare produkter, der er designet til intensiv brug, så de kan anvendes af flere personer eller af samme forbruger eller bruger hele livet, hvilket bidrager til en mere miljøvenlig adfærd i de anvendte produkters livscyklus. De nye teknologier (peer to peer og de sociale net) understreger betydningen af det virtuelle og det virkelige samfund. |
| --- | --- |

2.7

Mens produkterne i det traditionelle forbrugssamfund er beregnet på individuelt ejerskab, hurtigt forbrug og kassering før tid, er det fælles eller delte forbrugs kendetegn skabelsen af holdbare produkter, der er designet til intensiv brug, så de kan anvendes af flere personer eller af samme forbruger eller bruger hele livet, hvilket bidrager til en mere miljøvenlig adfærd i de anvendte produkters livscyklus. De nye teknologier (peer to peer og de sociale net) understreger betydningen af det virtuelle og det virkelige samfund.

| 2.8 | Med den økonomiske krise er der en mere udbredt tendens til at eje mindre, passe på udgifterne og se på, hvad man får igen i form af opfyldte behov — vel vidende, at det ikke er nødvendigt at ophobe ting for at opleve velfærd. |
| --- | --- |

2.8

Med den økonomiske krise er der en mere udbredt tendens til at eje mindre, passe på udgifterne og se på, hvad man får igen i form af opfyldte behov — vel vidende, at det ikke er nødvendigt at ophobe ting for at opleve velfærd.

| 2.9 | Det gælder om at skabe kontakt mellem personer, der har behov for at få adgang til en ressource, og personer, der råder over ressourcer, som ikke udnyttes fuldt ud og derfor kan udlånes, foræres væk, udveksles, lejes osv. Forbindelsen er baseret på en følelse af fællesskab mellem brugerne og deres ønske om at dele og deltage. Tillid er det, der gør det muligt at etablere kontakten, udvikle et alternativt forbrug og i det lange løb fastholde de forbindelser, der er skabt. Alt dette skal være gennemsigtigt, ikke mindst finansieringen af de platforme, som støtter det fælles forbrug, og deres ansvar. |
| --- | --- |

2.9

Det gælder om at skabe kontakt mellem personer, der har behov for at få adgang til en ressource, og personer, der råder over ressourcer, som ikke udnyttes fuldt ud og derfor kan udlånes, foræres væk, udveksles, lejes osv. Forbindelsen er baseret på en følelse af fællesskab mellem brugerne og deres ønske om at dele og deltage. Tillid er det, der gør det muligt at etablere kontakten, udvikle et alternativt forbrug og i det lange løb fastholde de forbindelser, der er skabt. Alt dette skal være gennemsigtigt, ikke mindst finansieringen af de platforme, som støtter det fælles forbrug, og deres ansvar.

| 2.10 | Samarbejde og deling ved hjælp af teknologien er med til at ændre måden, vi opfatter ejerskab og handelsforbindelser på (3). Et produkt bliver ikke kun solgt, men det lejes, omfordeles eller deles, sådan som det også er tilfældet med tjenesteydelser. |
| --- | --- |

2.10

Samarbejde og deling ved hjælp af teknologien er med til at ændre måden, vi opfatter ejerskab og handelsforbindelser på (3). Et produkt bliver ikke kun solgt, men det lejes, omfordeles eller deles, sådan som det også er tilfældet med tjenesteydelser.

| 2.11 | Forbrugerne ønsker at eje mindre, men få mere ud af det. De rationelle fordele ligger i at reducere forbruget og i de praktiske aspekter, men de følelsesmæssige aspekter er den personlige bekræftelse og følelsen af at høre til (4). Ved at tilbyde bekvemmelige og ofte billigere alternativer optimerer initiativerne til fælles forbrug de allerede tilgængelige ressourcer, og man undgår fremstilling af nye, unødvendige produkter. Kort sagt er det både rentabelt og bæredygtigt at deles om noget. |
| --- | --- |

2.11

Forbrugerne ønsker at eje mindre, men få mere ud af det. De rationelle fordele ligger i at reducere forbruget og i de praktiske aspekter, men de følelsesmæssige aspekter er den personlige bekræftelse og følelsen af at høre til (4). Ved at tilbyde bekvemmelige og ofte billigere alternativer optimerer initiativerne til fælles forbrug de allerede tilgængelige ressourcer, og man undgår fremstilling af nye, unødvendige produkter. Kort sagt er det både rentabelt og bæredygtigt at deles om noget.

| 2.12 | Man behøver bare at se på digitaliseringen af indhold (fotografier, musik, videoer, bøger osv.) for at fastslå, at den har fået mange mennesker til at forstå, at det, de ofte ønsker, ikke er pladen i sig selv, men den musik, der er optaget på den. De er tilfredse med at kunne få adgang til den, når som helst de ønsker det, og endnu mere, hvis det lægger beslag på mindre af deres egen tid eller rum. |
| --- | --- |

2.12

Man behøver bare at se på digitaliseringen af indhold (fotografier, musik, videoer, bøger osv.) for at fastslå, at den har fået mange mennesker til at forstå, at det, de ofte ønsker, ikke er pladen i sig selv, men den musik, der er optaget på den. De er tilfredse med at kunne få adgang til den, når som helst de ønsker det, og endnu mere, hvis det lægger beslag på mindre af deres egen tid eller rum.

| 2.13 | Fælles eller delt forbrug er også en udvej for de mest sårbare grupper i samfundet, især familier i en vanskelig økonomisk situation, eller som måske er blevet udelukket fra de traditionelle kanaler til låntagning med henblik på køb af varer, de har brug for, under de aktuelle sociale omstændigheder. Men det er også en mulighed for dem, der godt kan få adgang til markedet for varer og tjenesteydelser på normal måde, men som frivilligt træffer beslutning om ikke at gøre det på grund af deres personlige overbevisning. |
| --- | --- |

2.13

Fælles eller delt forbrug er også en udvej for de mest sårbare grupper i samfundet, især familier i en vanskelig økonomisk situation, eller som måske er blevet udelukket fra de traditionelle kanaler til låntagning med henblik på køb af varer, de har brug for, under de aktuelle sociale omstændigheder. Men det er også en mulighed for dem, der godt kan få adgang til markedet for varer og tjenesteydelser på normal måde, men som frivilligt træffer beslutning om ikke at gøre det på grund af deres personlige overbevisning.

| 2.14 | Bæredygtigt forbrug har været anerkendt af FN som en grundlæggende forbrugerrettighed siden 1999, mens EU's lovgivning om forbrugerbeskyttelse er ældre og derfor ikke nævner denne rettighed som sådan. Den bør imidlertid anerkendes, som eksplicit fremført af EØSU (5), gennem en ændring af traktaterne, der omfatter »princippet om udvikling af en bæredygtig forbrugs- og beskyttelsespolitik«.
  Men EØSU har også vedtaget udtalelser om grøn økonomi (6) og en udtalelse om indbygget forældelse (7). Europa-Parlamentet har for nylig i sin beslutning om den europæiske forbrugerdagsorden direkte opfordret Kommissionen til at beskæftige sig med emnet. |
| --- | --- |

2.14

Bæredygtigt forbrug har været anerkendt af FN som en grundlæggende forbrugerrettighed siden 1999, mens EU's lovgivning om forbrugerbeskyttelse er ældre og derfor ikke nævner denne rettighed som sådan. Den bør imidlertid anerkendes, som eksplicit fremført af EØSU (5), gennem en ændring af traktaterne, der omfatter »princippet om udvikling af en bæredygtig forbrugs- og beskyttelsespolitik«.

Men EØSU har også vedtaget udtalelser om grøn økonomi (6) og en udtalelse om indbygget forældelse (7). Europa-Parlamentet har for nylig i sin beslutning om den europæiske forbrugerdagsorden direkte opfordret Kommissionen til at beskæftige sig med emnet.

3.   Fælles eller delt forbrug — en indkredsning af begrebet

| 3.1 | Fælles eller delt forbrug beskrives som regel som den traditionelle måde at dele, bytte, udlåne, leje og forære på, men nu ved hjælp af moderne teknologi og fællesskaber.
  Det fremgår af denne definition, at fælles eller delt forbrug ikke er en ny idé, men en genoplivning af en praksis, der benytter sig af den aktuelle teknologi for at gøre tjenesten meget mere effektiv og skalerbar. Samtidig skal fælles eller delt forbrug være på eget initiativ og baseres på frivillig deltagelse. |
| --- | --- |

3.1

Fælles eller delt forbrug beskrives som regel som den traditionelle måde at dele, bytte, udlåne, leje og forære på, men nu ved hjælp af moderne teknologi og fællesskaber.

Det fremgår af denne definition, at fælles eller delt forbrug ikke er en ny idé, men en genoplivning af en praksis, der benytter sig af den aktuelle teknologi for at gøre tjenesten meget mere effektiv og skalerbar. Samtidig skal fælles eller delt forbrug være på eget initiativ og baseres på frivillig deltagelse.

| 3.2 | Fælles eller delt forbrug repræsenterer en tredje internetbevægelse, hvor folk mødes på nettet for at dele noget uden for nettet. Begrebet beskrives også rammende via dets funktion, som er at sætte alt eksisterende i cirkulation. |
| --- | --- |

3.2

Fælles eller delt forbrug repræsenterer en tredje internetbevægelse, hvor folk mødes på nettet for at dele noget uden for nettet. Begrebet beskrives også rammende via dets funktion, som er at sætte alt eksisterende i cirkulation.

| 3.3 | Tre forudgående forhold har uden tvivl medvirket til fremkomsten af fælles eller delt forbrug: den økonomiske krise (og værdikrisen), udbredelsen af de sociale net og samarbejds- og delingsadfærden på internettet. Men troen på det fælles bedste, ledig kapacitet og teknologi (8) har været grundlæggende forudsætninger for udviklingen af begrebet i de udviklede økonomier. |
| --- | --- |

3.3

Tre forudgående forhold har uden tvivl medvirket til fremkomsten af fælles eller delt forbrug: den økonomiske krise (og værdikrisen), udbredelsen af de sociale net og samarbejds- og delingsadfærden på internettet. Men troen på det fælles bedste, ledig kapacitet og teknologi (8) har været grundlæggende forudsætninger for udviklingen af begrebet i de udviklede økonomier.

| 3.4 | Tilliden mellem fremmede er måske det kritiske punkt, som afgør det fælles forbrugs eller deleforbrugets succes. Teknologien giver folk adgang til onlinetjenester, som så også er med til at skabe offlineforbindelser med en større grad af tillid. |
| --- | --- |

3.4

Tilliden mellem fremmede er måske det kritiske punkt, som afgør det fælles forbrugs eller deleforbrugets succes. Teknologien giver folk adgang til onlinetjenester, som så også er med til at skabe offlineforbindelser med en større grad af tillid.

| 3.5 | Deling af ressourcer kræver tillid og et godt omdømme, især når det gælder om at tiltrække nye brugere. Det er nødvendigt for disse forbrugsinitiativer, at deltagerne føler sig sikre. |
| --- | --- |

3.5

Deling af ressourcer kræver tillid og et godt omdømme, især når det gælder om at tiltrække nye brugere. Det er nødvendigt for disse forbrugsinitiativer, at deltagerne føler sig sikre.

| 3.6 | Man kan således forvente, at onlinedeling giver et godt fingerpeg om deling også uden for nettet. Den enkleste måde at skabe tillid på uden for nettet er at begrænse deltagergruppens størrelse eller benytte sig af et allerede eksisterende fællesskab, hvor der allerede er en vis grad af tillid og affinitet. Nogle projekter for fælles eller delt forbrug gør det muligt at danne lukkede grupper for at imødekomme brugernes behov og skabe tillid, og sådanne grupper er også mere enkle at styre. |
| --- | --- |

3.6

Man kan således forvente, at onlinedeling giver et godt fingerpeg om deling også uden for nettet. Den enkleste måde at skabe tillid på uden for nettet er at begrænse deltagergruppens størrelse eller benytte sig af et allerede eksisterende fællesskab, hvor der allerede er en vis grad af tillid og affinitet. Nogle projekter for fælles eller delt forbrug gør det muligt at danne lukkede grupper for at imødekomme brugernes behov og skabe tillid, og sådanne grupper er også mere enkle at styre.

| 3.7 | Når der opstår en fællesskabsfølelse mellem brugerne af tjenesten, styrkes tilliden til tjenesten og mellem dens brugere. Brugerne er omhyggelige med deres aktioner og interaktioner for at kunne opbygge og beskytte deres gode omdømme, da det er det, der vil give dem adgang til at handle med fællesskabet og anvende systemet — som det er tilfældet på alle markeder. |
| --- | --- |

3.7

Når der opstår en fællesskabsfølelse mellem brugerne af tjenesten, styrkes tilliden til tjenesten og mellem dens brugere. Brugerne er omhyggelige med deres aktioner og interaktioner for at kunne opbygge og beskytte deres gode omdømme, da det er det, der vil give dem adgang til at handle med fællesskabet og anvende systemet — som det er tilfældet på alle markeder.

| 3.8 | Det er umuligt at eliminere alle risici, men de platforme, der formidler udvekslingerne, bør sikre sig, at medlemmerne kender risiciene og har tilstrækkeligt med oplysninger til at forvalte dem effektivt. |
| --- | --- |

3.8

Det er umuligt at eliminere alle risici, men de platforme, der formidler udvekslingerne, bør sikre sig, at medlemmerne kender risiciene og har tilstrækkeligt med oplysninger til at forvalte dem effektivt.

| 3.9 | Desuden er teknologien en nøglefaktor, når det drejer sig om at optimere lokaliseringen af ressourcerne, samle grupper af folk med fælles interesser og opbygge fællesskaber. Mobile teknologier og realtidsteknologier gør det hurtigere og lettere at tilføje oplysninger om lokalisering og at oprette enkle betalingssystemer, når det er nødvendigt. |
| --- | --- |

3.9

Desuden er teknologien en nøglefaktor, når det drejer sig om at optimere lokaliseringen af ressourcerne, samle grupper af folk med fælles interesser og opbygge fællesskaber. Mobile teknologier og realtidsteknologier gør det hurtigere og lettere at tilføje oplysninger om lokalisering og at oprette enkle betalingssystemer, når det er nødvendigt.

| 3.10 | Når tjenesten udformes, er det imidlertid vigtigt at sikre, at den er tilgængelig og let at bruge, at den fremmer en tæt og tillidsfuld forbindelse mellem brugere og tjenesteudbydere, at den tilbyder tilstrækkelige og trygge sikkerhedsforanstaltninger, og at den samler brugerfokuserede erfaringer med henblik på at oprette »omdømmebanker« via passende centraliserede databaser. |
| --- | --- |

3.10

Når tjenesten udformes, er det imidlertid vigtigt at sikre, at den er tilgængelig og let at bruge, at den fremmer en tæt og tillidsfuld forbindelse mellem brugere og tjenesteudbydere, at den tilbyder tilstrækkelige og trygge sikkerhedsforanstaltninger, og at den samler brugerfokuserede erfaringer med henblik på at oprette »omdømmebanker« via passende centraliserede databaser.

| 3.11 | Omdømmeaspektet har en særlig betydning som katalysator for økonomiske og sociale forandringer. Det vurderes, at »omdømmekapital« (9) vil kunne fungere som en alternativ valuta, hvis værdi ligger i at tilbyde tillid. Man kunne sige, at den er ved at blive en hovedhjørnesten i det 21. århundredes økonomi, idet den gamle magt, der lå i »mund til mund-metoden«, overføres til netværkssamfundets virale kapacitet. |
| --- | --- |

3.11

Omdømmeaspektet har en særlig betydning som katalysator for økonomiske og sociale forandringer. Det vurderes, at »omdømmekapital« (9) vil kunne fungere som en alternativ valuta, hvis værdi ligger i at tilbyde tillid. Man kunne sige, at den er ved at blive en hovedhjørnesten i det 21. århundredes økonomi, idet den gamle magt, der lå i »mund til mund-metoden«, overføres til netværkssamfundets virale kapacitet.

| 3.12 | Borgerne giver allerede udtryk for deres behov og interesser ved at opføre sig og forbruge på en mere relevant og gennemsigtig måde, ved at inddrage overvejelser af klar samfundsmæssig karakter i deres købskriterier og med deres engagement give deres beslutninger et følelsesmæssigt aspekt. |
| --- | --- |

3.12

Borgerne giver allerede udtryk for deres behov og interesser ved at opføre sig og forbruge på en mere relevant og gennemsigtig måde, ved at inddrage overvejelser af klar samfundsmæssig karakter i deres købskriterier og med deres engagement give deres beslutninger et følelsesmæssigt aspekt.

| 3.13 | Den engagerede forbruger bruger sin indflydelse til støtte for varemærket og tager aktivt del i det fælles initiativs fremgang, hvilket konsoliderer processen og giver den ny næring. |
| --- | --- |

3.13

Den engagerede forbruger bruger sin indflydelse til støtte for varemærket og tager aktivt del i det fælles initiativs fremgang, hvilket konsoliderer processen og giver den ny næring.

| 3.14 | Kort sagt gælder det om at omformulere ligningen: lån + reklame + individuelt ejerskab = overforbrug, som afspejler det 20. århundredes tankegang, til en ny, som har ambitionen om at tegne det 21. århundrede, nemlig: omdømme + fællesskab + delt adgang = delt eller fælles forbrug. |
| --- | --- |

3.14

Kort sagt gælder det om at omformulere ligningen: lån + reklame + individuelt ejerskab = overforbrug, som afspejler det 20. århundredes tankegang, til en ny, som har ambitionen om at tegne det 21. århundrede, nemlig: omdømme + fællesskab + delt adgang = delt eller fælles forbrug.

Image

| 3.15 | Fælles forbrug har mange mål til fælles med EU's politikker, især for det indre marked, f.eks. at øge ressourceeffektiviteten og komme videre med social innovation, der kan skabe beskæftigelse og økonomisk velstand. Mange nye virksomheder praktiserer fælles forbrug inden for EU's område, og dermed kan Europa blive en »kuvøse« for nye forretningsmodeller, der kan sikre en mere bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

3.15

Fælles forbrug har mange mål til fælles med EU's politikker, især for det indre marked, f.eks. at øge ressourceeffektiviteten og komme videre med social innovation, der kan skabe beskæftigelse og økonomisk velstand. Mange nye virksomheder praktiserer fælles forbrug inden for EU's område, og dermed kan Europa blive en »kuvøse« for nye forretningsmodeller, der kan sikre en mere bæredygtig udvikling.

| 3.16 | Fælles forbrug indebærer en vigtig økonomisk, social og kulturel forandring. Kommissionen bør derfor fjerne eventuelle hindringer på EU-niveau for udvikling af disse aktiviteter og fastlægge et regelsæt, der skaber sikkerhed i sektoren på lang sigt. |
| --- | --- |

3.16

Fælles forbrug indebærer en vigtig økonomisk, social og kulturel forandring. Kommissionen bør derfor fjerne eventuelle hindringer på EU-niveau for udvikling af disse aktiviteter og fastlægge et regelsæt, der skaber sikkerhed i sektoren på lang sigt.

4.   Bedste praksis for fælles eller delt forbrug

| 4.1 | Der findes allerede en bred vifte af forslag og erfaringer med fælles eller delt forbrug på globalt niveau, der viser, at en anden form for forbrug ikke kun er mulig, men også kan bidrage væsentligt til at gøre den verden, vi lever i, bedre, og endnu vigtigere: bevare den for de kommende generationer. |
| --- | --- |

4.1

Der findes allerede en bred vifte af forslag og erfaringer med fælles eller delt forbrug på globalt niveau, der viser, at en anden form for forbrug ikke kun er mulig, men også kan bidrage væsentligt til at gøre den verden, vi lever i, bedre, og endnu vigtigere: bevare den for de kommende generationer.

| 4.2 | I kølvandet på den økonomiske krise dukkede der platforme op for eksempelvis køb og salg af brugte bryllupskjoler og tilbehør, privat indkvartering, udlejning af biler eller festdragter, herunder designertøj og luksusartikler. Der er også opstået fora, hvor brugerne annoncerer en opgave, f.eks. at samle et møbel eller hente en pakke, samt det beløb, de vil give for at få den udført. |
| --- | --- |

4.2

I kølvandet på den økonomiske krise dukkede der platforme op for eksempelvis køb og salg af brugte bryllupskjoler og tilbehør, privat indkvartering, udlejning af biler eller festdragter, herunder designertøj og luksusartikler. Der er også opstået fora, hvor brugerne annoncerer en opgave, f.eks. at samle et møbel eller hente en pakke, samt det beløb, de vil give for at få den udført.

| 4.3 | Et godt eksempel på værdien af fælles eller delt forbrug er det store antal redskaber og værktøj, der kun sjældent bliver brugt, trods den pris, der er givet for dem, eller, hvad der er det samme, underudnyttelse af varer eller urentabel anvendelse af dem eller mangelfuld udnyttelse af deres muligheder. Tænk blot på det typiske eksempel at købe en boremaskine for kun at bruge den i tyve minutter i et helt liv, eller købe en bil, som så står parkeret i meget længere tid, end den er i bevægelse. |
| --- | --- |

4.3

Et godt eksempel på værdien af fælles eller delt forbrug er det store antal redskaber og værktøj, der kun sjældent bliver brugt, trods den pris, der er givet for dem, eller, hvad der er det samme, underudnyttelse af varer eller urentabel anvendelse af dem eller mangelfuld udnyttelse af deres muligheder. Tænk blot på det typiske eksempel at købe en boremaskine for kun at bruge den i tyve minutter i et helt liv, eller købe en bil, som så står parkeret i meget længere tid, end den er i bevægelse.

| 4.4 | 55 % af borgerne i EU ønsker et bæredygtigt forbrug, også hvis det indebærer, at de skal betale mere for det. Forbrugernes ønsker om alternative forbrugsmåder i de kommende år fordeler sig med følgende tal (10):






  — | Bytte (19 %) |
| --- | --- | --- |

4.4

55 % af borgerne i EU ønsker et bæredygtigt forbrug, også hvis det indebærer, at de skal betale mere for det. Forbrugernes ønsker om alternative forbrugsmåder i de kommende år fordeler sig med følgende tal (10):

—

Bytte (19 %)

| — | Leje (22 % hvad angår redskaber) |
| --- | --- |

—

Leje (22 % hvad angår redskaber)

| — | Gruppekøb (19 %) |
| --- | --- |

—

Gruppekøb (19 %)

| — | Gør det selv (12 % hvad angår syning) |
| --- | --- |

—

Gør det selv (12 % hvad angår syning)

| — | Købe lokalt (0 km) (75 % ønsker at undgå distribution over for lange afstande) |
| --- | --- |

—

Købe lokalt (0 km) (75 % ønsker at undgå distribution over for lange afstande)

| — | Køb af brugte varer (19 %). |
| --- | --- |

—

Køb af brugte varer (19 %).

| 4.5 | Selv om fælles eller delt forbrug dækker over en bred og åben række af initiativer, har de alle, som tidligere nævnt, det til fælles, at de letter forbindelsen mellem dem, der råder over underudnyttede ressourcer, og dem, der har brug for disse ressourcer. Dette aspekt ser vi godt illustreret, hvis vi gør os det klart, at vi tit taler om at fremstille mere miljøvenlige produkter, men at det er endnu mere miljøvenligt at udnytte det, der allerede findes, på en optimal måde. |
| --- | --- |

4.5

Selv om fælles eller delt forbrug dækker over en bred og åben række af initiativer, har de alle, som tidligere nævnt, det til fælles, at de letter forbindelsen mellem dem, der råder over underudnyttede ressourcer, og dem, der har brug for disse ressourcer. Dette aspekt ser vi godt illustreret, hvis vi gør os det klart, at vi tit taler om at fremstille mere miljøvenlige produkter, men at det er endnu mere miljøvenligt at udnytte det, der allerede findes, på en optimal måde.

| 4.6 | Fælles forbrug har nogle direkte følgevirkninger, f.eks. mindre forbrug af ressourcer og færre CO2-emissioner, større efterspørgsel efter produkter af god kvalitet, hvis de skal udlånes, udlejes eller repareres. Fælles forbrug fremmer miljøvenligt design til gavn for flere forskellige brugere, holdbarhed og gentagen personalisering af kompatible produkter, forbedrer social interaktion, udvikling af fællesskaber og tillid mellem borgerne samt fremmer adgangen til produkter af høj kvalitet for forbrugere med lavere indtægter. Fælles forbrug kan også have indirekte virkninger. |
| --- | --- |

4.6

Fælles forbrug har nogle direkte følgevirkninger, f.eks. mindre forbrug af ressourcer og færre CO2-emissioner, større efterspørgsel efter produkter af god kvalitet, hvis de skal udlånes, udlejes eller repareres. Fælles forbrug fremmer miljøvenligt design til gavn for flere forskellige brugere, holdbarhed og gentagen personalisering af kompatible produkter, forbedrer social interaktion, udvikling af fællesskaber og tillid mellem borgerne samt fremmer adgangen til produkter af høj kvalitet for forbrugere med lavere indtægter. Fælles forbrug kan også have indirekte virkninger.

| 4.7 | I forhold til EU-lovgivningen har fælles eller delt forbrug flest træk til fælles med levering af tjenesteydelser i henhold til EUF-traktatens artikel 57, men der er mange uafklarede spørgsmål. I forbindelse med fælles forbrug bør man imidlertid skelne mellem nonprofitaktiviteter og aktiviteter med indtjening for øje. Det er kun sidstnævnte, som Unionens lovgiver bør være opmærksom på. |
| --- | --- |

4.7

I forhold til EU-lovgivningen har fælles eller delt forbrug flest træk til fælles med levering af tjenesteydelser i henhold til EUF-traktatens artikel 57, men der er mange uafklarede spørgsmål. I forbindelse med fælles forbrug bør man imidlertid skelne mellem nonprofitaktiviteter og aktiviteter med indtjening for øje. Det er kun sidstnævnte, som Unionens lovgiver bør være opmærksom på.

| 4.8 | I et forsøg på at bringe orden i den stigende mangfoldighed af initiativer, der går under betegnelsen fælles eller delt forbrug, kan man opdele deleøkonomien i fire typer: fra forbruger til forbruger (C2C), fra forbruger til forbruger, men gennem en virksomhed (C2B), fra virksomhed til forbruger (B2C) og fra virksomhed til virksomhed (B2B). |
| --- | --- |

4.8

I et forsøg på at bringe orden i den stigende mangfoldighed af initiativer, der går under betegnelsen fælles eller delt forbrug, kan man opdele deleøkonomien i fire typer: fra forbruger til forbruger (C2C), fra forbruger til forbruger, men gennem en virksomhed (C2B), fra virksomhed til forbruger (B2C) og fra virksomhed til virksomhed (B2B).

| 4.9 | Der foreslås desuden en klassificering på grundlag af tre systemer (11): produktbaserede systemer, omfordelingsmarkeder og samarbejdsbaserede levemåder. |
| --- | --- |

4.9

Der foreslås desuden en klassificering på grundlag af tre systemer (11): produktbaserede systemer, omfordelingsmarkeder og samarbejdsbaserede levemåder.

| 4.10 | Som man kan se, kan fælles eller delt forbrug praktiseres på ethvert område af dagliglivet, f.eks. (12):






  — | mobilitet (carsharing, leje og fælles brug af køretøjer, taxaer, cykler og parkeringspladser, carpooling, hvor tomme pladser i biler fyldes med andre passagerer, som skal i samme retning), |
| --- | --- | --- |

4.10

Som man kan se, kan fælles eller delt forbrug praktiseres på ethvert område af dagliglivet, f.eks. (12):

—

mobilitet (carsharing, leje og fælles brug af køretøjer, taxaer, cykler og parkeringspladser, carpooling, hvor tomme pladser i biler fyldes med andre passagerer, som skal i samme retning),

| — | energieffektivitet (fælles anvendelse af husholdningsredskaber), |
| --- | --- |

—

energieffektivitet (fælles anvendelse af husholdningsredskaber),

| — | beboelse og dyrkningsarealer (værelsesudlejning, delt anvendelse af boliger og køkkenhaver i byer og på landet), |
| --- | --- |

—

beboelse og dyrkningsarealer (værelsesudlejning, delt anvendelse af boliger og køkkenhaver i byer og på landet),

| — | virksomheder (coworking eller deling af kontorlokaler), |
| --- | --- |

—

virksomheder (coworking eller deling af kontorlokaler),

| — | kommunikation (mobile platforme, hvor brugerne kan købe og sælge varer og tjenesteydelser til personer, der lever i det samme nærsamfund), |
| --- | --- |

—

kommunikation (mobile platforme, hvor brugerne kan købe og sælge varer og tjenesteydelser til personer, der lever i det samme nærsamfund),

| — | arbejde (små opgaver, hvor folk hyres til specifikke ærinder, »altmuligmænd« i hjemmet, hvor opgaver som f.eks. at hænge billeder op eller samle møbler gives til den, der afgiver det bedste bud), |
| --- | --- |

—

arbejde (små opgaver, hvor folk hyres til specifikke ærinder, »altmuligmænd« i hjemmet, hvor opgaver som f.eks. at hænge billeder op eller samle møbler gives til den, der afgiver det bedste bud),

| — | kultur (bookcrossing og bytte af bøger, fremme af kulturel udveksling af unge fra forskellige lande), |
| --- | --- |

—

kultur (bookcrossing og bytte af bøger, fremme af kulturel udveksling af unge fra forskellige lande),

| — | uddannelse (digitale grupper med henblik på sprogindlæring), |
| --- | --- |

—

uddannelse (digitale grupper med henblik på sprogindlæring),

| — | tid og kompetencer (tidsbanker), |
| --- | --- |

—

tid og kompetencer (tidsbanker),

| — | fritid (deling af digitalt indhold), |
| --- | --- |

—

fritid (deling af digitalt indhold),

| — | penge (lån mellem private, privates direkte lån til små og mellemstore virksomheder, crowdfunding eller kollektiv finansiering, crowdfunding for crowdbenefits), |
| --- | --- |

—

penge (lån mellem private, privates direkte lån til små og mellemstore virksomheder, crowdfunding eller kollektiv finansiering, crowdfunding for crowdbenefits),

| — | turisme (gastronomiske oplevelser i private hjem og peer to peer udveksling af fødevarer), |
| --- | --- |

—

turisme (gastronomiske oplevelser i private hjem og peer to peer udveksling af fødevarer),

| — | kunst og markeder for udveksling og foræring af tøj og ting til børn, reparation og genbrug af ting. Flere initiativer kunne nævnes, men det er ikke denne udtalelses mål at give en udtømmende analyse af dem, |
| --- | --- |

—

kunst og markeder for udveksling og foræring af tøj og ting til børn, reparation og genbrug af ting. Flere initiativer kunne nævnes, men det er ikke denne udtalelses mål at give en udtømmende analyse af dem,

| — | tilskyndelse til anvendelse af vedvarende energi, da det er muligt at dele energioverskuddet via intelligente net. |
| --- | --- |

—

tilskyndelse til anvendelse af vedvarende energi, da det er muligt at dele energioverskuddet via intelligente net.

| 4.11 | Generelt er det nok at finde frem til varer, viden eller tjenester, som har ledig kapacitet og kan deles i et scenario, der er gunstigt for udvikling af fælles eller delt forbrug. Et sådant scenario består i en permanent svag økonomisk situation, et stigende krav om etisk og bæredygtig udvikling og et dagligliv, hvor borgerne er stadig mere i kontakt. Alle disse betingelser er opfyldt i dag. |
| --- | --- |

4.11

Generelt er det nok at finde frem til varer, viden eller tjenester, som har ledig kapacitet og kan deles i et scenario, der er gunstigt for udvikling af fælles eller delt forbrug. Et sådant scenario består i en permanent svag økonomisk situation, et stigende krav om etisk og bæredygtig udvikling og et dagligliv, hvor borgerne er stadig mere i kontakt. Alle disse betingelser er opfyldt i dag.

5.   Forslag til initiativer og handlingsstrategi

| 5.1 | EØSU opfordrer på denne baggrund Kommissionen til at tage de nødvendige skridt til beskyttelse af forbrugerne, således at de her foreslåede initiativer kan udvikles på grundlag af relevante undersøgelser. |
| --- | --- |

5.1

EØSU opfordrer på denne baggrund Kommissionen til at tage de nødvendige skridt til beskyttelse af forbrugerne, således at de her foreslåede initiativer kan udvikles på grundlag af relevante undersøgelser.

| 5.2 | Der gives i det følgende en skematisk oversigt over de indsatspunkter, som vi mener bør være en del af en strategi for en reguleret udvikling af fælles eller delt forbrug. Det er foranstaltninger, der skal støtte, supplere og overvåge den forbrugerbeskyttelsespolitik, som medlemsstaterne gennemfører:






  a) | Fastlæggelse af lov- og skatterammen for de aktiviteter, som fælles eller delt forbrug omfatter, ved at regulere og om nødvendigt lovgive om aspekter som retligt ansvar, forsikring, brugsrettigheder, rettigheder til beskyttelse mod indbygget forældelse (13), ejendomsskatter, kvalitetsnormer, fastlæggelse af rettigheder og pligter, og i givet fald fjernelse af eventuelle restriktioner og skjulte hindringer for handelen inden for EU og eventuel fejltolkning af lovgivningerne. |
| --- | --- | --- |

5.2

Der gives i det følgende en skematisk oversigt over de indsatspunkter, som vi mener bør være en del af en strategi for en reguleret udvikling af fælles eller delt forbrug. Det er foranstaltninger, der skal støtte, supplere og overvåge den forbrugerbeskyttelsespolitik, som medlemsstaterne gennemfører:

a)

Fastlæggelse af lov- og skatterammen for de aktiviteter, som fælles eller delt forbrug omfatter, ved at regulere og om nødvendigt lovgive om aspekter som retligt ansvar, forsikring, brugsrettigheder, rettigheder til beskyttelse mod indbygget forældelse (13), ejendomsskatter, kvalitetsnormer, fastlæggelse af rettigheder og pligter, og i givet fald fjernelse af eventuelle restriktioner og skjulte hindringer for handelen inden for EU og eventuel fejltolkning af lovgivningerne.

| b) | Formidling, oplysning og bevidstgørelse af befolkningen om initiativerne for fælles eller delt forbrug samt de individuelle og kollektive fordele derved. Oplysning om de obligatoriske aspekter i den eksisterende lovgivning om produkter, der deles (f.eks. genbrug, genanvendelse, tilpasning og holdbarhed). |
| --- | --- |

b)

Formidling, oplysning og bevidstgørelse af befolkningen om initiativerne for fælles eller delt forbrug samt de individuelle og kollektive fordele derved. Oplysning om de obligatoriske aspekter i den eksisterende lovgivning om produkter, der deles (f.eks. genbrug, genanvendelse, tilpasning og holdbarhed).

| c) | Information og vejledning af forbrugere og brugere om ansvarlig deltagelse i initiativerne samt fremme af forsøgsprojekter og initiativer om fælles forbrug. |
| --- | --- |

c)

Information og vejledning af forbrugere og brugere om ansvarlig deltagelse i initiativerne samt fremme af forsøgsprojekter og initiativer om fælles forbrug.

| d) | Fremme af fælles eller delt forbrug med udgangspunkt i erfaringerne fra ShareableCities, transport på delebasis eller andre områder som mad, bolig og delearbejde. |
| --- | --- |

d)

Fremme af fælles eller delt forbrug med udgangspunkt i erfaringerne fra ShareableCities, transport på delebasis eller andre områder som mad, bolig og delearbejde.

| e) | Fremme af stabile strukturer ved at skabe platforme for udvikling af fælles eller delt forbrug, især hvad angår teknologi og netværk. |
| --- | --- |

e)

Fremme af stabile strukturer ved at skabe platforme for udvikling af fælles eller delt forbrug, især hvad angår teknologi og netværk.

| f) | Styrkelse og udbredelse af fælles eller delt forbrug ved at aktivere og skabe dynamik i de platforme, der er oprettet. |
| --- | --- |

f)

Styrkelse og udbredelse af fælles eller delt forbrug ved at aktivere og skabe dynamik i de platforme, der er oprettet.

| g) | EU-institutionernes deltagelse i initiativer for fælles eller delt forbrug, både som brugere og som organer, der stiller deres egne ressourcer til rådighed. |
| --- | --- |

g)

EU-institutionernes deltagelse i initiativer for fælles eller delt forbrug, både som brugere og som organer, der stiller deres egne ressourcer til rådighed.

| h) | Civilsamfundet kan spille en aktiv rolle for adgangen til offentligt ejede goder med henblik på maksimal samfundsmæssig udnyttelse ved at skabe kollektive infrastrukturer, man kan deles om. |
| --- | --- |

h)

Civilsamfundet kan spille en aktiv rolle for adgangen til offentligt ejede goder med henblik på maksimal samfundsmæssig udnyttelse ved at skabe kollektive infrastrukturer, man kan deles om.

| i) | Desuden foreslås det, at handlingsstrategien især gennemføres på følgende områder:






  — | Uddannelse: I skolerne skal der gøres en proaktiv indsats i arbejdet med børn, så de fra en tidlig alder får og konsoliderer holdninger, vaner og værdier, der harmonerer med iværksættelse af initiativer for fælles og delt forbrug. |
| --- | --- | --- |

i)

Desuden foreslås det, at handlingsstrategien især gennemføres på følgende områder:

—

Uddannelse: I skolerne skal der gøres en proaktiv indsats i arbejdet med børn, så de fra en tidlig alder får og konsoliderer holdninger, vaner og værdier, der harmonerer med iværksættelse af initiativer for fælles og delt forbrug.

| — | Forbrugersammenslutninger: Netbaserede forbruger- og brugerorganisationer kan spille en dobbeltrolle i strategien ved dels at skabe initiativer, dels at deltage i dem. |
| --- | --- |

—

Forbrugersammenslutninger: Netbaserede forbruger- og brugerorganisationer kan spille en dobbeltrolle i strategien ved dels at skabe initiativer, dels at deltage i dem.

| — | Kooperativer: Kooperativer og andelsforeninger kan blive det fælles eller delte forbrugs vigtigste allierede, da de deler de samme principper og værdier. Derfor kan andels- og kooperativbevægelsen styrke initiativerne, både proaktivt og reaktivt, ikke mindst da de også omfatter netværk for fælles eller delt forbrug med lignende målsætninger (14). Forbrugerandelsforeninger og de såkaldte »nul kilometer«-kooperativer (15) er eksempler på initiativer, der allerede er en realitet. |
| --- | --- |

—

Kooperativer: Kooperativer og andelsforeninger kan blive det fælles eller delte forbrugs vigtigste allierede, da de deler de samme principper og værdier. Derfor kan andels- og kooperativbevægelsen styrke initiativerne, både proaktivt og reaktivt, ikke mindst da de også omfatter netværk for fælles eller delt forbrug med lignende målsætninger (14). Forbrugerandelsforeninger og de såkaldte »nul kilometer«-kooperativer (15) er eksempler på initiativer, der allerede er en realitet.

| — | Borgerne: Den voksne befolkning og borgerne som helhed kan gennem deltagelse i initiativer for fælles eller delt forbrug, der har dem som målgruppe, udvikle en handlemåde, der også giver dem en personlig tilfredsstillelse ved engagementet, og som styrker den sociale sammenhængskraft, når de kollektivt deler fælles goder. |
| --- | --- |

—

Borgerne: Den voksne befolkning og borgerne som helhed kan gennem deltagelse i initiativer for fælles eller delt forbrug, der har dem som målgruppe, udvikle en handlemåde, der også giver dem en personlig tilfredsstillelse ved engagementet, og som styrker den sociale sammenhængskraft, når de kollektivt deler fælles goder.

Bruxelles, den 21. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  http://www.web-strategist.com/blog/2013/07/27/collaborative-economy-industry-stats.

1

(2)  COM(2008) 397 final.

2

(3)  Botsman, Rachel. »Det, der er mit, er dit: det fælles forbrugs tilblivelse«.

3

(4)  Undersøgelse gennemført af Carbonwiew Research for Campbell Mithun, 2012.

4

(5)  EUT C 185 af 8.8.2006, s. 71.

5

(6)  EUT C 271 af 19.9.2013, s. 18.

6

(7)  CESE 1904/2013, »Industriprodukters levetid og forbrugeroplysning« (endnu ikke offentliggjort i EUT).

7

(8)  Albert Cañigueral www.consumocolaborativo.com.

8

(9)  Rachel Botsman definerer »omdømmekapital« som værdien af en persons omdømme i fællesskaber og på markeder med hensyn til intentioner, kapacitet og værdier.

9

(10)  Undersøgelsens titel: »Los Consumidores Europeos en modo alternativo«. Observatorio Cetelem, 2013.

10

(11)  Rachel Botsman.

11

(12)  Nogle adresser med projekter vedrørende fælles eller delt forbrug:

12

| http://www.collaborativeconsumption.com/directory/ |
| --- |
| http://www.consumocolaborativo.com/directorio-de-proyectos/ |
| http://consocollaborative.com/1704-100-sites-de-consommation-collaborative.html |
| http://collaboriamo.org/ |
| http://www.kokonsum.org/plattformen |
| http://www.gsara.tv/~ouishare/ |

http://www.collaborativeconsumption.com/directory/

http://www.consumocolaborativo.com/directorio-de-proyectos/

http://consocollaborative.com/1704-100-sites-de-consommation-collaborative.html

http://collaboriamo.org/

http://www.kokonsum.org/plattformen

http://www.gsara.tv/~ouishare/

(13)  Programmering af ophøret af et produkts eller en tjenestes levetid, således at dets udformning afkorter varigheden af dets reelle mulighed for at fungere eller blive anvendt.

13

(14)  Salcedo Aznal, Alejandro: »Cooperativismo 3.0« — 100 años de cooperativismo de consumidores y usuarios: historia y futuro (100 år med forbruger- og brugerkooperativer: historie og fremtid), s. 65-68. UNCCUE, 2013.

14

(15)  Kooperativer, der tilbyder produkter eller aktiviteter med udgangspunkt i den lokale økonomi og derved sætter et mindre fodaftryk end distribution og transport over lange afstande.

15

---

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/9

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om en strategi for bekæmpelse af undergrundsøkonomi og sort arbejde (initiativudtalelse)

(2014/C 177/02)

Ordfører: Stefano PALMIERI

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 14. februar 2013 i henhold til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en initiativudtalelse om:

»En strategi for bekæmpelse af undergrundsøkonomi og sort arbejde«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab, som vedtog sin udtalelse den 19. december 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 21. januar, følgende udtalelse med 129 stemmer for, ingen imod og 4 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) mener, det er nødvendigt at minde om, hvor vigtigt det er at bekæmpe undergrundsøkonomi og sort arbejde sideløbende og i samspil med det arbejde, der udføres af Kommissionen, specialiserede institutioner, som f.eks. Eurofound, og andre internationale organisationer, ikke mindst Verdensbanken. |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) mener, det er nødvendigt at minde om, hvor vigtigt det er at bekæmpe undergrundsøkonomi og sort arbejde sideløbende og i samspil med det arbejde, der udføres af Kommissionen, specialiserede institutioner, som f.eks. Eurofound, og andre internationale organisationer, ikke mindst Verdensbanken.

| 1.2 | Den alvorlige økonomiske krise hænger ved i Europa, og EØSU fremhæver i den sammenhæng de ovennævnte fænomeners negative indvirkning på virksomhedernes væksttendenser og mulighederne for innovation og forbedring af den menneskelige kapital. Det at få virksomheder og arbejdstagere væk fra undergrundsøkonomien kunne således få betydning for den økonomiske genopretning og lægge grundlaget for en mere vedvarende udvikling. |
| --- | --- |

1.2

Den alvorlige økonomiske krise hænger ved i Europa, og EØSU fremhæver i den sammenhæng de ovennævnte fænomeners negative indvirkning på virksomhedernes væksttendenser og mulighederne for innovation og forbedring af den menneskelige kapital. Det at få virksomheder og arbejdstagere væk fra undergrundsøkonomien kunne således få betydning for den økonomiske genopretning og lægge grundlaget for en mere vedvarende udvikling.

| 1.3 | Selvom disse politikker er medlemsstaternes kompetenceområde, er den generelle holdning, at bekæmpelsen skal være effektiv, og der er også behov for en systematisk udveksling af informationer, data og analyser på europæisk niveau for derigennem at sikre inddragelse af og samarbejde med de kompetente myndigheder og de berørte arbejdsmarkedsparter. |
| --- | --- |

1.3

Selvom disse politikker er medlemsstaternes kompetenceområde, er den generelle holdning, at bekæmpelsen skal være effektiv, og der er også behov for en systematisk udveksling af informationer, data og analyser på europæisk niveau for derigennem at sikre inddragelse af og samarbejde med de kompetente myndigheder og de berørte arbejdsmarkedsparter.

| 1.4 | EØSU er takket være sin særlige beskaffenhed derfor det ideelle sted til at fremme og tilskynde udveksling af værktøjer, politikker og bedste praksis for at tage fat på såvel de økonomiske faktorer som den kulturelle og sociale kontekst inden for rammerne af EU's strategi for bekæmpelse af sort arbejde og skatteunddragelse, der er baseret på optagelse i det formelle arbejdsmarked. |
| --- | --- |

1.4

EØSU er takket være sin særlige beskaffenhed derfor det ideelle sted til at fremme og tilskynde udveksling af værktøjer, politikker og bedste praksis for at tage fat på såvel de økonomiske faktorer som den kulturelle og sociale kontekst inden for rammerne af EU's strategi for bekæmpelse af sort arbejde og skatteunddragelse, der er baseret på optagelse i det formelle arbejdsmarked.

| 1.5 | Udvalget mener først og fremmest, at det er afgørende at foretage en kvantitativ og kvalitativ analyse af disse fænomener, som indbyrdes afviger meget fra den ene medlemsstat til den anden, og af deres negative økonomiske og sociale konsekvenser, der ligeledes rammer forskelligt i de enkelte lande som følge af forskellige strukturelle og kontekstuelle forhold. Uden sammenhængende data og informationer for de enkelte medlemsstater vil bekæmpelsesstrategien miste gennemslagskraft, da der er behov for såvel foranstaltninger, der tager mål af problemets omfang, som konsekvensanalyser af de iværksatte politikker. |
| --- | --- |

1.5

Udvalget mener først og fremmest, at det er afgørende at foretage en kvantitativ og kvalitativ analyse af disse fænomener, som indbyrdes afviger meget fra den ene medlemsstat til den anden, og af deres negative økonomiske og sociale konsekvenser, der ligeledes rammer forskelligt i de enkelte lande som følge af forskellige strukturelle og kontekstuelle forhold. Uden sammenhængende data og informationer for de enkelte medlemsstater vil bekæmpelsesstrategien miste gennemslagskraft, da der er behov for såvel foranstaltninger, der tager mål af problemets omfang, som konsekvensanalyser af de iværksatte politikker.

| 1.6 | EØSU foreslår derfor at løse spørgsmålet om, hvilken metodologi der skal anvendes i undersøgelserne af omfanget og udviklingen af undergrundsøkonomien og det sorte arbejde, der stadig er ufuldstændige og opdelte, ved at anvende en metode baseret på arbejdsstyrkeanalyser, som gennemføres på samme måde i alle medlemsstater. Denne metode er primært udviklet af det italienske institut for statistik og dermed afprøvet i et land, der er særligt udsat for disse fænomener, men med store regionale forskelle. |
| --- | --- |

1.6

EØSU foreslår derfor at løse spørgsmålet om, hvilken metodologi der skal anvendes i undersøgelserne af omfanget og udviklingen af undergrundsøkonomien og det sorte arbejde, der stadig er ufuldstændige og opdelte, ved at anvende en metode baseret på arbejdsstyrkeanalyser, som gennemføres på samme måde i alle medlemsstater. Denne metode er primært udviklet af det italienske institut for statistik og dermed afprøvet i et land, der er særligt udsat for disse fænomener, men med store regionale forskelle.

| 1.7 | Den største forskel vedrører undergrundsøkonomiens omfang, som i visse medlemsstater og regioner tegner sig for så meget som 30 % af den samlede omsætning og derfor ikke udgør et marginalt problem, men snarere en integreret del af deres produktionssystem. Udvalget gentager derfor, at det er nødvendigt at lancere et miks af bekæmpelsespolitikker — tilpasset de enkelte områder, produktionssektorer og beskæftigelsesformer — for at tage behørigt hånd om de specifikke ikke blot økonomiske, men også kulturelle og sociale faktorer, som giver næring til undergrundsøkonomi og sort arbejde. |
| --- | --- |

1.7

Den største forskel vedrører undergrundsøkonomiens omfang, som i visse medlemsstater og regioner tegner sig for så meget som 30 % af den samlede omsætning og derfor ikke udgør et marginalt problem, men snarere en integreret del af deres produktionssystem. Udvalget gentager derfor, at det er nødvendigt at lancere et miks af bekæmpelsespolitikker — tilpasset de enkelte områder, produktionssektorer og beskæftigelsesformer — for at tage behørigt hånd om de specifikke ikke blot økonomiske, men også kulturelle og sociale faktorer, som giver næring til undergrundsøkonomi og sort arbejde.

| 1.8 | Arbejdsmarkedets parter kan være med til at få undergrundsøkonomien frem i lyset, især på områder hvor den ikke er et simpelt kneb til at spare på produktionsomkostningerne, men hvor den udgør en reel del af produktionsstrukturen. Bekæmpelsespolitikkerne forudsætter, at der oprettes netværk mellem europæiske, nationale og lokale aktører, som er bevidste om problemet og i stand til at gennemføre tiltag for at sikre, at undergrundøkonomien ikke længere er fordelagtig. Det kan ske ved at sætte ind over for de ansvarlige med effektive afskrækkende foranstaltninger og ved at lokke undergrundsøkonomien frem i lyset ved hjælp af forebyggende og afhjælpende foranstaltninger, hvilket formodentlig er mere nyttigt i denne økonomiske krisetid. |
| --- | --- |

1.8

Arbejdsmarkedets parter kan være med til at få undergrundsøkonomien frem i lyset, især på områder hvor den ikke er et simpelt kneb til at spare på produktionsomkostningerne, men hvor den udgør en reel del af produktionsstrukturen. Bekæmpelsespolitikkerne forudsætter, at der oprettes netværk mellem europæiske, nationale og lokale aktører, som er bevidste om problemet og i stand til at gennemføre tiltag for at sikre, at undergrundøkonomien ikke længere er fordelagtig. Det kan ske ved at sætte ind over for de ansvarlige med effektive afskrækkende foranstaltninger og ved at lokke undergrundsøkonomien frem i lyset ved hjælp af forebyggende og afhjælpende foranstaltninger, hvilket formodentlig er mere nyttigt i denne økonomiske krisetid.

| 1.9 | EØSU slår gerne til lyd for, at der oprettes observatorier til overvågning af undergrundsøkonomien decentralt på regionalt plan med inddragelse af arbejdsgivere, fagforeninger og relevante offentlige myndigheder med henblik på at undersøge problemet og dets udvikling over tid, identificere dets mest fremtrædende karaktertræk, udvælge de mest effektive foranstaltninger og overvåge den praktiske gennemførelse af disse. |
| --- | --- |

1.9

EØSU slår gerne til lyd for, at der oprettes observatorier til overvågning af undergrundsøkonomien decentralt på regionalt plan med inddragelse af arbejdsgivere, fagforeninger og relevante offentlige myndigheder med henblik på at undersøge problemet og dets udvikling over tid, identificere dets mest fremtrædende karaktertræk, udvælge de mest effektive foranstaltninger og overvåge den praktiske gennemførelse af disse.

| 1.10 | EØSU opfordrer til ikke at holde kampen mod undergrundsøkonomien inden for EU's grænser, men også at håndhæve princippet om virksomhedernes sociale ansvar over for tredjelande, som virker som underleverandører for EU, men som ikke har minimumsstandarder for anstændigt arbejde. Denne praksis ikke alene forvrænger konkurrencen mellem virksomheder, men muliggør også børnearbejde og bringer de pågældende arbejdstagere i livsfare, når de grundlæggende sikkerhedsregler ikke overholdes, som det var tilfældet ved det nylige fabrikskollaps i Bangladesh. |
| --- | --- |

1.10

EØSU opfordrer til ikke at holde kampen mod undergrundsøkonomien inden for EU's grænser, men også at håndhæve princippet om virksomhedernes sociale ansvar over for tredjelande, som virker som underleverandører for EU, men som ikke har minimumsstandarder for anstændigt arbejde. Denne praksis ikke alene forvrænger konkurrencen mellem virksomheder, men muliggør også børnearbejde og bringer de pågældende arbejdstagere i livsfare, når de grundlæggende sikkerhedsregler ikke overholdes, som det var tilfældet ved det nylige fabrikskollaps i Bangladesh.

2.   EU's indsats mod undergrundsøkonomi og sort arbejde

EU's indsats mod undergrundsøkonomi og sort arbejde

| 2.1 | Inden for rammerne af EU's Europa 2020-strategi, som sigter mod en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, er der til retningslinjerne for medlemsstaternes økonomiske politikker blevet tilføjet og indarbejdet retningslinjer for beskæftigelsespolitikkerne, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af undergrundsøkonomien samt sort, irregulært og uformelt arbejde med tilknytning hertil. Disse områder fortsætter med at være medlemsstaternes ansvar (1). Den overordnende definition på undergrundsøkonomi spænder over en række forskellige aktiviteter, fra de lovlige, som udføres på ulovlig vis, til de ulovlige. Sort arbejde defineres som »enhver lønnet aktivitet, som i sig selv er lovlig, men som ikke registreres hos de offentlige myndigheder, under behørig hensyntagen til forskellene i medlemsstaternes retssystem. Med denne definition (...) omfatter [sort arbejde] en række forskellige aktiviteter fra hjemmeservice til illegale indvandreres ulovlige arbejde, men udelukker dog kriminelle aktiviteter« (2). |
| --- | --- |

2.1

Inden for rammerne af EU's Europa 2020-strategi, som sigter mod en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, er der til retningslinjerne for medlemsstaternes økonomiske politikker blevet tilføjet og indarbejdet retningslinjer for beskæftigelsespolitikkerne, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af undergrundsøkonomien samt sort, irregulært og uformelt arbejde med tilknytning hertil. Disse områder fortsætter med at være medlemsstaternes ansvar (1). Den overordnende definition på undergrundsøkonomi spænder over en række forskellige aktiviteter, fra de lovlige, som udføres på ulovlig vis, til de ulovlige. Sort arbejde defineres som »enhver lønnet aktivitet, som i sig selv er lovlig, men som ikke registreres hos de offentlige myndigheder, under behørig hensyntagen til forskellene i medlemsstaternes retssystem. Med denne definition (...) omfatter [sort arbejde] en række forskellige aktiviteter fra hjemmeservice til illegale indvandreres ulovlige arbejde, men udelukker dog kriminelle aktiviteter« (2).

1

2

| 2.1.1 | Undergrundsøkonomien påvirker den måde, produktionsaktiviteterne foregår på, og arbejdsstyrkens kvalitet ved at stikke en kæp i hjulet for vækstorienterede økonomi-, social- og budgetpolitikker og underminere den indsats, der gøres for at opfylde Europa 2020-strategiens ambitiøse mål inden for økonomi og beskæftigelse. De negative indvirkninger forstærkes af den økonomiske krises sociale og beskæftigelsesmæssige konsekvenser, som mindsker jobudsigterne og bringer virksomheders og arbejdstageres muligheder for profit og indkomst i fare. |
| --- | --- |

2.1.1

Undergrundsøkonomien påvirker den måde, produktionsaktiviteterne foregår på, og arbejdsstyrkens kvalitet ved at stikke en kæp i hjulet for vækstorienterede økonomi-, social- og budgetpolitikker og underminere den indsats, der gøres for at opfylde Europa 2020-strategiens ambitiøse mål inden for økonomi og beskæftigelse. De negative indvirkninger forstærkes af den økonomiske krises sociale og beskæftigelsesmæssige konsekvenser, som mindsker jobudsigterne og bringer virksomheders og arbejdstageres muligheder for profit og indkomst i fare.

| 2.1.2 | Inden for rammerne af den europæiske beskæftigelsesstrategi er der i de seneste år sat mere og mere fokus på disse fænomener (3), både med direkte tiltag og som led i den mere generelle debat om nødvendigheden af arbejdsmarkedsreformer, samt i forbindelse med tilknyttede spørgsmål såsom illegal indvandring i EU og anstændigt arbejde i tredjelande. |
| --- | --- |

2.1.2

Inden for rammerne af den europæiske beskæftigelsesstrategi er der i de seneste år sat mere og mere fokus på disse fænomener (3), både med direkte tiltag og som led i den mere generelle debat om nødvendigheden af arbejdsmarkedsreformer, samt i forbindelse med tilknyttede spørgsmål såsom illegal indvandring i EU og anstændigt arbejde i tredjelande.

3

| 2.1.3 | Undergrundsøkonomi og sort arbejde bliver mere specifikt taget op i beskæftigelsespakken fra april 2012 og de årlige vækstanalyser for 2012 og 2013 samt i henstillingerne til en række medlemsstater vedrørende behovet for at bekæmpe irregulære ansættelsesformer og skatteunddragelse. I Kommissionens arbejdsprogram (4) omfatter de lovinitiativer, der skal gennemføres inden 2014, også den europæiske platform for bekæmpelse af sort arbejde, som skal forbedre samarbejdet mellem de relevante myndigheder i medlemsstaterne, udbrede bedste praksis og fastlægge en række fælles principper. |
| --- | --- |

2.1.3

Undergrundsøkonomi og sort arbejde bliver mere specifikt taget op i beskæftigelsespakken fra april 2012 og de årlige vækstanalyser for 2012 og 2013 samt i henstillingerne til en række medlemsstater vedrørende behovet for at bekæmpe irregulære ansættelsesformer og skatteunddragelse. I Kommissionens arbejdsprogram (4) omfatter de lovinitiativer, der skal gennemføres inden 2014, også den europæiske platform for bekæmpelse af sort arbejde, som skal forbedre samarbejdet mellem de relevante myndigheder i medlemsstaterne, udbrede bedste praksis og fastlægge en række fælles principper.

4

| 2.2 | Et afgørende element er inddragelsen af arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger i beslutningsprocessen: »Arbejdsmarkedets parter spiller en vigtig rolle på nationalt plan ved fastlæggelsen af arbejdsmarkedsreglerne« (5). EØSU har derfor også sideløbende drøftet og fremmet udviklingen af EU's politik for bekæmpelse af undergrundsøkonomi og sort arbejde og vedtog to udtalelser om emnet i 1999 og 2005 (6). |
| --- | --- |

2.2

Et afgørende element er inddragelsen af arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger i beslutningsprocessen: »Arbejdsmarkedets parter spiller en vigtig rolle på nationalt plan ved fastlæggelsen af arbejdsmarkedsreglerne« (5). EØSU har derfor også sideløbende drøftet og fremmet udviklingen af EU's politik for bekæmpelse af undergrundsøkonomi og sort arbejde og vedtog to udtalelser om emnet i 1999 og 2005 (6).

5

6

| 2.2.1 | I den første udtalelse glædede EØSU sig over Kommissionens bekæmpelsesstrategi, der var baseret på inklusion på det formelle arbejdsmarked og et miks af politikker, der kunne tilpasses medlemsstaternes forskellige lov- og produktionsmæssige kontekster. Udvalget fremhævede derudover en række flertydigheder og undervurderinger med hensyn til definitionen på sort arbejde, opdelingen mellem arbejdstagere, som er tvunget til at arbejde sort, og dem, som bevidst gør det, de administrative og skattemæssige byrders indvirkning på SMV'er og håndværksvirksomheder, forvaltningen af illegale indvandrere, reguleringen af nye beskæftigelsesformer, de forskellige typer af sort arbejde samt den mulige ineffektivitet ved nogle af de planlagte bekæmpelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

2.2.1

I den første udtalelse glædede EØSU sig over Kommissionens bekæmpelsesstrategi, der var baseret på inklusion på det formelle arbejdsmarked og et miks af politikker, der kunne tilpasses medlemsstaternes forskellige lov- og produktionsmæssige kontekster. Udvalget fremhævede derudover en række flertydigheder og undervurderinger med hensyn til definitionen på sort arbejde, opdelingen mellem arbejdstagere, som er tvunget til at arbejde sort, og dem, som bevidst gør det, de administrative og skattemæssige byrders indvirkning på SMV'er og håndværksvirksomheder, forvaltningen af illegale indvandrere, reguleringen af nye beskæftigelsesformer, de forskellige typer af sort arbejde samt den mulige ineffektivitet ved nogle af de planlagte bekæmpelsesforanstaltninger.

| 2.2.2 | Den anden udtalelse var en initiativudtalelse, der blev vedtaget af EØSU i 2005 (7), hvori udvalget gentog kritikpunkter, som allerede var blevet fremhævet i den forudgående udtalelse, og tilføjede yderligere elementer. Der drejede sig bl.a. om at forbedre initiativer med sigte på at lovliggøre ansættelse, skære ned på bureaukrati ved virksomhedsopstart, sætte et særligt fokus på lavtlønnede kvindelige arbejdstagere, fremme informations- og uddannelseskampagner for virksomheder og arbejdstagere, indføre et effektivt kontrol- og sanktionssystem som en afværgende foranstaltning, belyse arbejdsvilkårene i tredjelande samt undersøge forbindelsen med arbejdsløshed. |
| --- | --- |

2.2.2

Den anden udtalelse var en initiativudtalelse, der blev vedtaget af EØSU i 2005 (7), hvori udvalget gentog kritikpunkter, som allerede var blevet fremhævet i den forudgående udtalelse, og tilføjede yderligere elementer. Der drejede sig bl.a. om at forbedre initiativer med sigte på at lovliggøre ansættelse, skære ned på bureaukrati ved virksomhedsopstart, sætte et særligt fokus på lavtlønnede kvindelige arbejdstagere, fremme informations- og uddannelseskampagner for virksomheder og arbejdstagere, indføre et effektivt kontrol- og sanktionssystem som en afværgende foranstaltning, belyse arbejdsvilkårene i tredjelande samt undersøge forbindelsen med arbejdsløshed.

7

3.   Generelle bemærkninger: behov for handling

Generelle bemærkninger: behov for handling

| 3.1 | For høje omkostninger (til lønninger især) er ikke den eneste årsag til, at der tys til undergrundsøkonomi, og formålet er derfor ikke altid at nedbringe produktionsomkostningerne på ulovlig vis ved at snyde med skat og indbetalinger til social sikring. Det sker også ud fra et ønske om at omgå de arbejdsretlige bestemmelser og standarder (mindsteløn, maksimal arbejdstid, sikkerhed og certificering). Det drejer sig ikke om kriminelle aktiviteter eller lovlige aktiviteter, der udføres af uautoriserede arbejdstagere, men derimod om personer, som lejlighedsvis arbejder sort for familie eller naboer, hvilket der generelt er en større accept af i samfundet. |
| --- | --- |

3.1

For høje omkostninger (til lønninger især) er ikke den eneste årsag til, at der tys til undergrundsøkonomi, og formålet er derfor ikke altid at nedbringe produktionsomkostningerne på ulovlig vis ved at snyde med skat og indbetalinger til social sikring. Det sker også ud fra et ønske om at omgå de arbejdsretlige bestemmelser og standarder (mindsteløn, maksimal arbejdstid, sikkerhed og certificering). Det drejer sig ikke om kriminelle aktiviteter eller lovlige aktiviteter, der udføres af uautoriserede arbejdstagere, men derimod om personer, som lejlighedsvis arbejder sort for familie eller naboer, hvilket der generelt er en større accept af i samfundet.

| 3.1.1 | Fænomenet er så komplekst, at den pågældende arbejdsstyrke befinder sig i meget forskellige situationer (8): selvstændige, som vælger ikke at følge reglerne, ansatte, der står uden social sikring og kontrakt, eller som bliver aflønnet delvist med kontanter, familiemedhjælpere, arbejdstagere, som ikke opgiver deres andet eller tredje job, ulovlige indvandrere og arbejdstagere i tredjelande, der har indgået underleverandøraftaler med EU, men som ikke har minimumsstandarder for anstændigt arbejde. |
| --- | --- |

3.1.1

Fænomenet er så komplekst, at den pågældende arbejdsstyrke befinder sig i meget forskellige situationer (8): selvstændige, som vælger ikke at følge reglerne, ansatte, der står uden social sikring og kontrakt, eller som bliver aflønnet delvist med kontanter, familiemedhjælpere, arbejdstagere, som ikke opgiver deres andet eller tredje job, ulovlige indvandrere og arbejdstagere i tredjelande, der har indgået underleverandøraftaler med EU, men som ikke har minimumsstandarder for anstændigt arbejde.

8

| 3.2 | Behovet for en ordentlig håndtering af problemerne med undergrundsøkonomi og sort arbejde skyldes de mange indvirkninger, disse har på både virksomheder, arbejdstagere og det offentlige budget:






  — | virksomhedskonkurrencen forvrænges pga. den illoyale konkurrence mellem de personer, som overholder reglerne, og dem, som ikke gør, og derved bliver virksomheder, der ellers ikke ville være på markedet, holdt i live. Der opstår desuden en form for dynamisk ineffektivitet, når virksomheder sinker væksten for at kunne forblive i undergrundsøkonomien og ikke har passende adgang til kredit |
| --- | --- | --- |

3.2

Behovet for en ordentlig håndtering af problemerne med undergrundsøkonomi og sort arbejde skyldes de mange indvirkninger, disse har på både virksomheder, arbejdstagere og det offentlige budget:

—

virksomhedskonkurrencen forvrænges pga. den illoyale konkurrence mellem de personer, som overholder reglerne, og dem, som ikke gør, og derved bliver virksomheder, der ellers ikke ville være på markedet, holdt i live. Der opstår desuden en form for dynamisk ineffektivitet, når virksomheder sinker væksten for at kunne forblive i undergrundsøkonomien og ikke har passende adgang til kredit

| — | de berørte arbejdstagere har dårlige betingelser med hensyn til sikkerhed, indkomst og social sikring, hvilket har konsekvenser, ikke kun ud fra et etisk synspunkt i forhold til deres værdighed, men også ud fra et produktionsmæssigt synspunkt, da de ikke får adgang til livslang læring, efteruddannelse og opkvalificering i forhold til opgaver, produktionsprocesser og produkter |
| --- | --- |

—

de berørte arbejdstagere har dårlige betingelser med hensyn til sikkerhed, indkomst og social sikring, hvilket har konsekvenser, ikke kun ud fra et etisk synspunkt i forhold til deres værdighed, men også ud fra et produktionsmæssigt synspunkt, da de ikke får adgang til livslang læring, efteruddannelse og opkvalificering i forhold til opgaver, produktionsprocesser og produkter

| — | statskassen går glip af indtægter, fordi indbetalingerne til skat og social sikring er færre (skattegab), hvorved udgifterne til offentlige tjenester og velfærdsstaten bliver ulige fordelt (snylteri). |
| --- | --- |

—

statskassen går glip af indtægter, fordi indbetalingerne til skat og social sikring er færre (skattegab), hvorved udgifterne til offentlige tjenester og velfærdsstaten bliver ulige fordelt (snylteri).

skattegab

snylteri

| 3.3 | Globalisering og sociodemografiske ændringer er — i teorien — også med til at give undergrundsøkonomi og sort arbejde mere spillerum, hvorfor bekæmpelsespolitikkerne skal udvikles løbende for at kunne tilpasse sig de ændrede vilkår og håndtere nye fænomener. Her tænkes bl.a. på den større efterspørgsel efter familiemæssige og sundhedsrelaterede tjenesteydelser, færre normale arbejdsformer og større fleksibilitet i kontraktretlige forhold, flere selvstændige og mere outsourcing samt større multinationale virksomheder. Alle disse aspekter nødvendiggør et større fokus på udformningen af lovregler, på overvågnings- og kontrolinstrumenter og international koordinering. |
| --- | --- |

3.3

Globalisering og sociodemografiske ændringer er — i teorien — også med til at give undergrundsøkonomi og sort arbejde mere spillerum, hvorfor bekæmpelsespolitikkerne skal udvikles løbende for at kunne tilpasse sig de ændrede vilkår og håndtere nye fænomener. Her tænkes bl.a. på den større efterspørgsel efter familiemæssige og sundhedsrelaterede tjenesteydelser, færre normale arbejdsformer og større fleksibilitet i kontraktretlige forhold, flere selvstændige og mere outsourcing samt større multinationale virksomheder. Alle disse aspekter nødvendiggør et større fokus på udformningen af lovregler, på overvågnings- og kontrolinstrumenter og international koordinering.

| 3.4 | Statistisk set er undergrundsøkonomiens aktiviteter en integreret del af BNP, og der er behov for egnede metoder for at kunne måle dem. Det er imidlertid ikke let at indhente pålidelige og sammenlignelige informationer om deres omfang og struktur i EU, og det er der minimum tre årsager til: i) de er af en sådan beskaffenhed, at de pr. definition ikke kan observeres direkte, ii) medlemsstaterne har hver deres egen tilgang, hvilket giver forskellige nationale regler, og iii) de anvendte beregningsmetoder er ligeledes forskellige. Forskellige tilgange giver indlysende nok forskellige resultater, som kan variere betydeligt selv inden for samme land (jf. Tabel 1). De tal, som offentliggøres af officielle nationale kilder, er generelt lavere end de tal, som fremgår af undersøgelser foretaget af eksperter og internationale organisationer. |
| --- | --- |

3.4

Statistisk set er undergrundsøkonomiens aktiviteter en integreret del af BNP, og der er behov for egnede metoder for at kunne måle dem. Det er imidlertid ikke let at indhente pålidelige og sammenlignelige informationer om deres omfang og struktur i EU, og det er der minimum tre årsager til: i) de er af en sådan beskaffenhed, at de pr. definition ikke kan observeres direkte, ii) medlemsstaterne har hver deres egen tilgang, hvilket giver forskellige nationale regler, og iii) de anvendte beregningsmetoder er ligeledes forskellige. Forskellige tilgange giver indlysende nok forskellige resultater, som kan variere betydeligt selv inden for samme land (jf. Tabel 1). De tal, som offentliggøres af officielle nationale kilder, er generelt lavere end de tal, som fremgår af undersøgelser foretaget af eksperter og internationale organisationer.

| 3.4.1 | Der findes tre måder at måle omfanget af undergrundsøkonomien på, og de kan også anvendes til analyse af forskellige faktorer (merværdi eller beskæftigelse):






  — | direkte høringer på mikroøkonomisk niveau (f.eks. Eurobarometer og de europæiske socialundersøgelser) i form af lejlighedsvise eller gentagne stikprøver, hvor respondenterne skal besvare spørgsmål om deres arbejdsforhold (9) |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Der findes tre måder at måle omfanget af undergrundsøkonomien på, og de kan også anvendes til analyse af forskellige faktorer (merværdi eller beskæftigelse):

—

direkte høringer på mikroøkonomisk niveau (f.eks. Eurobarometer og de europæiske socialundersøgelser) i form af lejlighedsvise eller gentagne stikprøver, hvor respondenterne skal besvare spørgsmål om deres arbejdsforhold (9)

9

| — | indirekte vurderinger på makroøkonomisk niveau på baggrund af andre kendte størrelser med en klar sammenhæng til undergrundsøkonomien, såsom nationalregnskabet, arbejdsmarkedstendenser, forbrug og valutaefterspørgsel |
| --- | --- |

—

indirekte vurderinger på makroøkonomisk niveau på baggrund af andre kendte størrelser med en klar sammenhæng til undergrundsøkonomien, såsom nationalregnskabet, arbejdsmarkedstendenser, forbrug og valutaefterspørgsel

| — | økonometriske modeller, der ser på undergrundsøkonomien som en ikke-observerbar variabel, og som bygger på de vigtigste faktorer, som fremmer den, og på indikatorer for ulovlige aktiviteter. |
| --- | --- |

—

økonometriske modeller, der ser på undergrundsøkonomien som en ikke-observerbar variabel, og som bygger på de vigtigste faktorer, som fremmer den, og på indikatorer for ulovlige aktiviteter.

| 3.5 | For at udarbejde analyser, der er ensartede og sammenlignelige mellem medlemsstaterne, er det ifølge en europæisk undersøgelse hensigtsmæssigt at benytte den indirekte metode, der er udviklet af det italienske institut for statistik, og som bygger på alment tilgængelige og pålidelige oplysninger om arbejdskraftforbruget (10). Det kan på mellemlangt sigt give EU en fælles base af analyser, bekæmpelsestiltag og evalueringer, som er uafhængig af forskningscentre og eksterne organisationer og disses publikationer. |
| --- | --- |

3.5

For at udarbejde analyser, der er ensartede og sammenlignelige mellem medlemsstaterne, er det ifølge en europæisk undersøgelse hensigtsmæssigt at benytte den indirekte metode, der er udviklet af det italienske institut for statistik, og som bygger på alment tilgængelige og pålidelige oplysninger om arbejdskraftforbruget (10). Det kan på mellemlangt sigt give EU en fælles base af analyser, bekæmpelsestiltag og evalueringer, som er uafhængig af forskningscentre og eksterne organisationer og disses publikationer.

10

| 3.6 | For nuværende kommer de sammenlignelige informationer om medlemsstaterne dels fra økonometriske modeller for undergrundsøkonomien, dels fra stikprøveundersøgelser i den uformelle del af arbejdsstyrken (lønmodtagere og selvstændige), hvilket giver delvist modsigende resultater pga. de forskellige aspekter, der analyseres (jf. Tabel 2). Ydermere er det ganske få medlemsstater, der løbende udarbejder nationale statistikker om fænomenet. |
| --- | --- |

3.6

For nuværende kommer de sammenlignelige informationer om medlemsstaterne dels fra økonometriske modeller for undergrundsøkonomien, dels fra stikprøveundersøgelser i den uformelle del af arbejdsstyrken (lønmodtagere og selvstændige), hvilket giver delvist modsigende resultater pga. de forskellige aspekter, der analyseres (jf. Tabel 2). Ydermere er det ganske få medlemsstater, der løbende udarbejder nationale statistikker om fænomenet.

| 3.6.1 | Den økonometriske metode afslører, at de højeste grænseværdier kan findes i nogle af de central-østlige medlemsstater (helt op til mere end 30 % i Bulgarien), mens de er høje i Sydeuropa, gennemsnitlige i den østlige del af Centraleuropa og i de nordiske lande og lave i de kontinentale og angelsaksiske medlemsstater (11). |
| --- | --- |

3.6.1

Den økonometriske metode afslører, at de højeste grænseværdier kan findes i nogle af de central-østlige medlemsstater (helt op til mere end 30 % i Bulgarien), mens de er høje i Sydeuropa, gennemsnitlige i den østlige del af Centraleuropa og i de nordiske lande og lave i de kontinentale og angelsaksiske medlemsstater (11).

11

| 3.6.2 | Den direkte metode tegner derimod et mere nuanceret billede, hvor Sydeuropa (især Cypern og Grækenland), men også Irland og Polen, har de største grænseværdier, mens de laveste tilfalder visse central-østlige samt nordiske og kontinentale medlemsstater (12). |
| --- | --- |

3.6.2

Den direkte metode tegner derimod et mere nuanceret billede, hvor Sydeuropa (især Cypern og Grækenland), men også Irland og Polen, har de største grænseværdier, mens de laveste tilfalder visse central-østlige samt nordiske og kontinentale medlemsstater (12).

12

4.   Særlige bemærkninger: krisens indvirkninger og politiske anbefalinger

Særlige bemærkninger: krisens indvirkninger og politiske anbefalinger

| 4.1 | Krisens konsekvenser og sparepolitikkernes indvirkninger kan ikke vurderes på forhånd. Set i et udbudsperspektiv burde krisen anspore virksomhederne til at søge at mindske produktionsomkostningerne, herunder også på ulovlig vis, for at kompensere for en lavere profitmargen og færre indtægter, i og med at de arbejdsløse er mere villige til at acceptereirregulært arbejde. Men set ud fra et efterspørgselsperspektiv bliver beskæftigelsesmulighederne for de lavkvalificerede arbejdstagere færre i takt med, at forbrug og investeringer falder i sektorer som f.eks. byggeri, handel, hotel- og restaurationsbranchen og inden for hjemmeservice |
| --- | --- |

4.1

Krisens konsekvenser og sparepolitikkernes indvirkninger kan ikke vurderes på forhånd. Set i et udbudsperspektiv burde krisen anspore virksomhederne til at søge at mindske produktionsomkostningerne, herunder også på ulovlig vis, for at kompensere for en lavere profitmargen og færre indtægter, i og med at de arbejdsløse er mere villige til at acceptereirregulært arbejde. Men set ud fra et efterspørgselsperspektiv bliver beskæftigelsesmulighederne for de lavkvalificerede arbejdstagere færre i takt med, at forbrug og investeringer falder i sektorer som f.eks. byggeri, handel, hotel- og restaurationsbranchen og inden for hjemmeservice

| 4.1.1 | Den empiriske dokumentation er altså ikke fyldestgørende (13). Den seneste udvikling er ifølge de økonometriske modeller konstant nedadgående, bortset fra en lille stigning i 2009, da den økonomiske krise var i fuldt flor, hvorefter den hurtigt begyndte at falde igen mellem 2010 og 2012 (jf. Tabel 3). De direkte undersøgelser giver derimod et mere nuanceret billede, hvor nogle medlemsstater har et fald i den uformelle beskæftigelse for lønmodtagere, mens der i andre til gengæld er sket en stigning i skatteunddragelsen blandt selvstændige. |
| --- | --- |

4.1.1

Den empiriske dokumentation er altså ikke fyldestgørende (13). Den seneste udvikling er ifølge de økonometriske modeller konstant nedadgående, bortset fra en lille stigning i 2009, da den økonomiske krise var i fuldt flor, hvorefter den hurtigt begyndte at falde igen mellem 2010 og 2012 (jf. Tabel 3). De direkte undersøgelser giver derimod et mere nuanceret billede, hvor nogle medlemsstater har et fald i den uformelle beskæftigelse for lønmodtagere, mens der i andre til gengæld er sket en stigning i skatteunddragelsen blandt selvstændige.

13

| 4.2 | Det er ikke kun omfanget, men også strukturen af undergrundsøkonomien og sort arbejde, der varierer medlemsstaterne imellem som følge af de forskellige produktionsstrukturer og velfærdssystemer (14). De arbejdstagergrupper, som er mest berørt af disse fænomener — og hvis økonomiske vilkår allerede er værre end gennemsnittet — lider også mere under recessionen og ser deres indtægtsmuligheder skrumpe ind (15). |
| --- | --- |

4.2

Det er ikke kun omfanget, men også strukturen af undergrundsøkonomien og sort arbejde, der varierer medlemsstaterne imellem som følge af de forskellige produktionsstrukturer og velfærdssystemer (14). De arbejdstagergrupper, som er mest berørt af disse fænomener — og hvis økonomiske vilkår allerede er værre end gennemsnittet — lider også mere under recessionen og ser deres indtægtsmuligheder skrumpe ind (15).

14

15

| 4.3 | Dynamikken inden for undergrundsøkonomien og sort arbejde påvirker — navnlig i kølvandet på den økonomiske krise — derfor ikke arbejdsstyrken på samme måde, hverken medlemsstaterne imellem eller internt i de enkelte økonomier. Det er nødvendigt at tage højde for denne ujævne indvirkning, når der udarbejdes politikker til bekæmpelse af undergrundsøkonomien og iværksættes konjunkturudjævnende socialpolitikker. |
| --- | --- |

4.3

Dynamikken inden for undergrundsøkonomien og sort arbejde påvirker — navnlig i kølvandet på den økonomiske krise — derfor ikke arbejdsstyrken på samme måde, hverken medlemsstaterne imellem eller internt i de enkelte økonomier. Det er nødvendigt at tage højde for denne ujævne indvirkning, når der udarbejdes politikker til bekæmpelse af undergrundsøkonomien og iværksættes konjunkturudjævnende socialpolitikker.

| 4.4 | I betragtning af undergrundsøkonomiens og det sorte arbejdsmarkeds komplekse og flerdimensionelle karakter er der enighed om behovet for et miks af bekæmpelsesværktøjer, herunder afskrækkende foranstaltninger i form af kontroller og sanktioner og incitamenter til at overholde lovgivningen. EØSU bifalder, at der i de seneste år er lagt større og større vægt på forebyggelses- og afhjælpningsforanstaltninger, der tager sigte på at forebygge de grundlæggende årsager til undergrundsøkonomi og få dem frem i lyset, og mener, at disse sandsynligvis har højere nytteværdi, når det kommer til at finde en vej ud af den økonomiske krise (16) (jf. Tabel 4). |
| --- | --- |

4.4

I betragtning af undergrundsøkonomiens og det sorte arbejdsmarkeds komplekse og flerdimensionelle karakter er der enighed om behovet for et miks af bekæmpelsesværktøjer, herunder afskrækkende foranstaltninger i form af kontroller og sanktioner og incitamenter til at overholde lovgivningen. EØSU bifalder, at der i de seneste år er lagt større og større vægt på forebyggelses- og afhjælpningsforanstaltninger, der tager sigte på at forebygge de grundlæggende årsager til undergrundsøkonomi og få dem frem i lyset, og mener, at disse sandsynligvis har højere nytteværdi, når det kommer til at finde en vej ud af den økonomiske krise (16) (jf. Tabel 4).

16

| 4.5 | Generelt foreslås der en række forskellige foranstaltninger, som tager sigte på forskellige aspekter af problemet og bl.a. på at:






  — | gøre det billigere og lettere for virksomheder at overholde lovreglerne ved at reformere og forenkle de administrative og skattemæssige procedurer |
| --- | --- | --- |

4.5

Generelt foreslås der en række forskellige foranstaltninger, som tager sigte på forskellige aspekter af problemet og bl.a. på at:

—

gøre det billigere og lettere for virksomheder at overholde lovreglerne ved at reformere og forenkle de administrative og skattemæssige procedurer

| — | øge risikoen for at blive opdaget ved at stramme kontrollerne — især via trepartsinspektioner med repræsentanter fra kompetente myndigheder (17), arbejdsgivere og fagforeninger — og gøre eksisterende sanktioner mere effektive |
| --- | --- |

—

øge risikoen for at blive opdaget ved at stramme kontrollerne — især via trepartsinspektioner med repræsentanter fra kompetente myndigheder (17), arbejdsgivere og fagforeninger — og gøre eksisterende sanktioner mere effektive

17

| — | fremme væksten af SMV'er og iværksætte industripolitikker til fordel for produktionssektorer med stort behov for kvalificeret arbejdskraft |
| --- | --- |

—

fremme væksten af SMV'er og iværksætte industripolitikker til fordel for produktionssektorer med stort behov for kvalificeret arbejdskraft

| — | gøre sort arbejde mindre attraktivt for arbejdstagere ved at yde indkomsttilskud og gøre forbindelsen mellem sociale bidrag og sociale ydelser mere klar |
| --- | --- |

—

gøre sort arbejde mindre attraktivt for arbejdstagere ved at yde indkomsttilskud og gøre forbindelsen mellem sociale bidrag og sociale ydelser mere klar

| — | regulere nye arbejdsformer, så de ikke kan misbruges, men i stedet gør det muligt at forene virksomhedernes behov med arbejdstagernes |
| --- | --- |

—

regulere nye arbejdsformer, så de ikke kan misbruges, men i stedet gør det muligt at forene virksomhedernes behov med arbejdstagernes

| — | overvåge, at kravene om social sikring overholdes ved hjælp af indikatorer for arbejdskraftsomkostninger (18) (der varierer for hver sektor, virksomhedskategori og område), som fastlægges med arbejdsmarkedets parter |
| --- | --- |

—

overvåge, at kravene om social sikring overholdes ved hjælp af indikatorer for arbejdskraftsomkostninger (18) (der varierer for hver sektor, virksomhedskategori og område), som fastlægges med arbejdsmarkedets parter

18

| — | begrænse den sociale accept af undergrundsøkonomien og udbrede princippet om skattemæssig retfærdighed ved at øge den offentlige bevidsthed og tilstræbe en mere lige skattebyrde samt styrke tilliden til den offentlige administration og politikerne |
| --- | --- |

—

begrænse den sociale accept af undergrundsøkonomien og udbrede princippet om skattemæssig retfærdighed ved at øge den offentlige bevidsthed og tilstræbe en mere lige skattebyrde samt styrke tilliden til den offentlige administration og politikerne

| — | udarbejde periodiske overvågningsrapporter og evaluere de igangværende tendenser og effektiviteten af de vedtagne foranstaltninger |
| --- | --- |

—

udarbejde periodiske overvågningsrapporter og evaluere de igangværende tendenser og effektiviteten af de vedtagne foranstaltninger

| — | styrke medlemsstaternes samarbejde vedrørende multinationale selskaber, herunder gennem passende institutionelle agenturer og stukturer (19). |
| --- | --- |

—

styrke medlemsstaternes samarbejde vedrørende multinationale selskaber, herunder gennem passende institutionelle agenturer og stukturer (19).

19

| 4.6 | Disse foranstaltninger tjener imidlertid alle det samme formål: for virksomhedernes vedkommende, handler det om at gøre omkostningerne ved økonomiske sanktioner og mistet omdømme større end de potentielle fordele ved svig og sort arbejde og dermed mindre attraktivt at løbe risikoen, og arbejdstagerne skal sikres, at det i højere grad kan svare sig at have regulær beskæftigelse end sort arbejde med hensyn til månedlig indtægt og fremtidsudsigter. Dette forudsætter nødvendigvis forskellige former for støttende tiltag for at gøre det muligt at omdanne sort arbejde til lovlig beskæftigelse. |
| --- | --- |

4.6

Disse foranstaltninger tjener imidlertid alle det samme formål: for virksomhedernes vedkommende, handler det om at gøre omkostningerne ved økonomiske sanktioner og mistet omdømme større end de potentielle fordele ved svig og sort arbejde og dermed mindre attraktivt at løbe risikoen, og arbejdstagerne skal sikres, at det i højere grad kan svare sig at have regulær beskæftigelse end sort arbejde med hensyn til månedlig indtægt og fremtidsudsigter. Dette forudsætter nødvendigvis forskellige former for støttende tiltag for at gøre det muligt at omdanne sort arbejde til lovlig beskæftigelse.

Bruxelles, den 21. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Et opsving med høj beskæftigelse, COM(2013) 173 final, punkt 1.1, Rådets afgørelse 2010/707/EU om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, retningslinje nr. 7.

1

Et opsving med høj beskæftigelse

(2)  COM(2007) 628 final. OECD benytter en tilsvarende definition. Verdensbanken foreslår derimod, at termen skal omfatte ansatte uden kontrakt og selvstændige uden for de liberale erhverv med højst fem ansatte.

2

(3)

3

| — | Labour Inspection and Undeclared Work in the EU, arbejdsdokument fra Den Internationale Arbejdsorganisation, 2013 |
| --- | --- |

—

Labour Inspection and Undeclared Work in the EU, arbejdsdokument fra Den Internationale Arbejdsorganisation, 2013

Labour Inspection and Undeclared Work in the EU

| — | Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008, database og rapport, Eurofound, 2013 |
| --- | --- |

—

Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008, database og rapport, Eurofound, 2013

Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway

Approaches and measures since 2008

| — | Beskæftigelsespakken 2012, meddelelse fra Kommissionen om Et opsving med høj beskæftigelse |
| --- | --- |

—

Beskæftigelsespakken 2012, meddelelse fra Kommissionen om Et opsving med høj beskæftigelse

Et opsving med høj beskæftigelse

| — | Meddelelser fra Kommissionen, Årlig vækstanalyse 2012 og Årlig vækstanalyse 2013 |
| --- | --- |

—

Meddelelser fra Kommissionen, Årlig vækstanalyse 2012 og Årlig vækstanalyse 2013

Årlig vækstanalyse 2012

Årlig vækstanalyse 2013

| — | Landespecifikke henstillinger for 2012 og 2013 |
| --- | --- |

—

Landespecifikke henstillinger for 2012 og 2013

| — | 2012 PROGRESS Mutual Learning Programme, Peer review on Combatting undeclared work as a growing challenge in the context of high unemployment |
| --- | --- |

—

2012 PROGRESS Mutual Learning Programme, Peer review on Combatting undeclared work as a growing challenge in the context of high unemployment

Combatting undeclared work as a growing challenge in the context of high unemployment

| — | Meddelelse fra Kommissionen om En dagsorden for nye kvalifikationer og job: Et europæisk bidrag til fuld beskæftigelse, COM(2010) 682 final |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen om En dagsorden for nye kvalifikationer og job: Et europæisk bidrag til fuld beskæftigelse, COM(2010) 682 final

En dagsorden for nye kvalifikationer og job: Et europæisk bidrag til fuld beskæftigelse

| — | Rådets afgørelse 2010/707/EU om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker |
| --- | --- |

—

Rådets afgørelse 2010/707/EU om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker

| — | Meddelelse fra Kommissionen om Øget indsats til bekæmpelse af sort arbejde, COM(2007) 628 final |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen om Øget indsats til bekæmpelse af sort arbejde, COM(2007) 628 final

Øget indsats til bekæmpelse af sort arbejde

| — | Eurobarometermåling fra 2007 om Undeclared Work in the European Union |
| --- | --- |

—

Eurobarometermåling fra 2007 om Undeclared Work in the European Union

Undeclared Work in the European Union

| — | Meddelelse fra Kommissionen om Resultatet af den offentlige høring om Kommissionens Grønbog »Modernisering af arbejdsretten med henblik på tackling af det 21. århundredes udfordringer«, COM(2007) 627 final |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen om Resultatet af den offentlige høring om Kommissionens Grønbog »Modernisering af arbejdsretten med henblik på tackling af det 21. århundredes udfordringer«, COM(2007) 627 final

Resultatet af den offentlige høring om Kommissionens Grønbog »Modernisering af arbejdsretten med henblik på tackling af det 21. århundredes udfordringer«

| — | Grønbog om Modernisering af arbejdsretten med henblik på tackling af det 21. århundredes udfordringer, COM(2006) 708 final |
| --- | --- |

—

Grønbog om Modernisering af arbejdsretten med henblik på tackling af det 21. århundredes udfordringer, COM(2006) 708 final

Modernisering af arbejdsretten med henblik på tackling af det 21. århundredes udfordringer

| — | Regioplan-undersøgelse fra 2010 om Feasibility of establishing a European platform for cooperation between labour inspectorates, and other relevant monitoring and enforcement bodies with the aim of preventing and fighting undeclared work. |
| --- | --- |

—

Regioplan-undersøgelse fra 2010 om Feasibility of establishing a European platform for cooperation between labour inspectorates, and other relevant monitoring and enforcement bodies with the aim of preventing and fighting undeclared work.

Feasibility of establishing a European platform for cooperation between labour inspectorates, and other relevant monitoring and enforcement bodies with the aim of preventing and fighting undeclared work

(4)  COM(2012) 629 final.

4

(5)  COM(2013) 173 final, punkt 3.2.

5

(6)  EFT C 101 af 12.4.1999, s. 30-37, opfølgning på COM(98) 219 final, og EUT C 255 af 14.10.2005, s. 61-66. Emnet bliver dog også behandlet i andre udtalelser, som vedrører arbejdsmarkedet generelt eller aspekter med tilknytning til undergrundsøkonomi. De nyeste er bl.a. EUT C 175 af 27.7.2007, s. 65-73 og EUT C 204 af 9.8.2008, s. 70-76.

6

(7)  På baggrund af Rådets resolution nr. 13538/1/03 om sort arbejde og Rådets afgørelse af 22. juli 2003 om retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik.

7

(8)  Labour Inspection and Undeclared Work in the EU, arbejdsdokument nr. 29, Den Internationale Arbejdsorganisation, Geneve, 2013, kap. 1.

8

Labour Inspection and Undeclared Work in the EU

(9)  Selvom der er risiko for, at undergrundsøkonomien ikke belyses tilstrækkeligt som følge af usande svar, er fordelen, at der indhentes mange socioøkonomiske oplysninger.

9

(10)  Ciccarone G. et al., Study on indirect measurement methods for undeclared work in the EU, GHK & Fondazione G. Brodolini, endelig rapport til Kommissionen, GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling, december 2009.

10

Study on indirect measurement methods for undeclared work in the EU

(11)  Schneider F., The Shadow Economy and Work in the Shadow: What Do We (Not) Know?, IZA Discussion Paper, nr. 6423, marts 2012; Schneider F., Size and Development of the Shadow Economy of 31 European and 5 other OECD Countries from 2003 to 2012: Some New Facts, arbejdsdokument, 2012.

11

The Shadow Economy and Work in the Shadow: What Do We (Not) Know?

Size and Development of the Shadow Economy of 31 European and 5 other OECD Countries from 2003 to 2012: Some New Facts

(12)  Hazans M., Informal Workers across Europe. Evidence from 30 European Countries, Policy Research Working Paper, nr. 5912, Verdensbanken, december 2011; Packard T. — Koettl J. — Montenegro C.E., In From the Shadow. Integrating Europe's Informal Labor, Verdensbanken 2012, kapitel 1.

12

Informal Workers across Europe. Evidence from 30 European Countries

Montenegro C.E., In From the Shadow. Integrating Europe's Informal Labo

(13)  Schneider F., cit.; Hazans M., cit., Packard T. — Koettl J. — Montenegro C.E., cit.

13

(14)  I de nordiske lande, hvor der bruges flere ressourcer på arbejdsmarkeds-, social- og fordelingspolitikker, og hvor indkomstfordelingen følgelig er mere jævn, er omfanget af sort arbejde mindre og omhandler primært bijob, der bruges til at supplere indkomsten. I Sydeuropa derimod fungerer undergrundsøkonomien som substitut for den lovlige grundet de få aktive arbejdsmarkeds- og velfærdspolitikker, så den er især udbredt blandt arbejdsløse og grupper, der befinder sig i udkanten af det formelle arbejdsmarked. Jf. Eurofound, Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008, juni 2013, kapitel 1 og 4.

14

Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008

(15)  Hazans M., s. 22-39.

15

(16)  Eurofound, kapitel 2 og 3.

16

(17)  Den Internationale Arbejdsorganisation, kap. 3.

17

(18)  Indikatorerne gør det muligt at påpege en eventuel brug af sort arbejdskraft, da revisionsresultaterne vil vise, om arbejdsomkostningerne (løn samt socialforsikringer) er lavere end de forventede mindsteværdier. Indikatorerne omtales som god praksis i COM(2007) 628 final.

18

(19)  Dekker H. et al., Joining up the fight against undeclared work in Europe, Regioplan, endelig rapport til Kommissionen, GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling, december 2010, kap. 5.

19

Joining up the fight against undeclared work in Europe, Regioplan

---

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/15

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om tilgængelighed: en menneskeret for handicappede (initiativudtalelse)

(2014/C 177/03)

Ordfører: Ioannis Vardakastanis

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 14. februar 2013 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, på eget initiativ at afgive udtalelse om:

»Tilgængelighed: en menneskeret for handicappede«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, der vedtog sin udtalelse den 19. november 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 21. januar 2014, følgende udtalelse med 152 stemmer for og 3. hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU opfordrer EU-institutionerne til at anerkende, at artikel 9 i De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (FN-konventionen) udgør en menneskerettighed i sig selv, hvilket betyder, at artiklens fulde gennemførelse via juridiske og politiske foranstaltninger skal skabe de nødvendige forudsætninger for, at alle former for miljøer og aspekter af livet bliver tilgængelige for handicappede. Det er en afgørende forudsætning for den fulde udøvelse af såvel deres borgerlige og politiske som deres sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder. Tilgængelighed er til gavn for hele samfundet. |
| --- | --- |

1.1

EØSU opfordrer EU-institutionerne til at anerkende, at artikel 9 i De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (FN-konventionen) udgør en menneskerettighed i sig selv, hvilket betyder, at artiklens fulde gennemførelse via juridiske og politiske foranstaltninger skal skabe de nødvendige forudsætninger for, at alle former for miljøer og aspekter af livet bliver tilgængelige for handicappede. Det er en afgørende forudsætning for den fulde udøvelse af såvel deres borgerlige og politiske som deres sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder. Tilgængelighed er til gavn for hele samfundet.

| 1.2 | EØSU opfordrer alle EU-institutioner, politiske organer og agenturer, herunder EØSU selv, til, efter høring af den europæiske handicapbevægelse, at udarbejde en konkret plan med henblik på at sikre tilgængeligheden af bl.a. deres bygninger, websteder og dokumenter. |
| --- | --- |

1.2

EØSU opfordrer alle EU-institutioner, politiske organer og agenturer, herunder EØSU selv, til, efter høring af den europæiske handicapbevægelse, at udarbejde en konkret plan med henblik på at sikre tilgængeligheden af bl.a. deres bygninger, websteder og dokumenter.

| 1.3 | EØSU anerkender tilgængelighed som en grundlæggende forudsætning for bæredygtighed og den sociale dimension, for bekæmpelse af fattigdom og marginalisering samt for en styrket social samhørighed. |
| --- | --- |

1.3

EØSU anerkender tilgængelighed som en grundlæggende forudsætning for bæredygtighed og den sociale dimension, for bekæmpelse af fattigdom og marginalisering samt for en styrket social samhørighed.

| 1.4 | EØSU erkender, at der er gjort væsentlige fremskridt på områder som transport og telekommunikation (f.eks. den digitale dagsorden), men at der er behov for flere foranstaltninger, blandt andet i det indre marked. |
| --- | --- |

1.4

EØSU erkender, at der er gjort væsentlige fremskridt på områder som transport og telekommunikation (f.eks. den digitale dagsorden), men at der er behov for flere foranstaltninger, blandt andet i det indre marked.

| 1.5 | EØSU erkender, at manglende tilgængelighed udgør forskelsbehandling i sig selv, og understreger derfor, at der er behov for, at EU udarbejder lovgivning om ikke-forskelsbehandling. Udvalget opfordrer desuden Rådet til at genoptage forhandlingerne om forslaget til direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, COM(2008) 426 final, (artikel 19 i EUF-traktaten). |
| --- | --- |

1.5

EØSU erkender, at manglende tilgængelighed udgør forskelsbehandling i sig selv, og understreger derfor, at der er behov for, at EU udarbejder lovgivning om ikke-forskelsbehandling. Udvalget opfordrer desuden Rådet til at genoptage forhandlingerne om forslaget til direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, COM(2008) 426 final, (artikel 19 i EUF-traktaten).

| 1.6 | EØSU opfordrer Kommissionen til at leve op til sit langvarige engagement og fremlægge en effektiv juridisk bindende EU-lov om tilgængelighed. |
| --- | --- |

1.6

EØSU opfordrer Kommissionen til at leve op til sit langvarige engagement og fremlægge en effektiv juridisk bindende EU-lov om tilgængelighed.

| 1.7 | EØSU opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at fuldføre arbejdet med det aktuelle forslag til et direktiv om tilgængeligheden af offentlige organers websteder i overensstemmelse med EØSU's udtalelse om Tilgængeligheden af offentlige organers websteder (1) og forslagene fra Det Europæiske Handicapforum. |
| --- | --- |

1.7

EØSU opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at fuldføre arbejdet med det aktuelle forslag til et direktiv om tilgængeligheden af offentlige organers websteder i overensstemmelse med EØSU's udtalelse om Tilgængeligheden af offentlige organers websteder (1) og forslagene fra Det Europæiske Handicapforum.

| 1.8 | EØSU opfordrer EU-institutionerne til at nå til enighed om at inkludere forpligtende forudgående betingelser vedrørende tilgængelighed og handicap i den nuværende forordning om fælles bestemmelser for strukturfondene og i instrumenter for ekstern bistand og andre støtteinstrumenter. |
| --- | --- |

1.8

EØSU opfordrer EU-institutionerne til at nå til enighed om at inkludere forpligtende forudgående betingelser vedrørende tilgængelighed og handicap i den nuværende forordning om fælles bestemmelser for strukturfondene og i instrumenter for ekstern bistand og andre støtteinstrumenter.

| 1.9 | EØSU mener ikke, at EU og medlemsstaterne bør bruge krisen og dens følgevirkninger i form af økonomiske stramninger som en undskyldning for at svække opfattelsen af tilgængelighed som en menneskeret. |
| --- | --- |

1.9

EØSU mener ikke, at EU og medlemsstaterne bør bruge krisen og dens følgevirkninger i form af økonomiske stramninger som en undskyldning for at svække opfattelsen af tilgængelighed som en menneskeret.

| 1.10 | EØSU bemærker, at der ved håndhævelsen af tilgængelighed som en menneskeret bør tages højde for følgende grundlæggende principper: friheden til at vælge og til at bevæge sig, retten til en uafhængig tilværelse, tilpasninger i rimeligt omfang, deltagelse, universelt design og pligt til foregribelse. |
| --- | --- |

1.10

EØSU bemærker, at der ved håndhævelsen af tilgængelighed som en menneskeret bør tages højde for følgende grundlæggende principper: friheden til at vælge og til at bevæge sig, retten til en uafhængig tilværelse, tilpasninger i rimeligt omfang, deltagelse, universelt design og pligt til foregribelse.

| 1.11 | EØSU opfordrer EU og medlemsstaterne til at indføre overvågnings- og håndhævelsesmekanismer under inddragelse af organisationer, der repræsenterer handicappede. |
| --- | --- |

1.11

EØSU opfordrer EU og medlemsstaterne til at indføre overvågnings- og håndhævelsesmekanismer under inddragelse af organisationer, der repræsenterer handicappede.

| 1.12 | EØSU understreger, at følgende EU-politikområder bør omfatte tilgængelighedsaspektet: rets- og handleevne, politisk deltagelse, beskæftigelse, statsstøtte, transport, uddannelse, adgang til varer og tjenester, forskning, udenrigspolitik og boliger. |
| --- | --- |

1.12

EØSU understreger, at følgende EU-politikområder bør omfatte tilgængelighedsaspektet: rets- og handleevne, politisk deltagelse, beskæftigelse, statsstøtte, transport, uddannelse, adgang til varer og tjenester, forskning, udenrigspolitik og boliger.

| 1.13 | EØSU mener, at EU-institutionerne ved gennemførelsen af bestemmelserne i FN-konventionen bør inkludere tilgængelighed i følgende instrumenter: standardisering, harmonisering, tekniske krav, incitamenter for erhvervslivet, fagforeningspolitikker og kollektive overenskomster. |
| --- | --- |

1.13

EØSU mener, at EU-institutionerne ved gennemførelsen af bestemmelserne i FN-konventionen bør inkludere tilgængelighed i følgende instrumenter: standardisering, harmonisering, tekniske krav, incitamenter for erhvervslivet, fagforeningspolitikker og kollektive overenskomster.

| 1.14 | EØSU bemærker, at bevidstgørelsesstrategier er et afgørende middel til at opnå, at samfundet, blandt andre borgerne selv og de vigtigste aktører såsom skoler og massemedier, opfatter tilgængelighed som en menneskeret i henhold til artikel 8 (i FN-konventionen). |
| --- | --- |

1.14

EØSU bemærker, at bevidstgørelsesstrategier er et afgørende middel til at opnå, at samfundet, blandt andre borgerne selv og de vigtigste aktører såsom skoler og massemedier, opfatter tilgængelighed som en menneskeret i henhold til artikel 8 (i FN-konventionen).

| 1.15 | EØSU mener, at tilgængelighed bør inkluderes i undervisningsplanerne for videnskabelige uddannelser (f.eks. arkitektur, ingeniørvidenskab, datalogi osv.). |
| --- | --- |

1.15

EØSU mener, at tilgængelighed bør inkluderes i undervisningsplanerne for videnskabelige uddannelser (f.eks. arkitektur, ingeniørvidenskab, datalogi osv.).

| 1.16 | EØSU mener ikke, at der er tilstrækkelige statistiske instrumenter til at støtte håndhævelsen af tilgængelighed som en menneskeret, og opfordrer derfor Eurostat til at sikre, at sådanne instrumenter bliver udviklet. |
| --- | --- |

1.16

EØSU mener ikke, at der er tilstrækkelige statistiske instrumenter til at støtte håndhævelsen af tilgængelighed som en menneskeret, og opfordrer derfor Eurostat til at sikre, at sådanne instrumenter bliver udviklet.

| 1.17 | EØSU gentager som anført i tidligere udtalelser sit tilsagn om at oprette et styringsudvalg, der skal overvåge FN-konventionens gennemførelse. |
| --- | --- |

1.17

EØSU gentager som anført i tidligere udtalelser sit tilsagn om at oprette et styringsudvalg, der skal overvåge FN-konventionens gennemførelse.

2.   Indledning

| 2.1 | Handicap i et menneskerettighedsperspektiv betyder, at EU som part i FN's konvention om handicappedes rettigheder såvel som alle borgere har ansvar for at opbygge et samfund, hvor alle, også handicappede, kan udøve deres borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. |
| --- | --- |

2.1

Handicap i et menneskerettighedsperspektiv betyder, at EU som part i FN's konvention om handicappedes rettigheder såvel som alle borgere har ansvar for at opbygge et samfund, hvor alle, også handicappede, kan udøve deres borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder.

| 2.2 | FN-konventionens definition af et menneske med handicap støtter og styrker den menneskerettighedsbaserede tilgang til handicap: Handicappede omfatter personer med en langvarig fysisk, psykisk, intellektuel eller sensorisk funktionsnedsættelse, som i samspil med forskellige barrierer kan hæmme dem i fuldt og effektivt at deltage i samfundslivet på lige fod med andre. |
| --- | --- |

2.2

FN-konventionens definition af et menneske med handicap støtter og styrker den menneskerettighedsbaserede tilgang til handicap: Handicappede omfatter personer med en langvarig fysisk, psykisk, intellektuel eller sensorisk funktionsnedsættelse, som i samspil med forskellige barrierer kan hæmme dem i fuldt og effektivt at deltage i samfundslivet på lige fod med andre.

| 2.3 | EU ledsagede sin konklusion af FN-konventionen med en liste over kompetenceområder, som tilgængelighed er en integreret del af. FN-konventionen er den eneste menneskerettighedstraktat, som EU hidtil har indgået. |
| --- | --- |

2.3

EU ledsagede sin konklusion af FN-konventionen med en liste over kompetenceområder, som tilgængelighed er en integreret del af. FN-konventionen er den eneste menneskerettighedstraktat, som EU hidtil har indgået.

| 2.4 | Rapporten »World Disability Report« (2011) fra Verdenssundhedsorganisationen og Verdensbanken understreger, at bebyggede miljøer, transport, information og kommunikation ofte er utilgængelige for handicappede (2). |
| --- | --- |

2.4

Rapporten »World Disability Report« (2011) fra Verdenssundhedsorganisationen og Verdensbanken understreger, at bebyggede miljøer, transport, information og kommunikation ofte er utilgængelige for handicappede (2).

| 2.5 | Adgang til det fysiske miljø og offentlig transport er en forudsætning for handicappedes ret til at bevæge sig frit, som er fastsat i artikel 13 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og i artikel 12 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder. Tilsvarende anses adgangen til information og kommunikation for at være en forudsætning for menings- og ytringsfriheden, som er fastsat i artikel 19 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og i artikel 19, stk. 2, i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (3). |
| --- | --- |

2.5

Adgang til det fysiske miljø og offentlig transport er en forudsætning for handicappedes ret til at bevæge sig frit, som er fastsat i artikel 13 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og i artikel 12 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder. Tilsvarende anses adgangen til information og kommunikation for at være en forudsætning for menings- og ytringsfriheden, som er fastsat i artikel 19 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og i artikel 19, stk. 2, i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (3).

| 2.6 | Kontaktpunktet for FN-konventionen (som befinder sig i Kommissionens regi) spiller en central rolle for gennemførelsen af FN-konventionen, hvilket skal ske gennem en proaktiv indsats. |
| --- | --- |

2.6

Kontaktpunktet for FN-konventionen (som befinder sig i Kommissionens regi) spiller en central rolle for gennemførelsen af FN-konventionen, hvilket skal ske gennem en proaktiv indsats.

| 2.7 | Den 29. oktober 2012 støttede Rådet etableringen af en struktur for beskyttelse, fremme og overvågning af gennemførelsen af FN-konventionen, bestående af Den Europæiske Ombudsmand, Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender, EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Det Europæiske Handicapforum og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.7

Den 29. oktober 2012 støttede Rådet etableringen af en struktur for beskyttelse, fremme og overvågning af gennemførelsen af FN-konventionen, bestående af Den Europæiske Ombudsmand, Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender, EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Det Europæiske Handicapforum og Kommissionen.

| 2.8 | EØSU bifalder det fulde engagement, som Det Europæiske Handicapforum har udvist i forbindelse med overvågningsmekanismen, og understreger, at forummet i vidt omfang bør inddrage civilsamfundet i sit arbejde. |
| --- | --- |

2.8

EØSU bifalder det fulde engagement, som Det Europæiske Handicapforum har udvist i forbindelse med overvågningsmekanismen, og understreger, at forummet i vidt omfang bør inddrage civilsamfundet i sit arbejde.

| 2.9 | I FN-konventionen anerkendes tilgængelighed som en ret i artikel 9, 3 og 21. |
| --- | --- |

2.9

I FN-konventionen anerkendes tilgængelighed som en ret i artikel 9, 3 og 21.

| 2.10 | FN-konventionens artikler om tilgængelighed opstiller en vigtig juridisk/politisk dagsorden i sig selv. Spørgsmålet kan ikke betragtes isoleret, og man er derfor nødt til at se tilgængelighed som en katalysator og formidler for udøvelsen af alle øvrige borgerlige, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. |
| --- | --- |

2.10

FN-konventionens artikler om tilgængelighed opstiller en vigtig juridisk/politisk dagsorden i sig selv. Spørgsmålet kan ikke betragtes isoleret, og man er derfor nødt til at se tilgængelighed som en katalysator og formidler for udøvelsen af alle øvrige borgerlige, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder.

| 2.11 | I de senere år har EU-lovgiverne i højere grad fokuseret på tilgængelighed, og dette aspekt er bl.a. blevet inddraget i politikområder som offentlige udbud, strukturfonde og andre finansieringsinstrumenter, passagerrettigheder, sektoren for tekniske standarder (TSI-PRM) og beskæftigelse. Dette er særlig vigtigt i betragtning af befolkningsaldringen i Europa. |
| --- | --- |

2.11

I de senere år har EU-lovgiverne i højere grad fokuseret på tilgængelighed, og dette aspekt er bl.a. blevet inddraget i politikområder som offentlige udbud, strukturfonde og andre finansieringsinstrumenter, passagerrettigheder, sektoren for tekniske standarder (TSI-PRM) og beskæftigelse. Dette er særlig vigtigt i betragtning af befolkningsaldringen i Europa.

| 2.12 | Den europæiske handicapstrategi, der er det vigtigste særlige politiske instrument på handicapområdet, har opstillet konkrete EU-mål. Via den europæiske handicapstrategi har Kommissionen forpligtet sig til at fremlægge juridisk bindende foranstaltninger til at opnå tilgængelighed, herunder webtilgængelighed og EU-loven om tilgængelighed (4). |
| --- | --- |

2.12

Den europæiske handicapstrategi, der er det vigtigste særlige politiske instrument på handicapområdet, har opstillet konkrete EU-mål. Via den europæiske handicapstrategi har Kommissionen forpligtet sig til at fremlægge juridisk bindende foranstaltninger til at opnå tilgængelighed, herunder webtilgængelighed og EU-loven om tilgængelighed (4).

| 2.13 | Den digitale dagsorden for Europa tjener som en god model for indførelse af overordnede politiske strategier og indeholder desuden specifikke tiltag til at sikre tilgængelighed for handicappede. Fremskridt med hensyn til tilgængelighed vil smitte af på samfundet og økonomien generelt og dermed skabe nye job og tilføre merværdi. Den fulde gennemførelse af dagsordenen bør munde ud i et digitalt Europa uden barrierer for handicappede. |
| --- | --- |

2.13

Den digitale dagsorden for Europa tjener som en god model for indførelse af overordnede politiske strategier og indeholder desuden specifikke tiltag til at sikre tilgængelighed for handicappede. Fremskridt med hensyn til tilgængelighed vil smitte af på samfundet og økonomien generelt og dermed skabe nye job og tilføre merværdi. Den fulde gennemførelse af dagsordenen bør munde ud i et digitalt Europa uden barrierer for handicappede.

| 2.14 | Der er behov for at anvende det potentiale, der ligger i tilgængelighed, i det indre marked, idet det vil fremme den tværnationale mobilitet i Europa og styrke mobiliteten hos arbejdstagere og handicappede. Adgangen til programmer for livslang læring bør sikres. De europæiske beskæftigelsesstrategier bør også omfatte behovet for fastholdelse af job for og omskoling af personer, som udsættes for handicap i løbet af deres arbejdsliv. |
| --- | --- |

2.14

Der er behov for at anvende det potentiale, der ligger i tilgængelighed, i det indre marked, idet det vil fremme den tværnationale mobilitet i Europa og styrke mobiliteten hos arbejdstagere og handicappede. Adgangen til programmer for livslang læring bør sikres. De europæiske beskæftigelsesstrategier bør også omfatte behovet for fastholdelse af job for og omskoling af personer, som udsættes for handicap i løbet af deres arbejdsliv.

| 2.15 | Europa 2020-strategien kunne have indeholdt en mere omfattende strategi for handicapområdet, herunder for emner som tilgængelighed og inddragelse af handicappede og deres repræsentative organisationer. Manglen på vidtspændende indikatorer for handicapområdet i denne strategi har resulteret i manglende opmærksomhed, manglende information og manglende tildeling af ressourcer. Jobskabelse er den grundlæggende strategi for sikring af social inklusion. |
| --- | --- |

2.15

Europa 2020-strategien kunne have indeholdt en mere omfattende strategi for handicapområdet, herunder for emner som tilgængelighed og inddragelse af handicappede og deres repræsentative organisationer. Manglen på vidtspændende indikatorer for handicapområdet i denne strategi har resulteret i manglende opmærksomhed, manglende information og manglende tildeling af ressourcer. Jobskabelse er den grundlæggende strategi for sikring af social inklusion.

| 2.16 | EØSU understreger imidlertid, at der fortsat er behov for en stor indsats, og bifalder derfor Kommissionens direktivforslag om tilgængeligheden af offentlige organers websteder. |
| --- | --- |

2.16

EØSU understreger imidlertid, at der fortsat er behov for en stor indsats, og bifalder derfor Kommissionens direktivforslag om tilgængeligheden af offentlige organers websteder.

| 2.17 | EØSU opfordrer Kommissionen til som lovet at foreslå en juridisk bindende EU-lov om tilgængelighed uden yderligere forsinkelse eller udsættelse. |
| --- | --- |

2.17

EØSU opfordrer Kommissionen til som lovet at foreslå en juridisk bindende EU-lov om tilgængelighed uden yderligere forsinkelse eller udsættelse.

| 2.18 | Den økonomiske krise har dramatiske følger for handicappedes udøvelse af menneskerettighederne, herunder tilgængelighed. Tilgængelighedsniveauerne falder, og som konsekvens heraf udvikles der mere utilgængelige samfund. Det bør bemærkes, at alle familier er berørt af den økonomiske krise, men at konsekvenserne for familier med handicappede børn er uforholdsmæssigt store (5). |
| --- | --- |

2.18

Den økonomiske krise har dramatiske følger for handicappedes udøvelse af menneskerettighederne, herunder tilgængelighed. Tilgængelighedsniveauerne falder, og som konsekvens heraf udvikles der mere utilgængelige samfund. Det bør bemærkes, at alle familier er berørt af den økonomiske krise, men at konsekvenserne for familier med handicappede børn er uforholdsmæssigt store (5).

| 2.19 | EU må vedtage et specifikt program for at sikre, at handicappede børn har adgang til alle miljøer og aspekter af livet. |
| --- | --- |

2.19

EU må vedtage et specifikt program for at sikre, at handicappede børn har adgang til alle miljøer og aspekter af livet.

| 2.20 | Europa har brug for inklusiv vækst og tilgængelighed som en grundlæggende forudsætning for bæredygtighed, og navnlig for gennemførelsen af den sociale dimension, for bekæmpelsen af fattigdom og marginalisering samt for en styrket social samhørighed gennem inddragelsen af handicappede. |
| --- | --- |

2.20

Europa har brug for inklusiv vækst og tilgængelighed som en grundlæggende forudsætning for bæredygtighed, og navnlig for gennemførelsen af den sociale dimension, for bekæmpelsen af fattigdom og marginalisering samt for en styrket social samhørighed gennem inddragelsen af handicappede.

3.   Tilgængelighed: en menneskeret

| 3.1 | EØSU mener, at »tilgængelighed som en menneskeret« kræver en praktisk indsats baseret på politiske og operationelle modeller. Det bør være en model, der omfatter hele samfundet og ikke kun personer med handicap. |
| --- | --- |

3.1

EØSU mener, at »tilgængelighed som en menneskeret« kræver en praktisk indsats baseret på politiske og operationelle modeller. Det bør være en model, der omfatter hele samfundet og ikke kun personer med handicap.

| 3.2 | EØSU fremhæver, at tilgængelighed som en menneskeret og set i relation til en politisk dagsorden bør ses på to måder:






  — | som en menneskeret i sig selv, der vedrører muligheden for at deltage, handle, kommunikere og blive informeret på selvstændig og sikker vis og |
| --- | --- | --- |

3.2

EØSU fremhæver, at tilgængelighed som en menneskeret og set i relation til en politisk dagsorden bør ses på to måder:

—

som en menneskeret i sig selv, der vedrører muligheden for at deltage, handle, kommunikere og blive informeret på selvstændig og sikker vis og

| — | som en menneskeret i forbindelse med gennemførelsen af andre menneskerettigheder, der gør den til en grundlæggende katalysator og formidler. |
| --- | --- |

—

som en menneskeret i forbindelse med gennemførelsen af andre menneskerettigheder, der gør den til en grundlæggende katalysator og formidler.

| 3.3 | EØSU anerkender FN-konventionens retningslinjer for udvikling af en model for tilgængelighed og mener, at den politiske beslutningsproces på dette område bør omfatte:






  — | tiltag, der skal gøre det muligt for handicappede at leve et selvstændigt liv og deltage fuldt ud i alle livets aspekter |
| --- | --- | --- |

3.3

EØSU anerkender FN-konventionens retningslinjer for udvikling af en model for tilgængelighed og mener, at den politiske beslutningsproces på dette område bør omfatte:

—

tiltag, der skal gøre det muligt for handicappede at leve et selvstændigt liv og deltage fuldt ud i alle livets aspekter

| — | foranstaltninger, der omfatter forebyggelse, kortlægning og fjernelse af hindringer og barrierer for tilgængelighed. |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, der omfatter forebyggelse, kortlægning og fjernelse af hindringer og barrierer for tilgængelighed.

| 3.4 | EØSU er enig i, at det er nødvendigt at sikre et selvstændigt liv (som er knyttet til et liv i samfundet og deltagelse i samfundslivet) som anført i artikel 19 i FN-konventionen gennem tre vigtige tiltag:






  — | sikre, at handicappede kan vælge den bopæl, de foretrækker |
| --- | --- | --- |

3.4

EØSU er enig i, at det er nødvendigt at sikre et selvstændigt liv (som er knyttet til et liv i samfundet og deltagelse i samfundslivet) som anført i artikel 19 i FN-konventionen gennem tre vigtige tiltag:

—

sikre, at handicappede kan vælge den bopæl, de foretrækker

| — | sikre nødvendig støtte, således at handicappede kan udøve samme rettigheder som andre samfundsborgere |
| --- | --- |

—

sikre nødvendig støtte, således at handicappede kan udøve samme rettigheder som andre samfundsborgere

| — | sikre, at handicappede har adgang til generelle tjenesteydelser på lige fod med andre. |
| --- | --- |

—

sikre, at handicappede har adgang til generelle tjenesteydelser på lige fod med andre.

| 3.5 | EØSU bemærker, at handicappede skal have mulighed for at træffe uafhængige og selvstændige valg på lige fod med andre. |
| --- | --- |

3.5

EØSU bemærker, at handicappede skal have mulighed for at træffe uafhængige og selvstændige valg på lige fod med andre.

| 3.6 | EØSU noterer sig rapporten »Global Report on living and being included in the community (6)«, som er udarbejdet af Inclusion International, og som påpeger, at personer med intellektuelle handicap nægtes grundlæggende adgangsrettigheder såsom retten til at eje fast ejendom, retten til kommercielle tjenester, retten til at kunne vælge, hvor de vil gå tur eller retten til at besøge en legeplads sammen med deres klassekammerater. |
| --- | --- |

3.6

EØSU noterer sig rapporten »Global Report on living and being included in the community (6)«, som er udarbejdet af Inclusion International, og som påpeger, at personer med intellektuelle handicap nægtes grundlæggende adgangsrettigheder såsom retten til at eje fast ejendom, retten til kommercielle tjenester, retten til at kunne vælge, hvor de vil gå tur eller retten til at besøge en legeplads sammen med deres klassekammerater.

| 3.7 | EØSU erkender, at institutionsanbringelse er en ekstrem overtrædelse af menneskerettighederne og en uheldig konsekvens af udviklingen i de sociale tjenester i Europa, set i forhold til andre regioner i verden. Dette rammer alle EU-lande uanset levestandard. Strategier for afinstitutionalisering bør følges op med udvikling af alternative tjenester i nærmiljøet, idet der uden sådanne tjenester ikke kan opnås en forbedring. Handicappede vil i så fald blive hjemløse. |
| --- | --- |

3.7

EØSU erkender, at institutionsanbringelse er en ekstrem overtrædelse af menneskerettighederne og en uheldig konsekvens af udviklingen i de sociale tjenester i Europa, set i forhold til andre regioner i verden. Dette rammer alle EU-lande uanset levestandard. Strategier for afinstitutionalisering bør følges op med udvikling af alternative tjenester i nærmiljøet, idet der uden sådanne tjenester ikke kan opnås en forbedring. Handicappede vil i så fald blive hjemløse.

| 3.8 | EØSU mener, at definitionen af »barrierer« ikke kun skal omfatte fysiske barrierer, men også holdningsmæssige og lovgivningsmæssige barrierer samt politik, adfærd og traditioner, manglende viden og kulturel diskrimination. EØSU påpeger, at en afskaffelse af disse barrierer vil gavne hele samfundet. |
| --- | --- |

3.8

EØSU mener, at definitionen af »barrierer« ikke kun skal omfatte fysiske barrierer, men også holdningsmæssige og lovgivningsmæssige barrierer samt politik, adfærd og traditioner, manglende viden og kulturel diskrimination. EØSU påpeger, at en afskaffelse af disse barrierer vil gavne hele samfundet.

| 3.9 | EØSU bemærker, at der i højere grad bør fokuseres på anerkendelsen af tegnsprog og andre kommunikationsformer for døve samt tale-til-tekst-formater for hørehæmmede. Der bør desuden stilles faciliteter til rådighed for at sikre dokumenter med blindskrift og skærmlæsere til blinde og letlæselig information for personer med intellektuelt og adfærdsmæssigt handicap. |
| --- | --- |

3.9

EØSU bemærker, at der i højere grad bør fokuseres på anerkendelsen af tegnsprog og andre kommunikationsformer for døve samt tale-til-tekst-formater for hørehæmmede. Der bør desuden stilles faciliteter til rådighed for at sikre dokumenter med blindskrift og skærmlæsere til blinde og letlæselig information for personer med intellektuelt og adfærdsmæssigt handicap.

| 3.10 | EØSU påpeger, at skiltning, tilgængelig information og kommunikation, støttetjenester, orientering og adgang til bygninger og mulighed for at færdes i disse er afgørende for mange handicappede, navnlig for personer med kognitive svagheder. |
| --- | --- |

3.10

EØSU påpeger, at skiltning, tilgængelig information og kommunikation, støttetjenester, orientering og adgang til bygninger og mulighed for at færdes i disse er afgørende for mange handicappede, navnlig for personer med kognitive svagheder.

| 3.11 | EØSU peger på to grundlæggende instrumenter, der skal tages i betragtning i forbindelse med analysen af tilgængelighed som en menneskeret:






  — | »Tilpasninger i rimeligt omfang« betyder nødvendige og passende ændringer og justeringer, som ikke indebærer en uforholdsmæssig stor eller unødvendig byrde, når dette i et konkret tilfælde er nødvendigt for at sikre, at handicappede kan nyde eller udøve alle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder på lige fod med andre (artikel 2 i FN-konventionen). Tilpasninger i rimeligt omfang bør under ingen omstændigheder erstatte forpligtelsen til at sikre adgang til infrastrukturer, bebyggede miljøer og tjenester og varer i tråd med princippet om universelt design. Med tilpasninger i rimeligt omfang sikres retfærdighed for den enkelte i form af ikke-forskelsbehandling og lige behandling under hensyntagen til den enkeltes værdighed, selvstændighed og frie valg. EØSU mener, at højere standarder for tilgængelighed generelt resulterer i flere tilpasninger i rimeligt omfang. |
| --- | --- | --- |

3.11

EØSU peger på to grundlæggende instrumenter, der skal tages i betragtning i forbindelse med analysen af tilgængelighed som en menneskeret:

—

»Tilpasninger i rimeligt omfang« betyder nødvendige og passende ændringer og justeringer, som ikke indebærer en uforholdsmæssig stor eller unødvendig byrde, når dette i et konkret tilfælde er nødvendigt for at sikre, at handicappede kan nyde eller udøve alle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder på lige fod med andre (artikel 2 i FN-konventionen). Tilpasninger i rimeligt omfang bør under ingen omstændigheder erstatte forpligtelsen til at sikre adgang til infrastrukturer, bebyggede miljøer og tjenester og varer i tråd med princippet om universelt design. Med tilpasninger i rimeligt omfang sikres retfærdighed for den enkelte i form af ikke-forskelsbehandling og lige behandling under hensyntagen til den enkeltes værdighed, selvstændighed og frie valg. EØSU mener, at højere standarder for tilgængelighed generelt resulterer i flere tilpasninger i rimeligt omfang.

| — | Efter EØSU's opfattelse bør princippet om »uforholdsmæssig stor eller unødvendig byrde« gennemføres i overensstemmelse med den nuværende lovgivning, og udvalget opfordrer derfor de offentlige myndigheder til at kontrollere og støtte gennemførelsen af tilpasninger i rimeligt omfang på alternative måder (fonde, offentlige udbud mm.). Dette bør omfatte konsekvensanalyser, hvor borgerens rettigheder bør vægtes højere end udbyderens behov. Det er vigtigt at sikre, at der kun forekommer ganske få undtagelser i forbindelse med gennemførelsen af princippet om tilpasninger i rimeligt omfang. |
| --- | --- |

—

Efter EØSU's opfattelse bør princippet om »uforholdsmæssig stor eller unødvendig byrde« gennemføres i overensstemmelse med den nuværende lovgivning, og udvalget opfordrer derfor de offentlige myndigheder til at kontrollere og støtte gennemførelsen af tilpasninger i rimeligt omfang på alternative måder (fonde, offentlige udbud mm.). Dette bør omfatte konsekvensanalyser, hvor borgerens rettigheder bør vægtes højere end udbyderens behov. Det er vigtigt at sikre, at der kun forekommer ganske få undtagelser i forbindelse med gennemførelsen af princippet om tilpasninger i rimeligt omfang.

| 3.12 | EØSU mener, at universelt design bør være et vejledende princip til sikring af et fuldt tilgængeligt samfund, og at det skal gøres til et operationelt politisk krav i den politiske beslutningsproces, f.eks. ved at lade princippet indgå i en forordnings bestemmelser (7). Der er behov for, at det generelle design ledsages af udviklingen af supplerende hjælpemidler og teknologier. |
| --- | --- |

3.12

EØSU mener, at universelt design bør være et vejledende princip til sikring af et fuldt tilgængeligt samfund, og at det skal gøres til et operationelt politisk krav i den politiske beslutningsproces, f.eks. ved at lade princippet indgå i en forordnings bestemmelser (7). Der er behov for, at det generelle design ledsages af udviklingen af supplerende hjælpemidler og teknologier.

| 3.13 | En opfyldelse af pligten til at sikre tilgængelighed på forhånd kan være en stor fordel for handicappede, idet deres behov foregribes, inden de reelt opstår. Med hensyn til produkter og tjenesteydelser kræver dette, at sådanne potentielle behov allerede tages i betragtning i designfasen. |
| --- | --- |

3.13

En opfyldelse af pligten til at sikre tilgængelighed på forhånd kan være en stor fordel for handicappede, idet deres behov foregribes, inden de reelt opstår. Med hensyn til produkter og tjenesteydelser kræver dette, at sådanne potentielle behov allerede tages i betragtning i designfasen.

| 3.14 | Der bør skelnes mellem følgende to punkter: 1) pligten til at sikre adgang til alle nydesignede, -opførte og -fremstillede elementer, infrastruktur, varer, produkter og tjenesteydelser og 2) pligten til at fjerne barrierer og sikre adgang til eksisterende fysiske miljøer, transport, information og kommunikation samt til tjenester, der henvender sig til den brede offentlighed. Deltagerstaterne er forpligtede til at sikre begge punkter, men da det førstnævnte vil blive gennemført gradvist, bør deltagerstaterne fastlægge klare faste frister og tildele passende ressourcer til afskaffelse af de eksisterende barrierer (8). |
| --- | --- |

3.14

Der bør skelnes mellem følgende to punkter: 1) pligten til at sikre adgang til alle nydesignede, -opførte og -fremstillede elementer, infrastruktur, varer, produkter og tjenesteydelser og 2) pligten til at fjerne barrierer og sikre adgang til eksisterende fysiske miljøer, transport, information og kommunikation samt til tjenester, der henvender sig til den brede offentlighed. Deltagerstaterne er forpligtede til at sikre begge punkter, men da det førstnævnte vil blive gennemført gradvist, bør deltagerstaterne fastlægge klare faste frister og tildele passende ressourcer til afskaffelse af de eksisterende barrierer (8).

| 3.15 | EØSU bemærker, at personlig hjælp (herunder »live assistance« som nævnt i FN-konventionen) er en grundlæggende målrettet foranstaltning, der skal sikre, at personer med handicap kan udøve en række rettigheder. |
| --- | --- |

3.15

EØSU bemærker, at personlig hjælp (herunder »live assistance« som nævnt i FN-konventionen) er en grundlæggende målrettet foranstaltning, der skal sikre, at personer med handicap kan udøve en række rettigheder.

| 3.16 | EØSU anerkender, at ikke-forskelsbehandling er et grundlæggende instrument til at sikre, at menneskerettighederne respekteres, men det er ikke tilstrækkeligt, hvis det ikke ledsages af andre instrumenter såsom positiv særbehandling og standardisering samt uddannelse og fremme af forståelsen for handicappedes rettigheder blandt arbejdsgivere, civilingeniører, arkitekter, advokater, økonomer mm. En sådan uddannelse bør indgå i deres undervisningsplaner. EØSU mener, at der bør gøres fremskridt med hensyn til det forslag til et direktiv om gennemførelse af princippet om lige behandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, COM(2008) 426 final, (på baggrund af artikel 19 i EUF-traktaten), som i øjeblikket ligger stille. |
| --- | --- |

3.16

EØSU anerkender, at ikke-forskelsbehandling er et grundlæggende instrument til at sikre, at menneskerettighederne respekteres, men det er ikke tilstrækkeligt, hvis det ikke ledsages af andre instrumenter såsom positiv særbehandling og standardisering samt uddannelse og fremme af forståelsen for handicappedes rettigheder blandt arbejdsgivere, civilingeniører, arkitekter, advokater, økonomer mm. En sådan uddannelse bør indgå i deres undervisningsplaner. EØSU mener, at der bør gøres fremskridt med hensyn til det forslag til et direktiv om gennemførelse af princippet om lige behandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, COM(2008) 426 final, (på baggrund af artikel 19 i EUF-traktaten), som i øjeblikket ligger stille.

| 3.17 | Der vil ikke blive tale nogen grundlæggende gennemførelse af forpligtelserne om tilgængelighed som en menneskeret, hvis ikke de handicappedes organisationer på omfattende og meningsfuld vis inddrages i gennemførelsen af artikel 4, stk. 3, og artikel 33 i spørgsmål om tilgængelighed. En sådan deltagelse kan sikres, hvis handicaporganisationerne modtager de nødvendige økonomiske ressourcer til at udvikle deres lobbyaktiviteter. EØSU opfordrer til, at det i programmet for grundlæggende rettigheder, der skal erstatte Progress-programmet, sikres, at paraplyorganisationer og specifikke handicaporganisationer modtager samme niveau af økonomisk støtte. |
| --- | --- |

3.17

Der vil ikke blive tale nogen grundlæggende gennemførelse af forpligtelserne om tilgængelighed som en menneskeret, hvis ikke de handicappedes organisationer på omfattende og meningsfuld vis inddrages i gennemførelsen af artikel 4, stk. 3, og artikel 33 i spørgsmål om tilgængelighed. En sådan deltagelse kan sikres, hvis handicaporganisationerne modtager de nødvendige økonomiske ressourcer til at udvikle deres lobbyaktiviteter. EØSU opfordrer til, at det i programmet for grundlæggende rettigheder, der skal erstatte Progress-programmet, sikres, at paraplyorganisationer og specifikke handicaporganisationer modtager samme niveau af økonomisk støtte.

| 3.18 | EØSU fremhæver, at der er forskel på, i hvilken grad handicappede udøver menneskerettighederne i land- og byområder, og at denne ubalance bør afhjælpes ved hjælp af effektive foranstaltninger på nationalt og regionalt niveau. |
| --- | --- |

3.18

EØSU fremhæver, at der er forskel på, i hvilken grad handicappede udøver menneskerettighederne i land- og byområder, og at denne ubalance bør afhjælpes ved hjælp af effektive foranstaltninger på nationalt og regionalt niveau.

| 3.19 | Virksomheder og arbejdsgivere i EU bør integrere tilgængelighed i deres mangfoldighedsfremmende politikker og fremme udarbejdelsen af planer til større mangfoldighed. |
| --- | --- |

3.19

Virksomheder og arbejdsgivere i EU bør integrere tilgængelighed i deres mangfoldighedsfremmende politikker og fremme udarbejdelsen af planer til større mangfoldighed.

| 3.20 | EØSU anerkender den betydning, som tilgængelighed har for den sociale samhørighed, og EU's bæredygtighedsstrategier bør derfor omfatte tilgængelighed som middel til at opfylde målsætningerne heri. |
| --- | --- |

3.20

EØSU anerkender den betydning, som tilgængelighed har for den sociale samhørighed, og EU's bæredygtighedsstrategier bør derfor omfatte tilgængelighed som middel til at opfylde målsætningerne heri.

| 3.21 | EØSU bemærker, at kvinder med et handicap konfronteres med restriktioner i forbindelse med udøvelsen af deres rettigheder på områder som sundhed, social inklusion, uddannelse og beskæftigelse. Disse restriktioner resulterer i dårligere levevilkår, dårligere sundhedstilstand, arbejdsløshed og fattigdom. Det samme gælder for andre sårbare personer med handicap, herunder børn, ældre og mennesker med et stort behov for støtte, der står over for alvorlige restriktioner med hensyn til udøvelsen af deres rettigheder. |
| --- | --- |

3.21

EØSU bemærker, at kvinder med et handicap konfronteres med restriktioner i forbindelse med udøvelsen af deres rettigheder på områder som sundhed, social inklusion, uddannelse og beskæftigelse. Disse restriktioner resulterer i dårligere levevilkår, dårligere sundhedstilstand, arbejdsløshed og fattigdom. Det samme gælder for andre sårbare personer med handicap, herunder børn, ældre og mennesker med et stort behov for støtte, der står over for alvorlige restriktioner med hensyn til udøvelsen af deres rettigheder.

| 3.22 | EØSU påpeger, at nutidens unge repræsenterer fremtiden, og at der må skabes gode vilkår med hensyn til tilgængelighed, således at handicappede unge fuldt ud kan udøve deres rettigheder. EØSU opfordrer EU til at sikre, at Unionens ungdomspolitikker omfatter en specifik dimension, der støtter unge handicappede. |
| --- | --- |

3.22

EØSU påpeger, at nutidens unge repræsenterer fremtiden, og at der må skabes gode vilkår med hensyn til tilgængelighed, således at handicappede unge fuldt ud kan udøve deres rettigheder. EØSU opfordrer EU til at sikre, at Unionens ungdomspolitikker omfatter en specifik dimension, der støtter unge handicappede.

4.   Indvirkning på EU-lovgivning og politisk beslutningstagning

| 4.1 | EØSU bemærker, at efter at EU er blevet part i FN-konventionen, bør alle proportionale politiske/juridiske EU-initiativer analyseres ud fra en målsætning om at sikre et selvstændigt liv for handicappede, fuld deltagelse og afskaffelse af barrierer og forhindringer. Denne model bør have følger for eksisterende EU-retsakter, hvoraf nogle indgår i kompetenceerklæringen. |
| --- | --- |

4.1

EØSU bemærker, at efter at EU er blevet part i FN-konventionen, bør alle proportionale politiske/juridiske EU-initiativer analyseres ud fra en målsætning om at sikre et selvstændigt liv for handicappede, fuld deltagelse og afskaffelse af barrierer og forhindringer. Denne model bør have følger for eksisterende EU-retsakter, hvoraf nogle indgår i kompetenceerklæringen.

| 4.2 | EØSU mener, at det indre marked bør udvikles således, at det sikres, at det inkluderer handicappolitik, standardisering og harmonisering af tilgængelighed som middel til at modernisere det og styrke dets konkurrenceevne og evne til inklusion i en global økonomi. Der findes en handicapøkonomi. |
| --- | --- |

4.2

EØSU mener, at det indre marked bør udvikles således, at det sikres, at det inkluderer handicappolitik, standardisering og harmonisering af tilgængelighed som middel til at modernisere det og styrke dets konkurrenceevne og evne til inklusion i en global økonomi. Der findes en handicapøkonomi.

| 4.3 | EØSU anmoder om, at der opstilles en EU-dagsorden baseret på to faktorer:






  — | tilgængelighed som en menneskeret |
| --- | --- | --- |

4.3

EØSU anmoder om, at der opstilles en EU-dagsorden baseret på to faktorer:

—

tilgængelighed som en menneskeret

| — | inddragelse af tilgængelighed i andre vigtige politiske beslutningsprocesser. |
| --- | --- |

—

inddragelse af tilgængelighed i andre vigtige politiske beslutningsprocesser.

| 4.4 | EØSU anser tilgængelighed for at være en grundlæggende rettighed, der kræver en specifik politisk dagsorden, og opfordrer på det kraftigste Kommissionen til i forbindelse med dens politiske beslutningsproces at fremsætte et forslag til en dagsorden for rettigheder med hensyn til tilgængelighed. |
| --- | --- |

4.4

EØSU anser tilgængelighed for at være en grundlæggende rettighed, der kræver en specifik politisk dagsorden, og opfordrer på det kraftigste Kommissionen til i forbindelse med dens politiske beslutningsproces at fremsætte et forslag til en dagsorden for rettigheder med hensyn til tilgængelighed.

| 4.5 | EØSU opfordrer til, at følgende områder analyseres med baggrund i princippet om tilgængelighed som en menneskeret:






  — | adgang til visse tjenester og socialpolitikker kræver fuld rets- og handleevne. EU bør sikre harmonisering af principperne for handicappedes rets- og handleevne i EU |
| --- | --- | --- |

4.5

EØSU opfordrer til, at følgende områder analyseres med baggrund i princippet om tilgængelighed som en menneskeret:

—

adgang til visse tjenester og socialpolitikker kræver fuld rets- og handleevne. EU bør sikre harmonisering af principperne for handicappedes rets- og handleevne i EU

| — | politisk deltagelse og stemmeret for handicappede til alle valg (lokale og nationale), men navnlig valg til Europa-Parlamentet, bør garanteres juridisk ved at sikre, at valglokaler, stemmebokse, information fra politiske partier mm. er tilgængelige |
| --- | --- |

—

politisk deltagelse og stemmeret for handicappede til alle valg (lokale og nationale), men navnlig valg til Europa-Parlamentet, bør garanteres juridisk ved at sikre, at valglokaler, stemmebokse, information fra politiske partier mm. er tilgængelige

| — | borgerlige rettigheder (ejendom, ret til liv, uafhængighed, sikkerhed mm.). Adgangen til disse grundlæggende borgerlige rettigheder skal sikres gennem europæisk handling, der omfatter personlig bistand, således at handicappede kan få mulighed for at udøve retten til tilgængelighed. |
| --- | --- |

—

borgerlige rettigheder (ejendom, ret til liv, uafhængighed, sikkerhed mm.). Adgangen til disse grundlæggende borgerlige rettigheder skal sikres gennem europæisk handling, der omfatter personlig bistand, således at handicappede kan få mulighed for at udøve retten til tilgængelighed.

| 4.6 | EØSU opfordrer til konkret handling på følgende områder ud fra en målsætning om tilgængelighed som en menneskeret: forebyggelse af konsekvenserne af den økonomiske krise for standarderne for tilgængelighed og for de handicappedes mulighed for at leve et selvstændigt liv; adgang til uddannelse (9); et program for adgang til sociale og kulturelle (10) rettigheder (sociale relationer, fritid, turisme); internationalt samarbejde, aftaler inden for handel og økonomi og EU's stilling på områder såsom naturkatastrofer og udviklingssamarbejde, årtusindudviklingsmålene, asylansøgere og forholdet til FN og IMF; på forskningsområdet bør Horisont 2020 anvendes; adgang til boliger, herunder socialt boligbyggeri; sport bør anvendes som middel til social inklusion, herunder adgang til bygninger, faciliteter, programmer osv. |
| --- | --- |

4.6

EØSU opfordrer til konkret handling på følgende områder ud fra en målsætning om tilgængelighed som en menneskeret: forebyggelse af konsekvenserne af den økonomiske krise for standarderne for tilgængelighed og for de handicappedes mulighed for at leve et selvstændigt liv; adgang til uddannelse (9); et program for adgang til sociale og kulturelle (10) rettigheder (sociale relationer, fritid, turisme); internationalt samarbejde, aftaler inden for handel og økonomi og EU's stilling på områder såsom naturkatastrofer og udviklingssamarbejde, årtusindudviklingsmålene, asylansøgere og forholdet til FN og IMF; på forskningsområdet bør Horisont 2020 anvendes; adgang til boliger, herunder socialt boligbyggeri; sport bør anvendes som middel til social inklusion, herunder adgang til bygninger, faciliteter, programmer osv.

| 4.7 | Inklusion kan bl.a. realiseres ved hjælp af en kollektiv indsats af alle aktører på en række områder med relation til grundlæggende rettigheder:






  — | EU's politiske partier skal sikre handicappedes deltagelse i deres interne procedurer. Arbejdsmarkedets parter bør sikre, at de kollektive overenskomster omfatter personer med handicap og midler, som kan sikre dem adgang til beskæftigelse og tilpasninger i rimeligt omfang. EØSU bifalder EU's rammeaftale om inklusive arbejdsmarkeder og opfordrer til, at denne gennemføres fuldt ud på nationalt niveau |
| --- | --- | --- |

4.7

Inklusion kan bl.a. realiseres ved hjælp af en kollektiv indsats af alle aktører på en række områder med relation til grundlæggende rettigheder:

—

EU's politiske partier skal sikre handicappedes deltagelse i deres interne procedurer. Arbejdsmarkedets parter bør sikre, at de kollektive overenskomster omfatter personer med handicap og midler, som kan sikre dem adgang til beskæftigelse og tilpasninger i rimeligt omfang. EØSU bifalder EU's rammeaftale om inklusive arbejdsmarkeder og opfordrer til, at denne gennemføres fuldt ud på nationalt niveau

| — | Civilsamfundsorganisationer bør fremme foranstaltninger, som omfatter generelle sociale krav om tilgængelighed for handicappede |
| --- | --- |

—

Civilsamfundsorganisationer bør fremme foranstaltninger, som omfatter generelle sociale krav om tilgængelighed for handicappede

| — | Alle ovennævnte aktører bør sikre, at deres faciliteter, websteder, interne procedurer og ansættelsespolitikker er tilgængelige. |
| --- | --- |

—

Alle ovennævnte aktører bør sikre, at deres faciliteter, websteder, interne procedurer og ansættelsespolitikker er tilgængelige.

| 4.8 | EØSU opfordrer til at udvikle og styrke inddragelsen af en strategi for standardisering og tilgængelighed i forbindelse med udviklingen af teknologi. |
| --- | --- |

4.8

EØSU opfordrer til at udvikle og styrke inddragelsen af en strategi for standardisering og tilgængelighed i forbindelse med udviklingen af teknologi.

| 4.9 | EØSU bemærker, at tilgængelighed skaber mulighed for at udvikle aktiviteter i nye sektorer, hvilket kræver nye kvalifikationer, navnlig i IKT-sektoren. Personer med handicap bør kunne overvinde den digitale kløft med støtte fra målrettede EU-politikker. |
| --- | --- |

4.9

EØSU bemærker, at tilgængelighed skaber mulighed for at udvikle aktiviteter i nye sektorer, hvilket kræver nye kvalifikationer, navnlig i IKT-sektoren. Personer med handicap bør kunne overvinde den digitale kløft med støtte fra målrettede EU-politikker.

| 4.10 | EØSU mener, at det er nødvendigt at opbygge kapacitet hos alle aktører: offentlige myndigheder, private virksomheder, civilsamfundet og handicaporganisationer. Der bør rettes en særlig opmærksomhed mod de små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

4.10

EØSU mener, at det er nødvendigt at opbygge kapacitet hos alle aktører: offentlige myndigheder, private virksomheder, civilsamfundet og handicaporganisationer. Der bør rettes en særlig opmærksomhed mod de små og mellemstore virksomheder.

| 4.11 | EØSU opfordrer Kommissionen til at leve op til sit langsigtede engagement og fremlægge en effektiv juridisk bindende EU-lov om tilgængelighed. |
| --- | --- |

4.11

EØSU opfordrer Kommissionen til at leve op til sit langsigtede engagement og fremlægge en effektiv juridisk bindende EU-lov om tilgængelighed.

| 4.12 | EØSU bifalder fremlæggelsen af forslaget om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og gentager sine anbefalinger fra udtalelsen om Tilgængeligheden af offentlige organers websteder (11).






  — | Nettet (dvs. tjenester og indhold) er blevet en naturlig del af aktiviteter som jobsøgning, indsamling af informationer, uddannelse, indkøb og socialt samvær |
| --- | --- | --- |

4.12

EØSU bifalder fremlæggelsen af forslaget om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og gentager sine anbefalinger fra udtalelsen om Tilgængeligheden af offentlige organers websteder (11).

—

Nettet (dvs. tjenester og indhold) er blevet en naturlig del af aktiviteter som jobsøgning, indsamling af informationer, uddannelse, indkøb og socialt samvær

| — | tjenesters webindhold bør gøres tilgængeligt for alle operatører (virksomheder eller den offentlige sektor). |
| --- | --- |

—

tjenesters webindhold bør gøres tilgængeligt for alle operatører (virksomheder eller den offentlige sektor).

| 4.13 | EØSU bifalder, at tilgængelighedskriterier og betingelser på handicapområdet inddrages i strukturfondsforordningerne og andre områder som f.eks. transport og passagerrettigheder. |
| --- | --- |

4.13

EØSU bifalder, at tilgængelighedskriterier og betingelser på handicapområdet inddrages i strukturfondsforordningerne og andre områder som f.eks. transport og passagerrettigheder.

| 4.14 | EØSU mener, at EU-institutionernes formænds møde om handicapspørgsmål og Kommissionens generaldirektoraters møde om gennemførelse af FN-konventionen som lovet bør afholdes med regelmæssige mellemrum med deltagelse af repræsentanter fra den europæiske handicapbevægelse med henblik på politisk overvågning og fremme af gennemførelsen af FN-konventionen, herunder dens bestemmelser vedrørende tilgængelighed. |
| --- | --- |

4.14

EØSU mener, at EU-institutionernes formænds møde om handicapspørgsmål og Kommissionens generaldirektoraters møde om gennemførelse af FN-konventionen som lovet bør afholdes med regelmæssige mellemrum med deltagelse af repræsentanter fra den europæiske handicapbevægelse med henblik på politisk overvågning og fremme af gennemførelsen af FN-konventionen, herunder dens bestemmelser vedrørende tilgængelighed.

| 4.15 | EØSU bemærker, at inddragelsen af tilgængelighed som et kriterium i de nuværende finansieringssystemer vil betyde en forbedring på dette område: strukturfonde, den sociale investeringspakke, fremtidige generelle gruppefritagelser vedrørende statsstøtte på beskæftigelsesområdet, TEN-T-retningslinjer, idet der uden tvivl er utilstrækkelige midler til finansiering. |
| --- | --- |

4.15

EØSU bemærker, at inddragelsen af tilgængelighed som et kriterium i de nuværende finansieringssystemer vil betyde en forbedring på dette område: strukturfonde, den sociale investeringspakke, fremtidige generelle gruppefritagelser vedrørende statsstøtte på beskæftigelsesområdet, TEN-T-retningslinjer, idet der uden tvivl er utilstrækkelige midler til finansiering.

| 4.16 | EØSU mener, at adgangen til massemedier bør fremmes, og handicappedes behov synliggøres i denne type medier. |
| --- | --- |

4.16

EØSU mener, at adgangen til massemedier bør fremmes, og handicappedes behov synliggøres i denne type medier.

5.   Overvågning

| 5.1 | EØSU opfordrer til, at der udformes en strategi, som styrker borgernes indflydelse, eftersom det er et grundlæggende middel til at sikre fuld gennemførelse af tilgængelighed. Der er behov for bevidstgørelseskampagner, og handicappede og alle andre borgere skal informeres om deres rettigheder på tilgængelighedsområdet. |
| --- | --- |

5.1

EØSU opfordrer til, at der udformes en strategi, som styrker borgernes indflydelse, eftersom det er et grundlæggende middel til at sikre fuld gennemførelse af tilgængelighed. Der er behov for bevidstgørelseskampagner, og handicappede og alle andre borgere skal informeres om deres rettigheder på tilgængelighedsområdet.

| 5.2 | EØSU beklager, at der mangler indikatorer, og opfordrer Eurostat til at udarbejde en strategi for udvikling af specifikke indikatorer baseret på FN's Menneskerettighedskontors indikatorer og udkastet til generel kommentar fra FN's komité for rettigheder for personer med handicap om artikel 9. |
| --- | --- |

5.2

EØSU beklager, at der mangler indikatorer, og opfordrer Eurostat til at udarbejde en strategi for udvikling af specifikke indikatorer baseret på FN's Menneskerettighedskontors indikatorer og udkastet til generel kommentar fra FN's komité for rettigheder for personer med handicap om artikel 9.

| 5.3 | EØSU opfordrer til, at klare tilgængelighedskriterier og overvågningsmekanismer (bebyggede miljøer, infrastruktur, moderne ikt såsom operativsystemer til tablets og smartphones og Kommissionens mandat 376 om krav om tilgængelighed til IKT-produkter og -tjenester) indføjes i standarderne. Handicappede bør deltage fuldt ud på alle stadier i forbindelse med udarbejdelsen af standarder. |
| --- | --- |

5.3

EØSU opfordrer til, at klare tilgængelighedskriterier og overvågningsmekanismer (bebyggede miljøer, infrastruktur, moderne ikt såsom operativsystemer til tablets og smartphones og Kommissionens mandat 376 om krav om tilgængelighed til IKT-produkter og -tjenester) indføjes i standarderne. Handicappede bør deltage fuldt ud på alle stadier i forbindelse med udarbejdelsen af standarder.

| 5.4 | EØSU mener, at der skal udvikles effektive håndhævelsessystemer, som i øjeblikket mangler i Europa. |
| --- | --- |

5.4

EØSU mener, at der skal udvikles effektive håndhævelsessystemer, som i øjeblikket mangler i Europa.

| 5.5 | EØSU fremhæver behovet for at anvende overvågningsmekanismerne i den kommende forordning om fælles bestemmelser for strukturfondene til at sikre, at de forudgående betingelser på handicapområdet opfyldes, samt at arbejdsmarkedets parter og handicaporganisationer deltager fuldt ud i overvågningen. |
| --- | --- |

5.5

EØSU fremhæver behovet for at anvende overvågningsmekanismerne i den kommende forordning om fælles bestemmelser for strukturfondene til at sikre, at de forudgående betingelser på handicapområdet opfyldes, samt at arbejdsmarkedets parter og handicaporganisationer deltager fuldt ud i overvågningen.

| 5.6 | EØSU mener, at de europæiske og nationale uddannelsesstrategier bør lade tilgængelighed for personer med handicap indgå i skolernes og universiteternes studieplaner. |
| --- | --- |

5.6

EØSU mener, at de europæiske og nationale uddannelsesstrategier bør lade tilgængelighed for personer med handicap indgå i skolernes og universiteternes studieplaner.

| 5.7 | EØSU gentager sit tilsagn, der fremgår af tidligere udtalelser, om at oprette et styringsudvalg, som skal overvåge EØSU's gennemførelse af FN-konventionen i forbindelse med fastlæggelsen af udvalgets aktiviteter som politisk organ. |
| --- | --- |

5.7

EØSU gentager sit tilsagn, der fremgår af tidligere udtalelser, om at oprette et styringsudvalg, som skal overvåge EØSU's gennemførelse af FN-konventionen i forbindelse med fastlæggelsen af udvalgets aktiviteter som politisk organ.

| 5.8 | En europæisk ordning for mekanismer til certificering af tilgængelighed bør fremmes. Handicaporganisationerne bør inddrages i dette arbejde. |
| --- | --- |

5.8

En europæisk ordning for mekanismer til certificering af tilgængelighed bør fremmes. Handicaporganisationerne bør inddrages i dette arbejde.

| 5.9 | Tilgængelighedsaspektet bør inkluderes i EU's juridiske og politiske konsekvensanalyser. Der skal udvikles værktøjer, som kan fremme inklusion på en ensartet måde i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

5.9

Tilgængelighedsaspektet bør inkluderes i EU's juridiske og politiske konsekvensanalyser. Der skal udvikles værktøjer, som kan fremme inklusion på en ensartet måde i alle medlemsstater.

| 5.10 | EØSU opfordrer til, at EU-institutionernes (herunder EØSU's) gennemførelse af den europæiske handicapstrategi overvåges, og påpeger, at den fysiske eller elektroniske tilgængelighed af faciliteter, ansættelsespolitikker og information bør sikres. Dette politikområde bør vies særlig opmærksomhed ved evalueringen af strategien i 2015. |
| --- | --- |

5.10

EØSU opfordrer til, at EU-institutionernes (herunder EØSU's) gennemførelse af den europæiske handicapstrategi overvåges, og påpeger, at den fysiske eller elektroniske tilgængelighed af faciliteter, ansættelsespolitikker og information bør sikres. Dette politikområde bør vies særlig opmærksomhed ved evalueringen af strategien i 2015.

Bruxelles, den 21. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 271 af 19.9.2013, s. 116-121.

1

(2)  »World Disability Report«, resumé, s. 10.

2

(3)  Den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder foreskriver i artikel 25, litra c), at enhver borger har ret til at have adgang til offentlig tjeneste i sit land på grundlag af almindelig ligestilling. Bestemmelserne i denne artikel kan danne grundlag for en tilføjelse af retten til adgang i de vigtigste menneskerettighedstraktater. Punkt 2 og 3.

3

Den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination sikrer adgang til alle for offentligheden bestemte steder og indretninger såsom transportmidler, hoteller, restauranter, cafeer, teatre og parker (artikel 5, punkt f). På denne måde er der dannet præcedens for opfattelsen af retten til adgang som en egentlig ret i de internationale lovgivningsmæssige rammer for menneskerettigheder. (Udkast til generel kommentar om artikel 9 — FN's komité for rettigheder for personer med handicap).

(4)  Som fremlagt i punkt 99 i Kommissionens arbejdsprogram for 2012.

4

(5)  Komitéen for Barnets Rettigheder har vedtaget en generel kommentar nr. 9 (2006) om handicappede børns rettigheder. Betydningen af tilgængelighed blev gentaget af Komitéen for Barnets Rettigheder i dennes generelle kommentar nr. 17 (2013) om barnets ret til hvile og fritid, til at lege og dyrke fritidsinteresser, og til frit at deltage i det kulturelle og kunstneriske liv (artikel 31).

5

(6)  http://inclusion-international.org/living-in-community/.

6

(7)  Hvis en bygning gøres tilgængelig ab initio, risikerer de samlede byggeomkostninger at stige med op til 0,5 % (eller i mange tilfælde slet ikke), mens omkostningerne ved efterfølgende tilpasninger kan være højere end ved ab initio. Tilgængeligheden af information og kommunikation, herunder IKT, bør også opnås ab initio, da efterfølgende tilpasninger af internet og IKT kan øge omkostningerne, og det er derfor mere økonomisk at indføre frivillige IKT-tilgængelighedsfaciliteter i et tidligt stadie af design- og opførelsesfasen. Udkast til generel kommentar om artikel 9 — FN's komité for rettigheder for personer med handicap. Den gennemsnitlige levetid for en bygning eller anden fysisk infrastruktur er mere end 50 år, mens den for en digital infrastruktur kun er tre-fire år. Det er desuden værd at nævne, at byggeomkostningerne er meget lavere.

7

ab initio

(8)  Udkast til generel kommentar om artikel 9 — FN's komité for rettigheder for personer med handicap.

8

(9)  Uden tilgængelig transport til skoler og uden tilgængelige skolebygninger, tilgængelig information og kommunikation vil handicappede være afskåret fra at udøve deres ret til uddannelse (artikel 24 i FN-konventionen). Skoler skal derfor være tilgængelige, som det udtrykkeligt fremgår af artikel 9, stk. 1, litra a), i FN-konventionen. Hele konceptet med åben uddannelse bør imidlertid være tilgængeligt, ikke blot bygningerne, men også alle former for information og kommunikation, støttetjenester og tilpasninger i rimeligt omfang på skoler (udkast til generel kommentar om artikel 9 — FN's komité for rettigheder for personer med handicap).

9

(10)  Artikel 30 i FN's konvention om handicappedes rettigheder foreskriver, at deltagerstaterne skal anerkende handicappedes ret til at tage del i kulturlivet på lige fod med andre og træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at handicappede:

10

| (a) | har adgang til kulturstof i en tilgængelig form |
| --- | --- |

(a)

har adgang til kulturstof i en tilgængelig form

| (b) | har adgang til fjernsynsprogrammer, film, teaterforestillinger og andre kulturelle aktiviteter i en tilgængelig form |
| --- | --- |

(b)

har adgang til fjernsynsprogrammer, film, teaterforestillinger og andre kulturelle aktiviteter i en tilgængelig form

| (c) | har adgang til kultursteder som teatre, museer, biografer, biblioteker og turistmål og så vidt muligt har adgang til monumenter og steder af national kulturel betydning. |
| --- | --- |

(c)

har adgang til kultursteder som teatre, museer, biografer, biblioteker og turistmål og så vidt muligt har adgang til monumenter og steder af national kulturel betydning.

Adgang til kulturelle og historiske bevaringsværdige monumenter kan i visse tilfælde være en udfordring; deltagerstaterne er dog forpligtet til at bestræbe sig på i videst muligt omfang at gøre disse steder tilgængelige. Mange monumenter og steder af national kulturel betydning er gjort tilgængelige på en sådan måde, at deres kulturelle og historiske identitet og enestående karakter bevares. (udkast til generel kommentar om artikel 9 — FN's komité for rettigheder for personer med handicap).

Den internationale WIPO-traktat om ophavsret, der har til formål at lette adgangen til offentliggjorte værker, og som blev vedtaget i juni 2013, bør sikre adgangen til kulturelt materiale uden urimelige og diskriminerende barrierer for handicappede, navnlig for dem, der har vanskeligt ved at få adgang til traditionelle trykte værker.

(11)  EUT C 271 af 19.9.2013, s. 116-121.

11

---

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/24

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om tjenesteydelser af almen økonomisk interesse til overkommelige priser: definition, måling, udfordringer, europæiske initiativer (initiativudtalelse)

(2014/C 177/04)

Ordfører: Raymond HENCKS

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 14. februar 2013 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en initiativudtalelse om:

»Tjenesteydelser af almen økonomisk interesse til overkommelige priser: definition, måling, udfordringer, europæiske initiativer«

(initiativudtalelse).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som vedtog sin udtalelse den 19. november 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 21. januar, følgende udtalelse med 135 stemmer for, 19 imod og 12 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Et stort antal borgere i EU oplever i forskellig grad, alt efter hvilken medlemsstat der er tale om, store økonomiske vanskeligheder med at få adgang til grundlæggende tjenesteydelser såsom boliger, energi, elektronisk kommunikation, transport, vand, sundhedsydelser og sociale tjenesteydelser. |
| --- | --- |

1.1

Et stort antal borgere i EU oplever i forskellig grad, alt efter hvilken medlemsstat der er tale om, store økonomiske vanskeligheder med at få adgang til grundlæggende tjenesteydelser såsom boliger, energi, elektronisk kommunikation, transport, vand, sundhedsydelser og sociale tjenesteydelser.

| 1.2 | Et højt niveau med hensyn til overkommelige priser på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse udgør en af de fælles værdier, der støttes af alle EU-medlemsstater, i protokol nr. 26 om tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (vedhæftet som bilag til traktaterne), som EU og medlemsstaterne i henhold til deres beføjelser skal tage fuldt hensyn til under gennemførelsen af alle deres tilknyttede politikker. |
| --- | --- |

1.2

Et højt niveau med hensyn til overkommelige priser på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse udgør en af de fælles værdier, der støttes af alle EU-medlemsstater, i protokol nr. 26 om tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (vedhæftet som bilag til traktaterne), som EU og medlemsstaterne i henhold til deres beføjelser skal tage fuldt hensyn til under gennemførelsen af alle deres tilknyttede politikker.

højt niveau med hensyn til overkommelige priser

| 1.3 | Der findes imidlertid ikke på fællesskabsniveau nogen ensartet definition af eller indfaldsvinkel til begreberne overkommelige priser og prisoverkommelighed for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, ligesom der heller ikke findes noget instrument til at måle disse, da medlemsstaterne, når de opretter sådanne, har vid skønsbeføjelse til at etablere dem. |
| --- | --- |

1.3

Der findes imidlertid ikke på fællesskabsniveau nogen ensartet definition af eller indfaldsvinkel til begreberne overkommelige priser og prisoverkommelighed for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, ligesom der heller ikke findes noget instrument til at måle disse, da medlemsstaterne, når de opretter sådanne, har vid skønsbeføjelse til at etablere dem.

| 1.4 | EØSU foreslår derfor, at EU for det første præciserer begrebet overkommelige priser på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse for alle og tilpasser det til kravene i Lissabontraktaten (protokol nr. 26) og til FN's konvention om handicappedes rettigheder, og for det andet indfører lovgivningsmæssige tiltag i afledt ret, der forpligter medlemsstaterne til at:






  — | definere indikatorer til vurdering af, om prisen for en tjenesteydelse er overkommelig, og indføre en mekanisme til uafhængig evaluering af forsyningspligtydelserne, bl.a. af deres prisoverkommelighed |
| --- | --- | --- |

1.4

EØSU foreslår derfor, at EU for det første præciserer begrebet overkommelige priser på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse for alle og tilpasser det til kravene i Lissabontraktaten (protokol nr. 26) og til FN's konvention om handicappedes rettigheder, og for det andet indfører lovgivningsmæssige tiltag i afledt ret, der forpligter medlemsstaterne til at:

—

definere indikatorer til vurdering af, om prisen for en tjenesteydelse er overkommelig, og indføre en mekanisme til uafhængig evaluering af forsyningspligtydelserne, bl.a. af deres prisoverkommelighed

| — | indføre en række grundlæggende tjenesteydelser, hvis priser fastlægges efter, hvad der er acceptabelt i forhold til husstandenes disponible indkomst. En øvre grænse for udgifter til disse vigtige tjenesteydelser ville udgøre et objektivt grundlag for at kvantificere begrebet prisoverkommelighed og fastlægge den generelle procentdel af husstandenes udgifter, der udgør grænsen for overpriser og i givet fald giver ret til offentlig støtte |
| --- | --- |

—

indføre en række grundlæggende tjenesteydelser, hvis priser fastlægges efter, hvad der er acceptabelt i forhold til husstandenes disponible indkomst. En øvre grænse for udgifter til disse vigtige tjenesteydelser ville udgøre et objektivt grundlag for at kvantificere begrebet prisoverkommelighed og fastlægge den generelle procentdel af husstandenes udgifter, der udgør grænsen for overpriser og i givet fald giver ret til offentlig støtte

| — | præcisere begreberne »sårbare personer« og »svage grupper«. I den forbindelse bør Kommissionen revidere sin beslutningspraksis vedrørende kontrollen med åbenbare fejl i medlemsstaternes klassificering af statsstøtte. |
| --- | --- |

—

præcisere begreberne »sårbare personer« og »svage grupper«. I den forbindelse bør Kommissionen revidere sin beslutningspraksis vedrørende kontrollen med åbenbare fejl i medlemsstaternes klassificering af statsstøtte.

| 1.5 | Tilføjelsen af omfattende oplysninger om tjenesteydelser af almen interesse i det europæiske semester med fuld hensyntagen til medlemsstaternes ansvar og kompetence er en forudsætning for at styrke den sociale dimension af EU og EU-markedet, navnlig i krisetider. |
| --- | --- |

1.5

Tilføjelsen af omfattende oplysninger om tjenesteydelser af almen interesse i det europæiske semester med fuld hensyntagen til medlemsstaternes ansvar og kompetence er en forudsætning for at styrke den sociale dimension af EU og EU-markedet, navnlig i krisetider.

2.   Indledning

Indledning

| 2.1 | Med hensyn til tjenesteydelser af almen interesse, hvad enten de er økonomiske eller ikke-økonomiske, skal det sikres, at alle borgere i det pågældende land har adgang til disse tjenesteydelser og til de grundlæggende rettigheder. Tjenesteydelserne er tæt forbundet med det mål om økonomisk, social og territorial samhørighed, som EU forfølger. |
| --- | --- |

2.1

Med hensyn til tjenesteydelser af almen interesse, hvad enten de er økonomiske eller ikke-økonomiske, skal det sikres, at alle borgere i det pågældende land har adgang til disse tjenesteydelser og til de grundlæggende rettigheder. Tjenesteydelserne er tæt forbundet med det mål om økonomisk, social og territorial samhørighed, som EU forfølger.

| 2.1.1 | Medlemsstaterne råder over vide skønsbeføjelser med hensyn til at definere, tilrettelægge og finansiere tjenesteydelser af almen interesse, der bygger på og sigter mod en social og samfundsmæssig aktion, som imødekommer brugernes behov. Tjenesteydelser af almen økonomisk interesse bygger på et kommercielt grundlag og er omfattet af EU's regler vedrørende konkurrence og det indre marked undtagen i tilfælde, hvor disse er til hinder for opfyldelsen af tjenesteydelsernes specifikke formål. De ikke-økonomiske tjenesteydelser af almen interesse bygger pr. definition ikke på et kommercielt grundlag og henhører under medlemsstaternes enekompetence på baggrund af artikel 2 i protokol 26. |
| --- | --- |

2.1.1

Medlemsstaterne råder over vide skønsbeføjelser med hensyn til at definere, tilrettelægge og finansiere tjenesteydelser af almen interesse, der bygger på og sigter mod en social og samfundsmæssig aktion, som imødekommer brugernes behov. Tjenesteydelser af almen økonomisk interesse bygger på et kommercielt grundlag og er omfattet af EU's regler vedrørende konkurrence og det indre marked undtagen i tilfælde, hvor disse er til hinder for opfyldelsen af tjenesteydelsernes specifikke formål. De ikke-økonomiske tjenesteydelser af almen interesse bygger pr. definition ikke på et kommercielt grundlag og henhører under medlemsstaternes enekompetence på baggrund af artikel 2 i protokol 26.

| 2.1.2 | »Unionen anerkender og respekterer adgangen til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, som fastsat i national lovgivning og praksis, i overensstemmelse med traktaterne...«, som det fastslås i chartret om grundlæggende rettigheder, der er knyttet til Lissabontraktaten som bilag. Chartret nævner eksplicit national lovgivning og praksis som grundlag. FN's konvention om handicappedes rettigheder, der er ratificeret af EU i sin helhed, fastlægger mindstekrav med henblik på at beskytte og bevare hele spektret af handicappede personers borgerlige, politiske, sociale og økonomiske rettigheder, herunder adgangen til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse. |
| --- | --- |

2.1.2

»Unionen anerkender og respekterer adgangen til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, som fastsat i national lovgivning og praksis, i overensstemmelse med traktaterne...«, som det fastslås i chartret om grundlæggende rettigheder, der er knyttet til Lissabontraktaten som bilag. Chartret nævner eksplicit national lovgivning og praksis som grundlag. FN's konvention om handicappedes rettigheder, der er ratificeret af EU i sin helhed, fastlægger mindstekrav med henblik på at beskytte og bevare hele spektret af handicappede personers borgerlige, politiske, sociale og økonomiske rettigheder, herunder adgangen til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse.

| 2.1.3 | Mange medlemsstater forbinder denne ret til adgang med »vilkår, der er økonomisk acceptable for alle« for tjenesteydelsen og gør i forskellig grad brug af individuelle og kollektive sociale velfærdsordninger til at nå dette mål. |
| --- | --- |

2.1.3

Mange medlemsstater forbinder denne ret til adgang med »vilkår, der er økonomisk acceptable for alle« for tjenesteydelsen og gør i forskellig grad brug af individuelle og kollektive sociale velfærdsordninger til at nå dette mål.

I praksis har et stort antal EU-borgere imidlertid meget svært ved at få adgang til grundlæggende tjenesteydelser på områder som bolig, energi, elektronisk kommunikation, transport, vand, sundhedsydelser og sociale tjenesteydelser.

| 2.2 | Forskellige faktorer kan ligge til grund for manglende adgang til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, bl.a. en meget varierende national historie med sociale modeller og tjenesteydelser, der varierer mellem medlemsstaterne. Der kan ligeledes være tale om økonomiske (tjenesteydelsens pris er uoverkommelig), geografiske (tjenesteydelsen er ikke tilgængelig i et bestemt område), sociale (forskelsbehandling) eller fysiske (hensyntagen til handicap) faktorer eller faciliteter, der ikke er tilpasset behovene og/eller de tekniske fremskridt (skæve forhold med hensyn til/et utilstrækkeligt niveau af kvalitet og/eller sikkerhed). |
| --- | --- |

2.2

Forskellige faktorer kan ligge til grund for manglende adgang til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, bl.a. en meget varierende national historie med sociale modeller og tjenesteydelser, der varierer mellem medlemsstaterne. Der kan ligeledes være tale om økonomiske (tjenesteydelsens pris er uoverkommelig), geografiske (tjenesteydelsen er ikke tilgængelig i et bestemt område), sociale (forskelsbehandling) eller fysiske (hensyntagen til handicap) faktorer eller faciliteter, der ikke er tilpasset behovene og/eller de tekniske fremskridt (skæve forhold med hensyn til/et utilstrækkeligt niveau af kvalitet og/eller sikkerhed).

| 2.3 | Med hensyn til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse udgør følgende elementer seks ud af de fjorten fælles værdier, der fremgår af protokol nr. 26 vedrørende tjenesteydelser af almen interesse (knyttet til Lissabontraktaten, EU-traktaten og EUF-traktaten som bilag), og som EU og medlemsstaterne i tråd med deres beføjelser og inden for traktaternes anvendelsesområde samt i henhold til artikel 14 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fuldt ud skal tage højde for under gennemførelsen af politikken vedrørende tjenesteydelser af almen økonomisk interesse: et højt kvalitets- og sikkerhedsniveau, overkommelige priser, lige behandling, fremme af universel adgang og brugernes rettigheder. |
| --- | --- |

2.3

Med hensyn til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse udgør følgende elementer seks ud af de fjorten fælles værdier, der fremgår af protokol nr. 26 vedrørende tjenesteydelser af almen interesse (knyttet til Lissabontraktaten, EU-traktaten og EUF-traktaten som bilag), og som EU og medlemsstaterne i tråd med deres beføjelser og inden for traktaternes anvendelsesområde samt i henhold til artikel 14 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fuldt ud skal tage højde for under gennemførelsen af politikken vedrørende tjenesteydelser af almen økonomisk interesse: et højt kvalitets- og sikkerhedsniveau, overkommelige priser, lige behandling, fremme af universel adgang og brugernes rettigheder.

| 2.3.1 | Fjorten værdier fordelt på tre grupper er internt i den enkelte gruppe, men også mellem grupperne indbyrdes forbundne i en sådan grad, at de ikke kan tildeles en prioriteret rangorden. |
| --- | --- |

2.3.1

Fjorten værdier fordelt på tre grupper er internt i den enkelte gruppe, men også mellem grupperne indbyrdes forbundne i en sådan grad, at de ikke kan tildeles en prioriteret rangorden.

| 2.3.2 | En tjenesteydelse af almen økonomisk interesse kan f.eks. ikke — selv om prisen er yderst overkommelig — opfylde kravene i protokol nr. 26, hvis den ikke er forbundet med et højt kvalitets- eller sikkerhedsniveau, eller hvis den ikke er alment tilgængelig for den nationale borger, men heller ikke hvis der på nationalt plan ikke sondres mellem geografiske, sociale og kulturelle situationer, eller hvis de nationale myndigheder f.eks. umuliggør en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, selvom en regional eller lokal myndighed i følge national lovgivning eller sædvane har ret til at etablere den pågældende tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, og deres vigtige rolle og vide skønsbeføjelser dermed påvirkes negativt. |
| --- | --- |

2.3.2

En tjenesteydelse af almen økonomisk interesse kan f.eks. ikke — selv om prisen er yderst overkommelig — opfylde kravene i protokol nr. 26, hvis den ikke er forbundet med et højt kvalitets- eller sikkerhedsniveau, eller hvis den ikke er alment tilgængelig for den nationale borger, men heller ikke hvis der på nationalt plan ikke sondres mellem geografiske, sociale og kulturelle situationer, eller hvis de nationale myndigheder f.eks. umuliggør en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, selvom en regional eller lokal myndighed i følge national lovgivning eller sædvane har ret til at etablere den pågældende tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, og deres vigtige rolle og vide skønsbeføjelser dermed påvirkes negativt.

| 2.4 | Bestemmelserne i ovennævnte protokol er udtrykkeligt »fortolkningsbestemmelser« om EU's fjorten fælles værdier for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse. Den uklare formulering af visse værdier, navnlig et højt niveau af kvalitet, sikkerhed og overkommelige priser samt fremme af universel adgang og brugernes rettigheder kunne lægge op til en række spørgsmål vedrørende bestemmelsernes juridisk bindende karakter og konsekvenser. Men svaret herpå er, uanset hvilken fortolkning der anvendes, dvs. også protokol nr. 26, artikel 1, enkelt og selvindlysende, nemlig det samme som i den fortolkede artikel, som foreskriver, at de pågældende nationale, regionale og lokale myndigheder, når de opretter tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, har vid skønsbeføjelse til at fastlægge forholdet mellem de forskellige tjenesteydelser af almen økonomisk interesse. |
| --- | --- |

2.4

Bestemmelserne i ovennævnte protokol er udtrykkeligt »fortolkningsbestemmelser« om EU's fjorten fælles værdier for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse. Den uklare formulering af visse værdier, navnlig et højt niveau af kvalitet, sikkerhed og overkommelige priser samt fremme af universel adgang og brugernes rettigheder kunne lægge op til en række spørgsmål vedrørende bestemmelsernes juridisk bindende karakter og konsekvenser. Men svaret herpå er, uanset hvilken fortolkning der anvendes, dvs. også protokol nr. 26, artikel 1, enkelt og selvindlysende, nemlig det samme som i den fortolkede artikel, som foreskriver, at de pågældende nationale, regionale og lokale myndigheder, når de opretter tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, har vid skønsbeføjelse til at fastlægge forholdet mellem de forskellige tjenesteydelser af almen økonomisk interesse.

3.   Begrebet overkommelighed i EU-lovgivningen

Begrebet overkommelighed i EU-lovgivningen

| 3.1 | Der findes ikke på fællesskabsniveau nogen ensartet definition af eller indfaldsvinkel til begreberne overkommelige priser eller prisoverkommelighed for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, ligesom der heller ikke findes noget instrument til at måle disse. Prisoverkommelighed afhænger ofte af den subjektive opfattelse, en bruger har af en pris og af dens bidrag til borgernes velfærd. |
| --- | --- |

3.1

Der findes ikke på fællesskabsniveau nogen ensartet definition af eller indfaldsvinkel til begreberne overkommelige priser eller prisoverkommelighed for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, ligesom der heller ikke findes noget instrument til at måle disse. Prisoverkommelighed afhænger ofte af den subjektive opfattelse, en bruger har af en pris og af dens bidrag til borgernes velfærd.

| 3.2 | Generelt bør de overkommelige priser på tjenesteydelser give borgerne mulighed for let at kunne betale for tjenesteydelsen (grønbog om udvikling af det indre marked for posttjenester) (1). |
| --- | --- |

3.2

Generelt bør de overkommelige priser på tjenesteydelser give borgerne mulighed for let at kunne betale for tjenesteydelsen (grønbog om udvikling af det indre marked for posttjenester) (1).

1

| 3.3 | Prisen på en tjenesteydelse anses for at være yderst overkommelig, hvis tjenesteydelsen tilbydes gratis til borgerne, som det f.eks. er tilfældet i nogle byer og regioner, der tilbyder gratis offentlig bytransport. |
| --- | --- |

3.3

Prisen på en tjenesteydelse anses for at være yderst overkommelig, hvis tjenesteydelsen tilbydes gratis til borgerne, som det f.eks. er tilfældet i nogle byer og regioner, der tilbyder gratis offentlig bytransport.

| 3.4 | For at fremhæve kompleksiteten af, vanskelighederne ved og forskellene i den praktiske gennemførelse af reglen om overkommelige priser anvender EØSU i det følgende nogle af de fortolkninger, der anvendes inden for områder som bolig, telekommunikation, elektricitet og gas. EØSU understreger i øvrigt, at adgangen til sundhedsydelser også undermineres i mange medlemsstater, når personer på grund af deres indkomst underlader at blive behandlet, fordi de mangler ressourcer. Rapporten om gennemførelsen af EU-strategien fra 2009 »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet I EU« påviser den meget tætte forbindelse, der er mellem materiel nød og de sundhedsproblemer, som følger deraf. |
| --- | --- |

3.4

For at fremhæve kompleksiteten af, vanskelighederne ved og forskellene i den praktiske gennemførelse af reglen om overkommelige priser anvender EØSU i det følgende nogle af de fortolkninger, der anvendes inden for områder som bolig, telekommunikation, elektricitet og gas. EØSU understreger i øvrigt, at adgangen til sundhedsydelser også undermineres i mange medlemsstater, når personer på grund af deres indkomst underlader at blive behandlet, fordi de mangler ressourcer. Rapporten om gennemførelsen af EU-strategien fra 2009 »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet I EU« påviser den meget tætte forbindelse, der er mellem materiel nød og de sundhedsproblemer, som følger deraf.

| 3.5 | Kravet om prisoverkommelighed er indført i lovgivningen vedrørende liberalisering af netværksindustrierne som et element, der er uløseligt forbundet med universaltjenesterne inden for telekommunikation, elektricitet og posttjenester, og som hænger tæt sammen med det mål om social og territorial samhørighed, der forfølges af EU. |
| --- | --- |

3.5

Kravet om prisoverkommelighed er indført i lovgivningen vedrørende liberalisering af netværksindustrierne som et element, der er uløseligt forbundet med universaltjenesterne inden for telekommunikation, elektricitet og posttjenester, og som hænger tæt sammen med det mål om social og territorial samhørighed, der forfølges af EU.

| 3.6 | EU's indfaldsvinkel bygger på to opfattelser af overkommelige priser. Den ene tager udgangspunkt i en universel dimension og den anden er begrænset til befolkningsgrupper, der har lav indkomst, er udsatte eller sårbare som f.eks. personer med handicap, eller som har særlige sociale behov. Denne anden opfattelse giver kun mening, hvis den i overensstemmelse med protokol nr. 26 sigter mod »fremme af universel adgang«. |
| --- | --- |

3.6

EU's indfaldsvinkel bygger på to opfattelser af overkommelige priser. Den ene tager udgangspunkt i en universel dimension og den anden er begrænset til befolkningsgrupper, der har lav indkomst, er udsatte eller sårbare som f.eks. personer med handicap, eller som har særlige sociale behov. Denne anden opfattelse giver kun mening, hvis den i overensstemmelse med protokol nr. 26 sigter mod »fremme af universel adgang«.

| 3.7 | Trods det at overkommelige priser er blevet en fælles værdi i EU, som medlemsstaterne er forpligtet til at respektere, må det erkendes, at visse takster, f.eks. prisen på energi, roamingtjenester for mobilkommunikation, transport samt priser og huslejeniveauer for boliger stadig er urimelige i forhold til den disponible indkomst hos en støt stigende del af befolkningen. I øvrigt er der store variationer i de definitioner af overkommelige priser, der anvendes i diverse EU-regler, og de er meget upræcise. EØSU bringer nogle af dem op som eksempler i det følgende. |
| --- | --- |

3.7

Trods det at overkommelige priser er blevet en fælles værdi i EU, som medlemsstaterne er forpligtet til at respektere, må det erkendes, at visse takster, f.eks. prisen på energi, roamingtjenester for mobilkommunikation, transport samt priser og huslejeniveauer for boliger stadig er urimelige i forhold til den disponible indkomst hos en støt stigende del af befolkningen. I øvrigt er der store variationer i de definitioner af overkommelige priser, der anvendes i diverse EU-regler, og de er meget upræcise. EØSU bringer nogle af dem op som eksempler i det følgende.

| 3.8 | Boliger |
| --- | --- |

3.8

Boliger

| 3.8.1 | I husstandsbudgetundersøgelsen (EU-SILC), som foretages i alle medlemsstater, fastsættes den maksimale acceptable udgift til en bolig til 40 % af husstandenes disponible indkomst. Hvis prisen for en bolig overskrider denne tærskel, betragtes den ikke længere som overkommelig. |
| --- | --- |

3.8.1

I husstandsbudgetundersøgelsen (EU-SILC), som foretages i alle medlemsstater, fastsættes den maksimale acceptable udgift til en bolig til 40 % af husstandenes disponible indkomst. Hvis prisen for en bolig overskrider denne tærskel, betragtes den ikke længere som overkommelig.

| 3.8.2 | Medlemsstaterne intervenerer på mange forskellige måder og i vidt forskelligt omfang i forbindelse med de nationale boligmarkeders funktionsmåde med det mål at give alle borgere adgang til en anstændig bolig til en overkommelig pris, i givet fald ved at yde boligstøtte. Et stort flertal af medlemsstaterne har indført ordninger for sociale ydelser og skattemæssig støtte for at nedbringe denne store udgiftspost for husstandene og støtte et parallelt udbud af såkaldte »sociale boliger« som et supplement til det spontane udbud på det private boligmarked. |
| --- | --- |

3.8.2

Medlemsstaterne intervenerer på mange forskellige måder og i vidt forskelligt omfang i forbindelse med de nationale boligmarkeders funktionsmåde med det mål at give alle borgere adgang til en anstændig bolig til en overkommelig pris, i givet fald ved at yde boligstøtte. Et stort flertal af medlemsstaterne har indført ordninger for sociale ydelser og skattemæssig støtte for at nedbringe denne store udgiftspost for husstandene og støtte et parallelt udbud af såkaldte »sociale boliger« som et supplement til det spontane udbud på det private boligmarked.

| 3.8.3 | Med socialt boligbyggeri søger de offentlige myndigheder at afhjælpe det boligbehov, der ikke dækkes af et marked, og sikre alle adgang til en anstændig bolig til en overkommelig pris/en overkommelig husleje. 25 millioner europæiske husstande bor i en almen bolig. |
| --- | --- |

3.8.3

Med socialt boligbyggeri søger de offentlige myndigheder at afhjælpe det boligbehov, der ikke dækkes af et marked, og sikre alle adgang til en anstændig bolig til en overkommelig pris/en overkommelig husleje. 25 millioner europæiske husstande bor i en almen bolig.

| 3.8.4 | Trods disse foranstaltninger har mange EU-borgere ikke længere råd til en anstændig bolig. I 2011 boede 15 % af den europæiske befolkning i overfyldte eller uacceptabelt dårlige boliger, og for 17 % af husstandenes vedkommende var boligudgifterne for høje i forhold til deres disponible indkomst (2). |
| --- | --- |

3.8.4

Trods disse foranstaltninger har mange EU-borgere ikke længere råd til en anstændig bolig. I 2011 boede 15 % af den europæiske befolkning i overfyldte eller uacceptabelt dårlige boliger, og for 17 % af husstandenes vedkommende var boligudgifterne for høje i forhold til deres disponible indkomst (2).

2

| 3.8.5 | I sin afgørelse af 20. december 2011 om anvendelse af bestemmelserne i artikel 106, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på statsstøtte i form af kompensation for public service, som ydes til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, begrænser Kommissionen ydelsen om at fremskaffe tilskudsberettigede almene boliger til kun at omfatte socialt dårligt stillede personer eller grupper, der er klart definerede som sådanne, og som af økonomiske grunde er ude af stand til at skaffe sig en bolig på markedsvilkår, hvilket sætter spørgsmålstegn ved værdierne, der er beskrevet i protokol nr. 26. |
| --- | --- |

3.8.5

I sin afgørelse af 20. december 2011 om anvendelse af bestemmelserne i artikel 106, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på statsstøtte i form af kompensation for public service, som ydes til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, begrænser Kommissionen ydelsen om at fremskaffe tilskudsberettigede almene boliger til kun at omfatte socialt dårligt stillede personer eller grupper, der er klart definerede som sådanne, og som af økonomiske grunde er ude af stand til at skaffe sig en bolig på markedsvilkår, hvilket sætter spørgsmålstegn ved værdierne, der er beskrevet i protokol nr. 26.

| 3.9 | Telekommunikation |
| --- | --- |

3.9

Telekommunikation

| 3.9.1 | Det indre marked og den fri konkurrence har bidraget til at reducere enhedstaksterne for telekommunikation, men reduktionen skyldes også i et vist omfang den teknologiske udvikling og EU's fastsættelse af lofter for roamingtakster på mobilkommunikation. |
| --- | --- |

3.9.1

Det indre marked og den fri konkurrence har bidraget til at reducere enhedstaksterne for telekommunikation, men reduktionen skyldes også i et vist omfang den teknologiske udvikling og EU's fastsættelse af lofter for roamingtakster på mobilkommunikation.

| 3.9.2 | Af lovgivningen vedrørende telekommunikation (3) fremgår det, at overkommelige priser er forbundet med »en rimelig pris under hensyn til specifikke nationale forhold« ved anvendelse af telefoni og med brugernes evne til at styre deres udgifter. I Kommissionens metodologiske meddelelse om horisontal evaluering af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (4) er den valgte indikator »prisen for tjenesteydelserne i forhold til den indkomst, som forbrugere med lav-/gennemsnitsindkomst oppebærer (for forbrugere med forskellige indkomstniveauer)«. |
| --- | --- |

3.9.2

Af lovgivningen vedrørende telekommunikation (3) fremgår det, at overkommelige priser er forbundet med »en rimelig pris under hensyn til specifikke nationale forhold« ved anvendelse af telefoni og med brugernes evne til at styre deres udgifter. I Kommissionens metodologiske meddelelse om horisontal evaluering af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (4) er den valgte indikator »prisen for tjenesteydelserne i forhold til den indkomst, som forbrugere med lav-/gennemsnitsindkomst oppebærer (for forbrugere med forskellige indkomstniveauer)«.

3

4

| 3.10 | Elektricitet og gas |
| --- | --- |

3.10

Elektricitet og gas

| 3.10.1 | Med hensyn til elektricitets- og gassektoren mener Kommissionen, at subsidier eller en regulering, som har til formål at sænke de samlede energipriser, ofte bevirker, at incitamentet til en energieffektiv adfærd svækkes, idet man ikke specifikt henvender sig til dem, der har behov for en prisreduktion, og man risikerer at fordreje konkurrencen (5). |
| --- | --- |

3.10.1

Med hensyn til elektricitets- og gassektoren mener Kommissionen, at subsidier eller en regulering, som har til formål at sænke de samlede energipriser, ofte bevirker, at incitamentet til en energieffektiv adfærd svækkes, idet man ikke specifikt henvender sig til dem, der har behov for en prisreduktion, og man risikerer at fordreje konkurrencen (5).

5

| 3.10.2 | Medlemsstaterne opfordres således til at træffe foranstaltninger til at sikre passende beskyttelse af sårbare forbrugere (6). Offentlige myndigheder må kun yde direkte støtte til forbrugerne, hvis begrebet energifattigdom er klart defineret, og hvis de sårbare personer er klart definerede som sådanne på nationalt plan. For forbrugere med økonomiske vanskeligheder skal energiforsyningen opretholdes i en vis periode, også i tilfælde af manglende betaling. |
| --- | --- |

3.10.2

Medlemsstaterne opfordres således til at træffe foranstaltninger til at sikre passende beskyttelse af sårbare forbrugere (6). Offentlige myndigheder må kun yde direkte støtte til forbrugerne, hvis begrebet energifattigdom er klart defineret, og hvis de sårbare personer er klart definerede som sådanne på nationalt plan. For forbrugere med økonomiske vanskeligheder skal energiforsyningen opretholdes i en vis periode, også i tilfælde af manglende betaling.

6

| 3.10.3 | Det bør bemærkes, at begrebet energifattigdom kun vedrører elektricitets- og gassektoren og ikke omfatter andre brændstoffer, der f.eks. anvendes til fjernvarme. |
| --- | --- |

3.10.3

Det bør bemærkes, at begrebet energifattigdom kun vedrører elektricitets- og gassektoren og ikke omfatter andre brændstoffer, der f.eks. anvendes til fjernvarme.

| 3.10.4 | EU's energipolitik sigter mod en reduktion af energiforbruget via støtte til foranstaltninger til energieffektivitet eller varmeisolering af boliger med henblik på at øge prisoverkommeligheden for energitjenester. En forbedring af den energimæssige ydeevne kræver imidlertid væsentlige investeringer, hvis økonomiske afkast via en reducering af energiomkostningerne først bliver synligt på lang sigt. I sin initiativudtalelse »For en koordineret europæisk aktion til forebyggelse og bekæmpelse af energifattigdom« (EØSU 2517/2013) fremsætter EØSU konkrete forslag på området. |
| --- | --- |

3.10.4

EU's energipolitik sigter mod en reduktion af energiforbruget via støtte til foranstaltninger til energieffektivitet eller varmeisolering af boliger med henblik på at øge prisoverkommeligheden for energitjenester. En forbedring af den energimæssige ydeevne kræver imidlertid væsentlige investeringer, hvis økonomiske afkast via en reducering af energiomkostningerne først bliver synligt på lang sigt. I sin initiativudtalelse »For en koordineret europæisk aktion til forebyggelse og bekæmpelse af energifattigdom« (EØSU 2517/2013) fremsætter EØSU konkrete forslag på området.

4.   Måling af prisoverkommelighed

Måling af prisoverkommelighed

| 4.1 | I 2004 målte Kommissionen i forbindelse med en evaluering af resultaterne af de netværksindustrier, der leverer tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, via en indikator prisoverkommeligheden for deres takster på baggrund af den procentdel af årsindtægten, som en forbruger årligt må betale for at opnå en række tjenester. |
| --- | --- |

4.1

I 2004 målte Kommissionen i forbindelse med en evaluering af resultaterne af de netværksindustrier, der leverer tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, via en indikator prisoverkommeligheden for deres takster på baggrund af den procentdel af årsindtægten, som en forbruger årligt må betale for at opnå en række tjenester.

| 4.2 | Eurobarometer-undersøgelsen om de europæiske borgeres tilfredshed med netværksindustriernes tjenesteydelser er blot en subjektiv evaluering af tjenesteydelsernes prisoverkommelighed og kan i bedste fald kun ses som en angivelse af en generel tendens. |
| --- | --- |

4.2

Eurobarometer-undersøgelsen om de europæiske borgeres tilfredshed med netværksindustriernes tjenesteydelser er blot en subjektiv evaluering af tjenesteydelsernes prisoverkommelighed og kan i bedste fald kun ses som en angivelse af en generel tendens.

| 4.3 | Der findes ikke på fællesskabsniveau nogen officielle kriterier til fastlæggelse af prisoverkommeligheden for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse. EU-teksterne omhandler overvejende principper for og harmoniserede regler om fastsættelse af »omkostningsbestemte« priser eller priser, der »i højere grad står i forhold til omkostningerne« eller »omkostningsdækning« (som påkrævet i vandrammedirektivet), samtidig med at adgangen til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse omfatter hele befolkningen. |
| --- | --- |

4.3

Der findes ikke på fællesskabsniveau nogen officielle kriterier til fastlæggelse af prisoverkommeligheden for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse. EU-teksterne omhandler overvejende principper for og harmoniserede regler om fastsættelse af »omkostningsbestemte« priser eller priser, der »i højere grad står i forhold til omkostningerne« eller »omkostningsdækning« (som påkrævet i vandrammedirektivet), samtidig med at adgangen til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse omfatter hele befolkningen.

| 4.4 | Omkostningsbestemte takster — selv uden fortjenstmargen for tjenesteudbyderen — er ikke det samme som prisoverkommelighed og sikrer ikke adgang for alle til tjenesteydelser til overkommelige priser. |
| --- | --- |

4.4

Omkostningsbestemte takster — selv uden fortjenstmargen for tjenesteudbyderen — er ikke det samme som prisoverkommelighed og sikrer ikke adgang for alle til tjenesteydelser til overkommelige priser.

| 4.5 | Ifølge grønbogen om forsyningspligtydelser fra 2003 skal medlemsstaterne definere kriterier for fastsættelsen af overkommelige priser på tjenesteydelser. De skal sørge for, at de fastlagte kriterier tager højde for alle forbrugeres og brugeres rettigheder, f.eks. handicappede personers adgang til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, og samtidig indføre en ordning for kontrol af priserne og/eller yde tilskud til de pågældende personer. Kriterierne kan f.eks. lægge sig op ad prisen på en række grundlæggende tjenesteydelser defineret af medlemsstaterne, hvis maksimumpris (en procentdel af husstandenes disponible indkomst) fastsættes efter, hvad der er acceptabelt i forhold til de mest sårbare borgeres disponible indkomst. |
| --- | --- |

4.5

Ifølge grønbogen om forsyningspligtydelser fra 2003 skal medlemsstaterne definere kriterier for fastsættelsen af overkommelige priser på tjenesteydelser. De skal sørge for, at de fastlagte kriterier tager højde for alle forbrugeres og brugeres rettigheder, f.eks. handicappede personers adgang til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, og samtidig indføre en ordning for kontrol af priserne og/eller yde tilskud til de pågældende personer. Kriterierne kan f.eks. lægge sig op ad prisen på en række grundlæggende tjenesteydelser defineret af medlemsstaterne, hvis maksimumpris (en procentdel af husstandenes disponible indkomst) fastsættes efter, hvad der er acceptabelt i forhold til de mest sårbare borgeres disponible indkomst.

5.   Den Europæiske Unions rolle

Den Europæiske Unions rolle

| 5.1 | Af grønbogen om forsyningspligtydelser fremgår følgende: »Når der er tale om reel konkurrence, kan markedsmekanismerne sikre levering af prisoverkommelige ydelser af passende kvalitet, hvorved man i høj grad mindsker behovet for lovgivningsindgreb«. |
| --- | --- |

5.1

Af grønbogen om forsyningspligtydelser fremgår følgende: »Når der er tale om reel konkurrence, kan markedsmekanismerne sikre levering af prisoverkommelige ydelser af passende kvalitet, hvorved man i høj grad mindsker behovet for lovgivningsindgreb«.

| 5.2 | På baggrund af den nye traktat henviser Kommissionen imidlertid i sin meddelelse En kvalitetsramme for tjenesteydelser af almen interesse i Europa (COM(2011) 900 final) til, at den vil sikre, at lovgivningsrammerne (kvalitetsrammen) på EU-plan i de kommende år fortsat bidrager til en styrkelse af det indre markeds sociale dimension, bedre tilgodeser den særlige karakter af disse tjenester og gør det muligt at løfte den udfordring, der består i at sikre, at disse tjenesteydelser udføres på en måde, der opfylder de krav, som anerkendes i protokol nr. 26, nemlig et højt kvalitets- og sikkerhedsniveau, overkommelige priser, lige behandling, fremme af universel adgang og brugernes rettigheder. |
| --- | --- |

5.2

På baggrund af den nye traktat henviser Kommissionen imidlertid i sin meddelelse En kvalitetsramme for tjenesteydelser af almen interesse i Europa (COM(2011) 900 final) til, at den vil sikre, at lovgivningsrammerne (kvalitetsrammen) på EU-plan i de kommende år fortsat bidrager til en styrkelse af det indre markeds sociale dimension, bedre tilgodeser den særlige karakter af disse tjenester og gør det muligt at løfte den udfordring, der består i at sikre, at disse tjenesteydelser udføres på en måde, der opfylder de krav, som anerkendes i protokol nr. 26, nemlig et højt kvalitets- og sikkerhedsniveau, overkommelige priser, lige behandling, fremme af universel adgang og brugernes rettigheder.

En kvalitetsramme for tjenesteydelser af almen interesse i Europa (COM(2011) 900 final)

| 5.3 | Blandt public service-forpligtelserne i EU-lovgivningen figurerer adgang til og overkommelige priser på tjenesteydelser af almen interesse for alle forbrugere, og særlige bestemmelser gør sig gældende for sårbare forbrugere og personer med handicap. |
| --- | --- |

5.3

Blandt public service-forpligtelserne i EU-lovgivningen figurerer adgang til og overkommelige priser på tjenesteydelser af almen interesse for alle forbrugere, og særlige bestemmelser gør sig gældende for sårbare forbrugere og personer med handicap.

| 5.4 | I lyset af ovenstående bør Kommissionen dels indføre en bedre koordinering mellem sine egne tjenester, dels indføre et reelt statistisk værktøj gennem samkøring og sammenlægning af oplysninger (under fuld hensyntagen til oplysningernes fortrolighed). Kommissionen bør desuden præcisere begrebet overkommelige priser på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse for alle og tilpasse det til kravene i Lissabontraktaten (protokol nr. 26) og til FN's konvention om handicappede personers rettigheder samt foreslå lovgivningsmæssige tiltag til gennemførelse af følgende forpligtelser for medlemsstaterne i afledt ret:






  — | definere indikatorer til fastlæggelse af, om prisen på en tjenesteydelse er overkommelig, og indføre en mekanisme til uafhængig evaluering af forsyningspligtydelserne, bl.a. af deres prisoverkommelighed |
| --- | --- | --- |

5.4

I lyset af ovenstående bør Kommissionen dels indføre en bedre koordinering mellem sine egne tjenester, dels indføre et reelt statistisk værktøj gennem samkøring og sammenlægning af oplysninger (under fuld hensyntagen til oplysningernes fortrolighed). Kommissionen bør desuden præcisere begrebet overkommelige priser på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse for alle og tilpasse det til kravene i Lissabontraktaten (protokol nr. 26) og til FN's konvention om handicappede personers rettigheder samt foreslå lovgivningsmæssige tiltag til gennemførelse af følgende forpligtelser for medlemsstaterne i afledt ret:

—

definere indikatorer til fastlæggelse af, om prisen på en tjenesteydelse er overkommelig, og indføre en mekanisme til uafhængig evaluering af forsyningspligtydelserne, bl.a. af deres prisoverkommelighed

| — | fastlægge en række grundlæggende tjenesteydelser, hvis maksimumpris i forhold til, hvad der er acceptabelt for en husstand, fastlægges på baggrund af en standardindkomst. Ved fastlæggelsen af prisoverkommeligheden for en række tjenesteydelser bør man ikke knytte de forskellige tjenester sammen med den disponible indkomst for hver enkelt sektor. Man bør derimod tage alle tjenester, der skønnes vigtige (det skøn foretages af medlemsstaterne i overensstemmelse med nærhedsprincippet), i betragtning ved fastlæggelsen af den generelle procentdel af en husstands udgifter, der skal udgøre grænsen for overpriser (i lighed med anvendt praksis på boligområdet) og i henhold til artikel 14 i EUF-traktaten skabe finansielle vilkår, der gør det muligt at sikre adgang for alle til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse |
| --- | --- |

—

fastlægge en række grundlæggende tjenesteydelser, hvis maksimumpris i forhold til, hvad der er acceptabelt for en husstand, fastlægges på baggrund af en standardindkomst. Ved fastlæggelsen af prisoverkommeligheden for en række tjenesteydelser bør man ikke knytte de forskellige tjenester sammen med den disponible indkomst for hver enkelt sektor. Man bør derimod tage alle tjenester, der skønnes vigtige (det skøn foretages af medlemsstaterne i overensstemmelse med nærhedsprincippet), i betragtning ved fastlæggelsen af den generelle procentdel af en husstands udgifter, der skal udgøre grænsen for overpriser (i lighed med anvendt praksis på boligområdet) og i henhold til artikel 14 i EUF-traktaten skabe finansielle vilkår, der gør det muligt at sikre adgang for alle til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse

| — | præcisere begreberne »sårbare personer« og »svage grupper«. I den forbindelse bør Kommissionen revidere sin beslutningspraksis vedrørende kontrollen med åbenbare fejl i medlemsstaternes klassificering af statsstøtte. Den bør overlade det til medlemsstaterne at fastlægge betingelserne for adgang til overkommelige priser med udgangspunkt i borgernes behov og nationale eller lokale præferencer samt de faktiske behov hos mindrebemidlede eller socialt vanskeligt stillede grupper i henhold til bestemmelserne i protokol nr. 26 om tjenesteydelser af almen interesse. |
| --- | --- |

—

præcisere begreberne »sårbare personer« og »svage grupper«. I den forbindelse bør Kommissionen revidere sin beslutningspraksis vedrørende kontrollen med åbenbare fejl i medlemsstaternes klassificering af statsstøtte. Den bør overlade det til medlemsstaterne at fastlægge betingelserne for adgang til overkommelige priser med udgangspunkt i borgernes behov og nationale eller lokale præferencer samt de faktiske behov hos mindrebemidlede eller socialt vanskeligt stillede grupper i henhold til bestemmelserne i protokol nr. 26 om tjenesteydelser af almen interesse.

| 5.5 | Tilføjelsen af omfattende oplysninger om tjenesteydelser af almen interesse i det europæiske semester med fuld hensyntagen til medlemsstaternes ansvar og kompetence er en forudsætning for at styrke den sociale dimension af EU og EU-markedet, navnlig i krisetider. |
| --- | --- |

5.5

Tilføjelsen af omfattende oplysninger om tjenesteydelser af almen interesse i det europæiske semester med fuld hensyntagen til medlemsstaternes ansvar og kompetence er en forudsætning for at styrke den sociale dimension af EU og EU-markedet, navnlig i krisetider.

Bruxelles, den 21. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(1991) 476 final.

1

(2)  Eurofound: »Third European Quality of Life Survey — Quality of life in Europe: impacts of the crisis 2012« og »Household debt advisory services in the Europe Union«.

2

(3)  Direktiv 2002/22/EF.

3

(4)  COM(2002) 331 final.

4

(5)  COM(2012) 663 final — Et fungerende indre energimarked.

5

(6)  Direktiv 2009/72/EF (elektricitet) og direktiv 2009/73/EF (gas).

6

---

BILAG

til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs UDTALELSE

Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer:

Punkt 1.4

Ændringsforslaget til punkt 1.4 er relateret til ændringsforslaget til punkt 5.4. Afstemningen om disse to ændringsforslag fandt derfor sted under ét.

Ændres som følger:

| »1.4 | EØSU foreslår derfor, at EU for det første præciserer begrebet overkommelige priser på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse for alle og tilpasser det til kravene i Lissabontraktaten (protokol nr. 26) og til FN's konvention om handicappedes rettigheder, og for det andet indfører lovgivningsmæssige tiltag i afledt ret, der forpligter medlemsstaterne til at:






  — | definere indikatorer til vurdering af, om prisen for en tjenesteydelse er overkommelig, og indføre en mekanisme til uafhængig evaluering af forsyningspligtydelserne, bl.a. af deres prisoverkommelighed |
| --- | --- | --- |

»1.4

—

definere indikatorer til vurdering af, om prisen for en tjenesteydelse er overkommelig, og indføre en mekanisme til uafhængig evaluering af forsyningspligtydelserne, bl.a. af deres prisoverkommelighed

| — | indføre en række grundlæggende tjenesteydelser, hvis priser fastlægges efter, hvad der er acceptabelt i forhold til husstandenes disponible indkomst. En øvre grænse for udgifter til disse vigtige tjenesteydelser ville udgøre et objektivt grundlag for at kvantificere begrebet prisoverkommelighed og fastlægge den generelle procentdel af husstandenes udgifter, der udgør grænsen for overpriser og i givet fald giver ret til offentlig støtte; |
| --- | --- |

—

indføre en række grundlæggende tjenesteydelser, hvis priser fastlægges efter, hvad der er acceptabelt i forhold til husstandenes disponible indkomst. En øvre grænse for udgifter til disse vigtige tjenesteydelser ville udgøre et objektivt grundlag for at kvantificere begrebet prisoverkommelighed og fastlægge den generelle procentdel af husstandenes udgifter, der udgør grænsen for overpriser og i givet fald giver ret til offentlig støtte;

| — | præcisere begreberne »sårbare personer« og »svage grupper«., således at
  I den forbindelse bør Kommissionen, om nødvendigt, kan revidere sin beslutningspraksis vedrørende kontrollen med åbenbare fejl i medlemsstaternes klassificering af statsstøtte.« |
| --- | --- |

—

præcisere begreberne »sårbare personer« og »svage grupper«., således at
  I den forbindelse bør Kommissionen, om nødvendigt, kan revidere sin beslutningspraksis vedrørende kontrollen med åbenbare fejl i medlemsstaternes klassificering af statsstøtte.«

Begrundelse

Begrundelse

Punkt 1.4, første afsnit:

| | Det er ikke Europa-Parlamentets, Rådets eller Kommissionens opgave at opstille definitioner for de værdier, der er beskrevet i artikel 14 og fortolket i protokol nr. 26 (jf. også ændringsforslag og begrundelse til punkt 3.9.2). Den nævnte FN-konvention om handicappedes rettigheder genfindes i ændringsforslaget til punkt 5.4, tredje bullet. |
| --- | --- |

Det er ikke Europa-Parlamentets, Rådets eller Kommissionens opgave at opstille definitioner for de værdier, der er beskrevet i artikel 14 og fortolket i protokol nr. 26 (jf. også ændringsforslag og begrundelse til punkt 3.9.2). Den nævnte FN-konvention om handicappedes rettigheder genfindes i ændringsforslaget til punkt 5.4, tredje bullet.

Punkt 1.4, andet bullet:

| | Andet bullet slettes, idet Kommissionen ikke har kompetence til at forpligte medlemsstaterne til at indføre en række grundlæggende tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, hvis priser skal fastlægges. For at fjerne enhver tvivl gentages følgende overordnede argument: i EU’s primære ret er »offentlige tjenesteydelser« ikke det samme som »tjenesteydelser af almen økonomisk interesse«. Allerede i Romtraktaten nævnes tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i artikel 90, stk. 2 (nu Lissabontraktatens artikel 106, stk. 2). I artikel 77 (nu artikel 93) om transport tales der om »begrebet offentlig tjenesteydelse«. Dette begreb er en politisk betegnelse for en bestemt form for transportpolitik og har som sådan intet at gøre med en specifik og konkret levering af en tjenesteydelse, hvilket er en afgørende forudsætning for, at en medlemsstat eller de kompetente myndigheder kan anvende betegnelsen tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, der udelukkende gælder for landet, regionen eller lokalområdet. Dertil kommer, at Lissabontraktatens ændringer med hensyn til reguleringen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse snarere har svækket end styrket den europæiske indfaldsvinkel set i forhold til de nationale kompetencer (1). Rådets og Europa-Parlamentets nye lovgivningskompetence i følge artikel 14 vedrører kun »principper og vilkår, navnlig økonomiske og finansielle, der gør det muligt for dem at opfylde deres opgaver«. En kompetence der før hovedsageligt tilfaldt Kommissionen, som traktaternes vogter. Rådet og Europa-Parlamentet har dermed udtrykkeligt ingen kompetence hvad angår de »fælles værdier«, hvoraf overkommelige priser er en af de fjorten. Reguleringen heraf er, og forbliver, en, under udelukkelse af andre, national kompetence. For at kunne give alle europæiske borgere en acceptabel livskvalitet er det derfor oplagt, at der ikke bør fokuseres på de nationale tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, men i stedet på at anvende sektorlovgivning til at opnå det ønskede minimumsniveau i alle medlemsstater. EØSU's udtalelser bør fokusere på dette aspekt, hvilket uden tvivl vil sikre opbakning og ikke mindst handling fra Kommissionens side. Tidligere har Kommissionen allerede afvist tre initiativudtalelser, der udtalte sig til fordel for en strategi baseret på tjenesteydelser af almen interesse. |
| --- | --- |

Andet bullet slettes, idet Kommissionen ikke har kompetence til at forpligte medlemsstaterne til at indføre en række grundlæggende tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, hvis priser skal fastlægges. For at fjerne enhver tvivl gentages følgende overordnede argument: i EU’s primære ret er »offentlige tjenesteydelser« ikke det samme som »tjenesteydelser af almen økonomisk interesse«. Allerede i Romtraktaten nævnes tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i artikel 90, stk. 2 (nu Lissabontraktatens artikel 106, stk. 2). I artikel 77 (nu artikel 93) om transport tales der om »begrebet offentlig tjenesteydelse«. Dette begreb er en politisk betegnelse for en bestemt form for transportpolitik og har som sådan intet at gøre med en specifik og konkret levering af en tjenesteydelse, hvilket er en afgørende forudsætning for, at en medlemsstat eller de kompetente myndigheder kan anvende betegnelsen tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, der udelukkende gælder for landet, regionen eller lokalområdet. Dertil kommer, at Lissabontraktatens ændringer med hensyn til reguleringen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse snarere har svækket end styrket den europæiske indfaldsvinkel set i forhold til de nationale kompetencer (1). Rådets og Europa-Parlamentets nye lovgivningskompetence i følge artikel 14 vedrører kun »principper og vilkår, navnlig økonomiske og finansielle, der gør det muligt for dem at opfylde deres opgaver«. En kompetence der før hovedsageligt tilfaldt Kommissionen, som traktaternes vogter. Rådet og Europa-Parlamentet har dermed udtrykkeligt ingen kompetence hvad angår de »fælles værdier«, hvoraf overkommelige priser er en af de fjorten. Reguleringen heraf er, og forbliver, en, under udelukkelse af andre, national kompetence. For at kunne give alle europæiske borgere en acceptabel livskvalitet er det derfor oplagt, at der ikke bør fokuseres på de nationale tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, men i stedet på at anvende sektorlovgivning til at opnå det ønskede minimumsniveau i alle medlemsstater. EØSU's udtalelser bør fokusere på dette aspekt, hvilket uden tvivl vil sikre opbakning og ikke mindst handling fra Kommissionens side. Tidligere har Kommissionen allerede afvist tre initiativudtalelser, der udtalte sig til fordel for en strategi baseret på tjenesteydelser af almen interesse.

1

Punkt 1.4, tredje bullet:

| | Der er ingen logisk sammenhæng mellem første og anden sætning under tredje bullet. De foreslåede ændringer skaber denne sammenhæng. Den nævnte FN-konvention om handicappedes rettigheder genfindes i ændringsforslaget til punkt 5.4, tredje bullet. |
| --- | --- |

Der er ingen logisk sammenhæng mellem første og anden sætning under tredje bullet. De foreslåede ændringer skaber denne sammenhæng. Den nævnte FN-konvention om handicappedes rettigheder genfindes i ændringsforslaget til punkt 5.4, tredje bullet.

Punkt 5.4

Punkt 5.4

Ændres som følger:

| »5.4 | I lyset af ovenstående bør Kommissionen dels indføre
  ved hjælp af en bedre koordinering mellem sine egne tjenester, dels indføre et reelt statistisk værktøj gennem samkøring og sammenlægning af oplysninger (under fuld hensyntagen til oplysningernes fortrolighed) Kommissionen bør desuden præcisere begrebet overkommelige priser på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse for alle og tilpasse det til kravene i Lissabontraktaten (protokol nr. 26) og til FN's konvention om handicappede personers rettigheder samt
  og dels foreslå lovgivningsmæssige tiltag til gennemførelse af følgende forpligtelser for medlemsstaterne i afledt ret:






  — | definere indikatorer til fastlæggelse af, om prisen på en tjenesteydelse er overkommelig, og indføre en mekanisme til uafhængig evaluering af forsyningspligtydelserne, bl.a. af deres prisoverkommelighed |
| --- | --- | --- |

»5.4

—

definere indikatorer til fastlæggelse af, om prisen på en tjenesteydelse er overkommelig, og indføre en mekanisme til uafhængig evaluering af forsyningspligtydelserne, bl.a. af deres prisoverkommelighed

| — | fastlægge en række grundlæggende tjenesteydelser, hvis maksimumpris i forhold til, hvad der er acceptabelt for en husstand, fastlægges på baggrund af en standardindkomst. Ved fastlæggelsen af prisoverkommeligheden for en række tjenesteydelser bør man ikke knytte de forskellige tjenester sammen med den disponible indkomst for hver enkelt sektor. Man bør derimod tage alle tjenester, der skønnes vigtige (det skøn foretages af medlemsstaterne i overensstemmelse med nærhedsprincippet), i betragtning ved fastlæggelsen af den generelle procentdel af en husstands udgifter, der skal udgøre grænsen for overpriser (i lighed med anvendt praksis på boligområdet) og i henhold til artikel 14 i EUF-traktaten skabe finansielle vilkår, der gør det muligt at sikre adgang for alle til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse |
| --- | --- |

—

fastlægge en række grundlæggende tjenesteydelser, hvis maksimumpris i forhold til, hvad der er acceptabelt for en husstand, fastlægges på baggrund af en standardindkomst. Ved fastlæggelsen af prisoverkommeligheden for en række tjenesteydelser bør man ikke knytte de forskellige tjenester sammen med den disponible indkomst for hver enkelt sektor. Man bør derimod tage alle tjenester, der skønnes vigtige (det skøn foretages af medlemsstaterne i overensstemmelse med nærhedsprincippet), i betragtning ved fastlæggelsen af den generelle procentdel af en husstands udgifter, der skal udgøre grænsen for overpriser (i lighed med anvendt praksis på boligområdet) og i henhold til artikel 14 i EUF-traktaten skabe finansielle vilkår, der gør det muligt at sikre adgang for alle til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse

| — | præcisere begreberne »sårbare personer« og »svage grupper«., således at
  I den forbindelse bør Kommissionen, om nødvendigt, kan revidere sin beslutningspraksis vedrørende kontrollen med åbenbare fejl i medlemsstaternes klassificering af statsstøtte. Den bør overlade det til medlemsstaterne at fastlægge betingelserne for adgang til overkommelige priser med udgangspunkt i borgernes behov og nationale eller lokale præferencer samt de faktiske behov hos mindrebemidlede eller socialt vanskeligt stillede grupper, også i henhold til bestemmelserne i FN's konvention om handicappedes rettigheder
  protokol nr. 26 om tjenesteydelser af almen interesse.« |
| --- | --- |

—

præcisere begreberne »sårbare personer« og »svage grupper«., således at
  I den forbindelse bør Kommissionen, om nødvendigt, kan revidere sin beslutningspraksis vedrørende kontrollen med åbenbare fejl i medlemsstaternes klassificering af statsstøtte. Den bør overlade det til medlemsstaterne at fastlægge betingelserne for adgang til overkommelige priser med udgangspunkt i borgernes behov og nationale eller lokale præferencer samt de faktiske behov hos mindrebemidlede eller socialt vanskeligt stillede grupper, også i henhold til bestemmelserne i FN's konvention om handicappedes rettigheder
  protokol nr. 26 om tjenesteydelser af almen interesse.«

Begrundelse

Begrundelse

Punkt 5.4, første afsnit

| — | Samme pointe i en mere strømlinet udgave (det er ikke op til EØSU at udtale sig om Kommissionens interne arbejdsgang) |
| --- | --- |

—

Samme pointe i en mere strømlinet udgave (det er ikke op til EØSU at udtale sig om Kommissionens interne arbejdsgang)

| — | Det er ikke Kommissionens opgave at opstille definitioner for de værdier, der er beskrevet i artikel 14 og fortolket i protokol nr. 26 (jf. også ændringsforslag og begrundelse til punkt 3.9.2). |
| --- | --- |

—

Det er ikke Kommissionens opgave at opstille definitioner for de værdier, der er beskrevet i artikel 14 og fortolket i protokol nr. 26 (jf. også ændringsforslag og begrundelse til punkt 3.9.2).

| — | Henvisningen til FN's konvention tilføjes under »bullets« senere i dette punkt. |
| --- | --- |

—

Henvisningen til FN's konvention tilføjes under »bullets« senere i dette punkt.

Punkt 5.4, andet bullet:

| | Tredje bullet er i modstrid med denne tekst. Det mest hensigtsmæssige vil være at slette andet bullet, idet Kommissionen ikke har kompetence til at forpligte medlemsstaterne til indføre en række grundlæggende tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, hvis priser skal fastlægges. For at fjerne enhver tvivl gentages følgende overordnede argument: i EU’s primære ret er »offentlige tjenesteydelser« ikke det samme som »tjenesteydelser af almen økonomisk interesse«. Allerede i Romtraktaten nævnes tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i artikel 90, stk. 2 (nu Lissabontraktatens artikel 106, stk. 2). I artikel 77 (nu artikel 93) om transport tales der om »begrebet offentlig tjenesteydelse«. Dette begreb er en politisk betegnelse for en bestemt form for transportpolitik og har som sådan intet at gøre med en specifik og konkret levering af en tjenesteydelse, hvilket er en afgørende forudsætning for, at en medlemsstat eller de kompetente myndigheder kan anvende betegnelsen tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, der udelukkende gælder for landet, regionen eller lokalområdet. Dertil kommer, at Lissabontraktatens ændringer med hensyn til reguleringen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse snarere har svækket end styrket den europæiske indfaldsvinkel set i forhold til de nationale kompetencer (2). Rådets og Europa-Parlamentets nye lovgivningskompetence i følge artikel 14 vedrører kun »principper og vilkår, navnlig økonomiske og finansielle, der gør det muligt for dem at opfylde deres opgaver«. En kompetence der før hovedsageligt tilfaldt Kommissionen, som traktaternes vogter. Rådet og Europa-Parlamentet har dermed udtrykkeligt ingen kompetence hvad angår de »fælles værdier«, hvoraf overkommelige priser er en af de fjorten. Reguleringen heraf er, og forbliver, en, under udelukkelse af andre, national kompetence. For at kunne give alle europæiske borgere en acceptabel livskvalitet er det derfor oplagt, at der ikke bør fokuseres på de nationale tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, men i stedet på at anvende sektorlovgivning til at opnå det ønskede minimumsniveau i alle medlemsstater. EØSU's udtalelser bør fokusere på dette aspekt, hvilket uden tvivl vil sikre opbakning og ikke mindst handling fra Kommissionens side. Tidligere har Kommissionen allerede afvist tre initiativudtalelser, der udtalte sig til fordel for en strategi baseret på tjenesteydelser af almen interesse. |
| --- | --- |

Tredje bullet er i modstrid med denne tekst. Det mest hensigtsmæssige vil være at slette andet bullet, idet Kommissionen ikke har kompetence til at forpligte medlemsstaterne til indføre en række grundlæggende tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, hvis priser skal fastlægges. For at fjerne enhver tvivl gentages følgende overordnede argument: i EU’s primære ret er »offentlige tjenesteydelser« ikke det samme som »tjenesteydelser af almen økonomisk interesse«. Allerede i Romtraktaten nævnes tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i artikel 90, stk. 2 (nu Lissabontraktatens artikel 106, stk. 2). I artikel 77 (nu artikel 93) om transport tales der om »begrebet offentlig tjenesteydelse«. Dette begreb er en politisk betegnelse for en bestemt form for transportpolitik og har som sådan intet at gøre med en specifik og konkret levering af en tjenesteydelse, hvilket er en afgørende forudsætning for, at en medlemsstat eller de kompetente myndigheder kan anvende betegnelsen tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, der udelukkende gælder for landet, regionen eller lokalområdet. Dertil kommer, at Lissabontraktatens ændringer med hensyn til reguleringen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse snarere har svækket end styrket den europæiske indfaldsvinkel set i forhold til de nationale kompetencer (2). Rådets og Europa-Parlamentets nye lovgivningskompetence i følge artikel 14 vedrører kun »principper og vilkår, navnlig økonomiske og finansielle, der gør det muligt for dem at opfylde deres opgaver«. En kompetence der før hovedsageligt tilfaldt Kommissionen, som traktaternes vogter. Rådet og Europa-Parlamentet har dermed udtrykkeligt ingen kompetence hvad angår de »fælles værdier«, hvoraf overkommelige priser er en af de fjorten. Reguleringen heraf er, og forbliver, en, under udelukkelse af andre, national kompetence. For at kunne give alle europæiske borgere en acceptabel livskvalitet er det derfor oplagt, at der ikke bør fokuseres på de nationale tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, men i stedet på at anvende sektorlovgivning til at opnå det ønskede minimumsniveau i alle medlemsstater. EØSU's udtalelser bør fokusere på dette aspekt, hvilket uden tvivl vil sikre opbakning og ikke mindst handling fra Kommissionens side. Tidligere har Kommissionen allerede afvist tre initiativudtalelser, der udtalte sig til fordel for en strategi baseret på tjenesteydelser af almen interesse.

2

Punkt 5.4, tredje bullet:

| — | Der er ingen logisk sammenhæng mellem første og anden sætning under tredje bullet. De foreslåede ændringer skaber denne sammenhæng. |
| --- | --- |

—

Der er ingen logisk sammenhæng mellem første og anden sætning under tredje bullet. De foreslåede ændringer skaber denne sammenhæng.

| — | Protokol nr. 26 indeholder ingen bestemmelser om »mindrebemidlede eller socialt vanskeligt stillede grupper«. En ekstra opfordring til efterlevelse af en FN-konvention kan aldrig skade. |
| --- | --- |

—

Protokol nr. 26 indeholder ingen bestemmelser om »mindrebemidlede eller socialt vanskeligt stillede grupper«. En ekstra opfordring til efterlevelse af en FN-konvention kan aldrig skade.

Afstemningsresultat

Afstemningsresultat

| For: | : | 110 |
| --- | --- | --- |
| Imod: | : | 44 |
| Hverken for eller imod: | : | 12 |

For:

:

110

Imod:

:

44

Hverken for eller imod:

:

12

---

(1)  Idet teksten stammer fra den nederlandske regering kan der i forbindelse med begrundelsen for og hensigten med formuleringen henvises til Nederlandenes parlamentariske historie: Eerste en Tweede Kamerstukken serie 31384 (R 1850) C resp nr 4, vergaderjaar 2007-2008.

1

(2)  Idet teksten stammer fra den nederlandske regering kan der i forbindelse med begrundelsen for og hensigten med formuleringen henvises til Nederlandenes parlamentariske historie: Eerste en Tweede Kamerstukken serie 31384 (R 1850) C resp nr 4, vergaderjaar 2007-2008.

2

---

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/32

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om en EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR) (sonderende udtalelse)

(2014/C 177/05)

Hovedordfører: Dimitris DIMITRIADIS

Medhovedordfører: Stefano PALMIERI

Den 20. november 2013 anmodede Maroš Šefčovič, næstformand for Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at afgive en sonderende udtalelse om

»En EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR)«.

Den 15. oktober 2013 henviste Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs præsidium det forberedende arbejde til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed.

På grund af sagens hastende karakter udpegede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014 (mødet den 21. januar 2014) Dimitris Dimitriadis til hovedordfører og Stefano Palmieri til medhovedordfører og vedtog følgende udtalelse med 150 stemmer for, 0 imod og 3 hverken for eller imod.

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU bifalder den særlige opmærksomhed om udarbejdelse af en EU-strategi for den adriatisk-joniske region (EUSAIR) for at styrke samhørigheden og konkurrenceevnen i lyset af udfordringer, som ikke kan håndteres på tilfredsstillende vis af de enkelte regioner eller lande med sædvanlige midler. |
| --- | --- |

1.1

EØSU bifalder den særlige opmærksomhed om udarbejdelse af en EU-strategi for den adriatisk-joniske region (EUSAIR) for at styrke samhørigheden og konkurrenceevnen i lyset af udfordringer, som ikke kan håndteres på tilfredsstillende vis af de enkelte regioner eller lande med sædvanlige midler.

| 1.2 | EØSU bemærker, at debatoplægget ikke kommer ind på den strategiske værdi af middelhavssamarbejdet. EØSU ønsker at understrege, at mens det regionale samarbejde i det adriatisk-joniske område er af fundamental betydning for at hjælpe landene i Vestbalkan i førtiltrædelsesprocessen og for at styrke forbindelserne til Donau-makroregionen og Østersø-makroregionen, er det også vigtigt at anskue det adriatisk-joniske rum som et funktionelt område i Middelhavsområdet. |
| --- | --- |

1.2

EØSU bemærker, at debatoplægget ikke kommer ind på den strategiske værdi af middelhavssamarbejdet. EØSU ønsker at understrege, at mens det regionale samarbejde i det adriatisk-joniske område er af fundamental betydning for at hjælpe landene i Vestbalkan i førtiltrædelsesprocessen og for at styrke forbindelserne til Donau-makroregionen og Østersø-makroregionen, er det også vigtigt at anskue det adriatisk-joniske rum som et funktionelt område i Middelhavsområdet.

| 1.3 | EØSU mener, at EUSAIR bør omfatte et vidtfavnende program med en liste over handlingsorienterede projekter og ordninger. Strategien bør udnytte bedste praksis, der allerede er udviklet som led i andre makroregionale strategier (Østersøen, Donau og Atlanterhavet), Middelhavsunionen (1), Europa 2020-strategien, eksisterende EU-programmer og -finansieringsinstrumenter (2), og EU-initiativer som f.eks. INTERACT for teknisk bistand og uddannelse (3). Den bør endvidere knyttes operationelt til andre EU-politikker, såsom samhørighedspolitikken, den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik, Connecting Europe-faciliteten, de transeuropæiske transport- og energinet, Horisont 2020, den digitale agenda, COSME-programmet, den integrerede havpolitik og politikken vedrørende det fælles europæiske asylsystem (4). Resultatet bør være en konkret liste over foranstaltninger, programmer og ordninger med sigte på større samhørighed mellem regionens befolkninger. |
| --- | --- |

1.3

EØSU mener, at EUSAIR bør omfatte et vidtfavnende program med en liste over handlingsorienterede projekter og ordninger. Strategien bør udnytte bedste praksis, der allerede er udviklet som led i andre makroregionale strategier (Østersøen, Donau og Atlanterhavet), Middelhavsunionen (1), Europa 2020-strategien, eksisterende EU-programmer og -finansieringsinstrumenter (2), og EU-initiativer som f.eks. INTERACT for teknisk bistand og uddannelse (3). Den bør endvidere knyttes operationelt til andre EU-politikker, såsom samhørighedspolitikken, den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik, Connecting Europe-faciliteten, de transeuropæiske transport- og energinet, Horisont 2020, den digitale agenda, COSME-programmet, den integrerede havpolitik og politikken vedrørende det fælles europæiske asylsystem (4). Resultatet bør være en konkret liste over foranstaltninger, programmer og ordninger med sigte på større samhørighed mellem regionens befolkninger.

1

2

3

4

| 1.4 | EØSU bemærker, at den private sektor er fuldstændig fraværende i debatoplægget, og understreger den store betydning, denne sektor har som en motor for vækst og beskæftigelse. EØSU understreger, at både den private sektor og civilsamfundets aktører skal inddrages mere aktivt i forberedelsen og implementeringen af EUSAIR-strategien. Det anbefales kraftigt, at der gøres bedre brug af den private sektors potentiale for at tiltrække investeringer (både lokalt og internationalt) og skabe erhvervsmuligheder. |
| --- | --- |

1.4

EØSU bemærker, at den private sektor er fuldstændig fraværende i debatoplægget, og understreger den store betydning, denne sektor har som en motor for vækst og beskæftigelse. EØSU understreger, at både den private sektor og civilsamfundets aktører skal inddrages mere aktivt i forberedelsen og implementeringen af EUSAIR-strategien. Det anbefales kraftigt, at der gøres bedre brug af den private sektors potentiale for at tiltrække investeringer (både lokalt og internationalt) og skabe erhvervsmuligheder.

| 1.5 | EØSU mener, at strategien bør have en mere markeret social dimension, således at den bedre kan støtte inklusiv vækst i den adriatisk-joniske region. Det er endvidere afgørende, at man i den sociale dialog inddrager repræsentanter for de »ekskluderede« socialgrupper, såsom indvandrergrupper, handicappede og kvindeorganisationer, og at man fuldt ud støtter EU-politikker, som forebygger diskriminering på grund af etnisk oprindelse, handicap, alder, seksuel orientering eller køn. |
| --- | --- |

1.5

EØSU mener, at strategien bør have en mere markeret social dimension, således at den bedre kan støtte inklusiv vækst i den adriatisk-joniske region. Det er endvidere afgørende, at man i den sociale dialog inddrager repræsentanter for de »ekskluderede« socialgrupper, såsom indvandrergrupper, handicappede og kvindeorganisationer, og at man fuldt ud støtter EU-politikker, som forebygger diskriminering på grund af etnisk oprindelse, handicap, alder, seksuel orientering eller køn.

| 1.6 | EØSU beklager, at debatoplægget ikke på passende vis tager spørgsmålet op om irregulær og ulovlig indvandring. EU skal lægge sig mere i selen for at hjælpe den adriatisk-joniske region med at håndtere indvandringsudfordringen og integrere indvandrerne i samfundet. |
| --- | --- |

1.6

EØSU beklager, at debatoplægget ikke på passende vis tager spørgsmålet op om irregulær og ulovlig indvandring. EU skal lægge sig mere i selen for at hjælpe den adriatisk-joniske region med at håndtere indvandringsudfordringen og integrere indvandrerne i samfundet.

| 1.7 | EØSU mener, at politiindsatsen og sikkerhedsspørgsmålet er særdeles vigtige forudsætninger for velstanden i den adriatisk-joniske region, og opfordrer Rådet til at øge det budget, FRONTEX råder over, og agenturets beføjelser (5). |
| --- | --- |

1.7

EØSU mener, at politiindsatsen og sikkerhedsspørgsmålet er særdeles vigtige forudsætninger for velstanden i den adriatisk-joniske region, og opfordrer Rådet til at øge det budget, FRONTEX råder over, og agenturets beføjelser (5).

5

| 1.8 | Skønt flere partnerskabsinitiativer og -projekter med relation til makroregioner er blevet iværksat i de senere år på det pågældende samarbejdsområde (den adriatiske euroregion, forummet for adriatisk-joniske handelskamre, forummet for byer i det adriatisk-joniske område, Uniadrion osv.), bemærker EØSU, at det har taget lang tid at konkretisere denne strategi, og det på trods af, at diskussionen om det adriatisk-joniske initiativ blev indledt så langt tilbage som i oktober 1999 på initiativ af den italienske regering og officielt blev søsat i maj 2000 med Ancona-erklæringen. Efter alle disse forsinkelser er tidsfristen for den endelige vedtagelse pludselig blevet meget kort, hvilket gør det særdeles vanskeligt for EØSU's medlemmer at udarbejde EØSU's holdning. |
| --- | --- |

1.8

Skønt flere partnerskabsinitiativer og -projekter med relation til makroregioner er blevet iværksat i de senere år på det pågældende samarbejdsområde (den adriatiske euroregion, forummet for adriatisk-joniske handelskamre, forummet for byer i det adriatisk-joniske område, Uniadrion osv.), bemærker EØSU, at det har taget lang tid at konkretisere denne strategi, og det på trods af, at diskussionen om det adriatisk-joniske initiativ blev indledt så langt tilbage som i oktober 1999 på initiativ af den italienske regering og officielt blev søsat i maj 2000 med Ancona-erklæringen. Efter alle disse forsinkelser er tidsfristen for den endelige vedtagelse pludselig blevet meget kort, hvilket gør det særdeles vanskeligt for EØSU's medlemmer at udarbejde EØSU's holdning.

2.   En EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR): baggrund og problemstillinger

En EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR): baggrund og problemstillinger

| 2.1 | Det første samarbejdstiltag i området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav var stabilitetspagten for Sydøsteuropa, der blev lanceret i 1999. Dette lagde rammen for en styrkelse af fred, demokrati, menneskerettigheder og økonomi i landene i Sydøsteuropa fra 1999 til 2008. Under dette initiativ fremlagde den italienske regering på det finske EU-topmøde i Tampere i oktober 1999 det adriatisk-joniske initiativ, som blev officielt etableret i Ancona (Italien) i maj 2000, da Ancona-erklæringen blev undertegnet. Med erklæringen blev der sat en milepæl for styrkelsen af samarbejdet i området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav, med fremme af den politiske og økonomiske stabilitet og dermed skabelse af et solidt grundlag for europæisk integration. Initiativet, der indledningsvis blev underskrevet af udenrigsministrene fra Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Grækenland, Italien og Slovenien, fik senere tilslutning fra Statsunionen Serbien og Montenegro. |
| --- | --- |

2.1

Det første samarbejdstiltag i området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav var stabilitetspagten for Sydøsteuropa, der blev lanceret i 1999. Dette lagde rammen for en styrkelse af fred, demokrati, menneskerettigheder og økonomi i landene i Sydøsteuropa fra 1999 til 2008. Under dette initiativ fremlagde den italienske regering på det finske EU-topmøde i Tampere i oktober 1999 det adriatisk-joniske initiativ, som blev officielt etableret i Ancona (Italien) i maj 2000, da Ancona-erklæringen blev undertegnet. Med erklæringen blev der sat en milepæl for styrkelsen af samarbejdet i området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav, med fremme af den politiske og økonomiske stabilitet og dermed skabelse af et solidt grundlag for europæisk integration. Initiativet, der indledningsvis blev underskrevet af udenrigsministrene fra Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Grækenland, Italien og Slovenien, fik senere tilslutning fra Statsunionen Serbien og Montenegro.

stabilitetspagten for Sydøsteuropa

det adriatisk-joniske initiativ

Ancona-erklæringen

| 2.1.1 | Med udgangspunkt i Ancona-erklæringen blev der oprettet en række institutionelle samarbejdsnetværk med henblik på at støtte områdets samhørighed og konkurrenceevne: den adriatisk-joniske euroregion, forummet for byer i det adriatisk-joniske område, forummet for adriatisk-joniske handelskamre, Uniadrion og det adriatisk-joniske initiativ. |
| --- | --- |

2.1.1

Med udgangspunkt i Ancona-erklæringen blev der oprettet en række institutionelle samarbejdsnetværk med henblik på at støtte områdets samhørighed og konkurrenceevne: den adriatisk-joniske euroregion, forummet for byer i det adriatisk-joniske område, forummet for adriatisk-joniske handelskamre, Uniadrion og det adriatisk-joniske initiativ.

Ancona-erklæringen

| 2.2 | Den 19. november 2012 blev der på et ministermøde mellem Kommissionen og udenrigsministre fra området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav taget følgende beslutninger:






  — | Alle parter bakkede helhjertet op om den nye strategi; |
| --- | --- | --- |

2.2

Den 19. november 2012 blev der på et ministermøde mellem Kommissionen og udenrigsministre fra området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav taget følgende beslutninger:

—

Alle parter bakkede helhjertet op om den nye strategi;

| — | Den nye strategi skulle inddrage bedste praksis og erfaringer fra de makroregionale strategier for Donau (6) og for det baltiske område (7); |
| --- | --- |

—

Den nye strategi skulle inddrage bedste praksis og erfaringer fra de makroregionale strategier for Donau (6) og for det baltiske område (7);

6

7

| — | Tiltagene måtte ikke overlappe tiltagene under den maritime strategi; |
| --- | --- |

—

Tiltagene måtte ikke overlappe tiltagene under den maritime strategi;

| — | Der skulle til strategien afsættes de fornødne menneskelige ressourcer, med et passende antal personer til udarbejdelse og gennemførelse af strategien; |
| --- | --- |

—

Der skulle til strategien afsættes de fornødne menneskelige ressourcer, med et passende antal personer til udarbejdelse og gennemførelse af strategien;

| — | Konkrete foranstaltninger og projekter ville blive oplistet i en handlingsplan; |
| --- | --- |

—

Konkrete foranstaltninger og projekter ville blive oplistet i en handlingsplan;

| — | Nye områder og nye medlemmer ville kunne komme til på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Nye områder og nye medlemmer ville kunne komme til på et senere tidspunkt.

| 2.3 | Efter Det Europæiske Råds beslutning af 14. december 2012 (8) om at etablere en ny makroregional strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav inden udgangen af 2014 og for at overholde det mandat, man havde fået, ville Kommissionens tjenestegrene påbegynde udarbejdelsen af en meddelelse og en handlingsplan, som skulle godkendes inden afslutningen af det italienske formandskab. |
| --- | --- |

2.3

Efter Det Europæiske Råds beslutning af 14. december 2012 (8) om at etablere en ny makroregional strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav inden udgangen af 2014 og for at overholde det mandat, man havde fået, ville Kommissionens tjenestegrene påbegynde udarbejdelsen af en meddelelse og en handlingsplan, som skulle godkendes inden afslutningen af det italienske formandskab.

8

| 2.4 | Den 22. oktober 2013 vedtog Rådet for første gang strategiske kriterier for de makroregionale strategiers grundlæggende karakteristika. Kriterierne var følgende:






  — | Styrket samarbejde mellem de berørte medlemsstater, med andre stater, som måtte være interesseret, og med relevante ikke-EU-lande på områder af fælles interesse; |
| --- | --- | --- |

2.4

Den 22. oktober 2013 vedtog Rådet for første gang strategiske kriterier for de makroregionale strategiers grundlæggende karakteristika. Kriterierne var følgende:

—

Styrket samarbejde mellem de berørte medlemsstater, med andre stater, som måtte være interesseret, og med relevante ikke-EU-lande på områder af fælles interesse;

| — | Mobilisering af en vifte af tilgængelige finansieringskilder og relevante aktører med henblik på forbedret udvikling og gennemførelse af forskellige EU-, nationale og regionale politikker; |
| --- | --- |

—

Mobilisering af en vifte af tilgængelige finansieringskilder og relevante aktører med henblik på forbedret udvikling og gennemførelse af forskellige EU-, nationale og regionale politikker;

| — | Forbedring af eksisterende samarbejdsmekanismer og -netværk; |
| --- | --- |

—

Forbedring af eksisterende samarbejdsmekanismer og -netværk;

| — | Bidrag til udvikling og optimering af adgangen til finansiering for nye projekter af høj kvalitet. |
| --- | --- |

—

Bidrag til udvikling og optimering af adgangen til finansiering for nye projekter af høj kvalitet.

| 2.5 | Den adriatisk-joniske strategi nyder godt af et stærkt politisk engagement og stor politisk bevågenhed i de berørte lande og repræsenterer for EU som sådan ikke alene en udfordring, men også store muligheder. Strategiens målsætning er at forbinde og beskytte. Den vil fremme samhørigheden over EU's ydre grænser i et område, der har ekstremt stor betydning for kontinentets stabilitet. |
| --- | --- |

2.5

Den adriatisk-joniske strategi nyder godt af et stærkt politisk engagement og stor politisk bevågenhed i de berørte lande og repræsenterer for EU som sådan ikke alene en udfordring, men også store muligheder. Strategiens målsætning er at forbinde og beskytte. Den vil fremme samhørigheden over EU's ydre grænser i et område, der har ekstremt stor betydning for kontinentets stabilitet.

| 2.6 | Den adriatisk-joniske strategi komplementerer politisk og teknisk Donau-makroregionen (der omfatter flere lande, som også er berørt af den adriatisk-joniske strategi) og Østersø-makroregionen. |
| --- | --- |

2.6

Den adriatisk-joniske strategi komplementerer politisk og teknisk Donau-makroregionen (der omfatter flere lande, som også er berørt af den adriatisk-joniske strategi) og Østersø-makroregionen.

| 2.7 | Det adriatisk-joniske område står over for en række store udfordringer, såsom økologiske og miljømæssige spørgsmål, ineffektive transportforbindelser og utilstrækkeligt samarbejde om fremme af samhørighed, konkurrenceevne og innovation. En nøglefaktor i denne forbindelse er at styrke en moderne erhvervskultur og udvikle SMV'er i området gennem fremme af samarbejde disse virksomheder imellem og overførsel af bedste praksis. |
| --- | --- |

2.7

Det adriatisk-joniske område står over for en række store udfordringer, såsom økologiske og miljømæssige spørgsmål, ineffektive transportforbindelser og utilstrækkeligt samarbejde om fremme af samhørighed, konkurrenceevne og innovation. En nøglefaktor i denne forbindelse er at styrke en moderne erhvervskultur og udvikle SMV'er i området gennem fremme af samarbejde disse virksomheder imellem og overførsel af bedste praksis.

| 2.8 | Med en strategi baseret på en makroregional tilgang kan man give et værdifuldt incitament til støtte for integrationen i Europa af landene på Balkan og i Østeuropa, til støtte for integrerede udviklingspolitikker og bedre udnyttelse af EU- og nationale finansieringsmidler, og til styrkelse af udveksling og partnerskaber mellem civilsamfundene i de berørte lande. |
| --- | --- |

2.8

Med en strategi baseret på en makroregional tilgang kan man give et værdifuldt incitament til støtte for integrationen i Europa af landene på Balkan og i Østeuropa, til støtte for integrerede udviklingspolitikker og bedre udnyttelse af EU- og nationale finansieringsmidler, og til styrkelse af udveksling og partnerskaber mellem civilsamfundene i de berørte lande.

| 2.8.1 | Makroregionalt samarbejde vil bidrage til fremskridt i retning af opfyldelse af EU-standarder — EU's regelværk — og dermed have en positiv virkning for vejen til Europa og stabiliteten i de adriatisk-joniske lande og i regionen som sådan. Dertil kommer, at en makroregional strategi har central betydning for fremme af samhørighed og socioøkonomisk integration mellem regionerne. |
| --- | --- |

2.8.1

Makroregionalt samarbejde vil bidrage til fremskridt i retning af opfyldelse af EU-standarder — EU's regelværk — og dermed have en positiv virkning for vejen til Europa og stabiliteten i de adriatisk-joniske lande og i regionen som sådan. Dertil kommer, at en makroregional strategi har central betydning for fremme af samhørighed og socioøkonomisk integration mellem regionerne.

| 2.8.2 | En effektiv makroregional tilgang for styrkelse af synergien mellem de forskellige EU-politikker og koordinering af den indsats, der gøres af en bred vifte af aktører i det adriatisk-joniske område, bør være baseret på reglen om »de tre ja'er«: mere komplementær finansiering, mere institutionel koordinering og flere nye projekter. Den private sektor vil få en vigtig rolle i denne henseende. |
| --- | --- |

2.8.2

En effektiv makroregional tilgang for styrkelse af synergien mellem de forskellige EU-politikker og koordinering af den indsats, der gøres af en bred vifte af aktører i det adriatisk-joniske område, bør være baseret på reglen om »de tre ja'er«: mere komplementær finansiering, mere institutionel koordinering og flere nye projekter. Den private sektor vil få en vigtig rolle i denne henseende.

| 2.8.3 | En velstruktureret makroregional strategi kan skabe en fælles europæisk ramme til fremme af kulturel berigelse og styrkelse af de nationale civilsamfund på regionalt niveau. Dette er særlig vigtigt for områder som Østeuropa og Balkan, hvor en konsolidering af demokratiske principper går hånd i hånd med udviklingen af et levende og dynamisk offentligt rum. |
| --- | --- |

2.8.3

En velstruktureret makroregional strategi kan skabe en fælles europæisk ramme til fremme af kulturel berigelse og styrkelse af de nationale civilsamfund på regionalt niveau. Dette er særlig vigtigt for områder som Østeuropa og Balkan, hvor en konsolidering af demokratiske principper går hånd i hånd med udviklingen af et levende og dynamisk offentligt rum.

| 2.8.4 | Med en makroregional strategi kan man planlægge infrastrukturudvikling på tværnationalt plan og fremme udviklingen af IKT-net, motorveje, jernbaner og havne og dermed tilvejebringe territorial samhørighed og konkurrenceevne uden hindringer eller flaskehalse. |
| --- | --- |

2.8.4

Med en makroregional strategi kan man planlægge infrastrukturudvikling på tværnationalt plan og fremme udviklingen af IKT-net, motorveje, jernbaner og havne og dermed tilvejebringe territorial samhørighed og konkurrenceevne uden hindringer eller flaskehalse.

| 2.9 | Trods den lange periode, der hidtil er gået til at udforme projektet, blev det for nylig erklæret for hastende, og de sidste etaper er presset sammen, hvilket vil gå ud over slutresultatet. |
| --- | --- |

2.9

Trods den lange periode, der hidtil er gået til at udforme projektet, blev det for nylig erklæret for hastende, og de sidste etaper er presset sammen, hvilket vil gå ud over slutresultatet.

3.   Debatoplægget: afgrænsning og målsætninger

Debatoplægget: afgrænsning og målsætninger

| 3.1 | Det Joniske Hav udgør et fælles omdrejningspunkt i EUSAIR. Strategien skal fokusere på emner af gensidig regional interesse med høj relevans for landene omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav og bør præcisere alle praktiske aspekter (grundlæggende søjler, styring osv.). Handlingsplanens prioriterede områder og målsætninger bør udvikles af regeringerne og arbejdsmarkedsparterne som fælles aspirationer og bæredygtige løsninger på fælles udfordringer med særlig opmærksomhed på maritime investeringer for vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

3.1

Det Joniske Hav udgør et fælles omdrejningspunkt i EUSAIR. Strategien skal fokusere på emner af gensidig regional interesse med høj relevans for landene omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav og bør præcisere alle praktiske aspekter (grundlæggende søjler, styring osv.). Handlingsplanens prioriterede områder og målsætninger bør udvikles af regeringerne og arbejdsmarkedsparterne som fælles aspirationer og bæredygtige løsninger på fælles udfordringer med særlig opmærksomhed på maritime investeringer for vækst og beskæftigelse.

| 3.2 | Den overordnede målsætning for EUSAIR er at fremme bæredygtig økonomisk og social velstand i det adriatisk-joniske område gennem vækst og jobskabelse og ved at forbedre områdets tiltrækningskraft, konkurrenceevne og forbindelser, idet såvel miljøet i indlandsområder som kyst- og havøkosystemerne bevares. |
| --- | --- |

3.2

Den overordnede målsætning for EUSAIR er at fremme bæredygtig økonomisk og social velstand i det adriatisk-joniske område gennem vækst og jobskabelse og ved at forbedre områdets tiltrækningskraft, konkurrenceevne og forbindelser, idet såvel miljøet i indlandsområder som kyst- og havøkosystemerne bevares.

| 3.3 | Gennemførelsen af denne målsætning vil ske gennem implementering af en række aktiviteter under fire tematiske søjler (9): fremme af innovativ maritim vækst; sammenkobling af regionen; opretholdelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten og styrkelse af regionens tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

3.3

Gennemførelsen af denne målsætning vil ske gennem implementering af en række aktiviteter under fire tematiske søjler (9): fremme af innovativ maritim vækst; sammenkobling af regionen; opretholdelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten og styrkelse af regionens tiltrækningskraft.

9

| 3.3.1 | Første søjle: Fremme af innovativ maritim vækst. Fiskeri (10) er en særdeles vigtig økonomisk aktivitet for de adriatiske og joniske kystområder og deres beboere. Det grundlæggende mål for denne søjle er at udvikle en stærk fiskeri- og akvakultursektor af høj kvalitet, som er miljømæssigt og økonomisk bæredygtig, og som kan skabe nye jobs. |
| --- | --- |

3.3.1

Første søjle: Fremme af innovativ maritim vækst. Fiskeri (10) er en særdeles vigtig økonomisk aktivitet for de adriatiske og joniske kystområder og deres beboere. Det grundlæggende mål for denne søjle er at udvikle en stærk fiskeri- og akvakultursektor af høj kvalitet, som er miljømæssigt og økonomisk bæredygtig, og som kan skabe nye jobs.

Første søjle: Fremme af innovativ maritim vækst.

10

| 3.3.2 | Anden søjle: Sammenkobling af regionen. Regionen er et meget vigtigt geostrategisk område beliggende på både Europas nord/syd-akse og Europas øst/vest-akse. Adriaterhavet og Det Joniske Hav er et vigtigt knudepunkt for transport af gods, passagerer og energi. Mange europæiske lande er import- og eksportmæssigt særdeles afhængige af disse områder. Adriaterhavets motorveje til søs vil blive en levedygtig, pålidelig og konkurrencedygtig transportmulighed for gods og passagerer. Omfanget af passagerruter og transport af olie og gas stiger år for år. Desværre benyttes Adriaterhavet og Det Joniske Hav ikke blot til kommerciel havtrafik, men også af kriminelle net, der er involveret i ulovlige transporter. |
| --- | --- |

3.3.2

Anden søjle: Sammenkobling af regionen. Regionen er et meget vigtigt geostrategisk område beliggende på både Europas nord/syd-akse og Europas øst/vest-akse. Adriaterhavet og Det Joniske Hav er et vigtigt knudepunkt for transport af gods, passagerer og energi. Mange europæiske lande er import- og eksportmæssigt særdeles afhængige af disse områder. Adriaterhavets motorveje til søs vil blive en levedygtig, pålidelig og konkurrencedygtig transportmulighed for gods og passagerer. Omfanget af passagerruter og transport af olie og gas stiger år for år. Desværre benyttes Adriaterhavet og Det Joniske Hav ikke blot til kommerciel havtrafik, men også af kriminelle net, der er involveret i ulovlige transporter.

Anden søjle: Sammenkobling af regionen.

| 3.3.3 | Tredje søjle: Opretholdelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. Kyst- og havmiljøet i det adriatisk-joniske område huser en enorm variation af levesteder og arter. Den kombinerede effekt af menneskeskabt pres og topografiske karakteristika gør disse levesteder meget udsatte for forurening. Samarbejde mellem kystaktører foregår inden for følgende lovgivningsmæssige rammer: havstrategirammedirektivet, Barcelonakonventionen og dennes protokoller samt den blandede kommission for beskyttelse af Adriaterhavet og adriaterhavskysterne. Flodafstrømning og havtransport har begge stor betydning for Adriaterhavet. |
| --- | --- |

3.3.3

Tredje søjle: Opretholdelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. Kyst- og havmiljøet i det adriatisk-joniske område huser en enorm variation af levesteder og arter. Den kombinerede effekt af menneskeskabt pres og topografiske karakteristika gør disse levesteder meget udsatte for forurening. Samarbejde mellem kystaktører foregår inden for følgende lovgivningsmæssige rammer: havstrategirammedirektivet, Barcelonakonventionen og dennes protokoller samt den blandede kommission for beskyttelse af Adriaterhavet og adriaterhavskysterne. Flodafstrømning og havtransport har begge stor betydning for Adriaterhavet.

Tredje søjle: Opretholdelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten.

havstrategirammedirektivet

Barcelonakonventionen

den blandede kommission for beskyttelse af Adriaterhavet og adriaterhavskysterne

| 3.3.4 | Fjerde søjle: Styrkelse af regionens tiltrækningskraft. Turismesektoren har økonomisk betydning som en af regionens vigtigste og hurtigst voksende aktiviteter. I mange tilfælde udgør denne sektor rygraden for kystområder og, stadig oftere, også for baglandsområder. Alene krydstogtssektoren udviser et stort vækstpotentiale. I løbet af de seneste 10 år er efterspørgslen efter krydstogter på verdensplan rundt regnet blevet fordoblet. Dette er blevet afspejlet i det adriatisk-joniske område, hvor der allerede kan observeres en hurtig vækst. Endvidere udgør områdets kulturelle og arkæologiske arv et stærkt aktiv, som bør udnyttes fuldt ud. Den nye makroregionale strategi bør hjælpe turismeaktørerne med at håndtere interne og eksterne udfordringer, såsom stigende konkurrence fra andre destinationer og sæsonudsving, og at komme ind på nye markeder, som turismeindustrien hidtil har set bort fra, såsom turisme for handicappede og for ældre. En makroregional tilgang til kyst-, hav- og andre former for turisme kan skabe et incitament til at forbedre styringen og til at inddrage private aktører og internationale finansieringsinstitutioner. |
| --- | --- |

3.3.4

Fjerde søjle: Styrkelse af regionens tiltrækningskraft. Turismesektoren har økonomisk betydning som en af regionens vigtigste og hurtigst voksende aktiviteter. I mange tilfælde udgør denne sektor rygraden for kystområder og, stadig oftere, også for baglandsområder. Alene krydstogtssektoren udviser et stort vækstpotentiale. I løbet af de seneste 10 år er efterspørgslen efter krydstogter på verdensplan rundt regnet blevet fordoblet. Dette er blevet afspejlet i det adriatisk-joniske område, hvor der allerede kan observeres en hurtig vækst. Endvidere udgør områdets kulturelle og arkæologiske arv et stærkt aktiv, som bør udnyttes fuldt ud. Den nye makroregionale strategi bør hjælpe turismeaktørerne med at håndtere interne og eksterne udfordringer, såsom stigende konkurrence fra andre destinationer og sæsonudsving, og at komme ind på nye markeder, som turismeindustrien hidtil har set bort fra, såsom turisme for handicappede og for ældre. En makroregional tilgang til kyst-, hav- og andre former for turisme kan skabe et incitament til at forbedre styringen og til at inddrage private aktører og internationale finansieringsinstitutioner.

Fjerde søjle: Styrkelse af regionens tiltrækningskraft.

4.   Særlige bemærkninger til debatoplægget

Særlige bemærkninger til debatoplægget

| 4.1 | EØSU bemærker, at bevågenheden om de forskellige spørgsmål varierer betragteligt mellem befolkningerne i regionens lande. Denne enorme forskel i erfaringerne, med fire medlemsstater og fire ikke-medlemsstater og med højest forskellige niveauer af bevågenhed og udvikling, nødvendiggør en strategi for regionen, som er ordentligt tilpasset de enkelte områders potentiale. |
| --- | --- |

4.1

EØSU bemærker, at bevågenheden om de forskellige spørgsmål varierer betragteligt mellem befolkningerne i regionens lande. Denne enorme forskel i erfaringerne, med fire medlemsstater og fire ikke-medlemsstater og med højest forskellige niveauer af bevågenhed og udvikling, nødvendiggør en strategi for regionen, som er ordentligt tilpasset de enkelte områders potentiale.

| 4.1.1 | Kommissionen bør derfor hjælpe med at styrke bevågenheden og sikre, at den private sektor og civilsamfundets organisationer involveres direkte. Dette udgør en stor udfordring. |
| --- | --- |

4.1.1

Kommissionen bør derfor hjælpe med at styrke bevågenheden og sikre, at den private sektor og civilsamfundets organisationer involveres direkte. Dette udgør en stor udfordring.

| 4.2 | EØSU er i princippet enig i debatoplægget, som præsenterer en detaljeret analyse af de grundlæggende elementer for at støtte intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i det adriatisk-joniske område. De fire søjler beskriver på passende vis de vigtigste problemstillinger, udfordringer og målsætninger. |
| --- | --- |

4.2

EØSU er i princippet enig i debatoplægget, som præsenterer en detaljeret analyse af de grundlæggende elementer for at støtte intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i det adriatisk-joniske område. De fire søjler beskriver på passende vis de vigtigste problemstillinger, udfordringer og målsætninger.

| 4.3 | EØSU bifalder det arbejde, der er gjort for at formulere en strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav. Debatoplægget har identificeret svaghederne, opstillet synergier og en fælles vision og fremsat en række forslag, der danner et solidt grundlag for at udvikle strategien, herunder en række realistiske foranstaltninger og aktiv deltagelse af alle relevante aktører. |
| --- | --- |

4.3

EØSU bifalder det arbejde, der er gjort for at formulere en strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav. Debatoplægget har identificeret svaghederne, opstillet synergier og en fælles vision og fremsat en række forslag, der danner et solidt grundlag for at udvikle strategien, herunder en række realistiske foranstaltninger og aktiv deltagelse af alle relevante aktører.

| 4.3.1 | EØSU er overbevist om, at makroregionale strategier kan spille en altafgørende rolle for landene i regionen. En velgennemtænkt strategi kan udgøre en generel referenceramme og kan ses som et stabilitetsfremmende tiltag, hvilket altid vil være en forudsætning for at kunne tiltrække private investeringer fra regionen eller udefra. |
| --- | --- |

4.3.1

EØSU er overbevist om, at makroregionale strategier kan spille en altafgørende rolle for landene i regionen. En velgennemtænkt strategi kan udgøre en generel referenceramme og kan ses som et stabilitetsfremmende tiltag, hvilket altid vil være en forudsætning for at kunne tiltrække private investeringer fra regionen eller udefra.

| 4.3.2 | EØSU støtter de prioriteter, der er blevet identificeret som regionens stærke sider, som f.eks. regionens betydning som knudepunkt for transport af gods, passagerer og energi og dens konkurrencemæssige fordel med hensyn til blå aktiviteter og turisme. Meget tyder på, at disse sektorer kan blive vigtige lokomotiver for investeringer, vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

4.3.2

EØSU støtter de prioriteter, der er blevet identificeret som regionens stærke sider, som f.eks. regionens betydning som knudepunkt for transport af gods, passagerer og energi og dens konkurrencemæssige fordel med hensyn til blå aktiviteter og turisme. Meget tyder på, at disse sektorer kan blive vigtige lokomotiver for investeringer, vækst og beskæftigelse.

| 4.3.3 | EØSU er også enig i strategioplægget, når det fastslår, at synergien for samarbejde i regionen skal styrkes. Det er derfor EØSU's opfattelse, at handlingsplanen bør lægge vægt på det vigtige i, at der etableres platforme for dannelse af klynger og netværk med henblik på involvering i fælles initiativer for håndtering af fælles svage punkter, og at den bør formulere en fælles vision for udvikling af bæredygtige og særdeles konkurrencedygtige økonomier i regionen. |
| --- | --- |

4.3.3

EØSU er også enig i strategioplægget, når det fastslår, at synergien for samarbejde i regionen skal styrkes. Det er derfor EØSU's opfattelse, at handlingsplanen bør lægge vægt på det vigtige i, at der etableres platforme for dannelse af klynger og netværk med henblik på involvering i fælles initiativer for håndtering af fælles svage punkter, og at den bør formulere en fælles vision for udvikling af bæredygtige og særdeles konkurrencedygtige økonomier i regionen.

| 4.3.4 | EØSU bemærker, at dokumentet forsømmer på passende vis at tage visse vigtige aspekter op vedrørende territorial, social og økonomisk samhørighed. |
| --- | --- |

4.3.4

EØSU bemærker, at dokumentet forsømmer på passende vis at tage visse vigtige aspekter op vedrørende territorial, social og økonomisk samhørighed.

| 4.3.5 | EØSU anbefaler, at relevante temaer som f.eks. forskning, innovation, SMV-udvikling og kapacitetsopbygning ikke blot bør foreslås som tværgående aspekter, men bør have en mere fremtrædende position, således at de kan blive reelle drivkræfter for støtte til regional samhørighed og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

4.3.5

EØSU anbefaler, at relevante temaer som f.eks. forskning, innovation, SMV-udvikling og kapacitetsopbygning ikke blot bør foreslås som tværgående aspekter, men bør have en mere fremtrædende position, således at de kan blive reelle drivkræfter for støtte til regional samhørighed og konkurrenceevne.

| 4.3.6 | Debatoplægget kommer ikke ind på den strategiske værdi af middelhavssamarbejdet. Mens det regionale samarbejde i det adriatisk-joniske område er af fundamental betydning for at hjælpe landene i Vestbalkan i førtiltrædelsesprocessen og for at styrke forbindelserne til Donau-makroregionen og Østersø-makroregionen, er det også vigtigt at anskue det adriatisk-joniske rum som et funktionelt område i Middelhavsområdet. |
| --- | --- |

4.3.6

Debatoplægget kommer ikke ind på den strategiske værdi af middelhavssamarbejdet. Mens det regionale samarbejde i det adriatisk-joniske område er af fundamental betydning for at hjælpe landene i Vestbalkan i førtiltrædelsesprocessen og for at styrke forbindelserne til Donau-makroregionen og Østersø-makroregionen, er det også vigtigt at anskue det adriatisk-joniske rum som et funktionelt område i Middelhavsområdet.

| 4.3.7 | Problemerne vedrørende ulovlige migrationsstrømme behandles ikke på passende vis. Navnlig det forhold, at de syditalienske regioner (Puglia, Basilicata, Calabrien og Sicilien) er inddraget i den adriatisk-joniske strategi, gør det nødvendigt i højere grad at fokusere på humanitære og sikkerhedsmæssige spørgsmål med relation til migrationen fra landene i Nordafrika. |
| --- | --- |

4.3.7

Problemerne vedrørende ulovlige migrationsstrømme behandles ikke på passende vis. Navnlig det forhold, at de syditalienske regioner (Puglia, Basilicata, Calabrien og Sicilien) er inddraget i den adriatisk-joniske strategi, gør det nødvendigt i højere grad at fokusere på humanitære og sikkerhedsmæssige spørgsmål med relation til migrationen fra landene i Nordafrika.

| 4.3.8 | Det er EØSU's opfattelse, at strategien i sin nuværende form indeholder en relativt lang liste over problemområder, strukturelle svagheder og målsætninger. Denne lange liste tjener ikke noget nyttigt formål og burde skæres ned til mere håndterbar liste over realistiske tiltag. EØSU anbefaler derfor, at strategiens indhold begrænses til de vigtigste indsatsområder, eller at aktiviteterne prioriteres på kort, mellemlang og lang sigt startende med de vigtigste spørgsmål. |
| --- | --- |

4.3.8

Det er EØSU's opfattelse, at strategien i sin nuværende form indeholder en relativt lang liste over problemområder, strukturelle svagheder og målsætninger. Denne lange liste tjener ikke noget nyttigt formål og burde skæres ned til mere håndterbar liste over realistiske tiltag. EØSU anbefaler derfor, at strategiens indhold begrænses til de vigtigste indsatsområder, eller at aktiviteterne prioriteres på kort, mellemlang og lang sigt startende med de vigtigste spørgsmål.

| 4.3.9 | EØSU mener, at den adriatisk-joniske strategi fuldt ud skal inddrage alle aktører, såsom, regeringer, regionale og lokale myndigheder, universiteter, forskningsinstitutioner, private erhvervsvirksomheder og SMV'er, arbejdsmarkedsparter, ngo'er og civilsamfundet som bevis på, at strategien efterlever principperne om flerniveaustyring og aktivt medborgerskab (11). |
| --- | --- |

4.3.9

EØSU mener, at den adriatisk-joniske strategi fuldt ud skal inddrage alle aktører, såsom, regeringer, regionale og lokale myndigheder, universiteter, forskningsinstitutioner, private erhvervsvirksomheder og SMV'er, arbejdsmarkedsparter, ngo'er og civilsamfundet som bevis på, at strategien efterlever principperne om flerniveaustyring og aktivt medborgerskab (11).

11

| 4.3.10 | EØSU tager til efterretning, at Rådet har besluttet, at en makroregional strategi ikke må kræve flere penge, mere regulering eller nye forvaltningsorganer (»de tre nej'er«), men finder ikke desto mindre, at der skal tilføres flere midler til teknisk bistand, for at strategien kan implementeres på vellykket vis i fremtiden. |
| --- | --- |

4.3.10

EØSU tager til efterretning, at Rådet har besluttet, at en makroregional strategi ikke må kræve flere penge, mere regulering eller nye forvaltningsorganer (»de tre nej'er«), men finder ikke desto mindre, at der skal tilføres flere midler til teknisk bistand, for at strategien kan implementeres på vellykket vis i fremtiden.

| 4.3.11 | EØSU mener tillige, at de betydelige midler, EU allerede gennem strukturfondene har afsat til regionale programmer, har et passende omfang, og at de skal anvendes effektivt til strategiens gennemførelse gennem bedre koordinerede aktioner under anvendelse af en samlet, strategisk tilgang. |
| --- | --- |

4.3.11

EØSU mener tillige, at de betydelige midler, EU allerede gennem strukturfondene har afsat til regionale programmer, har et passende omfang, og at de skal anvendes effektivt til strategiens gennemførelse gennem bedre koordinerede aktioner under anvendelse af en samlet, strategisk tilgang.

5.   Særlige bemærkninger angående de fire søjler

Særlige bemærkninger angående de fire søjler

| 5.1 | Fremme af innovativ maritim vækst: EØSU konstaterer, at havet korrekt er identificeret som et fundamentalt element, der kan bidrage til at sikre de berørte lande dynamiske økonomiske sektorer og hjælpe folk til at finde lønnet beskæftigelse. EUSU finder det vigtigt, at der udformes nye programmeringsmodeller, som kan sikre integration og komplementaritet i den blå økonomis værdikæder (blå fødevarer, blå turisme, blå industri, blå logistik og blå ressourcer). |
| --- | --- |

5.1

Fremme af innovativ maritim vækst: EØSU konstaterer, at havet korrekt er identificeret som et fundamentalt element, der kan bidrage til at sikre de berørte lande dynamiske økonomiske sektorer og hjælpe folk til at finde lønnet beskæftigelse. EUSU finder det vigtigt, at der udformes nye programmeringsmodeller, som kan sikre integration og komplementaritet i den blå økonomis værdikæder (blå fødevarer, blå turisme, blå industri, blå logistik og blå ressourcer).

Fremme af innovativ maritim vækst:

| 5.1.1 | Strategien peger korrekt på, at blå aktiviteter er en sektor, som der skal fokuseres på, eftersom akvakultur i de store lande i regionen allerede har tiltrukket betydelige investeringer, hvilket andre kan benytte som eksempel. Nye investeringer i anlæg og supplerende aktiviteter kan derfor ventes at generere hurtige afkast, hvilket gør det til et attraktivt finansieringsobjekt for EIB og private udenlandske og lokale investorer. |
| --- | --- |

5.1.1

Strategien peger korrekt på, at blå aktiviteter er en sektor, som der skal fokuseres på, eftersom akvakultur i de store lande i regionen allerede har tiltrukket betydelige investeringer, hvilket andre kan benytte som eksempel. Nye investeringer i anlæg og supplerende aktiviteter kan derfor ventes at generere hurtige afkast, hvilket gør det til et attraktivt finansieringsobjekt for EIB og private udenlandske og lokale investorer.

| 5.1.2 | EØSU er enig i behovet for en ressourceeffektiv erhvervskultur som middel til at forbedre forvaltningspraksis på de vigtigste aktivitetsområder. Regionens lande, og i særlig grad landene uden for EU, står over for begrænsninger og en restriktiv erhvervsfilosofi, som kunne drage stor fordel af et nært samarbejde om indførelse af en ny erhvervskultur. EØSU finder, at private erhvervsvirksomheder bør være drivkraften for en vellykket indsats på dette område. |
| --- | --- |

5.1.2

EØSU er enig i behovet for en ressourceeffektiv erhvervskultur som middel til at forbedre forvaltningspraksis på de vigtigste aktivitetsområder. Regionens lande, og i særlig grad landene uden for EU, står over for begrænsninger og en restriktiv erhvervsfilosofi, som kunne drage stor fordel af et nært samarbejde om indførelse af en ny erhvervskultur. EØSU finder, at private erhvervsvirksomheder bør være drivkraften for en vellykket indsats på dette område.

| 5.1.3 | Det er EØSU's opfattelse, at idéen om, at denne region kan blive et centrum for »innovative« aktiviteter, bør være en langsigtet målsætning. I øjeblikket har regionen kun begrænset kapacitet. Strategien bør derfor sigte på at opbygge synergi og forbedre uddannelses- og efteruddannelsesinfrastrukturen, således at blå aktiviteter gradvis kan udvikles og ubalancerne i efterspørgslen efter og udbuddet af faglært arbejdskraft kan reduceres. EU kan, støttet af erhvervslivet, arbejdsmarkedsparterne og civilsamfundet, spille en vigtig rolle ved at overføre og støtte bedste praksis og ekspertise i regionen. |
| --- | --- |

5.1.3

Det er EØSU's opfattelse, at idéen om, at denne region kan blive et centrum for »innovative« aktiviteter, bør være en langsigtet målsætning. I øjeblikket har regionen kun begrænset kapacitet. Strategien bør derfor sigte på at opbygge synergi og forbedre uddannelses- og efteruddannelsesinfrastrukturen, således at blå aktiviteter gradvis kan udvikles og ubalancerne i efterspørgslen efter og udbuddet af faglært arbejdskraft kan reduceres. EU kan, støttet af erhvervslivet, arbejdsmarkedsparterne og civilsamfundet, spille en vigtig rolle ved at overføre og støtte bedste praksis og ekspertise i regionen.

| 5.1.4 | EØSU mener, at fiskeri spiller en vigtig rolle socialt og økonomisk i Adriaterhavet og Det Joniske Hav, men at de grundlæggende infrastrukturer i visse lande ikke er tilstrækkelige. Handlingsplanen bør derfor analysere situationen nøje og fremlægge en realistisk plan. EØSU opfordrer endvidere indtrængende ikke-EU-lande til i højere grad at forpligte sig på EU's fiskerilovgivning. |
| --- | --- |

5.1.4

EØSU mener, at fiskeri spiller en vigtig rolle socialt og økonomisk i Adriaterhavet og Det Joniske Hav, men at de grundlæggende infrastrukturer i visse lande ikke er tilstrækkelige. Handlingsplanen bør derfor analysere situationen nøje og fremlægge en realistisk plan. EØSU opfordrer endvidere indtrængende ikke-EU-lande til i højere grad at forpligte sig på EU's fiskerilovgivning.

| 5.2 | Sammenkobling af regionen: Det er EØSU's opfattelse, at der indtil nu har været en udtalt mangel på effektive og omkostningseffektive forbindelser mellem landene i regionen, navnlig med hensyn til opfyldelse af energikrav. Desuden er transport- og kommunikationsforbindelserne med baglandsområder og øer ikke tilstrækkelige. EØSU er enig i, at det er nødvendigt at forbedre hav- og luftforbindelserne internt i regionen og udadtil, og anser det derfor for centralt, at den maritime strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav (12), som blev vedtaget i november 2012, bliver et af hovedelementerne i EUSAIR og dermed gør det muligt at udvikle et effektivt transportforbindelsessystem navnlig for indlandsområder og randområder. |
| --- | --- |

5.2

Sammenkobling af regionen: Det er EØSU's opfattelse, at der indtil nu har været en udtalt mangel på effektive og omkostningseffektive forbindelser mellem landene i regionen, navnlig med hensyn til opfyldelse af energikrav. Desuden er transport- og kommunikationsforbindelserne med baglandsområder og øer ikke tilstrækkelige. EØSU er enig i, at det er nødvendigt at forbedre hav- og luftforbindelserne internt i regionen og udadtil, og anser det derfor for centralt, at den maritime strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav (12), som blev vedtaget i november 2012, bliver et af hovedelementerne i EUSAIR og dermed gør det muligt at udvikle et effektivt transportforbindelsessystem navnlig for indlandsområder og randområder.

Sammenkobling af regionen:

12

| 5.2.1 | EØSU støtter den foreslåede motorvej til søs i Adriaterhavet og Det Joniske Hav, således at overbelastningen af vejtrafikken bedre kan administreres, det konkurrencemæssige efterslæb for øer og baglandsområder kan mindskes og forbindelserne med andre transportkorridorer i Middelhavsområdet kan forbedres. |
| --- | --- |

5.2.1

EØSU støtter den foreslåede motorvej til søs i Adriaterhavet og Det Joniske Hav, således at overbelastningen af vejtrafikken bedre kan administreres, det konkurrencemæssige efterslæb for øer og baglandsområder kan mindskes og forbindelserne med andre transportkorridorer i Middelhavsområdet kan forbedres.

| 5.2.2 | Efter EØSU's mening har energispørgsmål ikke en tilstrækkelig fremtrædende plads i debatoplægget, eftersom EU til stadighed søger efter alternative energikilder og nye transportruter med olie- og gaseksporterende lande. Tilsyneladende planlægges betydelige nye rørledninger, som skal forbinde Europa med energiproducenterne, ført gennem den adriatisk-joniske region. Et eksempel er aftalen mellem Aserbajdsjan, Grækenland og Italien om den transadriatiske rørledning (TAP). |
| --- | --- |

5.2.2

Efter EØSU's mening har energispørgsmål ikke en tilstrækkelig fremtrædende plads i debatoplægget, eftersom EU til stadighed søger efter alternative energikilder og nye transportruter med olie- og gaseksporterende lande. Tilsyneladende planlægges betydelige nye rørledninger, som skal forbinde Europa med energiproducenterne, ført gennem den adriatisk-joniske region. Et eksempel er aftalen mellem Aserbajdsjan, Grækenland og Italien om den transadriatiske rørledning (TAP).

| 5.2.3 | Det er EØSU's opfattelse, at den adriatisk-joniske region i betragtning af de problemer med narkosmugling og ulovlig indvandring, der kendetegner regionen, behøver en opgraderet styringsmodel, et effektivt politisystem og et tættere samarbejde mellem regionale myndigheder og EU-myndighederne. EØSU opfordrer derfor Det Europæiske Råd til at øge det budget, FRONTEX råder over, og agenturets beføjelser. |
| --- | --- |

5.2.3

Det er EØSU's opfattelse, at den adriatisk-joniske region i betragtning af de problemer med narkosmugling og ulovlig indvandring, der kendetegner regionen, behøver en opgraderet styringsmodel, et effektivt politisystem og et tættere samarbejde mellem regionale myndigheder og EU-myndighederne. EØSU opfordrer derfor Det Europæiske Råd til at øge det budget, FRONTEX råder over, og agenturets beføjelser.

| 5.3 | Opretholdelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten: i forlængelse af EU's krævende miljøpolitikker opstiller EUSAIR-strategien ambitiøse mål. EØSU bifalder denne tilgang i betragtning af biodiversitetens store betydning og forekomsten af levesteder, som er meget udsatte for forurening, og støtter forslagene om tættere samarbejde mellem kyststaterne inden for de lovgivningsmæssige rammer, der sættes af havstrategirammedirektivet, Barcelonakonventionen og den blandede kommission for beskyttelse af Adriaterhavet og adriaterhavskysterne. Det er EØSU's opfattelse, at visse af regionens lande måske ikke er parate til en så ambitiøs politik og vil have brug for yderligere tilskyndelser, herunder mulig finansiering for virksomheder, så de kan omstille deres produktion i overensstemmelse med økologiske standarder. |
| --- | --- |

5.3

Opretholdelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten: i forlængelse af EU's krævende miljøpolitikker opstiller EUSAIR-strategien ambitiøse mål. EØSU bifalder denne tilgang i betragtning af biodiversitetens store betydning og forekomsten af levesteder, som er meget udsatte for forurening, og støtter forslagene om tættere samarbejde mellem kyststaterne inden for de lovgivningsmæssige rammer, der sættes af havstrategirammedirektivet, Barcelonakonventionen og den blandede kommission for beskyttelse af Adriaterhavet og adriaterhavskysterne. Det er EØSU's opfattelse, at visse af regionens lande måske ikke er parate til en så ambitiøs politik og vil have brug for yderligere tilskyndelser, herunder mulig finansiering for virksomheder, så de kan omstille deres produktion i overensstemmelse med økologiske standarder.

Opretholdelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten:

| 5.3.1 | EØSU mener, at det vigtigste element under denne søjle er at gennemføre bestemmelserne i vandrammedirektivet (13), som sigter mod at nedbringe nitratudslippet og dermed forbedre havmiljøet. |
| --- | --- |

5.3.1

EØSU mener, at det vigtigste element under denne søjle er at gennemføre bestemmelserne i vandrammedirektivet (13), som sigter mod at nedbringe nitratudslippet og dermed forbedre havmiljøet.

13

| 5.3.2 | EØSU bifalder endvidere indførelsen af avancerede trafikstyringsteknikker, således at man kan reducere udtømmelsen af havaffald og ballast og fremme projekter vedrørende affaldshåndtering ved landbaserede kystaktiviteter. |
| --- | --- |

5.3.2

EØSU bifalder endvidere indførelsen af avancerede trafikstyringsteknikker, således at man kan reducere udtømmelsen af havaffald og ballast og fremme projekter vedrørende affaldshåndtering ved landbaserede kystaktiviteter.

| 5.3.3 | EØSU støtter implementeringen af en tilgang baseret på maritim fysisk planlægning, beskyttede havområder, Natura 2000 og integreret kystzoneforvaltning. |
| --- | --- |

5.3.3

EØSU støtter implementeringen af en tilgang baseret på maritim fysisk planlægning, beskyttede havområder, Natura 2000 og integreret kystzoneforvaltning.

| 5.3.4 | EØSU bemærker, at det ikke kun er EU-medlemsstaterne, der skal leve op til normerne, men at dette også — og i særlig grad — gælder for ikke-EU-lande for at lette deres vej til EU-medlemsskab. |
| --- | --- |

5.3.4

EØSU bemærker, at det ikke kun er EU-medlemsstaterne, der skal leve op til normerne, men at dette også — og i særlig grad — gælder for ikke-EU-lande for at lette deres vej til EU-medlemsskab.

| 5.3.5 | EØSU mener endvidere, at en styrkelse af samarbejdet på alle niveauer med henblik på udveksling af bedste praksis myndighederne imellem angående beskyttede havområder er et effektivt middel til miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

5.3.5

EØSU mener endvidere, at en styrkelse af samarbejdet på alle niveauer med henblik på udveksling af bedste praksis myndighederne imellem angående beskyttede havområder er et effektivt middel til miljøbeskyttelse.

5.4   Styrkelse af regionens tiltrækningskraft

Styrkelse af regionens tiltrækningskraft

| 5.4.1 | EØSU støtter fuldt ud betydningen af turisme, som forventes at blive genstand for yderligere vækst i fremtiden (14), hvorved den kan blive kystregionernes vigtigste økonomiske aktivitet. Turismen har tiltrukket store europæiske virksomheder, som investerer i kvalitetsturisme, hvilket har banet vej for store stigninger i turisttrafikken. Den giver mange økonomiske fordele, skaber vækst og skaber velbetalte jobs, især for unge mennesker. Imidlertid er det, når turismen intensiveres, vigtigt, at der tages afbødningsforanstaltninger, således at eventuelle negative konsekvenser for det kyst- og havmiljø, som turismen er så afhængig af, reduceres. |
| --- | --- |

5.4.1

EØSU støtter fuldt ud betydningen af turisme, som forventes at blive genstand for yderligere vækst i fremtiden (14), hvorved den kan blive kystregionernes vigtigste økonomiske aktivitet. Turismen har tiltrukket store europæiske virksomheder, som investerer i kvalitetsturisme, hvilket har banet vej for store stigninger i turisttrafikken. Den giver mange økonomiske fordele, skaber vækst og skaber velbetalte jobs, især for unge mennesker. Imidlertid er det, når turismen intensiveres, vigtigt, at der tages afbødningsforanstaltninger, således at eventuelle negative konsekvenser for det kyst- og havmiljø, som turismen er så afhængig af, reduceres.

14

| 5.4.2 | EØSU finder, at turismen bør være underlagt en stram forvaltningspraksis for derved at blive mere miljøvenlig og inkluderende. EØSU påpeger, at erhvervslivet, arbejdsmarkedsparterne og civilsamfundet kan tilbyde en uvurderlig støtte i denne henseende. |
| --- | --- |

5.4.2

EØSU finder, at turismen bør være underlagt en stram forvaltningspraksis for derved at blive mere miljøvenlig og inkluderende. EØSU påpeger, at erhvervslivet, arbejdsmarkedsparterne og civilsamfundet kan tilbyde en uvurderlig støtte i denne henseende.

| 5.4.3 | EØSU mener, at krydstogtssektoren bør tildeles en større rolle, idet den bør forvaltes bedre og integreres bedre i turismeproduktet. EØSU vil støtte et større fokus på havturisme gennem nye politikinitiativer og Europa 2020-målsætninger som led i Kommissionens bestræbelser på at udvikle en integreret strategi for kyst- og havturisme. |
| --- | --- |

5.4.3

EØSU mener, at krydstogtssektoren bør tildeles en større rolle, idet den bør forvaltes bedre og integreres bedre i turismeproduktet. EØSU vil støtte et større fokus på havturisme gennem nye politikinitiativer og Europa 2020-målsætninger som led i Kommissionens bestræbelser på at udvikle en integreret strategi for kyst- og havturisme.

| 5.4.4 | EØSU anbefaler, at kulturelle og arkæologiske aspekter integreres stærkt i turistaktiviteterne. Turismen bør differentieres ved at involvere andre aktiviteter, som f.eks. konferencer, økoturisme, agroturisme, tematiske produkter og ruter, akademiske studier, erhverv og kreative industrier. Det er EØSU's klare opfattelse, at alle turismeaktiviteter bør være drevet af principperne om universelt design. |
| --- | --- |

5.4.4

EØSU anbefaler, at kulturelle og arkæologiske aspekter integreres stærkt i turistaktiviteterne. Turismen bør differentieres ved at involvere andre aktiviteter, som f.eks. konferencer, økoturisme, agroturisme, tematiske produkter og ruter, akademiske studier, erhverv og kreative industrier. Det er EØSU's klare opfattelse, at alle turismeaktiviteter bør være drevet af principperne om universelt design.

| 5.4.5 | EØSU mener, at den makroregionale strategi bør hjælpe turismeaktørerne med at tage interne og eksterne udfordringer op, såsom øget konkurrence fra andre destinationer og sæsonudsving, og at komme ind på nye markeder, som turismeindustrien hidtil har set bort fra, såsom turisme for handicappede og for ældre, ved at anvende bedste praksis for udvikling af regionale integrerede handlingsplaner for fysisk udvikling. |
| --- | --- |

5.4.5

EØSU mener, at den makroregionale strategi bør hjælpe turismeaktørerne med at tage interne og eksterne udfordringer op, såsom øget konkurrence fra andre destinationer og sæsonudsving, og at komme ind på nye markeder, som turismeindustrien hidtil har set bort fra, såsom turisme for handicappede og for ældre, ved at anvende bedste praksis for udvikling af regionale integrerede handlingsplaner for fysisk udvikling.

Bruxelles, den 21. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU's sonderende udtalelse om »Udvikling af en makroregional strategi i Middelhavsområdet — Fordelene for østater i EU«, EUT C 44 af 15.2.2013, s. 1.

1

(2)  Se Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument — EUT L 310 af 9.11.2006, s. 1.

2

(3)

3

| — | http://www.interact-eu.net/about_us/about_interact/22/2911 |
| --- | --- |

—

http://www.interact-eu.net/about_us/about_interact/22/2911

| — | http://www.interact-eu.net/ipvalencia/ipvalencia/117/619 (INTERACT-punkt for Middelhavsantennen i Valencia). |
| --- | --- |

—

http://www.interact-eu.net/ipvalencia/ipvalencia/117/619 (INTERACT-punkt for Middelhavsantennen i Valencia).

(4)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Strategisk plan på asylområdet: en integreret tilgang til beskyttelse i EU (COM(2008) 360 final).

4

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Strategisk plan på asylområdet: en integreret tilgang til beskyttelse i EU

(5)  EØSU's initiativudtalelse om »Irregulær indvandring ad søvejen i Euromed-regionen«, EUT C 67 af 6.3.2014, s. 32.

5

»Irregulær indvandring ad søvejen i Euromed-regionen«

(6)  COM(2010) 715 final.

6

(7)  COM(2009) 248 final.

7

(8)  Konklusionerne fra Det Europæiske Råd: 205/12/, 14.12.2012.

8

(9)  »Four pillars: an indicative structure for action« aftalt mellem 8 udenrigsminister og Kommissær J. Hahn i november 2012.

9

(10)  Europa-Parlamentet: Betænkning om en fiskeristrategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav (2012/2261 (INI), A7-0234/2013).

10

(11)  COM(2011) 884 final.

11

(12)  COM(2012) 713 final.

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000.

13

(14)  Verdensturistorganisationen (UNWTO) forventer, at turisttilstrømningen på verdensplan vil stige med i gennemsnit 3,3 % om året indtil 2030. Se »UNWTO highlights« fra 2012-udgaven på www.unwto.org. Europa tegner sig for mere en halvdelen af de internationale turiststrømme og er den hurtigst voksende region.

14

---

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/40

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker

COM(2013) 803 final — 2013/0392 (NLE)

(2014/C 177/06)

Rådet besluttede den 25. november 2013 under henvisning til artikel 148, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker«

COM(2013) 803 final — 2013/0392 (NLE).

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 21. januar 2014, følgende udtalelse med 150 stemmer for og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 21. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/41 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/41

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 260/2012 for så vidt angår omstillingen til EU-dækkende kreditoverførsler og direkte debiteringer

COM(2013) 937 final — 2013/0449 (COD)

(2014/C 177/07)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 14. januar 2014 under henvisning til artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 260/2012 for så vidt angår omstillingen til EU-dækkende kreditoverførsler og direkte debiteringer«

COM(2013) 937 final — 2013/0449 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og allerede har behandlet dette emne i sin udtalelse CESE 794/2011 — 2010/0373 (COD) af 5. maj 2011 (1), besluttede det på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 21. januar, med 159 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter Kommissionens forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument.

Bruxelles, den 21. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU's udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tekniske krav til kreditoverførsler og direkte debiteringer i euro og om ændring af forordning (EF) nr. 924/2009, EUT C 218 af 23.7.2011, s. 74.

1

---

III Forberedende retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

EØSU's 495. plenarforsamling den 21. og 22. januar 2014

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/42

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter

COM(2013) 641 final — 2013/0314 (COD)

(2014/C 177/08)

Ordfører: Edgardo Maria Iozia

Rådet og Europa-Parlamentet besluttede henholdsvis den 18. og 10. oktober 2013 under henvisning til artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter«

COM(2013) 641 final — 2013/314 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 16. december 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 21. januar, følgende udtalelse med 140 stemmer for og 3 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Finansielle benchmarks har i den finansielle sektor stor betydning for såvel prisfastsættelsen af forskellige produkter som den rimelige fordeling af risiko og kapital. For velfungerende finansielle markeder er det således helt afgørende, at benchmarkene er troværdige og pålidelige. |
| --- | --- |

1.1

Finansielle benchmarks har i den finansielle sektor stor betydning for såvel prisfastsættelsen af forskellige produkter som den rimelige fordeling af risiko og kapital. For velfungerende finansielle markeder er det således helt afgørende, at benchmarkene er troværdige og pålidelige.

| 1.2 | De forskellige eksempler på manipulation af benchmarks har skabt tvivl og uro omkring integriteten af benchmarks overalt i verden til skade for systemets integritet og sikkerheden inden for handelen. EØSU er foruroliget over de alvorlige konsekvenser af denne adfærd. Manipulation kan medføre store tab for investorer, fordrejninger af realøkonomien og mere generelt undergrave tilliden til markederne samlet set. Derfor henstiller EØSU kraftigt til, at de nye foranstaltninger vedtages så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

1.2

De forskellige eksempler på manipulation af benchmarks har skabt tvivl og uro omkring integriteten af benchmarks overalt i verden til skade for systemets integritet og sikkerheden inden for handelen. EØSU er foruroliget over de alvorlige konsekvenser af denne adfærd. Manipulation kan medføre store tab for investorer, fordrejninger af realøkonomien og mere generelt undergrave tilliden til markederne samlet set. Derfor henstiller EØSU kraftigt til, at de nye foranstaltninger vedtages så hurtigt som muligt.

| 1.3 | I april 2013 oprettede Det Forenede Kongerige Financial Conduct Authority (FCA) til at føre tilsyn med de finansielle institutioners adfærd. FCA har reguleret udarbejdelsen af LIBOR ved at fastlægge nye krav om skærpet governance og skrappere kontroller og indført sanktioner af de ansvarlige for manipulationen af LIBOR. |
| --- | --- |

1.3

I april 2013 oprettede Det Forenede Kongerige Financial Conduct Authority (FCA) til at føre tilsyn med de finansielle institutioners adfærd. FCA har reguleret udarbejdelsen af LIBOR ved at fastlægge nye krav om skærpet governance og skrappere kontroller og indført sanktioner af de ansvarlige for manipulationen af LIBOR.

| 1.4 | Kommissionen har med ændringerne af de eksisterende forslag til en markedsmisbrugsforordning (Market Abuse Regulation — MAR) og et direktiv om strafferetlige sanktioner for markedsmisbrug (Criminal Sanctions for Market Abuse Directive — CSMAD) klart slået fast, at enhver form for manipulation af finansielle benchmarks er ulovlig og underlagt administrative eller strafferetlige sanktioner. Sanktionsordningen er nødvendig, men ikke nok til at afværge, at der igen forekommer manipulation. |
| --- | --- |

1.4

Kommissionen har med ændringerne af de eksisterende forslag til en markedsmisbrugsforordning (Market Abuse Regulation — MAR) og et direktiv om strafferetlige sanktioner for markedsmisbrug (Criminal Sanctions for Market Abuse Directive — CSMAD) klart slået fast, at enhver form for manipulation af finansielle benchmarks er ulovlig og underlagt administrative eller strafferetlige sanktioner. Sanktionsordningen er nødvendig, men ikke nok til at afværge, at der igen forekommer manipulation.

| 1.5 | EØSU bifalder derfor Kommissionens forslag til forordning og mener, at man med forordningsforslaget opfylder målsætningen om at forbedre den lovgivning, der sikrer den nødvendige integritet på markedet og af benchmarkene med garanti for, at de ikke fordrejes af interessekonflikter, at de afspejler den økonomiske virkelighed, og at de anvendes korrekt. Motivet er selvfølgelig at sikre den offentlige økonomiske orden. |
| --- | --- |

1.5

EØSU bifalder derfor Kommissionens forslag til forordning og mener, at man med forordningsforslaget opfylder målsætningen om at forbedre den lovgivning, der sikrer den nødvendige integritet på markedet og af benchmarkene med garanti for, at de ikke fordrejes af interessekonflikter, at de afspejler den økonomiske virkelighed, og at de anvendes korrekt. Motivet er selvfølgelig at sikre den offentlige økonomiske orden.

| 1.6 | Især er foranstaltningerne til beskyttelse af informanter (whistle blowers) vigtige. EØSU anbefaler, at der i forordningen henvises til forslag om ændring af direktiv 2003/6/EF om markedsmisbrug, der indeholder en udtrykkelig forpligtelse for medlemsstaterne til at vedtage regler, der garanterer dem beskyttelse. |
| --- | --- |

1.6

Især er foranstaltningerne til beskyttelse af informanter (whistle blowers) vigtige. EØSU anbefaler, at der i forordningen henvises til forslag om ændring af direktiv 2003/6/EF om markedsmisbrug, der indeholder en udtrykkelig forpligtelse for medlemsstaterne til at vedtage regler, der garanterer dem beskyttelse.

| 1.7 | EØSU glæder sig over, at forslaget ligger på linje med de principper, som blev formuleret af IOSCO sidste sommer efter talrige høringer, da gennemførelsesomkostningerne dermed mindskes betydeligt. |
| --- | --- |

1.7

EØSU glæder sig over, at forslaget ligger på linje med de principper, som blev formuleret af IOSCO sidste sommer efter talrige høringer, da gennemførelsesomkostningerne dermed mindskes betydeligt.

| 1.8 | Skandalerne vedrørende manipulationen af LIBOR og EURIBOR og den efterfølgende manipulation af benchmarkene for valutakurser og priserne på råolie, olieprodukter og biobrændstoffer viser, at det er nødvendigt at regulere en lang række benchmarks, herunder dem der anvendes til energiderivater og råvarer. EØSU er helt enig i og anbefaler kraftigt det brede anvendelsesområde for forslaget til forordning i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

1.8

Skandalerne vedrørende manipulationen af LIBOR og EURIBOR og den efterfølgende manipulation af benchmarkene for valutakurser og priserne på råolie, olieprodukter og biobrændstoffer viser, at det er nødvendigt at regulere en lang række benchmarks, herunder dem der anvendes til energiderivater og råvarer. EØSU er helt enig i og anbefaler kraftigt det brede anvendelsesområde for forslaget til forordning i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet.

| 1.9 | Forordningen er ensbetydende med en forøgelse af markedsgennemsigtigheden, og der indføres foranstaltninger, som mindsker fragmenteringen. Gennem en ensartet anvendelse af bestemmelserne undgår man den meget store risiko for regelarbitrage på de finansielle markeder, og dermed får slutbrugerne gavn af ensartede benchmarks på tværs af landegrænser. |
| --- | --- |

1.9

Forordningen er ensbetydende med en forøgelse af markedsgennemsigtigheden, og der indføres foranstaltninger, som mindsker fragmenteringen. Gennem en ensartet anvendelse af bestemmelserne undgår man den meget store risiko for regelarbitrage på de finansielle markeder, og dermed får slutbrugerne gavn af ensartede benchmarks på tværs af landegrænser.

| 1.10 | EØSU har altid haft det som en prioritet at øge forbrugerbeskyttelsen og mener, at forordningen er et passende supplement til den gældende lovgivning på området, hvor der ellers ikke ville være nogen foranstaltninger, der garanterer en egnet og passende vurdering af benchmarkene. Investorerne har ret til beskyttelse af deres værdipapirer (lån, derivater osv.) mod tab som følge af markedsfordrejninger. |
| --- | --- |

1.10

EØSU har altid haft det som en prioritet at øge forbrugerbeskyttelsen og mener, at forordningen er et passende supplement til den gældende lovgivning på området, hvor der ellers ikke ville være nogen foranstaltninger, der garanterer en egnet og passende vurdering af benchmarkene. Investorerne har ret til beskyttelse af deres værdipapirer (lån, derivater osv.) mod tab som følge af markedsfordrejninger.

| 1.11 | EØSU beklager igen den overdrevne brug af delegerede retsakter, som heller ikke i dette forslag til forordning synes at være i overensstemmelse med bestemmelserne i traktaterne. Mange forhold, som skal behandles i delegerede retsakter, burde være fastlagt i forordningen. EØSU har afgivet en udtalelse om dette (1). |
| --- | --- |

1.11

EØSU beklager igen den overdrevne brug af delegerede retsakter, som heller ikke i dette forslag til forordning synes at være i overensstemmelse med bestemmelserne i traktaterne. Mange forhold, som skal behandles i delegerede retsakter, burde være fastlagt i forordningen. EØSU har afgivet en udtalelse om dette (1).

2.   Forslaget til forordning: sammenfatning

| 2.1 | Kommissionen stiller forslag om en forordning, hvormed der indføres krav til benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen stiller forslag om en forordning, hvormed der indføres krav til benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter i Den Europæiske Union.

| 2.2 | Det overordnede mål med forslaget er at sikre integriteten af benchmarkene ved at skabe sikkerhed for, at de a) ikke er fordrejet af interessekonflikter, b) afspejler den økonomiske virkelighed, de skal vise og måle, og c) anvendes hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

2.2

Det overordnede mål med forslaget er at sikre integriteten af benchmarkene ved at skabe sikkerhed for, at de a) ikke er fordrejet af interessekonflikter, b) afspejler den økonomiske virkelighed, de skal vise og måle, og c) anvendes hensigtsmæssigt.

| 2.3 | I hovedtræk kan forslaget til forordning opsummeres i følgende hovedmål, der har til formål at:






  — | forbedre governance og kontrol i forbindelse med benchmarkprocessen. Leveringen af benchmarks vil blive underlagt forudgående kontrol og løbende tilsyn på både nationalt og EU-niveau.
  Endvidere skal benchmarkadministratorerne så vidt muligt undgå interessekonflikter eller i det mindste håndtere dem effektivt i de situationer, hvor de er uundgåelige; |
| --- | --- | --- |

2.3

I hovedtræk kan forslaget til forordning opsummeres i følgende hovedmål, der har til formål at:

—

forbedre governance og kontrol i forbindelse med benchmarkprocessen. Leveringen af benchmarks vil blive underlagt forudgående kontrol og løbende tilsyn på både nationalt og EU-niveau.

Endvidere skal benchmarkadministratorerne så vidt muligt undgå interessekonflikter eller i det mindste håndtere dem effektivt i de situationer, hvor de er uundgåelige;

| — | forbedre kvaliteten af inputdata og metodologier, der anvendes af benchmarkadministratorerne. Forslaget indeholder bestemmelser om, at der ved fastlæggelsen af benchmark skal bruges tilstrækkelige og nøjagtige data, som afspejler de faktiske forhold på det marked eller i den økonomi, som benchmarket har til formål at måle. Inputdata skal komme fra pålidelige kilder, og der skal være robuste og pålidelige metoder for fastlæggelsen af benchmarkene. De data, der indgår i beregningen af benchmarkene, skal offentliggøres eller være offentligt tilgængelige, og det samme gælder oplysningerne om det, det enkelte benchmark måler, undtagen i de tilfælde hvor dette kan have meget negative konsekvenser.
  Så vidt muligt bør der bruges transaktionsbaserede inputdata til fastlæggelsen af benchmarkene, men hvis de ikke findes, må de bygge på veldokumenterede skøn; |
| --- | --- |

—

forbedre kvaliteten af inputdata og metodologier, der anvendes af benchmarkadministratorerne. Forslaget indeholder bestemmelser om, at der ved fastlæggelsen af benchmark skal bruges tilstrækkelige og nøjagtige data, som afspejler de faktiske forhold på det marked eller i den økonomi, som benchmarket har til formål at måle. Inputdata skal komme fra pålidelige kilder, og der skal være robuste og pålidelige metoder for fastlæggelsen af benchmarkene. De data, der indgår i beregningen af benchmarkene, skal offentliggøres eller være offentligt tilgængelige, og det samme gælder oplysningerne om det, det enkelte benchmark måler, undtagen i de tilfælde hvor dette kan have meget negative konsekvenser.

Så vidt muligt bør der bruges transaktionsbaserede inputdata til fastlæggelsen af benchmarkene, men hvis de ikke findes, må de bygge på veldokumenterede skøn;

| — | sikre at stillere til benchmarks leverer relevante bidrag og underlægges tilstrækkelig kontrol. Benchmarkadministratoren skal udarbejde en lovpligtig adfærdskodeks med angivelse af stillernes forpligtelser og ansvar, når de leverer inputdata til fastlæggelse af benchmarket. Disse forpligtelser gælder også forvaltningen af interessekonflikter; |
| --- | --- |

—

sikre at stillere til benchmarks leverer relevante bidrag og underlægges tilstrækkelig kontrol. Benchmarkadministratoren skal udarbejde en lovpligtig adfærdskodeks med angivelse af stillernes forpligtelser og ansvar, når de leverer inputdata til fastlæggelse af benchmarket. Disse forpligtelser gælder også forvaltningen af interessekonflikter;

| — | sikre tilstrækkelig beskyttelse af forbrugere og investorer, der anvender benchmarks. Forslaget skaber større gennemsigtighed vedrørende de inputdata, der anvendes til at beregne benchmarket, selve beregningsmetoden, det, der måles, og hvordan de skal bruges. Derudover skal bankerne vurdere egnetheden af det anvendte benchmark, inden de tilbyder en finansiel kontrakt, og orientere kunden, hvis benchmarket ikke er egnet (f.eks. i kontrakter om pant i fast ejendom); |
| --- | --- |

—

sikre tilstrækkelig beskyttelse af forbrugere og investorer, der anvender benchmarks. Forslaget skaber større gennemsigtighed vedrørende de inputdata, der anvendes til at beregne benchmarket, selve beregningsmetoden, det, der måles, og hvordan de skal bruges. Derudover skal bankerne vurdere egnetheden af det anvendte benchmark, inden de tilbyder en finansiel kontrakt, og orientere kunden, hvis benchmarket ikke er egnet (f.eks. i kontrakter om pant i fast ejendom);

| — | koordinere tilsynet med og anvendeligheden af kritiske benchmarks. Tilsynet med kritiske benchmarks kommer til at påhvile specifikke tilsynskollegier, der ledes af tilsynsmyndigheden for benchmarkadministratoren og andre tilsynsmyndigheder i andre berørte jurisdiktioner, herunder Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA). Hvis der er uenighed i kollegiet, træffer ESMA afgørelse ved bindende mægling. Benchmarks, der anses for kritiske, underlægges yderligere »særlige« krav, bl.a. får de kompetente myndigheder beføjelse til at pålægge stillere at levere bidrag. |
| --- | --- |

—

koordinere tilsynet med og anvendeligheden af kritiske benchmarks. Tilsynet med kritiske benchmarks kommer til at påhvile specifikke tilsynskollegier, der ledes af tilsynsmyndigheden for benchmarkadministratoren og andre tilsynsmyndigheder i andre berørte jurisdiktioner, herunder Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA). Hvis der er uenighed i kollegiet, træffer ESMA afgørelse ved bindende mægling. Benchmarks, der anses for kritiske, underlægges yderligere »særlige« krav, bl.a. får de kompetente myndigheder beføjelse til at pålægge stillere at levere bidrag.

| 2.4 | Centralbankerne er ikke omfattet af reglernes anvendelsesområde, da de har deres egne sikkerheds- og reguleringsordninger. |
| --- | --- |

2.4

Centralbankerne er ikke omfattet af reglernes anvendelsesområde, da de har deres egne sikkerheds- og reguleringsordninger.

| 2.5 | Bilagene til forslaget indeholder detaljerede bestemmelser om råvarebenchmarks og om beregning af rentebenchmarks. |
| --- | --- |

2.5

Bilagene til forslaget indeholder detaljerede bestemmelser om råvarebenchmarks og om beregning af rentebenchmarks.

| 2.6 | For at undgå dobbeltregulering er benchmarks, hvis inputdata leveres af regulerede markedspladser, undtaget fra nogle af forpligtelserne, når de er underlagt andre europæiske lovbestemmelser og tilsynsforpligtelser. |
| --- | --- |

2.6

For at undgå dobbeltregulering er benchmarks, hvis inputdata leveres af regulerede markedspladser, undtaget fra nogle af forpligtelserne, når de er underlagt andre europæiske lovbestemmelser og tilsynsforpligtelser.

3.   Bemærkninger

| 3.1 | EØSU anerkender, støtter og værdsætter, at Kommissionen trods et omfattende og sammenpresset arbejdsprogram gør en indsats for at forbedre stabiliteten og effektiviteten af markedet for finansielle tjenester. Udvalget slår fast, at det faktisk er en nødvendig forudsætning for at garantere, at den finansielle sektor opererer til gavn for realøkonomien. |
| --- | --- |

3.1

EØSU anerkender, støtter og værdsætter, at Kommissionen trods et omfattende og sammenpresset arbejdsprogram gør en indsats for at forbedre stabiliteten og effektiviteten af markedet for finansielle tjenester. Udvalget slår fast, at det faktisk er en nødvendig forudsætning for at garantere, at den finansielle sektor opererer til gavn for realøkonomien.

| 3.2 | Efter EØSU's opfattelse er forordningen helt i tråd med målet om at skabe et tilsynsbelagt, stabilt finansielt miljø, hvor der ageres mere ansvarligt, således at det i højere grad matcher behovene hos forbrugerne og i realøkonomien generelt. |
| --- | --- |

3.2

Efter EØSU's opfattelse er forordningen helt i tråd med målet om at skabe et tilsynsbelagt, stabilt finansielt miljø, hvor der ageres mere ansvarligt, således at det i højere grad matcher behovene hos forbrugerne og i realøkonomien generelt.

| 3.3 | EØSU er stærkt bekymret for, at forordningen ikke vil kunne vedtages hurtigt, hvilket vil være en skuffelse for borgerne, som forventer et resolut og skarpt indgreb over for manipulationen af markedet og indikatorerne for udviklingen i værdipapirer, kurser og referenceindekser, som forårsager enorm skade i en samlet set meget vanskelig tid. Det håber derfor på en hurtig vedtagelse af forordningen, og at vi ikke skal afvente den næste finansskandale, før vi kommer i tanke om behovet for god lovgivning. EØSU gør opmærksom på, at kompleksiteten og de meget vidtrækkende mål for forslaget til forordning kan forhale vedtagelsesproceduren. |
| --- | --- |

3.3

EØSU er stærkt bekymret for, at forordningen ikke vil kunne vedtages hurtigt, hvilket vil være en skuffelse for borgerne, som forventer et resolut og skarpt indgreb over for manipulationen af markedet og indikatorerne for udviklingen i værdipapirer, kurser og referenceindekser, som forårsager enorm skade i en samlet set meget vanskelig tid. Det håber derfor på en hurtig vedtagelse af forordningen, og at vi ikke skal afvente den næste finansskandale, før vi kommer i tanke om behovet for god lovgivning. EØSU gør opmærksom på, at kompleksiteten og de meget vidtrækkende mål for forslaget til forordning kan forhale vedtagelsesproceduren.

| 3.4 | De mange benchmarks på de finansielle markeder (f.eks. LIBOR, EURIBOR for interbankrenterne og børsindekserne) er vigtige elementer i det finansielle system. |
| --- | --- |

3.4

De mange benchmarks på de finansielle markeder (f.eks. LIBOR, EURIBOR for interbankrenterne og børsindekserne) er vigtige elementer i det finansielle system.

| 3.5 | Integriteten af benchmarkene er helt central for kurs- og prisfastsættelsen på en lang række finansielle instrumenter som renteswaps og rentesikringsaftaler, kommercielle og ikkekommercielle aftaler, leveringsaftaler, udlån og indlån. Det er nemlig disse benchmarks, der bestemmer værdien af de finansielle instrumenter og betalinger under finansielle kontrakter, og hvordan de udvikler sig har stor betydning for såvel investorer som forbrugere. |
| --- | --- |

3.5

Integriteten af benchmarkene er helt central for kurs- og prisfastsættelsen på en lang række finansielle instrumenter som renteswaps og rentesikringsaftaler, kommercielle og ikkekommercielle aftaler, leveringsaftaler, udlån og indlån. Det er nemlig disse benchmarks, der bestemmer værdien af de finansielle instrumenter og betalinger under finansielle kontrakter, og hvordan de udvikler sig har stor betydning for såvel investorer som forbrugere.

| 3.6 | Ifølge beregninger fra ECB fra marts 2012 er renten på gennemsnitligt næsten 60 % af alle lån til den ikkefinansielle sektor i euroområdet variabel, og andelen af lån til private med variabel rente er samtidig nået op på 40 %. |
| --- | --- |

3.6

Ifølge beregninger fra ECB fra marts 2012 er renten på gennemsnitligt næsten 60 % af alle lån til den ikkefinansielle sektor i euroområdet variabel, og andelen af lån til private med variabel rente er samtidig nået op på 40 %.

| 3.7 | De nyere skandaler med manipulation af LIBOR og EURIBOR (men også den efterfølgende manipulation af benchmarkene for valutakurser og energipriser) har skabt tvivl og uro omkring integriteten af benchmarks overalt i verden. EØSU er enig i Kommissionens målsætning om at regulere enhver tænkelig form for manipulation af indeks. |
| --- | --- |

3.7

De nyere skandaler med manipulation af LIBOR og EURIBOR (men også den efterfølgende manipulation af benchmarkene for valutakurser og energipriser) har skabt tvivl og uro omkring integriteten af benchmarks overalt i verden. EØSU er enig i Kommissionens målsætning om at regulere enhver tænkelig form for manipulation af indeks.

| 3.8 | Hvis benchmarks er fordrejede, fordi de manipuleres, eller ikke er pålidelige, og ikke afspejler den værdi, de skal måle, har det konsekvenser for investorerne og forbrugerne, og markederne mister tilliden til dem. |
| --- | --- |

3.8

Hvis benchmarks er fordrejede, fordi de manipuleres, eller ikke er pålidelige, og ikke afspejler den værdi, de skal måle, har det konsekvenser for investorerne og forbrugerne, og markederne mister tilliden til dem.

| 3.9 | Nok er nogle benchmarks nationale, men sektoren som helhed er international. Markedet for finansielle tjenester i EU bør derfor kunne henholde sig til en pålidelig referenceramme, der anvendes korrekt i alle lande i EU. |
| --- | --- |

3.9

Nok er nogle benchmarks nationale, men sektoren som helhed er international. Markedet for finansielle tjenester i EU bør derfor kunne henholde sig til en pålidelig referenceramme, der anvendes korrekt i alle lande i EU.

| 3.10 | Kommissionens foreslåede ændringer til direktivet om markedsmisbrug (2) og de foreslåede strafferetlige sanktioner vil sikre, at ethvert misbrug straffes på passende vis. Udvalget understreger sin støtte til denne løsning, som det gentagne gange har peget på bl.a. i sin udtalelse om sanktionsordninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (3). |
| --- | --- |

3.10

Kommissionens foreslåede ændringer til direktivet om markedsmisbrug (2) og de foreslåede strafferetlige sanktioner vil sikre, at ethvert misbrug straffes på passende vis. Udvalget understreger sin støtte til denne løsning, som det gentagne gange har peget på bl.a. i sin udtalelse om sanktionsordninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (3).

| 3.11 | Men som anført af Kommissionen vil en ændring af sanktionsordningen ikke i sig selv være nok til at forbedre den måde, benchmarks udarbejdes og anvendes på. Sanktioner fjerner nemlig ikke de risici for manipulation, der opstår som følge af utilstrækkelig governance i forbindelse med benchmarkprocessen, hvor der findes interessekonflikter og muligheder for skøn. EØSU bakker helt op om dette synspunkt og gør gældende, at der er behov for et regelsæt, der giver garanti for gennemsigtighed. |
| --- | --- |

3.11

Men som anført af Kommissionen vil en ændring af sanktionsordningen ikke i sig selv være nok til at forbedre den måde, benchmarks udarbejdes og anvendes på. Sanktioner fjerner nemlig ikke de risici for manipulation, der opstår som følge af utilstrækkelig governance i forbindelse med benchmarkprocessen, hvor der findes interessekonflikter og muligheder for skøn. EØSU bakker helt op om dette synspunkt og gør gældende, at der er behov for et regelsæt, der giver garanti for gennemsigtighed.

| 3.12 | Af hensyn til investor- og forbrugerbeskyttelsen må det desuden være et krav, at benchmarks er robuste, pålidelige og egnede til formålet. |
| --- | --- |

3.12

Af hensyn til investor- og forbrugerbeskyttelsen må det desuden være et krav, at benchmarks er robuste, pålidelige og egnede til formålet.

| 3.13 | EØSU, som altid har haft et højt beskyttelsesniveau for investor- og forbrugerinteresser som en prioritet, er bekendt med problematikken og derfor helt enig i dette krav. For investorerne vil det have den fordel, at de får sikkerhed for, at de benchmarks, der er anvendt i deres finansielle instrument, er robuste og fri for manipulation.
  Med henblik derpå minder udvalget om, at det flere gange har opfordret til etablering af et EU-agentur til beskyttelse af forbrugerne af finansielle tjenesteydelser lig det, der er blevet oprettet i USA med den såkaldte Dodd-Frank-lov. |
| --- | --- |

3.13

EØSU, som altid har haft et højt beskyttelsesniveau for investor- og forbrugerinteresser som en prioritet, er bekendt med problematikken og derfor helt enig i dette krav. For investorerne vil det have den fordel, at de får sikkerhed for, at de benchmarks, der er anvendt i deres finansielle instrument, er robuste og fri for manipulation.

Med henblik derpå minder udvalget om, at det flere gange har opfordret til etablering af et EU-agentur til beskyttelse af forbrugerne af finansielle tjenesteydelser lig det, der er blevet oprettet i USA med den såkaldte Dodd-Frank-lov.

| 3.14 | EØSU finder det i denne sammenhæng overordentlig vigtigt, at forordningen sigter mod at øge investorbeskyttelsen med specifikke bestemmelser om gennemsigtighed. Princippet om gennemsigtighed er nemlig ikke ensbetydende med udbredelse og videregivelse af fortrolige oplysninger til konkurrenter. I stedet giver gennemsigtighed garanti for klarhed og sikkerhed inden for handelen, hvilket igen skaber bedre konkurrence. |
| --- | --- |

3.14

EØSU finder det i denne sammenhæng overordentlig vigtigt, at forordningen sigter mod at øge investorbeskyttelsen med specifikke bestemmelser om gennemsigtighed. Princippet om gennemsigtighed er nemlig ikke ensbetydende med udbredelse og videregivelse af fortrolige oplysninger til konkurrenter. I stedet giver gennemsigtighed garanti for klarhed og sikkerhed inden for handelen, hvilket igen skaber bedre konkurrence.

| 3.15 | EØSU mener, at forslaget kunne forbedres, hvad angår den passende beskyttelse af investorer og forbrugere, med håndhævelige, klare og let anvendelige klage- og erstatningsrettigheder, hvor der sondres mellem:






  — | forbrugernes ret til at klage over det handlede produkt eller den handlede tjenesteydelse med fleksible og hurtige procedurer; |
| --- | --- | --- |

3.15

EØSU mener, at forslaget kunne forbedres, hvad angår den passende beskyttelse af investorer og forbrugere, med håndhævelige, klare og let anvendelige klage- og erstatningsrettigheder, hvor der sondres mellem:

—

forbrugernes ret til at klage over det handlede produkt eller den handlede tjenesteydelse med fleksible og hurtige procedurer;

| — | ret til at klage til administratoren i overensstemmelse med forslagets artikel 5, litra d), og bilag II, punkt 5a. Ved klager til administratoren må der fastlægges en fremgangsmåde, der sikrer, at klageprocedurerne forvaltes af uafhængige tredjeparter, som helt objektivt kan behandle dem og træffe afgørelse om det videre forløb. Den frist på 6 måneder, der lægges op til i Kommissionens forslag, er rent ud sagt alt for lang. |
| --- | --- |

—

ret til at klage til administratoren i overensstemmelse med forslagets artikel 5, litra d), og bilag II, punkt 5a. Ved klager til administratoren må der fastlægges en fremgangsmåde, der sikrer, at klageprocedurerne forvaltes af uafhængige tredjeparter, som helt objektivt kan behandle dem og træffe afgørelse om det videre forløb. Den frist på 6 måneder, der lægges op til i Kommissionens forslag, er rent ud sagt alt for lang.

| 3.16 | Hvad angår forbrugerbeskyttelsen indeholder direktivet om forbrugerkredit regler om, at der skal gives tilstrækkelig information. Det samme gælder direktivet om realkreditlån, som snart vil blive vedtaget. I disse EU-regler om forbrugerbeskyttelse tages der ikke hensyn til egnetheden af benchmarkene i de finansielle kontrakter. Det er vigtigt, at forslaget stemmer overens med EU's øvrige lovrammer. |
| --- | --- |

3.16

Hvad angår forbrugerbeskyttelsen indeholder direktivet om forbrugerkredit regler om, at der skal gives tilstrækkelig information. Det samme gælder direktivet om realkreditlån, som snart vil blive vedtaget. I disse EU-regler om forbrugerbeskyttelse tages der ikke hensyn til egnetheden af benchmarkene i de finansielle kontrakter. Det er vigtigt, at forslaget stemmer overens med EU's øvrige lovrammer.

| 3.17 | EØSU understreger, at det i artikel 18 må præciseres, at det er obligatorisk at vurdere, om benchmarket er hensigtsmæssigt for forbrugeren (som i MiFID), og hvis det viser sig ikke at være tilfældet, skal den tilsynsbelagte enhed foreslå et andet og bedre egnet benchmark. |
| --- | --- |

3.17

EØSU understreger, at det i artikel 18 må præciseres, at det er obligatorisk at vurdere, om benchmarket er hensigtsmæssigt for forbrugeren (som i MiFID), og hvis det viser sig ikke at være tilfældet, skal den tilsynsbelagte enhed foreslå et andet og bedre egnet benchmark.

| 3.18 | I tråd med anbefalingerne fra IOSCO støtter EØSU Kommissionens forslag om at anvende en mere »objektiv« metode til udarbejdelse af benchmarks baseret på gennemførte transaktioner i stedet for officielle undersøgelser. |
| --- | --- |

3.18

I tråd med anbefalingerne fra IOSCO støtter EØSU Kommissionens forslag om at anvende en mere »objektiv« metode til udarbejdelse af benchmarks baseret på gennemførte transaktioner i stedet for officielle undersøgelser.

| 3.19 | EØSU er enig i det brede anvendelsesområde for principperne i forordningen, der er i overensstemmelse med de principper, som IOSCO har foreslået og offentliggjorde i juli 2013, og som potentielt kan udvides til en lang række forskellige benchmarks. |
| --- | --- |

3.19

EØSU er enig i det brede anvendelsesområde for principperne i forordningen, der er i overensstemmelse med de principper, som IOSCO har foreslået og offentliggjorde i juli 2013, og som potentielt kan udvides til en lang række forskellige benchmarks.

| 3.20 | Samtidig anbefaler EØSU, at der fastlægges bestemmelser om deres anvendelse, som garanterer, at proportionalitetsprincippet overholdes. Benchmarks er meget forskellige målt på udbredelse, betydning, og hvor følsomme de er over for manipulation. EØSU mener derfor, at det er nødvendigt at være bevidst om, hvad der kendetegner de enkelte benchmarks, hvordan de er udarbejdet, og hvem der er administrator. |
| --- | --- |

3.20

Samtidig anbefaler EØSU, at der fastlægges bestemmelser om deres anvendelse, som garanterer, at proportionalitetsprincippet overholdes. Benchmarks er meget forskellige målt på udbredelse, betydning, og hvor følsomme de er over for manipulation. EØSU mener derfor, at det er nødvendigt at være bevidst om, hvad der kendetegner de enkelte benchmarks, hvordan de er udarbejdet, og hvem der er administrator.

| 3.21 | Administratorens skønsbeføjelser med hensyn til valg af metodologier til at fastsætte benchmarks betyder, at der muligvis ikke er tilstrækkelig garanti for, at proportionalitetsprincippet efterleves. EØSU foreslår i stedet en udbygget fremgangsmåde, som allerede findes i forordningen med de særlige bestemmelser for »kritiske« benchmarks, således at de generelle principper suppleres af mere detaljerede principper, der gør det muligt at tage hensyn til de forskellige kategorier af benchmarks og de potentielle risici forbundet dermed. |
| --- | --- |

3.21

Administratorens skønsbeføjelser med hensyn til valg af metodologier til at fastsætte benchmarks betyder, at der muligvis ikke er tilstrækkelig garanti for, at proportionalitetsprincippet efterleves. EØSU foreslår i stedet en udbygget fremgangsmåde, som allerede findes i forordningen med de særlige bestemmelser for »kritiske« benchmarks, således at de generelle principper suppleres af mere detaljerede principper, der gør det muligt at tage hensyn til de forskellige kategorier af benchmarks og de potentielle risici forbundet dermed.

| 3.22 | Efter EØSU's opfattelse vil man med sidstnævnte fremgangsmåde mere effektivt kunne lukke eventuelle huller ved at indføre hensigtsmæssige principper, som ikke griber ind i rækkevidden af reglernes anvendelsesområde. |
| --- | --- |

3.22

Efter EØSU's opfattelse vil man med sidstnævnte fremgangsmåde mere effektivt kunne lukke eventuelle huller ved at indføre hensigtsmæssige principper, som ikke griber ind i rækkevidden af reglernes anvendelsesområde.

| 3.23 | EØSU understreger, at det er vigtigt at skelne mellem benchmarks, bl.a. hvad angår de mulige konsekvenser på nye markeder, hvor benchmarks er vigtige for gennemsigtigheden ved fremsendelse af oplysninger. Det anbefaler derfor, at reglerne tilpasses i forhold til det enkelte benchmarks systemiske relevans med det formål ikke at skabe hindringer for udviklingen af markeder nogen steder. |
| --- | --- |

3.23

EØSU understreger, at det er vigtigt at skelne mellem benchmarks, bl.a. hvad angår de mulige konsekvenser på nye markeder, hvor benchmarks er vigtige for gennemsigtigheden ved fremsendelse af oplysninger. Det anbefaler derfor, at reglerne tilpasses i forhold til det enkelte benchmarks systemiske relevans med det formål ikke at skabe hindringer for udviklingen af markeder nogen steder.

| 3.24 | EØSU finder det helt rigtigt, at benchmarkprocessen underlægges administrative og strafferetlige sanktionsordninger i tilfælde af manipulation. |
| --- | --- |

3.24

EØSU finder det helt rigtigt, at benchmarkprocessen underlægges administrative og strafferetlige sanktionsordninger i tilfælde af manipulation.

| 3.25 | Processerne for udarbejdelsen af benchmarks kan efter EØSU's opfattelse kun anses for robuste og sikre, hvis de foregår inden for rammerne af en ordentlig governancestruktur. Udvalget er derfor positiv over for planerne om, at administratoren skal have ansvaret for integriteten af benchmarkene, og er enig med Kommissionen i, at interessekonflikter kan undgås, sådan som roller og procedurer er tilrettelagt under den valgte governancestruktur. |
| --- | --- |

3.25

Processerne for udarbejdelsen af benchmarks kan efter EØSU's opfattelse kun anses for robuste og sikre, hvis de foregår inden for rammerne af en ordentlig governancestruktur. Udvalget er derfor positiv over for planerne om, at administratoren skal have ansvaret for integriteten af benchmarkene, og er enig med Kommissionen i, at interessekonflikter kan undgås, sådan som roller og procedurer er tilrettelagt under den valgte governancestruktur.

| 3.26 | For at forbedre dette sidstnævnte punkt foreslår EØSU, at der også her indføres en forpligtelse til gennemsigtighed. |
| --- | --- |

3.26

For at forbedre dette sidstnævnte punkt foreslår EØSU, at der også her indføres en forpligtelse til gennemsigtighed.

| 3.27 | I tråd med nogle af de synspunkter, der kom frem i forbindelse med IOSCO's høringer, finder også EØSU det vigtigt, at en lang række parter deltager i udarbejdelsen af benchmarks netop for at sikre, at det ofte omtalte gennemsigtighedsprincip efterleves, og at benchmarkene er repræsentative. Leveringen af frivillige bidrag i henhold til forordningen virker til fordel for en sådan øget deltagelse, men udvalget foreslår, at der fastlægges klart formulerede regler for leveringen af bidrag, som kan medvirke til at garantere, at benchmarkene er sikre og robuste. |
| --- | --- |

3.27

I tråd med nogle af de synspunkter, der kom frem i forbindelse med IOSCO's høringer, finder også EØSU det vigtigt, at en lang række parter deltager i udarbejdelsen af benchmarks netop for at sikre, at det ofte omtalte gennemsigtighedsprincip efterleves, og at benchmarkene er repræsentative. Leveringen af frivillige bidrag i henhold til forordningen virker til fordel for en sådan øget deltagelse, men udvalget foreslår, at der fastlægges klart formulerede regler for leveringen af bidrag, som kan medvirke til at garantere, at benchmarkene er sikre og robuste.

| 3.28 | For så vidt angår bestemmelsen i artikel 8, stk. 3, om de interne procedurer for indberetning af overtrædelser af forordningen, anbefaler EØSU, at indberetningsprocessen for sådanne overtrædelser bliver fleksibel, hurtig og enkel. |
| --- | --- |

3.28

For så vidt angår bestemmelsen i artikel 8, stk. 3, om de interne procedurer for indberetning af overtrædelser af forordningen, anbefaler EØSU, at indberetningsprocessen for sådanne overtrædelser bliver fleksibel, hurtig og enkel.

| 3.29 | Især er foranstaltningerne til beskyttelse af informanter (whistle blowers) vigtige. EØSU anbefaler, at der i forordningen henvises til forslag om ændring af direktiv 2003/6/EF om markedsmisbrug, der indeholder en forpligtelse for medarbejderne i en virksomhed til at indberette ulovlig adfærd og en udtrykkelig forpligtelse for medlemsstaterne til at vedtage regler, der garanterer dem beskyttelse. |
| --- | --- |

3.29

Især er foranstaltningerne til beskyttelse af informanter (whistle blowers) vigtige. EØSU anbefaler, at der i forordningen henvises til forslag om ændring af direktiv 2003/6/EF om markedsmisbrug, der indeholder en forpligtelse for medarbejderne i en virksomhed til at indberette ulovlig adfærd og en udtrykkelig forpligtelse for medlemsstaterne til at vedtage regler, der garanterer dem beskyttelse.

| 3.30 | EØSU mener, at det vil være hensigtsmæssigt med bestemmelser, der tilskynder til begrundet indberetning, bl.a. ved at belønne dem, der hjælper retsvæsenet. |
| --- | --- |

3.30

EØSU mener, at det vil være hensigtsmæssigt med bestemmelser, der tilskynder til begrundet indberetning, bl.a. ved at belønne dem, der hjælper retsvæsenet.

| 3.31 | EØSU er positiv over for den forudgående høring af de parter, som vil blive berørt af eventuelle nødvendige ændringer i metodologi. Denne fremgangsmåde er især velegnet til at sikre kontinuiteten i brugen af de benchmarks, der regelmæssigt rebalanceres. |
| --- | --- |

3.31

EØSU er positiv over for den forudgående høring af de parter, som vil blive berørt af eventuelle nødvendige ændringer i metodologi. Denne fremgangsmåde er især velegnet til at sikre kontinuiteten i brugen af de benchmarks, der regelmæssigt rebalanceres.

| 3.32 | I den forbindelse kunne det være hensigtsmæssigt med instrumenter, der kan garantere, at metodologierne til beregning af benchmarks formidles bredt og omtales offentligt (f.eks. på internettet). ESMA's retningslinjer kunne fastlægge regler for dette. |
| --- | --- |

3.32

I den forbindelse kunne det være hensigtsmæssigt med instrumenter, der kan garantere, at metodologierne til beregning af benchmarks formidles bredt og omtales offentligt (f.eks. på internettet). ESMA's retningslinjer kunne fastlægge regler for dette.

| 3.33 | EØSU henstiller, at Kommissionen træder varsomt i forbindelse med en eventuel overgang til nye eller andre benchmarks. Det er et temmelig ømtåleligt spørgsmål, da det kan give anledning til usikkerhed om eksisterende kontrakter, kontroverser og markedssvigt. En mulig løsning i den situation kunne være at holde fast i det benchmark, man går bort fra, og kun bruge det nye i nye kontrakter. |
| --- | --- |

3.33

EØSU henstiller, at Kommissionen træder varsomt i forbindelse med en eventuel overgang til nye eller andre benchmarks. Det er et temmelig ømtåleligt spørgsmål, da det kan give anledning til usikkerhed om eksisterende kontrakter, kontroverser og markedssvigt. En mulig løsning i den situation kunne være at holde fast i det benchmark, man går bort fra, og kun bruge det nye i nye kontrakter.

| 3.34 | EØSU understreger vigtigheden af, at administratorens erklæring om adfærdskodeksens overensstemmelse med forordningen tillige præciserer, om overensstemmelsen er blevet bekræftet af tredjeparter. Denne yderligere oplysning kan være en hjælp dels til mere effektivt at kontrollere kodeksens egnethed, dels til at forvalte et efterfølgende eller eventuelt ansvar i tilfælde af, at principperne i forordningen overtrædes. |
| --- | --- |

3.34

EØSU understreger vigtigheden af, at administratorens erklæring om adfærdskodeksens overensstemmelse med forordningen tillige præciserer, om overensstemmelsen er blevet bekræftet af tredjeparter. Denne yderligere oplysning kan være en hjælp dels til mere effektivt at kontrollere kodeksens egnethed, dels til at forvalte et efterfølgende eller eventuelt ansvar i tilfælde af, at principperne i forordningen overtrædes.

Bruxelles, den 21. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 67 af 6.3.2014, s. 104.

1

(2)  COM(2011) 651 final og COM(2011) 654 final.

2

(3)  EUT C 248 af 25.8.2011, s. 108.

3

---

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/48

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af en række retsakter, der indeholder bestemmelser om brug af forskriftsproceduren med kontrol, til artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

COM(2013) 751 final — 2013/0365 (COD)

(2014/C 177/09)

Hovedordfører: Antonello Pezzini

Rådet og Europa-Parlamentet besluttede henholdsvis den 10. december 2013 og den 18. november 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af en række retsakter, der indeholder bestemmelser om brug af forskriftsproceduren med kontrol, til artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde«

COM(2013) 751 final — 2013/0365 (COD).

På grund af sagens hastende karakter besluttede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg på sin 495. plenarforsamling den 21. og 22. januar 2014 at udpege Antonello Pezzini til hovedordfører, og vedtog følgende udtalelse med 112 stemmer for og 2 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU bakker op om Kommissionens initiativ under forudsætning af, at det skaber sikkerhed om kilderne til EU-retten, har forenkling og øget effektivitet som målsætning og sikrer den fulde udøvelse af beføjelserne til demokratisk kontrol samt klar og gennemsigtig information til alle berørte parter. |
| --- | --- |

1.1

EØSU bakker op om Kommissionens initiativ under forudsætning af, at det skaber sikkerhed om kilderne til EU-retten, har forenkling og øget effektivitet som målsætning og sikrer den fulde udøvelse af beføjelserne til demokratisk kontrol samt klar og gennemsigtig information til alle berørte parter.

| 1.2 | EØSU glæder sig over, at Kommissionen ved udarbejdelsen af nærværende forslag har taget hensyn til de forskellige forhold, som udvalget har behandlet i sine tidligere udtalelser. |
| --- | --- |

1.2

EØSU glæder sig over, at Kommissionen ved udarbejdelsen af nærværende forslag har taget hensyn til de forskellige forhold, som udvalget har behandlet i sine tidligere udtalelser.

| 1.3 | Udvalget konstaterer, at Kommissionens forslag indeholder ændringer til mere end 80 retsakter, herunder forordninger og direktiver, og beklager, at det ikke er muligt at vurdere hver eneste retsakt som følge af de mange forskellige emner inden for områderne:






  — | netværk |
| --- | --- | --- |

1.3

Udvalget konstaterer, at Kommissionens forslag indeholder ændringer til mere end 80 retsakter, herunder forordninger og direktiver, og beklager, at det ikke er muligt at vurdere hver eneste retsakt som følge af de mange forskellige emner inden for områderne:

—

netværk

| — | kommunikationsindhold og -teknologi |
| --- | --- |

—

kommunikationsindhold og -teknologi

| — | klimaindsats |
| --- | --- |

—

klimaindsats

| — | energi |
| --- | --- |

—

energi

| — | erhvervspolitik |
| --- | --- |

—

erhvervspolitik

| — | miljø |
| --- | --- |

—

miljø

| — | statistik |
| --- | --- |

—

statistik

| — | indre marked og tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

indre marked og tjenesteydelser

| — | mobilitet og transport |
| --- | --- |

—

mobilitet og transport

| — | sundhed og forbrugere |
| --- | --- |

—

sundhed og forbrugere

| — | humanitær bistand. |
| --- | --- |

—

humanitær bistand.

| 1.4 | Udvalget henstiller til, at der foretages yderligere dybdegående vurderinger af formålet med og indholdet, omfanget og varigheden af en delegation, som skal muliggøre fuld udøvelse af den demokratiske kontrol på europæisk niveau og af de privilegier og funktioner, som EU's lovgivningsprocedure garanterer de nationale parlamenter. EØSU mener, at der bør udarbejdes en entydig definition af begreberne »ikke-væsentlig bestemmelse« og »delegerede beføjelser« under fuld hensyntagen til EU-Domstolens fortolkninger. |
| --- | --- |

1.4

Udvalget henstiller til, at der foretages yderligere dybdegående vurderinger af formålet med og indholdet, omfanget og varigheden af en delegation, som skal muliggøre fuld udøvelse af den demokratiske kontrol på europæisk niveau og af de privilegier og funktioner, som EU's lovgivningsprocedure garanterer de nationale parlamenter. EØSU mener, at der bør udarbejdes en entydig definition af begreberne »ikke-væsentlig bestemmelse« og »delegerede beføjelser« under fuld hensyntagen til EU-Domstolens fortolkninger.

| 1.5 | EØSU understreger vigtigheden af:






  — | at Europa-Parlamentet deltager fuldt ud, |
| --- | --- | --- |

1.5

EØSU understreger vigtigheden af:

—

at Europa-Parlamentet deltager fuldt ud,

| — | at rationalisere og forenkle udvalgsprocedurerne, |
| --- | --- |

—

at rationalisere og forenkle udvalgsprocedurerne,

| — | at der foreligger bedre oplysninger om såvel betingelserne for delegationen til udvalgene som om de relevante foranstaltninger i alle faser af proceduren, |
| --- | --- |

—

at der foreligger bedre oplysninger om såvel betingelserne for delegationen til udvalgene som om de relevante foranstaltninger i alle faser af proceduren,

| — | at borgere og civilsamfundet har fuld adgang til informationer. |
| --- | --- |

—

at borgere og civilsamfundet har fuld adgang til informationer.

| 1.6 | Udvalget understreger endnu engang, at udvalgsprocedurerne skal være så gennemsigtige som muligt og lettere at forstå for EU's borgere, navnlig dem der er direkte berørt af de pågældende retsakter. |
| --- | --- |

1.6

Udvalget understreger endnu engang, at udvalgsprocedurerne skal være så gennemsigtige som muligt og lettere at forstå for EU's borgere, navnlig dem der er direkte berørt af de pågældende retsakter.

| 1.7 | EØSU gør opmærksom på, at Lissabontraktatens artikel 8A, om at beslutninger skal træffes så tæt på borgerne som muligt, skal finde fuld anvendelse, således at borgerne og civilsamfundet sikres fuld adgang til informationer. |
| --- | --- |

1.7

EØSU gør opmærksom på, at Lissabontraktatens artikel 8A, om at beslutninger skal træffes så tæt på borgerne som muligt, skal finde fuld anvendelse, således at borgerne og civilsamfundet sikres fuld adgang til informationer.

| 1.8 | Endelig henstiller EØSU til, at virkningerne af anvendelsen af den nye lovramme vurderes ved regelmæssigt at forelægge rapporter for Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om effektiviteten, gennemsigtigheden og udbredelsen af informationen. |
| --- | --- |

1.8

Endelig henstiller EØSU til, at virkningerne af anvendelsen af den nye lovramme vurderes ved regelmæssigt at forelægge rapporter for Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om effektiviteten, gennemsigtigheden og udbredelsen af informationen.

2.   Indledning

Indledning

| 2.1 | Lissabontraktatens ikrafttræden indførte en skelnen mellem Kommissionens beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, dvs. almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der supplerer eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt, ved hjælp af proceduren i artikel 290 TEUF (delegationsproceduren), og Kommissionens beføjelser til at vedtage såkaldte gennemførelsesretsakter, dvs. ensartede betingelser for gennemførelsen af juridisk bindende EU-retsakter, i henhold til proceduren i artikel 291 TEUF. |
| --- | --- |

2.1

Lissabontraktatens ikrafttræden indførte en skelnen mellem Kommissionens beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, dvs. almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der supplerer eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt, ved hjælp af proceduren i artikel 290 TEUF (delegationsproceduren), og Kommissionens beføjelser til at vedtage såkaldte gennemførelsesretsakter, dvs. ensartede betingelser for gennemførelsen af juridisk bindende EU-retsakter, i henhold til proceduren i artikel 291 TEUF.

| 2.1.1 | Anvendelsen af delegationsbeføjelsen er bl.a. specificeret i følgende ikke-forpligtende instrumenter:






  — | meddelelse fra Kommissionen om anvendelse af artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1) |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Anvendelsen af delegationsbeføjelsen er bl.a. specificeret i følgende ikke-forpligtende instrumenter:

—

meddelelse fra Kommissionen om anvendelse af artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1)

1

| — | den interinstitutionelle fælles forståelse om delegerede retsakter fra 2006 |
| --- | --- |

—

den interinstitutionelle fælles forståelse om delegerede retsakter fra 2006

| — | artikel 87a og 88 i Europa-Parlamentets forordning, ændret ved beslutning af 10. maj 2012 (2). |
| --- | --- |

—

artikel 87a og 88 i Europa-Parlamentets forordning, ændret ved beslutning af 10. maj 2012 (2).

2

| 2.2 | Som EØSU mindede om i sin udtalelse fra 2008 om forskriftsproceduren med kontrol (3), ændrede Rådet allerede i juli 2006 (4) afgørelsen om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der er tillagt Kommissionen (5), ved at tilføje en ny procedure, nemlig forskriftsproceduren med kontrol. |
| --- | --- |

2.2

Som EØSU mindede om i sin udtalelse fra 2008 om forskriftsproceduren med kontrol (3), ændrede Rådet allerede i juli 2006 (4) afgørelsen om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der er tillagt Kommissionen (5), ved at tilføje en ny procedure, nemlig forskriftsproceduren med kontrol.

3

4

5

| 2.2.1 | Efter denne procedure kan lovgiver modsætte sig vedtagelsen af »lovgivningslignende« foranstaltninger, dvs. foranstaltninger af generel karakter, der har til formål at ændre ikke-væsentlige elementer i en basisretsakt vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure, hvor lovgiver mener, at den foreslåede foranstaltning går videre end gennemførelsesbeføjelserne i basisretsakten, eller at den ikke er forenelig med basisretsaktens formål eller indhold, eller ikke overholder nærheds- eller proportionalitetsprincipperne. |
| --- | --- |

2.2.1

Efter denne procedure kan lovgiver modsætte sig vedtagelsen af »lovgivningslignende« foranstaltninger, dvs. foranstaltninger af generel karakter, der har til formål at ændre ikke-væsentlige elementer i en basisretsakt vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure, hvor lovgiver mener, at den foreslåede foranstaltning går videre end gennemførelsesbeføjelserne i basisretsakten, eller at den ikke er forenelig med basisretsaktens formål eller indhold, eller ikke overholder nærheds- eller proportionalitetsprincipperne.

| 2.2.2 | Der er tale om typiske foranstaltninger under udvalgsproceduren, der reguleres af Rådets afgørelse 1999/468/EF som ændret ved afgørelse 2006/512/EF. Foranstaltningerne forpligter Kommissionen til at forelægge forslag til gennemførelsesforanstaltninger for udvalg bestående af repræsentanter fra de nationale myndigheder i overensstemmelse med de fem udvalgsprocedurer: rådgivningsproceduren, forvaltningsproceduren, forskriftsproceduren, forskriftsproceduren med kontrol og beskyttelsesproceduren. Kommissionen vedtog allerede i december 2006 de 25 pågældende forslag (6), som EØSU har afgivet udtalelse om (7). |
| --- | --- |

2.2.2

Der er tale om typiske foranstaltninger under udvalgsproceduren, der reguleres af Rådets afgørelse 1999/468/EF som ændret ved afgørelse 2006/512/EF. Foranstaltningerne forpligter Kommissionen til at forelægge forslag til gennemførelsesforanstaltninger for udvalg bestående af repræsentanter fra de nationale myndigheder i overensstemmelse med de fem udvalgsprocedurer: rådgivningsproceduren, forvaltningsproceduren, forskriftsproceduren, forskriftsproceduren med kontrol og beskyttelsesproceduren. Kommissionen vedtog allerede i december 2006 de 25 pågældende forslag (6), som EØSU har afgivet udtalelse om (7).

6

7

| 2.3 | Forskriftsproceduren med kontrol har været anvendt ved vedtagelse af gennemførelsesforanstaltninger, der ændrer ikke-væsentlige bestemmelser i lovgivningsmæssige basisretsakter. Artikel 5a i »komitologiafgørelsen« og forskriftsproceduren med kontrol har i perioden 2009-2014 været gældende som en overgangsforanstaltning, idet der skal foretages en tilpasning af de eksisterende retsakter til ordningen med delegerede retsakter via overførsel af en række forordninger, direktiver og beslutninger. |
| --- | --- |

2.3

Forskriftsproceduren med kontrol har været anvendt ved vedtagelse af gennemførelsesforanstaltninger, der ændrer ikke-væsentlige bestemmelser i lovgivningsmæssige basisretsakter. Artikel 5a i »komitologiafgørelsen« og forskriftsproceduren med kontrol har i perioden 2009-2014 været gældende som en overgangsforanstaltning, idet der skal foretages en tilpasning af de eksisterende retsakter til ordningen med delegerede retsakter via overførsel af en række forordninger, direktiver og beslutninger.

| 2.4 | EØSU har for nylig afgivet en udtalelse (8) om to forslag til omnibusforordninger for 12 forskellige sektorer, hvori udvalget støtter initiativet, da det er »nødvendigt for en sikring af kilderne til EU-retten« og »forfølger en målsætning om forenkling og effektivitet«, men opfordrer samtidig Rådet og Parlamentet til »at udvise maksimal årvågenhed og til i detaljer at analysere samtlige de retsakter, der er berørt af denne tilpasning«, som vedrører 165 retsakter, der hidtil har været omfattet af forskriftsproceduren med kontrol, men nu hører under den nye delegationsprocedure. |
| --- | --- |

2.4

EØSU har for nylig afgivet en udtalelse (8) om to forslag til omnibusforordninger for 12 forskellige sektorer, hvori udvalget støtter initiativet, da det er »nødvendigt for en sikring af kilderne til EU-retten« og »forfølger en målsætning om forenkling og effektivitet«, men opfordrer samtidig Rådet og Parlamentet til »at udvise maksimal årvågenhed og til i detaljer at analysere samtlige de retsakter, der er berørt af denne tilpasning«, som vedrører 165 retsakter, der hidtil har været omfattet af forskriftsproceduren med kontrol, men nu hører under den nye delegationsprocedure.

8

| 2.5 | EØSU henviser til sin nyligt vedtagne informationsrapport om delegationsproceduren og anbefaler, at den tages i betragtning ved læsning af denne udtalelse. |
| --- | --- |

2.5

EØSU henviser til sin nyligt vedtagne informationsrapport om delegationsproceduren og anbefaler, at den tages i betragtning ved læsning af denne udtalelse.

3.   Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| 3.1 | Det aktuelle forslag følger samme metode som de foregående forslag med en lovramme. |
| --- | --- |

3.1

Det aktuelle forslag følger samme metode som de foregående forslag med en lovramme.

| 3.2 | Den foreslåede lovramme dækker ændringer i 76 retsakter, især forordninger og direktiver om forskellige emner. Ligeledes med henblik på tilpasning til bestemmelserne i TEUF er det planlagt at slette visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 66/2010 og forordning (EF) nr. 1221/2009 om miljø, i direktiv 97/70/EF om transport, i forordning (EF) nr. 1333/2008 og direktiv 2002/46/EF om sundhed og forbrugere (9) samt i Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 om humanitær bistand. |
| --- | --- |

3.2

Den foreslåede lovramme dækker ændringer i 76 retsakter, især forordninger og direktiver om forskellige emner. Ligeledes med henblik på tilpasning til bestemmelserne i TEUF er det planlagt at slette visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 66/2010 og forordning (EF) nr. 1221/2009 om miljø, i direktiv 97/70/EF om transport, i forordning (EF) nr. 1333/2008 og direktiv 2002/46/EF om sundhed og forbrugere (9) samt i Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 om humanitær bistand.

9

4.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 4.1 | EØSU bakker op om Kommissionens initiativ under forudsætning af, at det skaber sikkerhed om kilderne til EU-retten, har forenkling og øget effektivitet som målsætning og sikrer Europa-Parlamentet og Rådet den fulde udøvelse af beføjelserne til demokratisk kontrol. |
| --- | --- |

4.1

EØSU bakker op om Kommissionens initiativ under forudsætning af, at det skaber sikkerhed om kilderne til EU-retten, har forenkling og øget effektivitet som målsætning og sikrer Europa-Parlamentet og Rådet den fulde udøvelse af beføjelserne til demokratisk kontrol.

| 4.2 | EØSU glæder sig over, at Kommissionen under udarbejdelsen af nærværende forslag har taget hensyn til de forskellige forhold, som udvalget har behandlet i sine tidligere udtalelser, men minder dog på ny om, »at artikel 290 TEUF foreskriver, at de lovgivningsmæssige retsakter udtrykkeligt skal afgrænse en delegations varighed, og at delegationerne med få undtagelser hidtil har været fastlagt for en begrænset periode, som i visse tilfælde har kunnet forlænges på grundlag af en rapport om gennemførelsen af delegationen« (10). |
| --- | --- |

4.2

EØSU glæder sig over, at Kommissionen under udarbejdelsen af nærværende forslag har taget hensyn til de forskellige forhold, som udvalget har behandlet i sine tidligere udtalelser, men minder dog på ny om, »at artikel 290 TEUF foreskriver, at de lovgivningsmæssige retsakter udtrykkeligt skal afgrænse en delegations varighed, og at delegationerne med få undtagelser hidtil har været fastlagt for en begrænset periode, som i visse tilfælde har kunnet forlænges på grundlag af en rapport om gennemførelsen af delegationen« (10).

10

| 4.3 | EØSU minder om, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 5. maj 2010 om beføjelsen til delegation af lovgivning selv pegede på delegationens følsomme karakter og understregede, »at hver enkelt basisretsakt udtrykkeligt og omhyggeligt skal afgrænse formålet med og indholdet, omfanget og varigheden af en delegation i henhold til artikel 290 i TEUF«: ifølge udvalget skal disse elementer ligeledes muliggøre fuld udøvelse af de privilegier og funktioner, som EU's lovgivningsprocedure garanterer de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.3

EØSU minder om, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 5. maj 2010 om beføjelsen til delegation af lovgivning selv pegede på delegationens følsomme karakter og understregede, »at hver enkelt basisretsakt udtrykkeligt og omhyggeligt skal afgrænse formålet med og indholdet, omfanget og varigheden af en delegation i henhold til artikel 290 i TEUF«: ifølge udvalget skal disse elementer ligeledes muliggøre fuld udøvelse af de privilegier og funktioner, som EU's lovgivningsprocedure garanterer de nationale parlamenter.

| 4.4 | Desuden mener udvalget kun, at man kan tillade delegation, når det er nødvendigt »at vedtage almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt« i henhold til artikel 290, og hvis der er tale om retsakter af ren udøvende art, gælder bestemmelserne i artikel 291 i TEUF, hvorimod retsakter om »de væsentlige elementer på et område« skal udelukkes fra en hver mulighed for delegation. I øvrigt mangler man stadig at lægge fast, hvad der forstås ved »ikke-væsentlige bestemmelser«, og der bør tillige foretages en nøje evaluering af, hvordan ordningen fungerer. |
| --- | --- |

4.4

Desuden mener udvalget kun, at man kan tillade delegation, når det er nødvendigt »at vedtage almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt« i henhold til artikel 290, og hvis der er tale om retsakter af ren udøvende art, gælder bestemmelserne i artikel 291 i TEUF, hvorimod retsakter om »de væsentlige elementer på et område« skal udelukkes fra en hver mulighed for delegation. I øvrigt mangler man stadig at lægge fast, hvad der forstås ved »ikke-væsentlige bestemmelser«, og der bør tillige foretages en nøje evaluering af, hvordan ordningen fungerer.

| 4.5 | EØSU erindrer i den forbindelse om sine henstillinger til Kommissionen om »at justere den planlagte »samlede tilpasning« på en sådan måde, at der tages hensyn til visse basisretsakters særlige kendetegn« (11) og om at tage hensyn til EU-Domstolens fortolkninger af begreberne »ikke-væsentlig bestemmelse« og »beføjelser, som er delegeret til Kommissionen«. |
| --- | --- |

4.5

EØSU erindrer i den forbindelse om sine henstillinger til Kommissionen om »at justere den planlagte »samlede tilpasning« på en sådan måde, at der tages hensyn til visse basisretsakters særlige kendetegn« (11) og om at tage hensyn til EU-Domstolens fortolkninger af begreberne »ikke-væsentlig bestemmelse« og »beføjelser, som er delegeret til Kommissionen«.

11

| 4.6 | EØSU understreger vigtigheden af:






  — | at Europa-Parlamentet fuldt ud deltager med ret til som sidste instans at afvise en afgørelse; |
| --- | --- | --- |

4.6

EØSU understreger vigtigheden af:

—

at Europa-Parlamentet fuldt ud deltager med ret til som sidste instans at afvise en afgørelse;

| — | at Europa-Parlamentet og Rådet holdes bedre orienteret i såvel udvalgene som om de foranstaltninger, der forelægges udvalgene i alle faser af proceduren; |
| --- | --- |

—

at Europa-Parlamentet og Rådet holdes bedre orienteret i såvel udvalgene som om de foranstaltninger, der forelægges udvalgene i alle faser af proceduren;

| — | at Europa-Parlamentets rolle styrkes via en forligsprocedure mellem Europa-Parlamentet og Rådet i de tilfælde, hvor Europa-Parlamentet har afgivet en negativ udtalelse. |
| --- | --- |

—

at Europa-Parlamentets rolle styrkes via en forligsprocedure mellem Europa-Parlamentet og Rådet i de tilfælde, hvor Europa-Parlamentet har afgivet en negativ udtalelse.

| 4.7 | Som allerede tidligere gjort gældende gentager udvalget, at »udvalgsprocedurerne, som udelukkende involverer Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og som skal forestå forvaltningen, høringen og reguleringen som følge af opfølgningen og gennemførelsen af retsakter, bør være mere transparente og lettere at forstå for alle og især de, der berøres direkte af disse retsakter« (12). |
| --- | --- |

4.7

Som allerede tidligere gjort gældende gentager udvalget, at »udvalgsprocedurerne, som udelukkende involverer Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og som skal forestå forvaltningen, høringen og reguleringen som følge af opfølgningen og gennemførelsen af retsakter, bør være mere transparente og lettere at forstå for alle og især de, der berøres direkte af disse retsakter« (12).

12

| 4.8 | Efter EØSU's opfattelse er der behov for at vurdere virkningerne af anvendelsen af den nye foreslåede lovramme ved regelmæssigt at forelægge rapporter for Europa-Parlamentet, Rådet og EØSU om effektiviteten, gennemsigtigheden og udbredelsen af brugervenlig information, der er tilgængelig for alle, om delegerede EU-retsakter, således at det bliver muligt at overvåge denne procedure, som forener regulering med egentlig gennemførelse. |
| --- | --- |

4.8

Efter EØSU's opfattelse er der behov for at vurdere virkningerne af anvendelsen af den nye foreslåede lovramme ved regelmæssigt at forelægge rapporter for Europa-Parlamentet, Rådet og EØSU om effektiviteten, gennemsigtigheden og udbredelsen af brugervenlig information, der er tilgængelig for alle, om delegerede EU-retsakter, således at det bliver muligt at overvåge denne procedure, som forener regulering med egentlig gennemførelse.

| 4.9 | EØSU gør opmærksom på, at Lissabontraktatens artikel 8A, om at beslutninger skal træffes så tæt på borgerne som muligt, også her skal finde fuld anvendelse, således at borgerne og civilsamfundet sikres fuld adgang til informationer. |
| --- | --- |

4.9

EØSU gør opmærksom på, at Lissabontraktatens artikel 8A, om at beslutninger skal træffes så tæt på borgerne som muligt, også her skal finde fuld anvendelse, således at borgerne og civilsamfundet sikres fuld adgang til informationer.

Bruxelles, den 21. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2009) 673 final af 9.12.2009.

1

(2)  Dokument A7-0072/2012.

2

(3)  EUT C 224 af 30.8.2008, s. 35.

3

(4)  Afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006).

4

(5)  Afgørelse 1999/468/EF (EUT L 184 af 17.7.1999).

5

(6)  COM(2006) fra 901 final til 926 final.

6

(7)  EUT C 161 af 13.7.2007, s. 45.

7

(8)  EUT C 67 af 6.3.2014, s. 104.

8

(9)  Man kunne ønske sig nogle flere forklaringer på sletningen af stk. 2, litra i), i artikel 29: »fællesskabsprocedure for indberetning af alvorlige bivirkninger og uønskede hændelser og indberetningens format« i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/98/EF af 27. januar 2003, som fastsætter standarder for kvaliteten og sikkerheden ved tapning, testning, behandling, opbevaring og distribution af humant blod og blodkomponenter.

9

(10)  Se fodnote 8.

10

(11)  Se fodnote 8.

11

(12)  Se fodnote 7.

12

---

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/52 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/52

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om nye psykoaktive stoffer

COM(2013) 619 final — 2013/0305 (COD)

COM(2013) 618 final — 2013/0304 (COD)

(2014/C 177/10)

Ordfører: David Sears

Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet besluttede henholdsvis den 4., 7. og 8. oktober 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om nye psykoaktive stoffer«

COM(2013) 619 final — 2013/0305 (COD), COM(2013) 618 final — 2013/0304 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab, der vedtog sin udtalelse den 19. december 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 21. januar 2014, følgende udtalelse med 148 stemmer for og 2 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) er enig i, at Rådets afgørelse (1) fra 2005 om nye psykoaktive stoffer trænger til en ajourføring. Udvalget støtter op om behovet for en mere koordineret indsats mellem de berørte EU-agenturer, en strammere tidsplan for dataindsamling og muligheden for en mere nuanceret intern klassificering af stoffer med lav, moderat eller alvorlig risiko. Foranstaltninger med sigte på at begrænse tilgængeligheden af disse stoffer bør følge denne klassificering, gennemføres hurtigt og være proportionelle. |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) er enig i, at Rådets afgørelse (1) fra 2005 om nye psykoaktive stoffer trænger til en ajourføring. Udvalget støtter op om behovet for en mere koordineret indsats mellem de berørte EU-agenturer, en strammere tidsplan for dataindsamling og muligheden for en mere nuanceret intern klassificering af stoffer med lav, moderat eller alvorlig risiko. Foranstaltninger med sigte på at begrænse tilgængeligheden af disse stoffer bør følge denne klassificering, gennemføres hurtigt og være proportionelle.

1

| 1.2 | EØSU noterer sig også, at oplysningerne til støtte for den underbyggende konsekvensanalyse ofte var utilgængelige, at brugen af nye psykoaktive stoffer varierer i EU, og at de offentlige meninger og politiske reaktioner er meget forskellige. Kommissionen gør ret i at påpege, hvad der er politisk muligt inden for EU-traktaten og de nuværende økonomiske begrænsninger, men bør tage skridtet videre og kortlægge, hvad der konkret er behov for. |
| --- | --- |

1.2

EØSU noterer sig også, at oplysningerne til støtte for den underbyggende konsekvensanalyse ofte var utilgængelige, at brugen af nye psykoaktive stoffer varierer i EU, og at de offentlige meninger og politiske reaktioner er meget forskellige. Kommissionen gør ret i at påpege, hvad der er politisk muligt inden for EU-traktaten og de nuværende økonomiske begrænsninger, men bør tage skridtet videre og kortlægge, hvad der konkret er behov for.

| 1.3 | Udvalget mener, at der er gode erfaringer at hente ved at følge udviklingen i lande uden for EU, og at dette bør fremhæves i eventuelle fremtidige konsekvensanalyser. I mellemtiden er det vigtigt at forbedre og afsætte flere ressourcer til den europæiske dataindsamling vedrørende alle input (stoffernes tilgængelighed, forsyningsruter, økonomiske muligheder og sociale behov), kommunikationsveje (internet og sociale medier) og resultater (målbare sygdomme og andre skader). |
| --- | --- |

1.3

Udvalget mener, at der er gode erfaringer at hente ved at følge udviklingen i lande uden for EU, og at dette bør fremhæves i eventuelle fremtidige konsekvensanalyser. I mellemtiden er det vigtigt at forbedre og afsætte flere ressourcer til den europæiske dataindsamling vedrørende alle input (stoffernes tilgængelighed, forsyningsruter, økonomiske muligheder og sociale behov), kommunikationsveje (internet og sociale medier) og resultater (målbare sygdomme og andre skader).

| 1.4 | Der er en række tekniske punkter, som skal afklares, hvis forordningsforslaget forbliver, som det er. De behandles i udtalelsens punkt 5. Forslagets succes afhænger af medlemsstaternes politiske opbakning, dataindberetning og finansiering. Der skal fastlægges en række praktiske målsætninger. Forskningen skal fortsætte, og bedste (og værste) praksis vedrørende kontrol og behandling skal udpeges. Planerne for og resultaterne af EU-finansierede forskningsprogrammer såsom eSBIRTes, Orion og ALICE-RAP bør løbende deles med andre inden for samme felt og i højere grad indarbejdes i konsekvensanalyser og eventuelle efterfølgende lovforslag. Dataindsamling, risikovurdering og videnoverførsel bør fortsætte i realtid via civilsamfundsforummet vedrørende narkotika (eller måske via en bredere platform for nye psykoaktive stoffer) med inddragelse af alle aktører, især de direkte involverede ngo'er og støttegrupper. Dette bør omfatte alle nye psykoaktive stoffer, herunder de stoffer, der allerede er indberettet til anvendelse som enkeltstof, i blandinger eller som tilsætningsmidler i andre nye psykoaktive stoffer. Prioriteter og mulighederne for tiltag bør oftere fastlægges i fællesskab med medlemsstaterne. Der bør overvejes alternativer og supplementer til en fælles europæisk håndtering, som kun sigter mod at begrænse udbuddet. |
| --- | --- |

1.4

Der er en række tekniske punkter, som skal afklares, hvis forordningsforslaget forbliver, som det er. De behandles i udtalelsens punkt 5. Forslagets succes afhænger af medlemsstaternes politiske opbakning, dataindberetning og finansiering. Der skal fastlægges en række praktiske målsætninger. Forskningen skal fortsætte, og bedste (og værste) praksis vedrørende kontrol og behandling skal udpeges. Planerne for og resultaterne af EU-finansierede forskningsprogrammer såsom eSBIRTes, Orion og ALICE-RAP bør løbende deles med andre inden for samme felt og i højere grad indarbejdes i konsekvensanalyser og eventuelle efterfølgende lovforslag. Dataindsamling, risikovurdering og videnoverførsel bør fortsætte i realtid via civilsamfundsforummet vedrørende narkotika (eller måske via en bredere platform for nye psykoaktive stoffer) med inddragelse af alle aktører, især de direkte involverede ngo'er og støttegrupper. Dette bør omfatte alle nye psykoaktive stoffer, herunder de stoffer, der allerede er indberettet til anvendelse som enkeltstof, i blandinger eller som tilsætningsmidler i andre nye psykoaktive stoffer. Prioriteter og mulighederne for tiltag bør oftere fastlægges i fællesskab med medlemsstaterne. Der bør overvejes alternativer og supplementer til en fælles europæisk håndtering, som kun sigter mod at begrænse udbuddet.

2.   Indledning

Indledning

| 2.1 | Et stof, der er naturligt forekommende, eller som er kemisk fremstillet med et lovligt eller ulovligt formål før øje, siges at være »psykoaktivt«, hvis det, når det indtages af mennesker med et hvilket som helst formål, i tillæg til sine øvrige fysiske, kemiske, toksikologiske og miljømæssige egenskaber kan interagere med deres centrale nervesystem og fremkalde en stimulation eller en depression og give hallucinationer og/eller ændringer i det motoriske system samt ændret dømmekraft, adfærd eller humør. |
| --- | --- |

2.1

Et stof, der er naturligt forekommende, eller som er kemisk fremstillet med et lovligt eller ulovligt formål før øje, siges at være »psykoaktivt«, hvis det, når det indtages af mennesker med et hvilket som helst formål, i tillæg til sine øvrige fysiske, kemiske, toksikologiske og miljømæssige egenskaber kan interagere med deres centrale nervesystem og fremkalde en stimulation eller en depression og give hallucinationer og/eller ændringer i det motoriske system samt ændret dømmekraft, adfærd eller humør.

| 2.2 | Disse effekter kan opfattes som nyttige, når stofferne produceres, ordineres og indtages under kontrollerede forhold som lægemidler for at behandle specifikke sygdomme — eller skadelige og potentielt eller reelt farlige, endda alvorligt i visse tilfælde, hvis de doseres på egen hånd alene for at opnå de forventede fordele af ovennævnte virkninger. Disse risici bliver meget større, hvis stofferne samtidig er afhængighedsskabende, og hvis brugen af dem kan udnyttes økonomisk. |
| --- | --- |

2.2

Disse effekter kan opfattes som nyttige, når stofferne produceres, ordineres og indtages under kontrollerede forhold som lægemidler for at behandle specifikke sygdomme — eller skadelige og potentielt eller reelt farlige, endda alvorligt i visse tilfælde, hvis de doseres på egen hånd alene for at opnå de forventede fordele af ovennævnte virkninger. Disse risici bliver meget større, hvis stofferne samtidig er afhængighedsskabende, og hvis brugen af dem kan udnyttes økonomisk.

| 2.3 | Stoffer som morfin, heroin, kokain, ecstasy og cannabis og deres mange derivativer og prækursorer er derfor sammen med en række amfetaminer, barbiturater, benzodiazepiner og andre »psykedeliske« stoffer underlagt kontrol, med større eller mindre succes, gennem to FN-konventioner (2) (fra 1961 og 1971) og en protokol (3) (1972), der er gennemført i forskellig grad på nationalt plan rundt omkring i verden. |
| --- | --- |

2.3

Stoffer som morfin, heroin, kokain, ecstasy og cannabis og deres mange derivativer og prækursorer er derfor sammen med en række amfetaminer, barbiturater, benzodiazepiner og andre »psykedeliske« stoffer underlagt kontrol, med større eller mindre succes, gennem to FN-konventioner (2) (fra 1961 og 1971) og en protokol (3) (1972), der er gennemført i forskellig grad på nationalt plan rundt omkring i verden.

2

3

| 2.4 | Psykoaktive stoffer, der ikke er registreret, og som ikke bliver underlagt ovennævnte kontrol, betegnes i EU's lovgivning (samt i visse andre lovgivninger) som »nye« — uanset hvor længe de har været kendt eller anvendt til andre, ofte lovlige, formål. De omtales først som »nye psykoaktive stoffer«, når det er fastslået (eller der er mistanke om), at de markedsføres eller distribueres alene pga. deres psykoaktive egenskaber for at blive brugt af enkeltpersoner uden om medicinsk eller anden kontrol. |
| --- | --- |

2.4

Psykoaktive stoffer, der ikke er registreret, og som ikke bliver underlagt ovennævnte kontrol, betegnes i EU's lovgivning (samt i visse andre lovgivninger) som »nye« — uanset hvor længe de har været kendt eller anvendt til andre, ofte lovlige, formål. De omtales først som »nye psykoaktive stoffer«, når det er fastslået (eller der er mistanke om), at de markedsføres eller distribueres alene pga. deres psykoaktive egenskaber for at blive brugt af enkeltpersoner uden om medicinsk eller anden kontrol.

| 2.5 | Alkohol, tobak og koffein, som i forskellige doser opfylder alle de ovenstående kriterier for nye psykoaktive stoffer og langvarige skader, er udtrykkeligt undtaget FN's og EU's definitioner. Denne undtagelse er sværere at gennemføre »på gaden« eller i akademiske studier, hvor anvendelse og virkninger blandes — og hvor de sundhedsmæssige og sociale virkninger af alkohol og tobak i høj grad overgår virkningerne af de fleste nye psykoaktive stoffer. Forskere og politiske beslutningstagere er dog ikke altid enige om disse spørgsmål, og der er derfor et presserende behov for en fælles aftalt proces til at vurdere skader og risici på en kvantitativ basis. |
| --- | --- |

2.5

Alkohol, tobak og koffein, som i forskellige doser opfylder alle de ovenstående kriterier for nye psykoaktive stoffer og langvarige skader, er udtrykkeligt undtaget FN's og EU's definitioner. Denne undtagelse er sværere at gennemføre »på gaden« eller i akademiske studier, hvor anvendelse og virkninger blandes — og hvor de sundhedsmæssige og sociale virkninger af alkohol og tobak i høj grad overgår virkningerne af de fleste nye psykoaktive stoffer. Forskere og politiske beslutningstagere er dog ikke altid enige om disse spørgsmål, og der er derfor et presserende behov for en fælles aftalt proces til at vurdere skader og risici på en kvantitativ basis.

| 2.6 | Der er identificeret mere end 300 nye psykoaktive stoffer, som er (eller har været) i periodisk eller længerevarende omløb i EU. Medlemsstaterne rapporterer om nye tilfælde ca. en gang om ugen. Eftersom disse stoffer ikke kontrolleres, er det ikke ulovligt at bruge dem. De er altså tilladte og kan beskrives som »lovlige« — med den fejlagtige antagelse, at de også er »sikre« og »godkendte«. I de fleste tilfælde er der kun få videnskabelige data, der kan bekræfte eller afvise disse antagelser. Nye molekyler kan hurtigt fremstilles syntetisk som varianter til dem, som er udtrykkeligt forbudt, og importeres fra Kina eller Indien, i visse tilfælde på bestilling fra organiserede grupper eller enkeltpersoner i EU. Eksisterende molekyler kan også anvendes til andet end legitime formål inden for EU's grænser. Oftest er motivationen at tjene penge, andre gange er den primære udfordring at omgå gældende lovgivning. Nationale kontaktpunkter i det europæiske informationsnet for narkotika og narkotikamisbrug (»Reitox«) udsender tidlige advarsler og videreformidler information om de nye psykoaktive stoffer, som identificeres. |
| --- | --- |

2.6

Der er identificeret mere end 300 nye psykoaktive stoffer, som er (eller har været) i periodisk eller længerevarende omløb i EU. Medlemsstaterne rapporterer om nye tilfælde ca. en gang om ugen. Eftersom disse stoffer ikke kontrolleres, er det ikke ulovligt at bruge dem. De er altså tilladte og kan beskrives som »lovlige« — med den fejlagtige antagelse, at de også er »sikre« og »godkendte«. I de fleste tilfælde er der kun få videnskabelige data, der kan bekræfte eller afvise disse antagelser. Nye molekyler kan hurtigt fremstilles syntetisk som varianter til dem, som er udtrykkeligt forbudt, og importeres fra Kina eller Indien, i visse tilfælde på bestilling fra organiserede grupper eller enkeltpersoner i EU. Eksisterende molekyler kan også anvendes til andet end legitime formål inden for EU's grænser. Oftest er motivationen at tjene penge, andre gange er den primære udfordring at omgå gældende lovgivning. Nationale kontaktpunkter i det europæiske informationsnet for narkotika og narkotikamisbrug (»Reitox«) udsender tidlige advarsler og videreformidler information om de nye psykoaktive stoffer, som identificeres.

| 2.7 | Nye psykoaktive stoffer markedsføres under mange ikke-systematiske, forkortede og/eller eksotiske navne, og de blandes ofte op med andre forbudte, nye eller undtagne produkter, herunder urtebaserede produkter, aktive lægemiddelstoffer, tilsætningsstoffer til levnedsmidler, tobak, koffein og inaktive fyldstoffer. Der er ingen sammenhæng eller kontrol af indholdet og ingen sikkerhedsadvarsler, og findes de, er det for at muliggøre salg (»uegnet til konsum«). Produktmærkningen kan være bevidst vildledende (»badesalt« eller »røgelse« ved produkter, som sandsynligvis skal indhaleres, ryges eller indsprøjtes). |
| --- | --- |

2.7

Nye psykoaktive stoffer markedsføres under mange ikke-systematiske, forkortede og/eller eksotiske navne, og de blandes ofte op med andre forbudte, nye eller undtagne produkter, herunder urtebaserede produkter, aktive lægemiddelstoffer, tilsætningsstoffer til levnedsmidler, tobak, koffein og inaktive fyldstoffer. Der er ingen sammenhæng eller kontrol af indholdet og ingen sikkerhedsadvarsler, og findes de, er det for at muliggøre salg (»uegnet til konsum«). Produktmærkningen kan være bevidst vildledende (»badesalt« eller »røgelse« ved produkter, som sandsynligvis skal indhaleres, ryges eller indsprøjtes).

| 2.8 | Salg foregår gennem specialiserede forhandlere eller kommercielle salgssteder (såsom »head shops«, »smart shops« og »smoke shops« ved siden af tobakstilbehør) og på internettet (hvor der er adgang til køb med kreditkort, bedømmelser af produkt og leverandør og hurtig levering til døren). Anonyme hjemmesider er et særskilt problem. Priserne pr. dosis er ofte lavere i forhold til ulovlige stoffer. Sociale medier er med til at nære nye tendenser og gør det let at dele erfaringer. Forbruget (af bl.a. legale rusmidler, klub- og feststoffer og rekreative/syntetiske stoffer) varierer kraftigt i EU og er langsomt på vej op med et rapporteret forbrug over gennemsnittet i Irland, Polen, Letland og Det Forenede Kongerige. Antallet af personer, der indlægges på sygehus som en direkte følge af indtagelsen af disse stoffer, er stadig relativt lavt (manglen på pålidelige data gør det tvivlsomt, om dette kan bruges som et korrekt mål for de reelle skader). |
| --- | --- |

2.8

Salg foregår gennem specialiserede forhandlere eller kommercielle salgssteder (såsom »head shops«, »smart shops« og »smoke shops« ved siden af tobakstilbehør) og på internettet (hvor der er adgang til køb med kreditkort, bedømmelser af produkt og leverandør og hurtig levering til døren). Anonyme hjemmesider er et særskilt problem. Priserne pr. dosis er ofte lavere i forhold til ulovlige stoffer. Sociale medier er med til at nære nye tendenser og gør det let at dele erfaringer. Forbruget (af bl.a. legale rusmidler, klub- og feststoffer og rekreative/syntetiske stoffer) varierer kraftigt i EU og er langsomt på vej op med et rapporteret forbrug over gennemsnittet i Irland, Polen, Letland og Det Forenede Kongerige. Antallet af personer, der indlægges på sygehus som en direkte følge af indtagelsen af disse stoffer, er stadig relativt lavt (manglen på pålidelige data gør det tvivlsomt, om dette kan bruges som et korrekt mål for de reelle skader).

| 2.9 | I overensstemmelse med ovenstående og sammenlignet med de traditionelle stofmisbrugere, som er afhængige af ulovlige stoffer, har brugerne af nye psykoaktive stoffer (især i Det Forenede Kongerige, hvor dataindsamlingen også er omfattende) hidtil overvejende været unge med rimelige ressourcer og uden straffeattest, som har større sandsynlighed for selv at tage initiativ til behandling om nødvendigt. Hvis de samtidig er velintegrerede i familie- og arbejdsliv, er deres chancer for en vellykket behandling generelt gode. Når der sker uheld eller dødsfald, bliver disse ofte betragtet som uventede personlige tragedier og får som regel stor opmærksomhed i medierne og dermed også på det politiske plan, af samme årsager. |
| --- | --- |

2.9

I overensstemmelse med ovenstående og sammenlignet med de traditionelle stofmisbrugere, som er afhængige af ulovlige stoffer, har brugerne af nye psykoaktive stoffer (især i Det Forenede Kongerige, hvor dataindsamlingen også er omfattende) hidtil overvejende været unge med rimelige ressourcer og uden straffeattest, som har større sandsynlighed for selv at tage initiativ til behandling om nødvendigt. Hvis de samtidig er velintegrerede i familie- og arbejdsliv, er deres chancer for en vellykket behandling generelt gode. Når der sker uheld eller dødsfald, bliver disse ofte betragtet som uventede personlige tragedier og får som regel stor opmærksomhed i medierne og dermed også på det politiske plan, af samme årsager.

| 2.10 | Set i forhold til ovenstående er det næppe overraskende, at offentlighedens og politikernes holdninger til overvågning af nye psykoaktive stoffer i medlemsstaterne og resten af verden er meget forskellige. Uruguay har for nylig legaliseret cannabis. New Zealand vil tillade »godkendte« nye psykoaktive stoffer med en lav risiko, som kvalitetskontrolleres. Irland har skåret drastisk ned på antallet af salgssteder, og Nederlandene og Canada overvejer at gøre det samme. Det Forenede Kongerige har traditionelt foretrukket at forbyde produkterne enkeltvis eller i grupper, men undersøger nu alternative strategier. Belgien planlægger at forbyde grupper af produkter. Der er gjort en indsats for at begrænse internethandlen med ulovlige stoffer via anonyme hjemmesider. Det forventes imidlertid, at det lovlige salg vil blomstre. |
| --- | --- |

2.10

Set i forhold til ovenstående er det næppe overraskende, at offentlighedens og politikernes holdninger til overvågning af nye psykoaktive stoffer i medlemsstaterne og resten af verden er meget forskellige. Uruguay har for nylig legaliseret cannabis. New Zealand vil tillade »godkendte« nye psykoaktive stoffer med en lav risiko, som kvalitetskontrolleres. Irland har skåret drastisk ned på antallet af salgssteder, og Nederlandene og Canada overvejer at gøre det samme. Det Forenede Kongerige har traditionelt foretrukket at forbyde produkterne enkeltvis eller i grupper, men undersøger nu alternative strategier. Belgien planlægger at forbyde grupper af produkter. Der er gjort en indsats for at begrænse internethandlen med ulovlige stoffer via anonyme hjemmesider. Det forventes imidlertid, at det lovlige salg vil blomstre.

3.   Resumé af Kommissionens forslag

Resumé af Kommissionens forslag

| 3.1 | Rådets afgørelse fra 2005 (4) indførte en lovramme for informationsudveksling, risikovurdering og kontrol af nye psykoaktive stoffer. Denne ramme har ikke vist sig særlig anvendelig i praksis, eftersom de indsamlede oplysninger har været begrænsede, kategoriopdelingen af risici mangelfuld og mulighederne for restriktive foranstaltninger få. I 2011 anmodede Rådet Kommissionen om at ajourføre afgørelsen. |
| --- | --- |

3.1

Rådets afgørelse fra 2005 (4) indførte en lovramme for informationsudveksling, risikovurdering og kontrol af nye psykoaktive stoffer. Denne ramme har ikke vist sig særlig anvendelig i praksis, eftersom de indsamlede oplysninger har været begrænsede, kategoriopdelingen af risici mangelfuld og mulighederne for restriktive foranstaltninger få. I 2011 anmodede Rådet Kommissionen om at ajourføre afgørelsen.

4

| 3.2 | Nærværende forslag indeholder de påkrævede foranstaltninger, herunder et forslag til et direktiv om ændring af Rådets rammeafgørelse (5) om mindsteregler i forbindelse med ulovlig narkotikahandel. Forslaget udvider definitionen på »narkotika«, så nye psykoaktive stoffer, der udgør alvorlige sundhedsmæssige, sociale og sikkerhedsmæssige risici, og som er genstand for permanente markedsrestriktioner, placeres i samme kategori som stoffer, der allerede er omfattet af FN's relevante konventioner og protokol. |
| --- | --- |

3.2

Nærværende forslag indeholder de påkrævede foranstaltninger, herunder et forslag til et direktiv om ændring af Rådets rammeafgørelse (5) om mindsteregler i forbindelse med ulovlig narkotikahandel. Forslaget udvider definitionen på »narkotika«, så nye psykoaktive stoffer, der udgør alvorlige sundhedsmæssige, sociale og sikkerhedsmæssige risici, og som er genstand for permanente markedsrestriktioner, placeres i samme kategori som stoffer, der allerede er omfattet af FN's relevante konventioner og protokol.

5

| 3.3 | Forslaget til en forordning specifikt for nye psykoaktive stoffer suppleres af en intern konsekvensanalyse, som fremhæver, hvilke forskelle der er inden for datatilgængelighed, faktisk anvendelse, sundhedsomkostninger og offentlige og nationale tiltag i hele EU. Der gives et skøn på de områder, hvor der ikke er tilgængelige oplysninger. De politiske løsningsmodeller vurderes ud fra, hvor effektive de er til at opfylde målsætninger, deres økonomiske, finansielle og sociale virkninger samt proportionalitet og accept fra de interesserede parter. |
| --- | --- |

3.3

Forslaget til en forordning specifikt for nye psykoaktive stoffer suppleres af en intern konsekvensanalyse, som fremhæver, hvilke forskelle der er inden for datatilgængelighed, faktisk anvendelse, sundhedsomkostninger og offentlige og nationale tiltag i hele EU. Der gives et skøn på de områder, hvor der ikke er tilgængelige oplysninger. De politiske løsningsmodeller vurderes ud fra, hvor effektive de er til at opfylde målsætninger, deres økonomiske, finansielle og sociale virkninger samt proportionalitet og accept fra de interesserede parter.

| 3.4 | Forslaget er baseret på EUF-traktatens artikel 114, som skal sikre et velfungerende indre marked med et højt niveau for sundheds-, sikkerheds- og forbrugerbeskyttelse. Det tager sigte på at forkorte reaktionstiden på EU-plan, give mulighed for fokuserede og passende løsninger, håndtere problemerne med dobbelt anvendelsesområde og manglende retssikkerhed for lovlige aktører og knytte markedet for nye psykoaktive stoffer til det indre marked som helhed. |
| --- | --- |

3.4

Forslaget er baseret på EUF-traktatens artikel 114, som skal sikre et velfungerende indre marked med et højt niveau for sundheds-, sikkerheds- og forbrugerbeskyttelse. Det tager sigte på at forkorte reaktionstiden på EU-plan, give mulighed for fokuserede og passende løsninger, håndtere problemerne med dobbelt anvendelsesområde og manglende retssikkerhed for lovlige aktører og knytte markedet for nye psykoaktive stoffer til det indre marked som helhed.

| 3.5 | Forslaget fastsætter en tidsramme for indhentning af oplysninger til en fælles rapport fra Kommissionen, Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EONN), Europol og andre tæt involverede europæiske agenturer (for lægemidler, kemikalier og fødevaresikkerhed), der baseres på tidlige advarsler fra medlemsstaterne om de nye psykoaktive stoffer, som identificeres. |
| --- | --- |

3.5

Forslaget fastsætter en tidsramme for indhentning af oplysninger til en fælles rapport fra Kommissionen, Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EONN), Europol og andre tæt involverede europæiske agenturer (for lægemidler, kemikalier og fødevaresikkerhed), der baseres på tidlige advarsler fra medlemsstaterne om de nye psykoaktive stoffer, som identificeres.

| 3.6 | Rapporten kan føre til en formel risikovurdering fra EONN, der skal tjene som grundlag for foranstaltninger fra Kommissionen. Der foreslås en række kriterier for at skelne mellem lave, moderate og alvorlige sundhedsmæssige, sociale og sikkerhedsmæssige risici. Der vil ikke blive foretaget yderligere tiltag i tilfælde, hvor risikoen anses for at være lav. Ved moderate og alvorlige risici kan Kommissionen indføre et midlertidigt eller permanent forbud mod salg af specifikke nye psykoaktive stoffer, og i særlige tilfælde også udvide forbuddet til produktion, distribution, import og eksport af disse. |
| --- | --- |

3.6

Rapporten kan føre til en formel risikovurdering fra EONN, der skal tjene som grundlag for foranstaltninger fra Kommissionen. Der foreslås en række kriterier for at skelne mellem lave, moderate og alvorlige sundhedsmæssige, sociale og sikkerhedsmæssige risici. Der vil ikke blive foretaget yderligere tiltag i tilfælde, hvor risikoen anses for at være lav. Ved moderate og alvorlige risici kan Kommissionen indføre et midlertidigt eller permanent forbud mod salg af specifikke nye psykoaktive stoffer, og i særlige tilfælde også udvide forbuddet til produktion, distribution, import og eksport af disse.

| 3.7 | Forslaget giver mulighed for at genoverveje risikoniveauerne, hvis der kommer nye oplysninger, og indfører løbende rapportering og evaluering af forordningens gennemførelse, anvendelse og effektivitet. Forskning og analyse fortsættes. Medlemsstaterne forpligtes til at fastlægge administrative sanktioner, der er nødvendige for at håndhæve markedsrestriktioner, og sikre, at sanktionerne er effektive, proportionelle og har en afskrækkende virkning. Forslaget fremlægges som havende ingen direkte indvirkning på EU-budgettet. |
| --- | --- |

3.7

Forslaget giver mulighed for at genoverveje risikoniveauerne, hvis der kommer nye oplysninger, og indfører løbende rapportering og evaluering af forordningens gennemførelse, anvendelse og effektivitet. Forskning og analyse fortsættes. Medlemsstaterne forpligtes til at fastlægge administrative sanktioner, der er nødvendige for at håndhæve markedsrestriktioner, og sikre, at sanktionerne er effektive, proportionelle og har en afskrækkende virkning. Forslaget fremlægges som havende ingen direkte indvirkning på EU-budgettet.

| 3.8 | Forordningen træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og vil være bindende i alle medlemsstaterne. Rådets oprindelige afgørelse (6) vil blive ophævet og erstattet. |
| --- | --- |

3.8

Forordningen træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og vil være bindende i alle medlemsstaterne. Rådets oprindelige afgørelse (6) vil blive ophævet og erstattet.

6

4.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 4.1 | EØSU bifaldt Kommissionens meddelelse fra 2011 »Mod en stærkere europæisk indsats mod narkotika« og forslaget til en forordning om narkotikaprækursorer fra 2012. Udvalget så frem til forslag om »nye psykoaktive stoffer« og foreslog overordnede retningslinjer for en effektiv indsats på EU- og medlemsstatsniveau. |
| --- | --- |

4.1

EØSU bifaldt Kommissionens meddelelse fra 2011 »Mod en stærkere europæisk indsats mod narkotika« og forslaget til en forordning om narkotikaprækursorer fra 2012. Udvalget så frem til forslag om »nye psykoaktive stoffer« og foreslog overordnede retningslinjer for en effektiv indsats på EU- og medlemsstatsniveau.

| 4.2 | For så vidt angår narkotikaprækursorer, noterede EØSU sig især, i hvor høj grad de involverede parter (Kommissionen og et begrænset antal lovlige producenter, forhandlere og slutbrugere) havde opfyldt kravene i artikel 12 i FN's konvention fra 1988 (7) med hensyn til at arbejde sammen for at nå de fastlagte mål. I dette specifikke tilfælde, der angik den ulovlige anvendelse af små mængder eddikesyreanhydrid til fremstilling af heroin, kunne disse mål defineres helt præcist. |
| --- | --- |

4.2

For så vidt angår narkotikaprækursorer, noterede EØSU sig især, i hvor høj grad de involverede parter (Kommissionen og et begrænset antal lovlige producenter, forhandlere og slutbrugere) havde opfyldt kravene i artikel 12 i FN's konvention fra 1988 (7) med hensyn til at arbejde sammen for at nå de fastlagte mål. I dette specifikke tilfælde, der angik den ulovlige anvendelse af små mængder eddikesyreanhydrid til fremstilling af heroin, kunne disse mål defineres helt præcist.

7

| 4.3 | Dette er endnu ikke tilfældet for nye psykoaktive stoffer, hvor situationen, når det kommer til den reelle brug og den offentlige og politiske respons, er meget forskellig medlemsstaterne imellem og globalt. Ofte bliver vigtige data ikke indhentet og sammenlignet, personlige tragedier får opmærksomhed i medierne, politiske tiltag bygger ikke altid på videnskabelige og professionelle råd og går nogle gange direkte imod dem. Andre komplicerede faktorer, herunder det langt mere udbredte og skadelige forbrug af alkohol og tobak, anses for at være for følsomme til at indarbejde i en fælles lovtilgang. Derudover er generationskløften tydelig inden for markedsføring på internettet, de sociale mediers rolle for dannelsen af personlige meninger, risikotagning og rekreativ brug af både nye og gamle psykoaktive stoffer. |
| --- | --- |

4.3

Dette er endnu ikke tilfældet for nye psykoaktive stoffer, hvor situationen, når det kommer til den reelle brug og den offentlige og politiske respons, er meget forskellig medlemsstaterne imellem og globalt. Ofte bliver vigtige data ikke indhentet og sammenlignet, personlige tragedier får opmærksomhed i medierne, politiske tiltag bygger ikke altid på videnskabelige og professionelle råd og går nogle gange direkte imod dem. Andre komplicerede faktorer, herunder det langt mere udbredte og skadelige forbrug af alkohol og tobak, anses for at være for følsomme til at indarbejde i en fælles lovtilgang. Derudover er generationskløften tydelig inden for markedsføring på internettet, de sociale mediers rolle for dannelsen af personlige meninger, risikotagning og rekreativ brug af både nye og gamle psykoaktive stoffer.

| 4.4 | I denne tydeligvis meget vanskelige kontekst for enhver, som forsøger at tage stilling til nye psykoaktive stoffer, er der to kommentarer fra EØSU's tidligere udtalelser, som er særligt relevante, nemlig »at staten ikke må foranledige større skader og risici end dem, som den skal beskytte imod«
   (8), og at »politiske tiltag bør være baseret på data og dokumentation — og ikke omvendt«
   (9) som ved så mange andre emner, der optager lovgiverne. Det kan være lettere sagt end gjort. |
| --- | --- |

4.4

I denne tydeligvis meget vanskelige kontekst for enhver, som forsøger at tage stilling til nye psykoaktive stoffer, er der to kommentarer fra EØSU's tidligere udtalelser, som er særligt relevante, nemlig »at staten ikke må foranledige større skader og risici end dem, som den skal beskytte imod«
   (8), og at »politiske tiltag bør være baseret på data og dokumentation — og ikke omvendt«
   (9) som ved så mange andre emner, der optager lovgiverne. Det kan være lettere sagt end gjort.

»at staten ikke må foranledige større skader og risici end dem, som den skal beskytte imod«

8

»politiske tiltag bør være baseret på data og dokumentation — og ikke omvendt«

9

| 4.5 | Problemerne ved de nuværende forslag er ikke, at de vil gøre skade, men snarere at de ikke vil være effektive nok — og at de kan forsinke iværksættelsen af bredere samfundsomspændende og tværfaglige strategier baseret på fakta, som er nødvendige for at kunne nå til enighed om såvel den nuværende situation som de langsigtede målsætninger for specifikke befolkningsgrupper. Hvis ikke disse strategier kan fastlægges på forhånd, og der ikke kan tilvejebringes politisk og finansiel støtte, bør dette anerkendes i alle lovforslag på EU-niveau. |
| --- | --- |

4.5

Problemerne ved de nuværende forslag er ikke, at de vil gøre skade, men snarere at de ikke vil være effektive nok — og at de kan forsinke iværksættelsen af bredere samfundsomspændende og tværfaglige strategier baseret på fakta, som er nødvendige for at kunne nå til enighed om såvel den nuværende situation som de langsigtede målsætninger for specifikke befolkningsgrupper. Hvis ikke disse strategier kan fastlægges på forhånd, og der ikke kan tilvejebringes politisk og finansiel støtte, bør dette anerkendes i alle lovforslag på EU-niveau.

| 4.6 | EØSU konstaterer, at forslaget har andre målsætninger, bl.a. håndtering af problemerne med dobbelt anvendelse, den ulovlige anvendelse af lovlige stoffer inden for EU og den manglende retssikkerhed for »lovlige aktører«. Disse bliver imidlertid ikke kvantificeret i konsekvensanalysen og får liden opmærksomhed i selve forslaget. Andre muligheder for at fylde hullerne efter anden lovgivning er slet ikke blevet overvejet. Derfor er det vanskeligt at vurdere, hvorvidt det valgte retsgrundlag (EUF-traktatens artikel 114) er passende. Statistiske oplysninger om de 300 stoffer, der er registreret frem til nu, kunne bruges til at afklare dette samt andre punkter. |
| --- | --- |

4.6

EØSU konstaterer, at forslaget har andre målsætninger, bl.a. håndtering af problemerne med dobbelt anvendelse, den ulovlige anvendelse af lovlige stoffer inden for EU og den manglende retssikkerhed for »lovlige aktører«. Disse bliver imidlertid ikke kvantificeret i konsekvensanalysen og får liden opmærksomhed i selve forslaget. Andre muligheder for at fylde hullerne efter anden lovgivning er slet ikke blevet overvejet. Derfor er det vanskeligt at vurdere, hvorvidt det valgte retsgrundlag (EUF-traktatens artikel 114) er passende. Statistiske oplysninger om de 300 stoffer, der er registreret frem til nu, kunne bruges til at afklare dette samt andre punkter.

| 4.7 | EØSU er fuldt overbevist om og har gentagne gange anført, at regulering af udbuddet kun er en del af løsningen — og i sig selv utilstrækkelig til at skabe nyttige eller målbare resultater. Der skal være større fokus på at forstå efterspørgslen — og foreslås bedre tiltag for at sikre, at den kan opfyldes med så lille en risiko som muligt. Som sædvanlig kan risici ikke udelukkes helt, men de kan i høj grad begrænses. Bedre data, som udbredes behørigt, skulle kunne bidrage hertil. |
| --- | --- |

4.7

EØSU er fuldt overbevist om og har gentagne gange anført, at regulering af udbuddet kun er en del af løsningen — og i sig selv utilstrækkelig til at skabe nyttige eller målbare resultater. Der skal være større fokus på at forstå efterspørgslen — og foreslås bedre tiltag for at sikre, at den kan opfyldes med så lille en risiko som muligt. Som sædvanlig kan risici ikke udelukkes helt, men de kan i høj grad begrænses. Bedre data, som udbredes behørigt, skulle kunne bidrage hertil.

| 4.8 | EØSU bemærker også, at når der anvendes strafferetlige sanktioner, er det nødvendigt at begrænse dem til aktører, der søger at opnå en økonomisk gevinst fra salg af stoffer, som allerede er forbudt, eller som har sandsynlighed for at give alvorlige sundhedsskader hos mennesker. Det gør sig især gældende for nye psykoaktive stoffer, hvor risiciene indtil videre ser ud til at være lavere end ved »gamle« eller undtagne psykoaktive stoffer. I disse tilfælde vil en fængselsstraf for brugerne være det værste udfald på det personlige og samfundsmæssige plan, da de utvivlsomt vil blive udsat for »gamle« psykoaktive stoffer. Dette bør fremgå tydeligt af forslaget, hvis foranstaltningerne skal være troværdige for de berørte befolkningsgrupper i EU, især for de unge, der er direkte involveret |
| --- | --- |

4.8

EØSU bemærker også, at når der anvendes strafferetlige sanktioner, er det nødvendigt at begrænse dem til aktører, der søger at opnå en økonomisk gevinst fra salg af stoffer, som allerede er forbudt, eller som har sandsynlighed for at give alvorlige sundhedsskader hos mennesker. Det gør sig især gældende for nye psykoaktive stoffer, hvor risiciene indtil videre ser ud til at være lavere end ved »gamle« eller undtagne psykoaktive stoffer. I disse tilfælde vil en fængselsstraf for brugerne være det værste udfald på det personlige og samfundsmæssige plan, da de utvivlsomt vil blive udsat for »gamle« psykoaktive stoffer. Dette bør fremgå tydeligt af forslaget, hvis foranstaltningerne skal være troværdige for de berørte befolkningsgrupper i EU, især for de unge, der er direkte involveret

5.   Særlige bemærkninger

Særlige bemærkninger

| 5.1 | I forslaget er der definitioner på nogle af de centrale termer, der anvendes, men ikke alle. Imidlertid forklares det ikke, hvorledes de skal anvendes på dette usædvanligt strukturerede, hurtigt voksende, delvist lovlige, delvist ulovlige, delvist gennemsigtige, delvist regulerede marked for produkter, der hovedsageligt er fremstillet uden for EU. Termen »økonomisk aktør« defineres ikke — og der kan således være tale om både lovlige (forhandlere, der sælger nye psykoaktive stoffer direkte eller gennem en »head shop« eller internettet) og ulovlige (sælgere af ulovlige stoffer) aktører. Hvad betyder »bringe i omsætning på markedet« i forbindelse med internetsalg af produkter fra hele verden? Hvorfor bør en »blanding« begrænses til to eller flere nye psykoaktive stoffer i stedet for f.eks. et nyt psykoaktivt stof samt forskellige mængder tobak, koffein, urter eller fyldstoffer? Ville det være bedre at sætte fokus på »brugeren« med definitionen »person, som indtager nye psykoaktive stoffer uden lægeligt tilsyn« end på den bredere gruppe af »forbrugere« (»person, der handler uden for sin virksomhed som handlende, erhvervsdrivende eller udøver af et liberalt erhverv«), som ofte ikke påvirkes af denne aktivitet? Hvis forslaget skal virke proaktivt og ikke reaktivt, bør det så ikke også lægge vægt på de nye psykoaktive stoffer, »der med rimelighed kan forventes at fremkomme på basis af videnskabelig vurdering og bedømmelse?« Et kritisk punkt er, hvorfor bevisbyrden er overgået fra leverandører, som burde forpligtes til at påvise, at deres produkter har »lav risiko«, til EONN og Kommissionen — så man kunne få det indtryk, at de godkender produkterne. |
| --- | --- |

5.1

I forslaget er der definitioner på nogle af de centrale termer, der anvendes, men ikke alle. Imidlertid forklares det ikke, hvorledes de skal anvendes på dette usædvanligt strukturerede, hurtigt voksende, delvist lovlige, delvist ulovlige, delvist gennemsigtige, delvist regulerede marked for produkter, der hovedsageligt er fremstillet uden for EU. Termen »økonomisk aktør« defineres ikke — og der kan således være tale om både lovlige (forhandlere, der sælger nye psykoaktive stoffer direkte eller gennem en »head shop« eller internettet) og ulovlige (sælgere af ulovlige stoffer) aktører. Hvad betyder »bringe i omsætning på markedet« i forbindelse med internetsalg af produkter fra hele verden? Hvorfor bør en »blanding« begrænses til to eller flere nye psykoaktive stoffer i stedet for f.eks. et nyt psykoaktivt stof samt forskellige mængder tobak, koffein, urter eller fyldstoffer? Ville det være bedre at sætte fokus på »brugeren« med definitionen »person, som indtager nye psykoaktive stoffer uden lægeligt tilsyn« end på den bredere gruppe af »forbrugere« (»person, der handler uden for sin virksomhed som handlende, erhvervsdrivende eller udøver af et liberalt erhverv«), som ofte ikke påvirkes af denne aktivitet? Hvis forslaget skal virke proaktivt og ikke reaktivt, bør det så ikke også lægge vægt på de nye psykoaktive stoffer, »der med rimelighed kan forventes at fremkomme på basis af videnskabelig vurdering og bedømmelse?« Et kritisk punkt er, hvorfor bevisbyrden er overgået fra leverandører, som burde forpligtes til at påvise, at deres produkter har »lav risiko«, til EONN og Kommissionen — så man kunne få det indtryk, at de godkender produkterne.

| 5.2 | Definitionen på nye psykoaktive stoffer bør ligeledes afklares. Måske kunne man i stedet for »nye«, som kun refererer til de eksisterende FN-konventioner, anvende betegnelsen »indberettede inden for rammerne af dette EU-forslag«. Eftersom stofferne ikke testes løbende for deres psykoaktive egenskaber (og hverken kan eller bør testes herfor) inden for rammerne af REACH eller anden lovgivning om stoffer, er der kun få tilgængelige informationer om, hvor mange molekyler der på sigt kan vise sig at have (eller kan markedsføres som, at de har) disse virkninger i større eller mindre grad. Da termen »psykoaktive stoffer« kun finder anvendelse, når virkningerne opleves af mennesker, er begrænsningerne med dyreforsøg indlysende. |
| --- | --- |

5.2

Definitionen på nye psykoaktive stoffer bør ligeledes afklares. Måske kunne man i stedet for »nye«, som kun refererer til de eksisterende FN-konventioner, anvende betegnelsen »indberettede inden for rammerne af dette EU-forslag«. Eftersom stofferne ikke testes løbende for deres psykoaktive egenskaber (og hverken kan eller bør testes herfor) inden for rammerne af REACH eller anden lovgivning om stoffer, er der kun få tilgængelige informationer om, hvor mange molekyler der på sigt kan vise sig at have (eller kan markedsføres som, at de har) disse virkninger i større eller mindre grad. Da termen »psykoaktive stoffer« kun finder anvendelse, når virkningerne opleves af mennesker, er begrænsningerne med dyreforsøg indlysende.

| 5.3 | EØSU noterer sig med en vis bekymring, at forslaget fokuserer på enkeltstående stoffer i stedet for på de blandinger, som markedsføres i vid udstrækning. Der er fastsat en tidsramme for agenturer til at reagere — men ikke for Kommissionen til at iværksætte hverken den fælles rapport eller risikovurderingen. Processen indledes, hvis »flere« medlemsstater har identificeret det samme nye psykoaktive stof. Hvorfor er det ikke nok med én medlemsstat, hvis den er hårdt ramt? Hvor mange er »flere«? Det er uklart, hvordan Kommissionen vil træffe beslutninger i lyset af den (sandsynlige) mangel på yderligere oplysninger fra agenturerne — og hvad der er endnu mere kritisk — manglen på politiske bidrag fra medlemsstaterne. Der findes ingen bestemmelser om tiltag i anden lovgivning på EU- eller medlemsstatsniveau, f.eks. lov om varemærkning, lov om salg af varer, generel forbrugerbeskyttelse, eller anden lovgivning vedrørende sundhed og sikkerhed i forbindelse med kemikalier, lægemidler og fødevarer. Hvis »head shops« får lov til at fortsætte, bør de til fulde opfylde de nuværende forbrugerbeskyttelsesregler. |
| --- | --- |

5.3

EØSU noterer sig med en vis bekymring, at forslaget fokuserer på enkeltstående stoffer i stedet for på de blandinger, som markedsføres i vid udstrækning. Der er fastsat en tidsramme for agenturer til at reagere — men ikke for Kommissionen til at iværksætte hverken den fælles rapport eller risikovurderingen. Processen indledes, hvis »flere« medlemsstater har identificeret det samme nye psykoaktive stof. Hvorfor er det ikke nok med én medlemsstat, hvis den er hårdt ramt? Hvor mange er »flere«? Det er uklart, hvordan Kommissionen vil træffe beslutninger i lyset af den (sandsynlige) mangel på yderligere oplysninger fra agenturerne — og hvad der er endnu mere kritisk — manglen på politiske bidrag fra medlemsstaterne. Der findes ingen bestemmelser om tiltag i anden lovgivning på EU- eller medlemsstatsniveau, f.eks. lov om varemærkning, lov om salg af varer, generel forbrugerbeskyttelse, eller anden lovgivning vedrørende sundhed og sikkerhed i forbindelse med kemikalier, lægemidler og fødevarer. Hvis »head shops« får lov til at fortsætte, bør de til fulde opfylde de nuværende forbrugerbeskyttelsesregler.

| 5.4 | Udvalget er især bekymret over manglen på yderligere ressourcer til dette arbejde. Hvis det kan udføres med de eksisterende budgetter, hvorfor følges disse procedurer så ikke allerede? Kan der opnås betydelige resultater uden en sådan finansiering? Er en forordning (rettet mod medlemsstaterne) afgørende for at fastlægge, hvordan de forskellige EU-agenturer skal interagere — eller kan disse interne processer efter fælles samtykke ændres hurtigere på baggrund af erfaringerne? |
| --- | --- |

5.4

Udvalget er især bekymret over manglen på yderligere ressourcer til dette arbejde. Hvis det kan udføres med de eksisterende budgetter, hvorfor følges disse procedurer så ikke allerede? Kan der opnås betydelige resultater uden en sådan finansiering? Er en forordning (rettet mod medlemsstaterne) afgørende for at fastlægge, hvordan de forskellige EU-agenturer skal interagere — eller kan disse interne processer efter fælles samtykke ændres hurtigere på baggrund af erfaringerne?

| 5.5 | EØSU konstaterer, at den konsekvensanalyse, som forslaget bygger på, mangler sammenlignelige data fra alle medlemsstaterne om nye psykoaktive stoffers brug, virkninger og sundhedsomkostninger. Hvis det kan påvises, at disse er generelle og betydelige, ville EU-agenturerne kunne stille med en omkostningseffektiv løsning. Udvalget er bekymret over, at forslaget ikke indeholder minimumsstandarder for rapportering, hvilket kunne gøre det nødvendigt med større anerkendelse af og støtte til de hovedsageligt frivillige nationale kontaktpunkter, som indberetter vigtige data via »Reitox«. |
| --- | --- |

5.5

EØSU konstaterer, at den konsekvensanalyse, som forslaget bygger på, mangler sammenlignelige data fra alle medlemsstaterne om nye psykoaktive stoffers brug, virkninger og sundhedsomkostninger. Hvis det kan påvises, at disse er generelle og betydelige, ville EU-agenturerne kunne stille med en omkostningseffektiv løsning. Udvalget er bekymret over, at forslaget ikke indeholder minimumsstandarder for rapportering, hvilket kunne gøre det nødvendigt med større anerkendelse af og støtte til de hovedsageligt frivillige nationale kontaktpunkter, som indberetter vigtige data via »Reitox«.

| 5.6 | EØSU er enigt i, at nye psykoaktive stoffer bør klassificeres internt ud fra allerede aftalte kriterier, alt efter om de på grundlag af den eksisterende dokumentation udgør en lav, moderat eller alvorlig risiko. Dette skal imidlertid ikke opfattes som en blåstempling til lovligt eller sikkert salg, hvilket bør fremgå klart af alle offentligt tilgængelige registre. I betragtning af de meget få tilgængelige data og vanskelighederne med en kvantitativ risikovurdering må man forvente en ny klassificering på grundlag af yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

5.6

EØSU er enigt i, at nye psykoaktive stoffer bør klassificeres internt ud fra allerede aftalte kriterier, alt efter om de på grundlag af den eksisterende dokumentation udgør en lav, moderat eller alvorlig risiko. Dette skal imidlertid ikke opfattes som en blåstempling til lovligt eller sikkert salg, hvilket bør fremgå klart af alle offentligt tilgængelige registre. I betragtning af de meget få tilgængelige data og vanskelighederne med en kvantitativ risikovurdering må man forvente en ny klassificering på grundlag af yderligere dokumentation.

| 5.7 | EØSU bakker også op om EONN's gældende retningslinjer for risikovurdering af nye psykoaktive stoffer, hvoraf det fremgår, at »gamle« eller undtagne, men alment brugte og mere kendte psykoaktive stoffer bør inkluderes som markører på samme skala — f.eks. heroin, kokain, cannabis, ecstasy, alkohol og tobak. Hvis dette ikke er muligt på grundlag af den allerede eksisterende dokumentation, så kan det heller ikke gøres for nye psykoaktive stoffer, for hvilke informationerne vil være få, ufuldstændige og ofte modstridende. Nye psykoaktive stoffer har måske kun få sociale, kriminelle og miljømæssige konsekvenser, men de kan stadig udgøre en alvorlig risiko for menneskers sundhed, hvis de bruges på denne måde. |
| --- | --- |

5.7

EØSU bakker også op om EONN's gældende retningslinjer for risikovurdering af nye psykoaktive stoffer, hvoraf det fremgår, at »gamle« eller undtagne, men alment brugte og mere kendte psykoaktive stoffer bør inkluderes som markører på samme skala — f.eks. heroin, kokain, cannabis, ecstasy, alkohol og tobak. Hvis dette ikke er muligt på grundlag af den allerede eksisterende dokumentation, så kan det heller ikke gøres for nye psykoaktive stoffer, for hvilke informationerne vil være få, ufuldstændige og ofte modstridende. Nye psykoaktive stoffer har måske kun få sociale, kriminelle og miljømæssige konsekvenser, men de kan stadig udgøre en alvorlig risiko for menneskers sundhed, hvis de bruges på denne måde.

| 5.8 | EØSU mener, at denne mere holistiske tilgang til afhængighed og stofmisbrug også kan føre til bedre finansierede forebyggende foranstaltninger og afhjælpende behandlinger på nationalt plan. Det vil være afgørende at forstå forskellige aldersgruppers opførsel og meninger (10-18-årige, 18-25-årige og 25+). Den rolle, som sociale medier og online markedsførings- og rådgivningstjenester spiller ved at skabe tendenser eller videregive advarsler, er allerede stor og vil i stigende grad komme til at dominere den personlige beslutningstagning på dette område. Projekter, der overvåger dette, bør fremmes og finansieres fuldt ud. En ordentlig sundhedsbeskyttelse bør gå forud for retsvæsen og det indre marked. |
| --- | --- |

5.8

EØSU mener, at denne mere holistiske tilgang til afhængighed og stofmisbrug også kan føre til bedre finansierede forebyggende foranstaltninger og afhjælpende behandlinger på nationalt plan. Det vil være afgørende at forstå forskellige aldersgruppers opførsel og meninger (10-18-årige, 18-25-årige og 25+). Den rolle, som sociale medier og online markedsførings- og rådgivningstjenester spiller ved at skabe tendenser eller videregive advarsler, er allerede stor og vil i stigende grad komme til at dominere den personlige beslutningstagning på dette område. Projekter, der overvåger dette, bør fremmes og finansieres fuldt ud. En ordentlig sundhedsbeskyttelse bør gå forud for retsvæsen og det indre marked.

| 5.9 | EØSU erkender, at det med tiden kan blive nødvendigt at lovgive på dette område, men behovet for en sådan lovgivning og udformningen af den er langt fra tydelig. Medlemsstaterne opfatter problemerne forskelligt, foretrækker forskellige løsninger og bør få mulighed for at gennemføre foranstaltninger med forskellige tidsrammer. Verden rundt er der store kontraster mellem begrænsning og tilladelse. Det vil være nyttigt at følge udviklingen i to nabolande på den sydlige halvkugle, som ligner hinanden økonomisk og kulturelt, dvs. Australien og New Zealand. Det vil også være vigtigt at indlede et tæt samarbejde med USA og andre lande, som tillader salg via internettet. Handelsforhandlingerne med Kina og Indien bør omfatte foranstaltninger for at mindske produktion og salg af gamle, undtagne og nye psykoaktive stoffer. |
| --- | --- |

5.9

EØSU erkender, at det med tiden kan blive nødvendigt at lovgive på dette område, men behovet for en sådan lovgivning og udformningen af den er langt fra tydelig. Medlemsstaterne opfatter problemerne forskelligt, foretrækker forskellige løsninger og bør få mulighed for at gennemføre foranstaltninger med forskellige tidsrammer. Verden rundt er der store kontraster mellem begrænsning og tilladelse. Det vil være nyttigt at følge udviklingen i to nabolande på den sydlige halvkugle, som ligner hinanden økonomisk og kulturelt, dvs. Australien og New Zealand. Det vil også være vigtigt at indlede et tæt samarbejde med USA og andre lande, som tillader salg via internettet. Handelsforhandlingerne med Kina og Indien bør omfatte foranstaltninger for at mindske produktion og salg af gamle, undtagne og nye psykoaktive stoffer.

| 5.10 | Dette er frem for alt et globalt problem. Alle fremtidige konsekvensanalyser og forordningsforslag bør indeholde de ovenfor beskrevne aspekter og overveje en bredere række af muligheder, selvom det i begyndelsen synes vanskeligt at gennemføre dem på EU-niveau. Her kommer Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug til at spille en ledende rolle. Hvis der er behov for yderligere finansiering, skal den tilvejebringes. Relevante forskningsprogrammer bør koordineres bedre, og deres resultater bør deles i højere grad. Er der behov for lovgivning på et givet niveau, uanset hvilket, vil den forhåbentlig have et mere solidt dokumentationsgrundlag for at løse de spørgsmål, der er rejst i denne udtalelse. |
| --- | --- |

5.10

Dette er frem for alt et globalt problem. Alle fremtidige konsekvensanalyser og forordningsforslag bør indeholde de ovenfor beskrevne aspekter og overveje en bredere række af muligheder, selvom det i begyndelsen synes vanskeligt at gennemføre dem på EU-niveau. Her kommer Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug til at spille en ledende rolle. Hvis der er behov for yderligere finansiering, skal den tilvejebringes. Relevante forskningsprogrammer bør koordineres bedre, og deres resultater bør deles i højere grad. Er der behov for lovgivning på et givet niveau, uanset hvilket, vil den forhåbentlig have et mere solidt dokumentationsgrundlag for at løse de spørgsmål, der er rejst i denne udtalelse.

Bruxelles, den 21. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  2005/387/RIA, EUT L 127/32 af 20.5.2005.

1

(2)  FN’s enkeltkonvention angående narkotiske midler (1961).

2

(3)  FN's protokol fra 1972 om ændring af enkeltkonventionen angående narkotiske midler.

3

(4)  Jf. fodnote 1.

4

(5)  2004/757/RIA, EUT L 335/8 af 11.11.2004.

5

(6)  Jf. fodnote 1.

6

(7)  FN's konvention imod ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer, 1988.

7

(8)  Jf. EØSU's udtalelse EUT C 229/85 af 31.7.2012.

8

(9)  Jf. EØSU's udtalelse EUT C 76/54 af 14.3.2013.

9

---

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/58

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om NAIADES II-pakken, der omfatter følgende tre dokumenter: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 718/1999 af 29. marts 1999 om en kapacitetspolitik for Fællesskabets indlandsflåder til fremme af vandvejstransporten

COM(2013) 621 final — 2013/0303 (COD)

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/87/EF

COM(2013) 622 final — 2013/0302(COD)

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — fremme af høj kvalitet i transport ad indre vandveje — NAIADES II

COM(2013) 623 final

(2014/C 177/11)

Ordfører: Jan Simons

Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet besluttede henholdsvis den 10. september 2013, den 7. og 31. oktober 2013 samt den 8. og 22. oktober 2013 under henvisning til artikel 91, stk. 1, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

NAIADES II-pakken,

der omfatter følgende tre dokumenter:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 718/1999 af 29. marts 1999 om en kapacitetspolitik for Fællesskabets indlandsflåder til fremme af vandvejstransporten

COM(2013) 621 final — 2013/0303 (COD)

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/87/EF

COM(2013) 622 final — 2013/0302 (COD)

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Fremme af høj kvalitet i transport ad indre vandveje — NAIADES II

COM(2013) 623 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som vedtog sin udtalelse den 18. december 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 21. januar, følgende udtalelse med 140 stemmer for, 2 imod og 10 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU bifalder og støtter Kommissionens forslag til tiltag i meddelelsen og de to lovgivningsforslag med forbehold af nedenstående anbefalinger. |
| --- | --- |

1.1

EØSU bifalder og støtter Kommissionens forslag til tiltag i meddelelsen og de to lovgivningsforslag med forbehold af nedenstående anbefalinger.

| 1.2 | Udvalget mener, at årsagen til, at transporten ad indre vandveje ikke har kunnet øge sin andel af transportmarkedet, navnlig ligger i en utilstrækkelig politisk og finansiel støtte til indlandsskibsfarten i de senere år. |
| --- | --- |

1.2

Udvalget mener, at årsagen til, at transporten ad indre vandveje ikke har kunnet øge sin andel af transportmarkedet, navnlig ligger i en utilstrækkelig politisk og finansiel støtte til indlandsskibsfarten i de senere år.

| 1.3 | Det opfordrer derfor Kommissionen til at stille tilstrækkelige midler — mindst 20 % ville være logisk — fra budgettet for Connecting Europe-faciliteten og bestemte strenge af Horisont 2020, navnlig inden for innovation, til rådighed for de indre vandveje med det formål at realisere programmets mål. Udvalget opfordrer endvidere Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at vedligeholde og udvide infrastrukturen og til at støtte dem i denne indsats. Samtidig bør der udvikles nye finansieringsmekanismer. |
| --- | --- |

1.3

Det opfordrer derfor Kommissionen til at stille tilstrækkelige midler — mindst 20 % ville være logisk — fra budgettet for Connecting Europe-faciliteten og bestemte strenge af Horisont 2020, navnlig inden for innovation, til rådighed for de indre vandveje med det formål at realisere programmets mål. Udvalget opfordrer endvidere Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at vedligeholde og udvide infrastrukturen og til at støtte dem i denne indsats. Samtidig bør der udvikles nye finansieringsmekanismer.

| 1.4 | Med henvisning til den store betydning, infrastrukturen har for opfyldelsen af Kommissionens målsætninger, opfordrer EØSU medlemsstaterne til at leve op til deres ansvar på dette område. I den forbindelse henviser udvalget bl.a. til »Donaustrategien« til fremme af Donaulandenes udvikling (2010) og den hermed forbundne erklæring, som blev underskrevet i juni 2012. |
| --- | --- |

1.4

Med henvisning til den store betydning, infrastrukturen har for opfyldelsen af Kommissionens målsætninger, opfordrer EØSU medlemsstaterne til at leve op til deres ansvar på dette område. I den forbindelse henviser udvalget bl.a. til »Donaustrategien« til fremme af Donaulandenes udvikling (2010) og den hermed forbundne erklæring, som blev underskrevet i juni 2012.

| 1.5 | EØSU støtter Donaustrategien, men konstaterer, at realiseringen af strategien og erklæringen fra 2012 indtil nu har været utilstrækkelig. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til at nedsætte en arbejdsgruppe, som bør fokusere på efterlevelse af aftalerne inden for rammerne af denne strategi og erklæring. |
| --- | --- |

1.5

EØSU støtter Donaustrategien, men konstaterer, at realiseringen af strategien og erklæringen fra 2012 indtil nu har været utilstrækkelig. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til at nedsætte en arbejdsgruppe, som bør fokusere på efterlevelse af aftalerne inden for rammerne af denne strategi og erklæring.

| 1.6 | EØSU støtter kraftigt NAIADES-arbejdsdokumentet vedrørende gennemførelsen af miljøtiltag på sektorniveau. Også her opfordrer udvalget til, at der stilles tilstrækkelig finansiel støtte til rådighed, således at der kan rådes bod på den forpassede chance i NAIADES I-programmet. |
| --- | --- |

1.6

EØSU støtter kraftigt NAIADES-arbejdsdokumentet vedrørende gennemførelsen af miljøtiltag på sektorniveau. Også her opfordrer udvalget til, at der stilles tilstrækkelig finansiel støtte til rådighed, således at der kan rådes bod på den forpassede chance i NAIADES I-programmet.

| 1.7 | Med henvisning til sin tidligere udtalelse om den sociale sikkerhed i sektoren opfordrer udvalget alle aktører til at iværksætte yderligere initiativer på dette område. Den tilsigtede harmonisering af erhvervsprofiler og europæiske samordning af erhvervskvalifikationer, som tager udgangspunkt i den sociale dialog, spiller en væsentlig rolle i den henseende. Kommissionen vil realisere disse tiltag gennem et tæt samarbejde med flodkommissionerne, navnlig Centralkommissionen for Sejlads på Rhinen. |
| --- | --- |

1.7

Med henvisning til sin tidligere udtalelse om den sociale sikkerhed i sektoren opfordrer udvalget alle aktører til at iværksætte yderligere initiativer på dette område. Den tilsigtede harmonisering af erhvervsprofiler og europæiske samordning af erhvervskvalifikationer, som tager udgangspunkt i den sociale dialog, spiller en væsentlig rolle i den henseende. Kommissionen vil realisere disse tiltag gennem et tæt samarbejde med flodkommissionerne, navnlig Centralkommissionen for Sejlads på Rhinen.

| 1.8 | EØSU betragter forslagene om institutionelt samarbejde mellem EU og flodkommissionerne som en vigtig udvikling. Udvalget opfordrer de berørte institutioner til at sikre en nøje afstemning af de forskellige reguleringsordninger for at opnå den ønskede harmonisering. |
| --- | --- |

1.8

EØSU betragter forslagene om institutionelt samarbejde mellem EU og flodkommissionerne som en vigtig udvikling. Udvalget opfordrer de berørte institutioner til at sikre en nøje afstemning af de forskellige reguleringsordninger for at opnå den ønskede harmonisering.

2.   Indledning

| 2.1 | Årligt fragtes ca. 500 mio. tons gods ad de indre vandveje, hvilket svarer til 25 millioner lastbiler og giver en transportpræstation på 140 mia. ton-km. Indlandsskibsfarten spiller endvidere en ikke uvæsentlig rolle i persontransporten, både inden for turisme (krydstogter og endagsudflugter) og i stigende grad i by- og regionaltrafik (f.eks. færgetjenester). |
| --- | --- |

2.1

Årligt fragtes ca. 500 mio. tons gods ad de indre vandveje, hvilket svarer til 25 millioner lastbiler og giver en transportpræstation på 140 mia. ton-km. Indlandsskibsfarten spiller endvidere en ikke uvæsentlig rolle i persontransporten, både inden for turisme (krydstogter og endagsudflugter) og i stigende grad i by- og regionaltrafik (f.eks. færgetjenester).

| 2.2 | Traditionelle transportmarkeder, f.eks. transport af bulkgods over store afstande, udvides med nye innovative tjenester, hvor indlandsskibsfarten også spiller en stadig vigtigere rolle over korte strækninger. |
| --- | --- |

2.2

Traditionelle transportmarkeder, f.eks. transport af bulkgods over store afstande, udvides med nye innovative tjenester, hvor indlandsskibsfarten også spiller en stadig vigtigere rolle over korte strækninger.

| 2.3 | På grund af stordriftsfordele og energieffektivitet er transporten ad indre vandveje kendetegnet ved at have de laveste eksterne omkostninger på områderne CO2-emissioner, støj, uheld og kødannelse. På grund af den globalt set højeste sikkerhedsstandard er denne transportform den største transportør af farligt gods i Europa. |
| --- | --- |

2.3

På grund af stordriftsfordele og energieffektivitet er transporten ad indre vandveje kendetegnet ved at have de laveste eksterne omkostninger på områderne CO2-emissioner, støj, uheld og kødannelse. På grund af den globalt set højeste sikkerhedsstandard er denne transportform den største transportør af farligt gods i Europa.

| 2.4 | Indlandsskibsfarten beskæftiger ca. 44 000 personer, og ca. 12 000 arbejdspladser er indirekte forbundet med sektoren. Indlandsskibsfarten kæmper med en mangel på veluddannet arbejdskraft og skaber dermed muligheder for arbejdssøgende. Med de nye uddannelsesprogrammer og karriereperspektiver tilbyder indlandsskibsfarten udfordrende job til unge. |
| --- | --- |

2.4

Indlandsskibsfarten beskæftiger ca. 44 000 personer, og ca. 12 000 arbejdspladser er indirekte forbundet med sektoren. Indlandsskibsfarten kæmper med en mangel på veluddannet arbejdskraft og skaber dermed muligheder for arbejdssøgende. Med de nye uddannelsesprogrammer og karriereperspektiver tilbyder indlandsskibsfarten udfordrende job til unge.

| 2.5 | Indlandsskibsfarten drives på et fuldstændigt liberaliseret marked, men har siden 2008 lidt under følgerne af den økonomiske krise. På grund af den økonomiske afmatning er transportmængderne faldet i de senere år, hvilket for indlandsskibsfartens vedkommende har resulteret i en overkapacitet og deraf følgende lave transportpriser. I diverse undersøgelser kalkuleres der med, at denne situation først vil forbedres om nogle år. |
| --- | --- |

2.5

Indlandsskibsfarten drives på et fuldstændigt liberaliseret marked, men har siden 2008 lidt under følgerne af den økonomiske krise. På grund af den økonomiske afmatning er transportmængderne faldet i de senere år, hvilket for indlandsskibsfartens vedkommende har resulteret i en overkapacitet og deraf følgende lave transportpriser. I diverse undersøgelser kalkuleres der med, at denne situation først vil forbedres om nogle år.

| 2.6 | På det udstrakte net af europæiske vandveje, som omfatter ca. 37 000 km floder og kanaler, findes der stadig tilstrækkelig kapacitet til en forøgelse af transporten. Dette kræver imidlertid godt vedligeholdte indre vandveje. Under handlingsprogrammet NAIADES I (2006-2014) blev vandveje ikke tilstrækkeligt vedligeholdt og manglende forbindelsesled ikke realiseret, hovedsageligt på grund af besparelser i de nationale budgetter. Derudover lægger lange og tidskrævende procedurer samt overflødige administrative byrder hindringer i vejen for infrastrukturprojekter på vandvejene. |
| --- | --- |

2.6

På det udstrakte net af europæiske vandveje, som omfatter ca. 37 000 km floder og kanaler, findes der stadig tilstrækkelig kapacitet til en forøgelse af transporten. Dette kræver imidlertid godt vedligeholdte indre vandveje. Under handlingsprogrammet NAIADES I (2006-2014) blev vandveje ikke tilstrækkeligt vedligeholdt og manglende forbindelsesled ikke realiseret, hovedsageligt på grund af besparelser i de nationale budgetter. Derudover lægger lange og tidskrævende procedurer samt overflødige administrative byrder hindringer i vejen for infrastrukturprojekter på vandvejene.

3.   Resumé af meddelelsen

| 3.1 | Kommissionen offentliggjorde den 10. september 2013 meddelelsen »NAIADES II — Fremme af høj kvalitet i transport ad indre vandveje«. Kommissionen fastslår, at forgængeren NAIADES I har skabt fremdrift, men at de økonomiske og miljømæssige perspektiver for indlandsskibsfarten bliver dårligere, og at der stort set ikke er sket fremskridt med hensyn til infrastrukturforbedringer. Endvidere befinder sektoren sig i en økonomisk krise, der resulterer i overkapacitet. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionen offentliggjorde den 10. september 2013 meddelelsen »NAIADES II — Fremme af høj kvalitet i transport ad indre vandveje«. Kommissionen fastslår, at forgængeren NAIADES I har skabt fremdrift, men at de økonomiske og miljømæssige perspektiver for indlandsskibsfarten bliver dårligere, og at der stort set ikke er sket fremskridt med hensyn til infrastrukturforbedringer. Endvidere befinder sektoren sig i en økonomisk krise, der resulterer i overkapacitet.

| 3.2 | Mulighederne og udfordringerne for denne transportform har fået Kommissionen til at beslutte at videreføre sit tidligere handlingsprogram for indlandsskibsfarten. Med NAIADES II ønsker Kommissionen at fremme strukturelle forandringer i indlandsskibsfarten på lang sigt uden at gribe ind i det frie marked. |
| --- | --- |

3.2

Mulighederne og udfordringerne for denne transportform har fået Kommissionen til at beslutte at videreføre sit tidligere handlingsprogram for indlandsskibsfarten. Med NAIADES II ønsker Kommissionen at fremme strukturelle forandringer i indlandsskibsfarten på lang sigt uden at gribe ind i det frie marked.

| 3.3 | I NAIADES stilles der forslag om konkrete foranstaltninger på følgende områder:






  — | infrastruktur af høj kvalitet, hvilket også omfatter bedre sammenkobling og integration af indlandsskibsfarten i andre transportformer. I den forbindelse spiller havne (sø- og indlandshavne) en vigtig rolle som forbindelsespunkter; |
| --- | --- | --- |

3.3

I NAIADES stilles der forslag om konkrete foranstaltninger på følgende områder:

—

infrastruktur af høj kvalitet, hvilket også omfatter bedre sammenkobling og integration af indlandsskibsfarten i andre transportformer. I den forbindelse spiller havne (sø- og indlandshavne) en vigtig rolle som forbindelsespunkter;

| — | innovation; |
| --- | --- |

—

innovation;

| — | et velfungerende marked; |
| --- | --- |

—

et velfungerende marked;

| — | en bedre miljøpræstation gennem lavere emissioner; |
| --- | --- |

—

en bedre miljøpræstation gennem lavere emissioner;

| — | kvalificeret arbejdsstyrke og kvalitetsjob; |
| --- | --- |

—

kvalificeret arbejdsstyrke og kvalitetsjob;

| — | integrering af transport ad indre vandveje i den multimodale logistikkæde. |
| --- | --- |

—

integrering af transport ad indre vandveje i den multimodale logistikkæde.

| 3.4 | Dette handlingsprogram ledsages af to lovgivningsforslag — et om tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje og et om en kapacitetspolitik for Fællesskabets indlandsflåder. Begge juridiske instrumenter har længe været gældende for indlandsskibsfarten. Det er hensigten at modernisere disse juridiske instrumenter ved hjælp af Kommissionens nye forslag. Derudover omfatter meddelelsen et detaljeret arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om tiltag til at gøre flåden mere miljøvenlig. |
| --- | --- |

3.4

Dette handlingsprogram ledsages af to lovgivningsforslag — et om tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje og et om en kapacitetspolitik for Fællesskabets indlandsflåder. Begge juridiske instrumenter har længe været gældende for indlandsskibsfarten. Det er hensigten at modernisere disse juridiske instrumenter ved hjælp af Kommissionens nye forslag. Derudover omfatter meddelelsen et detaljeret arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om tiltag til at gøre flåden mere miljøvenlig.

| 3.4.1 | Kommissionens forslag til et nyt teknisk direktiv til erstatning for direktiv 2006/87 sigter mod at fremme en bedre indbyrdes koordinering mellem de forskellige reguleringsmyndigheder og indeholder en mekanisme, der skal styrke dette aspekt. Dette er et første konkret tiltag til realisering af det tilsigtede institutionelle samarbejde på lovgivningsniveau. |
| --- | --- |

3.4.1

Kommissionens forslag til et nyt teknisk direktiv til erstatning for direktiv 2006/87 sigter mod at fremme en bedre indbyrdes koordinering mellem de forskellige reguleringsmyndigheder og indeholder en mekanisme, der skal styrke dette aspekt. Dette er et første konkret tiltag til realisering af det tilsigtede institutionelle samarbejde på lovgivningsniveau.

| 3.4.2 | Kommissionens forslag til ændring af Rådets forordning (EF) nr. 718/1999 om en kapacitetspolitik udvider de muligheder, de repræsentative organisationer i indlandsskibsfarten har for at anvende midlerne fra reservefonden, navnlig til miljøformål. Dette forslag er i tråd med den samlede pakke af forslag til tiltag. |
| --- | --- |

3.4.2

Kommissionens forslag til ændring af Rådets forordning (EF) nr. 718/1999 om en kapacitetspolitik udvider de muligheder, de repræsentative organisationer i indlandsskibsfarten har for at anvende midlerne fra reservefonden, navnlig til miljøformål. Dette forslag er i tråd med den samlede pakke af forslag til tiltag.

| 3.5 | Med hensyn til realiseringen af meddelelsens målsætninger peger forslaget på forskellige aktører. Sikring af en infrastruktur af høj kvalitet er et ansvar, der tilfalder EU og medlemsstaterne. Dette gælder også for oprettelsen af en bedre juridisk ramme, der skal skabe lige konkurrencevilkår på det indre marked. Ansvaret for gennemsigtighed på markedet og innovation placeres hos sektoren. |
| --- | --- |

3.5

Med hensyn til realiseringen af meddelelsens målsætninger peger forslaget på forskellige aktører. Sikring af en infrastruktur af høj kvalitet er et ansvar, der tilfalder EU og medlemsstaterne. Dette gælder også for oprettelsen af en bedre juridisk ramme, der skal skabe lige konkurrencevilkår på det indre marked. Ansvaret for gennemsigtighed på markedet og innovation placeres hos sektoren.

| 3.6 | I meddelelsen fokuseres der endvidere på en bedre forvaltning. Indlandsskibsfart hører historisk set under forskellige retsordninger. Den frie bevægelighed på de store europæiske floder er forankret i internationale aftaler og deraf følgende lovgivning. Derudover har EU beføjelser inden for indlandsskibsfarten. For at tage hånd om disse til dels overlappende kompetencer og aktiviteter foreslår Kommissionen en ny strategi. Denne tilsigter et tæt samarbejde med Centralkommissionen for Sejlads på Rhinen, som der er indgået en aftale med. |
| --- | --- |

3.6

I meddelelsen fokuseres der endvidere på en bedre forvaltning. Indlandsskibsfart hører historisk set under forskellige retsordninger. Den frie bevægelighed på de store europæiske floder er forankret i internationale aftaler og deraf følgende lovgivning. Derudover har EU beføjelser inden for indlandsskibsfarten. For at tage hånd om disse til dels overlappende kompetencer og aktiviteter foreslår Kommissionen en ny strategi. Denne tilsigter et tæt samarbejde med Centralkommissionen for Sejlads på Rhinen, som der er indgået en aftale med.

| 3.7 | NAIADES II har ikke noget selvstændigt budget til finansiering af de foreslåede tiltag. I meddelelsen henvises således på EU-niveau til Connecting Europe-faciliteten vedrørende infrastrukturforanstaltninger og til Horisont 2020 hvad angår finansiering af forskning, udvikling og innovation. Derudover skal begge instrumenter give finansiel støtte til lovgivningsarbejdet og indsatsen for at gøre flåden mere miljøvenlig. |
| --- | --- |

3.7

NAIADES II har ikke noget selvstændigt budget til finansiering af de foreslåede tiltag. I meddelelsen henvises således på EU-niveau til Connecting Europe-faciliteten vedrørende infrastrukturforanstaltninger og til Horisont 2020 hvad angår finansiering af forskning, udvikling og innovation. Derudover skal begge instrumenter give finansiel støtte til lovgivningsarbejdet og indsatsen for at gøre flåden mere miljøvenlig.

| 3.8 | Kommissionen ønsker at intensivere sin indsats for at fremme indlandsskibsfarten ved at koncentrere sig om de områder, der giver den største merværdi. Det forventes i den forbindelse, at medlemsstaterne og sektoren bidrager. |
| --- | --- |

3.8

Kommissionen ønsker at intensivere sin indsats for at fremme indlandsskibsfarten ved at koncentrere sig om de områder, der giver den største merværdi. Det forventes i den forbindelse, at medlemsstaterne og sektoren bidrager.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1 | Udvalget går stærkt ind for en bedre udnyttelse af indlandsskibsfartens kapacitet, især set i lyset af denne transportforms enorme fordele på områder som transportpræstation, bæredygtighed og eksterne omkostninger. Indlandsskibsfartens betydning og potentiale åbner store perspektiver for både gods- og passagertransport. Ud over krydstogter anerkendes vandvejstransportens rolle i stigende grad i tætbefolkede byområder, hvor der tilbydes færgetjenester. |
| --- | --- |

4.1

Udvalget går stærkt ind for en bedre udnyttelse af indlandsskibsfartens kapacitet, især set i lyset af denne transportforms enorme fordele på områder som transportpræstation, bæredygtighed og eksterne omkostninger. Indlandsskibsfartens betydning og potentiale åbner store perspektiver for både gods- og passagertransport. Ud over krydstogter anerkendes vandvejstransportens rolle i stigende grad i tætbefolkede byområder, hvor der tilbydes færgetjenester.

| 4.2 | EØSU er enig i Kommissionens betragtninger vedrørende den for lave udnyttelse af transporten ad indre vandveje og støtter Kommissionens bestræbelser på at øge denne sektors andel af den samlede transport. I sin indsats for at integrere indlandsskibsfarten bedre og skabe rammebetingelserne herfor tager Kommissionen imidlertid ikke i tilstrækkeligt omfang hensyn til vigtigheden af at sikre et konkret finansielt fundament for handlingsprogrammet. Udvalget noterer sig, at der med NAIADES II præsenteres en ambitiøs ny plan, hvor spørgsmålet om finansieringen endnu ikke er tilstrækkeligt afklaret. EØSU afventer derfor med stor interesse Kommissionens arbejdsdokument om finansieringsaspektet og opfordrer Kommissionen til at tage højde for de tidligere mangler. |
| --- | --- |

4.2

EØSU er enig i Kommissionens betragtninger vedrørende den for lave udnyttelse af transporten ad indre vandveje og støtter Kommissionens bestræbelser på at øge denne sektors andel af den samlede transport. I sin indsats for at integrere indlandsskibsfarten bedre og skabe rammebetingelserne herfor tager Kommissionen imidlertid ikke i tilstrækkeligt omfang hensyn til vigtigheden af at sikre et konkret finansielt fundament for handlingsprogrammet. Udvalget noterer sig, at der med NAIADES II præsenteres en ambitiøs ny plan, hvor spørgsmålet om finansieringen endnu ikke er tilstrækkeligt afklaret. EØSU afventer derfor med stor interesse Kommissionens arbejdsdokument om finansieringsaspektet og opfordrer Kommissionen til at tage højde for de tidligere mangler.

| 4.3 | I den resultatopgørelse, som Kommissionen har opstillet i forbindelse med midtvejsevalueringen af NAIADES I, er konklusionen, at NAIADES I har skabt fremdrift og resulteret i en større bevidsthed om sektorens potentiale, navnlig hos beslutningstagere på nationalt niveau. |
| --- | --- |

4.3

I den resultatopgørelse, som Kommissionen har opstillet i forbindelse med midtvejsevalueringen af NAIADES I, er konklusionen, at NAIADES I har skabt fremdrift og resulteret i en større bevidsthed om sektorens potentiale, navnlig hos beslutningstagere på nationalt niveau.

| 4.4 | Derudover viser erfaringerne med NAIADES I og de seneste TEN-T-retningslinjer, at medlemsstaterne med tiltrædelsen af målene i denne meddelelse ikke kan undlade at påtage sig forpligtelser. Udvalget opfordrer derfor også Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen til at fastlægge klare og konkrete bestemmelser herom. |
| --- | --- |

4.4

Derudover viser erfaringerne med NAIADES I og de seneste TEN-T-retningslinjer, at medlemsstaterne med tiltrædelsen af målene i denne meddelelse ikke kan undlade at påtage sig forpligtelser. Udvalget opfordrer derfor også Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen til at fastlægge klare og konkrete bestemmelser herom.

| 4.5 | For EØSU står det klart, at der er behov for et godt og intensivt samarbejde mellem Kommissionen og flodkommissionerne, hvis transporten ad indre vandveje skal styrkes. Udvalget støtter forslag herom og gør i den forbindelse opmærksom på den vigtige rolle, som Centralkommissionen for Sejlads på Rhinen spiller for udviklingen af indlandsskibsfarten og den høje tekniske og sikkerhedsmæssige standard. |
| --- | --- |

4.5

For EØSU står det klart, at der er behov for et godt og intensivt samarbejde mellem Kommissionen og flodkommissionerne, hvis transporten ad indre vandveje skal styrkes. Udvalget støtter forslag herom og gør i den forbindelse opmærksom på den vigtige rolle, som Centralkommissionen for Sejlads på Rhinen spiller for udviklingen af indlandsskibsfarten og den høje tekniske og sikkerhedsmæssige standard.

| 4.6 | EØSU henviser til infrastrukturens store betydning for opfyldelsen af Kommissionens målsætninger. For at fremme en bedre integration af indlandsskibsfarten og garantere sektorens driftssikkerhed er godt vedligeholdte vandveje uden flaskehalse og manglende forbindelsesled vigtige. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at leve op til deres ansvar på dette kompetenceområde. |
| --- | --- |

4.6

EØSU henviser til infrastrukturens store betydning for opfyldelsen af Kommissionens målsætninger. For at fremme en bedre integration af indlandsskibsfarten og garantere sektorens driftssikkerhed er godt vedligeholdte vandveje uden flaskehalse og manglende forbindelsesled vigtige. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at leve op til deres ansvar på dette kompetenceområde.

| 4.7 | Set i lyset af de begrænsede budgetter under Connecting Europe-faciliteten forventer udvalget, at Kommissionen afsætter mindst 20 % af de tilgængelige midler til vandveje og støtter medlemsstaterne samt giver dem incitamenter til vedligeholdelse og udvidelse af denne infrastruktur. Vandvejene i Europa råder i modsætning til vej- og jernbanenet stadig over tilstrækkelig kapacitet til at absorbere en stor forøgelse af den nuværende transportvolumen, således at investeringer i vandveje kan sikre et maksimalt investeringsafkast. |
| --- | --- |

4.7

Set i lyset af de begrænsede budgetter under Connecting Europe-faciliteten forventer udvalget, at Kommissionen afsætter mindst 20 % af de tilgængelige midler til vandveje og støtter medlemsstaterne samt giver dem incitamenter til vedligeholdelse og udvidelse af denne infrastruktur. Vandvejene i Europa råder i modsætning til vej- og jernbanenet stadig over tilstrækkelig kapacitet til at absorbere en stor forøgelse af den nuværende transportvolumen, således at investeringer i vandveje kan sikre et maksimalt investeringsafkast.

| 4.8 | Udvalget har noteret sig planerne om at gennemføre en høring om prisfastsættelsen for infrastruktur for at opnå en indregning af eksterne omkostninger i indlandsskibsfarten. EØSU gør opmærksom på, at spørgsmålet om indregning af eksterne omkostninger i indlandsskibsfarten skal behandles med størst mulig omhu, og at dette instrument kun bør anvendes med henblik på at øge indlandsskibsfartens transportvolumen og forbedre sektorens konkurrenceevne. |
| --- | --- |

4.8

Udvalget har noteret sig planerne om at gennemføre en høring om prisfastsættelsen for infrastruktur for at opnå en indregning af eksterne omkostninger i indlandsskibsfarten. EØSU gør opmærksom på, at spørgsmålet om indregning af eksterne omkostninger i indlandsskibsfarten skal behandles med størst mulig omhu, og at dette instrument kun bør anvendes med henblik på at øge indlandsskibsfartens transportvolumen og forbedre sektorens konkurrenceevne.

| 4.9 | NAIADES II har blandt andet til formål at forbedre sektorens tiltrækningsevne på arbejdsmarkedet og skabe arbejdspladser af høj kvalitet samt styrke arbejdskraftens mobilitet. Planerne om en harmonisering af erhvervsprofiler og en europæisk samordning af erhvervskvalifikationer tjener dette formål. Dette kan bidrage til at løse problemet med manglen på veluddannet arbejdskraft i indlandsskibsfarten. |
| --- | --- |

4.9

NAIADES II har blandt andet til formål at forbedre sektorens tiltrækningsevne på arbejdsmarkedet og skabe arbejdspladser af høj kvalitet samt styrke arbejdskraftens mobilitet. Planerne om en harmonisering af erhvervsprofiler og en europæisk samordning af erhvervskvalifikationer tjener dette formål. Dette kan bidrage til at løse problemet med manglen på veluddannet arbejdskraft i indlandsskibsfarten.

| 4.10 | Med hensyn til den sociale sikkerhed henviser udvalget til sin udtalelse fra 2005 (TEN/200), hvori der opfordres til opbygning af en fælles socialpolitik for indlandsskibsfarten. Dette er der blevet arbejdet med inden for rammerne af den sociale dialog i de seneste år, hvilket har resulteret i etablering af specifikke regler for arbejdstider i indlandsskibsfarten, som arbejdsmarkedets parter har indgået en aftale om. Udvalget opfordrer til, at der iværksættes yderligere initiativer under den sociale dialog, der kan øge branchens tiltrækningsevne som arbejdsplads. |
| --- | --- |

4.10

Med hensyn til den sociale sikkerhed henviser udvalget til sin udtalelse fra 2005 (TEN/200), hvori der opfordres til opbygning af en fælles socialpolitik for indlandsskibsfarten. Dette er der blevet arbejdet med inden for rammerne af den sociale dialog i de seneste år, hvilket har resulteret i etablering af specifikke regler for arbejdstider i indlandsskibsfarten, som arbejdsmarkedets parter har indgået en aftale om. Udvalget opfordrer til, at der iværksættes yderligere initiativer under den sociale dialog, der kan øge branchens tiltrækningsevne som arbejdsplads.

5.   Særlige bemærkninger

| 5.1 | Set i lyset af de nye TEN-T-retningslinjer opfordrer udvalget Kommissionen til at sikre en stærk konsolidering af vandvejene i gennemførelsen af den nye multimodale korridorstrategi. De multimodale korridorplaner skal sikre, at der i passende omfang tages hensyn til alle transportformer. Indlandsskibsfarten skal spille en vigtig rolle i forbindelse med udarbejdelsen af disse planer. |
| --- | --- |

5.1

Set i lyset af de nye TEN-T-retningslinjer opfordrer udvalget Kommissionen til at sikre en stærk konsolidering af vandvejene i gennemførelsen af den nye multimodale korridorstrategi. De multimodale korridorplaner skal sikre, at der i passende omfang tages hensyn til alle transportformer. Indlandsskibsfarten skal spille en vigtig rolle i forbindelse med udarbejdelsen af disse planer.

| 5.2 | Udvalget anser det for meget vigtigt, at alle vandveje i kategori IV og derover er integreret i TEN-T-hovednettet. Hermed har medlemsstaterne forpligtet sig til at garantere vedligeholdelse og forbedring af disse vandveje og støtte bekæmpelsen af flaskehalse fuldt ud med det formål at skabe mulighed for en fuld udnyttelse af den ledige kapacitet på de europæiske vandveje. Udvalget ønsker at henlede opmærksomheden på floder, der stadig råder over rigelig kapacitet til transport, såsom Donau og Elben. EØSU opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt, og med støtte fra Kommissionen, at fjerne flaskehalse på disse floder og etablere manglende forbindelsesled, herunder Seine-Escaut-forbindelsen. |
| --- | --- |

5.2

Udvalget anser det for meget vigtigt, at alle vandveje i kategori IV og derover er integreret i TEN-T-hovednettet. Hermed har medlemsstaterne forpligtet sig til at garantere vedligeholdelse og forbedring af disse vandveje og støtte bekæmpelsen af flaskehalse fuldt ud med det formål at skabe mulighed for en fuld udnyttelse af den ledige kapacitet på de europæiske vandveje. Udvalget ønsker at henlede opmærksomheden på floder, der stadig råder over rigelig kapacitet til transport, såsom Donau og Elben. EØSU opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt, og med støtte fra Kommissionen, at fjerne flaskehalse på disse floder og etablere manglende forbindelsesled, herunder Seine-Escaut-forbindelsen.

| 5.3 | Donau spiller en særlig rolle for udviklingen af transportsektoren i de central- og østeuropæiske lande. Dette anerkendes af Kommissionen i »Donaustrategien« til fremme af Donaulandenes udvikling (2010). Transport på Donau udgør én af søjlerne i denne strategi og skal yde et bidrag til vækst i indlandsskibsfarten på denne vigtige flod. I forlængelse heraf har Donaulandene — med en enkelt undtagelse — underskrevet en erklæring i juni 2012, hvori de forpligter sig til at vedligeholde Donau på basis af de relevante standarder for at undgå fremtidige blokeringer af indlandsskibsfarten, som skyldes en utilstrækkelig dybde. |
| --- | --- |

5.3

Donau spiller en særlig rolle for udviklingen af transportsektoren i de central- og østeuropæiske lande. Dette anerkendes af Kommissionen i »Donaustrategien« til fremme af Donaulandenes udvikling (2010). Transport på Donau udgør én af søjlerne i denne strategi og skal yde et bidrag til vækst i indlandsskibsfarten på denne vigtige flod. I forlængelse heraf har Donaulandene — med en enkelt undtagelse — underskrevet en erklæring i juni 2012, hvori de forpligter sig til at vedligeholde Donau på basis af de relevante standarder for at undgå fremtidige blokeringer af indlandsskibsfarten, som skyldes en utilstrækkelig dybde.

| 5.4 | Udvalget støtter denne strategi fra Kommissionens side, men konstaterer, at realiseringen af strategien og erklæringen fra 2012 indtil nu har været utilstrækkelig. EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at nedsætte en arbejdsgruppe, der bør fokusere på efterlevelse af aftalerne inden for rammerne af denne strategi og erklæring og løse de kortlagte problemer hurtigst muligt, således at den tilsigtede udvikling af indlandsskibsfarten på denne vigtige korridor ikke bringes i fare. |
| --- | --- |

5.4

Udvalget støtter denne strategi fra Kommissionens side, men konstaterer, at realiseringen af strategien og erklæringen fra 2012 indtil nu har været utilstrækkelig. EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at nedsætte en arbejdsgruppe, der bør fokusere på efterlevelse af aftalerne inden for rammerne af denne strategi og erklæring og løse de kortlagte problemer hurtigst muligt, således at den tilsigtede udvikling af indlandsskibsfarten på denne vigtige korridor ikke bringes i fare.

| 5.5 | Kommissionen konstaterer, at indlandsskibsfarten har et efterslæb på innovationsområdet set i forhold til andre transportformer. Dette hænger blandt andet sammen med driftsmateriellets lange levetid. Derudover siges der at herske en utilstrækkelig innovationskultur i sektoren. Kommissionen opfordrer sektoren til at spille en ledende rolle på dette område og udvikle en innovationspolitik. |
| --- | --- |

5.5

Kommissionen konstaterer, at indlandsskibsfarten har et efterslæb på innovationsområdet set i forhold til andre transportformer. Dette hænger blandt andet sammen med driftsmateriellets lange levetid. Derudover siges der at herske en utilstrækkelig innovationskultur i sektoren. Kommissionen opfordrer sektoren til at spille en ledende rolle på dette område og udvikle en innovationspolitik.

| 5.6 | Udvalget deler disse synspunkter, men gør samtidig med driftsmateriellets lange levetid inden for indlandsskibsfarten også opmærksom på det høje investeringsniveau, som resulterer i et langsommere innovationstempo i denne sektor. På grund af de høje investeringsomkostninger skal innovation fremmes ved hjælp af tilstrækkelige finansielle og økonomiske initiativer og lettere adgang til finansiering, som programmet indtil nu ikke indeholder i passende omfang. |
| --- | --- |

5.6

Udvalget deler disse synspunkter, men gør samtidig med driftsmateriellets lange levetid inden for indlandsskibsfarten også opmærksom på det høje investeringsniveau, som resulterer i et langsommere innovationstempo i denne sektor. På grund af de høje investeringsomkostninger skal innovation fremmes ved hjælp af tilstrækkelige finansielle og økonomiske initiativer og lettere adgang til finansiering, som programmet indtil nu ikke indeholder i passende omfang.

| 5.7 | EØSU henviser til, at sektoren selv med indførelsen af LNG-skibe allerede har iværksat særdeles fremadskuende initiativer på innovationsområdet. Udvalget opfordrer de ansvarlige instanser til hurtigst muligt at etablere en juridisk ramme for disse og for alternative brændstoffer og udvikle infrastruktur, således at denne innovation kan gennemføres i størst muligt omfang og stimuleres yderligere. |
| --- | --- |

5.7

EØSU henviser til, at sektoren selv med indførelsen af LNG-skibe allerede har iværksat særdeles fremadskuende initiativer på innovationsområdet. Udvalget opfordrer de ansvarlige instanser til hurtigst muligt at etablere en juridisk ramme for disse og for alternative brændstoffer og udvikle infrastruktur, således at denne innovation kan gennemføres i størst muligt omfang og stimuleres yderligere.

| 5.8 | Kommissionens meddelelse ledsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om tiltag til at gøre flåden mere miljøvenlig. Heri opstiller Kommissionen scenarier for, hvordan emissionerne af luftforurenende stoffer kan reduceres. Udvalget er klar over, at indlandsskibsfarten har langt lavere CO2-emissioner end vej- og jernbanetransport, der ikke er medtaget i dette dokument. |
| --- | --- |

5.8

Kommissionens meddelelse ledsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om tiltag til at gøre flåden mere miljøvenlig. Heri opstiller Kommissionen scenarier for, hvordan emissionerne af luftforurenende stoffer kan reduceres. Udvalget er klar over, at indlandsskibsfarten har langt lavere CO2-emissioner end vej- og jernbanetransport, der ikke er medtaget i dette dokument.

| 5.9 | På grund af fokuseringen på andre luftforurenende stoffer end CO2 konkluderer Kommissionen, at indlandsskibsfarten risikerer at blive den største forurener med hensyn til luftforurening. EØSU konstaterer i den forbindelse, at konkurrenceforvridning må forebygges ved udvikling af fremtidige emissionsstandarder, og at der må tages hensyn til behovet for et passende udbud af egnede motorer til indlandsskibsfarten. |
| --- | --- |

5.9

På grund af fokuseringen på andre luftforurenende stoffer end CO2 konkluderer Kommissionen, at indlandsskibsfarten risikerer at blive den største forurener med hensyn til luftforurening. EØSU konstaterer i den forbindelse, at konkurrenceforvridning må forebygges ved udvikling af fremtidige emissionsstandarder, og at der må tages hensyn til behovet for et passende udbud af egnede motorer til indlandsskibsfarten.

| 5.10 | Udvalget mener, at Kommissionen kan spille en vigtig rolle i indsatsen for at fremme innovation og miljøvenlighed i indlandsskibsfarten, og at den bør yde en omfattende finansiel støtte. Den samfundsmæssige nytteværdi, der vil være resultatet af en forbedring af indlandsskibsfartens miljøresultater, retfærdiggør, at europæiske og nationale fonde støtter dette formål. Støtten kan virke som en effektiv katalysator. |
| --- | --- |

5.10

Udvalget mener, at Kommissionen kan spille en vigtig rolle i indsatsen for at fremme innovation og miljøvenlighed i indlandsskibsfarten, og at den bør yde en omfattende finansiel støtte. Den samfundsmæssige nytteværdi, der vil være resultatet af en forbedring af indlandsskibsfartens miljøresultater, retfærdiggør, at europæiske og nationale fonde støtter dette formål. Støtten kan virke som en effektiv katalysator.

| 5.11 | Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til, at den efter opstillingen af EU's flerårige budget benytter alle muligheder for at frigøre midler fra Connecting Europe-faciliteten og Horisont 2020 til gennemførelse af initiativer til mere miljøvenlige skibe og andre foranstaltninger i NAIADES-forslaget. |
| --- | --- |

5.11

Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til, at den efter opstillingen af EU's flerårige budget benytter alle muligheder for at frigøre midler fra Connecting Europe-faciliteten og Horisont 2020 til gennemførelse af initiativer til mere miljøvenlige skibe og andre foranstaltninger i NAIADES-forslaget.

| 5.12 | Af hensyn til sektorens image opfordrer udvalget endvidere sektoren til også at anvende de tilgængelige midler fra reservefonden til miljøformål. Med den foreslåede tilpasning af kapacitetsforordningen, der indgår i NAIADES II-pakken, skabes der mulighed herfor. |
| --- | --- |

5.12

Af hensyn til sektorens image opfordrer udvalget endvidere sektoren til også at anvende de tilgængelige midler fra reservefonden til miljøformål. Med den foreslåede tilpasning af kapacitetsforordningen, der indgår i NAIADES II-pakken, skabes der mulighed herfor.

| 5.13 | Faglig dygtiggørelse og tættere samarbejde inden for og foranlediget af sektoren vil helt sikkert bidrage til en strukturel forbedring af dens økonomiske situation i betragtning af, at den økonomiske krise i indlandsskabsfarten for nylig igen har ført til strukturel overkapacitet i sektoren. |
| --- | --- |

5.13

Faglig dygtiggørelse og tættere samarbejde inden for og foranlediget af sektoren vil helt sikkert bidrage til en strukturel forbedring af dens økonomiske situation i betragtning af, at den økonomiske krise i indlandsskabsfarten for nylig igen har ført til strukturel overkapacitet i sektoren.

Bruxelles, den 21. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/64

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om nye foranstaltninger vedrørende EU's indre marked for teletjenester der omhandler følgende to dokumenter: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om foranstaltninger vedrørende EU's indre marked for elektronisk kommunikation med henblik på at opnå et netforbundet europæisk område, og om ændring af direktiv 2002/20/EF, 2002/21/EF og 2002/22/EF samt forordning (EF) nr. 1211/2009 og forordning (EU) 531/2012

COM(2013) 627 final — 2013/0309 (COD)

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om det indre marked for telekommunikation

COM(2013) 634 final

(2014/C 177/12)

Ordfører: Anna Nietyksza

Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet besluttede henholdsvis den 23. september og den 12. september 2013 under henvisning til artikel 114 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Nye foranstaltninger vedrørende EU's indre marked for teletjenester« der omhandler følgende to dokumenter: »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om foranstaltninger vedrørende EU's indre marked for elektronisk kommunikation med henblik på at opnå et netforbundet europæisk område, og om ændring af direktiv 2002/20/EF, 2002/21/EF og 2002/22/EF samt forordning (EF) nr. 1211/2009 og forordning (EU) 531/2012«

COM(2013) 627 final — 2013/309 (COD)

»Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om det indre marked for telekommunikation«

COM(2013) 634 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, der vedtog sin udtalelse den 18. december 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 21. januar, følgende udtalelse med 152 stemmer for, 2 imod og 5 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalg (EØSU) støtter Kommissionens forslag til forordning og de konkrete foranstaltninger, der fremskynder oprettelsen af et indre marked for elektronisk kommunikation som grundlag for en dynamisk og bæredygtig vækst i alle økonomiske sektorer og oprettelse af nye arbejdspladser. Det vil også sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau. |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalg (EØSU) støtter Kommissionens forslag til forordning og de konkrete foranstaltninger, der fremskynder oprettelsen af et indre marked for elektronisk kommunikation som grundlag for en dynamisk og bæredygtig vækst i alle økonomiske sektorer og oprettelse af nye arbejdspladser. Det vil også sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau.

| 1.2 | EØSU mener, at den foreslåede mindskelse af hindringerne for de europæiske udbydere af elektroniske kommunikationstjenester som følge af:






  — | indførelsen af en fælles EU-tilladelse i hele EU, |
| --- | --- | --- |

1.2

EØSU mener, at den foreslåede mindskelse af hindringerne for de europæiske udbydere af elektroniske kommunikationstjenester som følge af:

—

indførelsen af en fælles EU-tilladelse i hele EU,

| — | harmoniseringen af reguleringsvilkårene og frekvensforvaltningen,
  vil gøre det nemmere at tilbyde konkurrencedygtige og sikre elektroniske kommunikationstjenester til enkeltpersoner, virksomheder og institutioner i hele EU. |
| --- | --- |

—

harmoniseringen af reguleringsvilkårene og frekvensforvaltningen,

vil gøre det nemmere at tilbyde konkurrencedygtige og sikre elektroniske kommunikationstjenester til enkeltpersoner, virksomheder og institutioner i hele EU.

| 1.3 | EØSU påpeger, at Kommissionen bør genoverveje at inkludere bredbåndstjenester i forsyningspligtydelserne. |
| --- | --- |

1.3

EØSU påpeger, at Kommissionen bør genoverveje at inkludere bredbåndstjenester i forsyningspligtydelserne.

| 1.4 | EØSU understreger samtidig, at færre lovgivningsmæssige hindringer vil åbne markederne for mindre udbydere af elektroniske kommunikationstjenester. Den vigtigste tilskyndelse til udvikling af udbydere vil være:






  — | den fælles tilladelse, |
| --- | --- | --- |

1.4

EØSU understreger samtidig, at færre lovgivningsmæssige hindringer vil åbne markederne for mindre udbydere af elektroniske kommunikationstjenester. Den vigtigste tilskyndelse til udvikling af udbydere vil være:

—

den fælles tilladelse,

| — | forenklingen af processen med investering i netværk, |
| --- | --- |

—

forenklingen af processen med investering i netværk,

| — | muligheden for at udbyde grænseoverskridende tjenester i alle EU-lande, |
| --- | --- |

—

muligheden for at udbyde grænseoverskridende tjenester i alle EU-lande,

| — | investeringsincitamenterne. |
| --- | --- |

—

investeringsincitamenterne.

| 1.5 | EØSU understreger, at Kommissionens forordninger og generelle incitamenter skal forebygge yderligere opsplitning af markedet, da dette ville hæmme udviklingen af tjenester på tværs af grænserne og svække EU over for internationale konkurrenter. |
| --- | --- |

1.5

EØSU understreger, at Kommissionens forordninger og generelle incitamenter skal forebygge yderligere opsplitning af markedet, da dette ville hæmme udviklingen af tjenester på tværs af grænserne og svække EU over for internationale konkurrenter.

| 1.6 | EØSU mener, at den øgede tilgængelighed og de lavere omkostninger til opførelse og drift af højhastighedsnet vil:






  — | skabe arbejdspladser i europæiske virksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og nystartede virksomheder, der udvikler og udbyder innovative produkter og tjenester på det globale marked, |
| --- | --- | --- |

1.6

EØSU mener, at den øgede tilgængelighed og de lavere omkostninger til opførelse og drift af højhastighedsnet vil:

—

skabe arbejdspladser i europæiske virksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og nystartede virksomheder, der udvikler og udbyder innovative produkter og tjenester på det globale marked,

| — | fremskynde udviklingen af nye tjenester inden for e-handel og e-uddannelse samt avancerede offentlige tjenester såsom e-forvaltning og e-sundhed, |
| --- | --- |

—

fremskynde udviklingen af nye tjenester inden for e-handel og e-uddannelse samt avancerede offentlige tjenester såsom e-forvaltning og e-sundhed,

| — | fremskynde udviklingen af nye europæiske cloud computing-tjenester som beskrevet i EØSU's udtalelse »Mod en EU-strategi for cloud computing« (TEN/494), |
| --- | --- |

—

fremskynde udviklingen af nye europæiske cloud computing-tjenester som beskrevet i EØSU's udtalelse »Mod en EU-strategi for cloud computing« (TEN/494),

| — | åbne for udnyttelse af de store muligheder for at skabe nye tjenester på områder, hvor der forventes en hurtig udvikling, f.eks. tingenes internet og kommunikation maskine-til-maskine (M2M). |
| --- | --- |

—

åbne for udnyttelse af de store muligheder for at skabe nye tjenester på områder, hvor der forventes en hurtig udvikling, f.eks. tingenes internet og kommunikation maskine-til-maskine (M2M).

| 1.7 | EØSU anerkender, at harmoniseringen af reguleringsvilkårene vil stimulere investeringer i europæiske udbydere af elektroniske kommunikationstjenester. |
| --- | --- |

1.7

EØSU anerkender, at harmoniseringen af reguleringsvilkårene vil stimulere investeringer i europæiske udbydere af elektroniske kommunikationstjenester.

| 1.8 | EØSU støtter den foreslåede harmonisering af garantierne for forbruger- og brugerrettigheder, herunder:






  — | lettere valg og skift af tjenesteudbyder, |
| --- | --- | --- |

1.8

EØSU støtter den foreslåede harmonisering af garantierne for forbruger- og brugerrettigheder, herunder:

—

lettere valg og skift af tjenesteudbyder,

| — | fjernelse af de store omkostninger ved mobile roamingopkald samt grænseoverskridende fastnetopkald inden for EU (se EØSU's informationsrapport »Fjern roamingtaksterne nu«, CES5263-2013, ordfører: Raymond Hencks). |
| --- | --- |

—

fjernelse af de store omkostninger ved mobile roamingopkald samt grænseoverskridende fastnetopkald inden for EU (se EØSU's informationsrapport »Fjern roamingtaksterne nu«, CES5263-2013, ordfører: Raymond Hencks).

| 1.9 | EØSU er tilhænger af en harmonisering af kontraktvilkårene for slutbrugere af elektroniske kommunikationstjenester i alle EU's medlemsstater. |
| --- | --- |

1.9

EØSU er tilhænger af en harmonisering af kontraktvilkårene for slutbrugere af elektroniske kommunikationstjenester i alle EU's medlemsstater.

| 1.10 | EØSU mener, at åben netadgang og muligheden for at anvende avancerede elektroniske kommunikationstjenester i hele EU vil øge forbrugernes og virksomhedernes mobilitet. Det vil ligeledes fremme adgangen til Europas kulturgoder samt udviklingen af de kreative industrier. |
| --- | --- |

1.10

EØSU mener, at åben netadgang og muligheden for at anvende avancerede elektroniske kommunikationstjenester i hele EU vil øge forbrugernes og virksomhedernes mobilitet. Det vil ligeledes fremme adgangen til Europas kulturgoder samt udviklingen af de kreative industrier.

| 1.11 | Den kommende forordning bør skabe en højere grad af finansiel og retlig sikkerhed for operatørerne. Til gengæld anbefaler EØSU, at den også giver brugerne mere retssikkerhed gennem en bedre beskyttelse af deres rettigheder. |
| --- | --- |

1.11

Den kommende forordning bør skabe en højere grad af finansiel og retlig sikkerhed for operatørerne. Til gengæld anbefaler EØSU, at den også giver brugerne mere retssikkerhed gennem en bedre beskyttelse af deres rettigheder.

| 1.12 | EØSU understreger betydningen af retten til en god beskyttelse af personoplysninger, retten til at »blive glemt« og andre rettigheder for slutbrugere af elektroniske kommunikationstjenester, som EØSU har påpeget i tidligere udtalelser (1). |
| --- | --- |

1.12

EØSU understreger betydningen af retten til en god beskyttelse af personoplysninger, retten til at »blive glemt« og andre rettigheder for slutbrugere af elektroniske kommunikationstjenester, som EØSU har påpeget i tidligere udtalelser (1).

1

| 1.13 | EØSU påpeger, at informations- og kommunikationsteknologierne (ikt) er en kilde til bæredygtig økonomisk vækst, idet de giver en produktionsstigning på 50 % i alle de sektorer i økonomien, hvor de anvendes. Anvendelsen af disse teknologier fører ganske vist til tab af visse arbejdspladser, men der skabes fem nye job, hver gang der tabes to (se forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning, COM(2013) 627 final — 2013/0309 (COD), s. 2). Udvalget understreger behovet for at sikre uddannelse, omskoling og livslang læring til alle ved hjælp af nye uddannelsesstrukturer. |
| --- | --- |

1.13

EØSU påpeger, at informations- og kommunikationsteknologierne (ikt) er en kilde til bæredygtig økonomisk vækst, idet de giver en produktionsstigning på 50 % i alle de sektorer i økonomien, hvor de anvendes. Anvendelsen af disse teknologier fører ganske vist til tab af visse arbejdspladser, men der skabes fem nye job, hver gang der tabes to (se forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning, COM(2013) 627 final — 2013/0309 (COD), s. 2). Udvalget understreger behovet for at sikre uddannelse, omskoling og livslang læring til alle ved hjælp af nye uddannelsesstrukturer.

| 1.14 | Endvidere understreger EØSU, at det er nødvendigt at overholde konkurrencereglerne og sikre netneutralitet, især med henvisning til udbydere af elektroniske kommunikationstjenester i SMV-sektoren — eftersom en styrkelse af de største udbydere af elektroniske kommunikationstjenester og konsolidering af frekvensressourcerne kan bringe konkurrenceevnen på medlemsstaternes markeder i fare. |
| --- | --- |

1.14

Endvidere understreger EØSU, at det er nødvendigt at overholde konkurrencereglerne og sikre netneutralitet, især med henvisning til udbydere af elektroniske kommunikationstjenester i SMV-sektoren — eftersom en styrkelse af de største udbydere af elektroniske kommunikationstjenester og konsolidering af frekvensressourcerne kan bringe konkurrenceevnen på medlemsstaternes markeder i fare.

| 1.15 | Det er tilsyneladende for tidligt at regulere virtuelle bredbåndsadgangsprodukter (en form for engrosadgang til bredbåndsnet, som består af en virtuel adgangsforbindelse via en hvilken som helst kabelforbundet eller trådløs adgangsnetinfrastruktur, med undtagelse af fysisk adskilt adgang, og transmissionstjenester til et fastlagt sæt handover-punkter, herunder specifikke netelementer, specifikke netfunktioner og tilhørende it-systemer). EØSU mener, at det er bedre at afvente, at vilkårene for levering af disse tjenester og priserne reguleres af markedet. Forpligtelsen til at levere konnektivitetsprodukter med garanteret tjenestekvalitet bør reguleres på en måde, der sikrer en ligelig fordeling af byrderne mellem store operatører og mindre tjenesteudbydere fra SMV-sektoren. |
| --- | --- |

1.15

Det er tilsyneladende for tidligt at regulere virtuelle bredbåndsadgangsprodukter (en form for engrosadgang til bredbåndsnet, som består af en virtuel adgangsforbindelse via en hvilken som helst kabelforbundet eller trådløs adgangsnetinfrastruktur, med undtagelse af fysisk adskilt adgang, og transmissionstjenester til et fastlagt sæt handover-punkter, herunder specifikke netelementer, specifikke netfunktioner og tilhørende it-systemer). EØSU mener, at det er bedre at afvente, at vilkårene for levering af disse tjenester og priserne reguleres af markedet. Forpligtelsen til at levere konnektivitetsprodukter med garanteret tjenestekvalitet bør reguleres på en måde, der sikrer en ligelig fordeling af byrderne mellem store operatører og mindre tjenesteudbydere fra SMV-sektoren.

(en form for engrosadgang til bredbåndsnet, som består af en virtuel adgangsforbindelse via en hvilken som helst kabelforbundet eller trådløs adgangsnetinfrastruktur, med undtagelse af fysisk adskilt adgang, og transmissionstjenester til et fastlagt sæt handover-punkter, herunder specifikke netelementer, specifikke netfunktioner og tilhørende it-systemer)

| 1.16 | EØSU er alvorligt bekymret over de specifikke løsninger for adgang til radiobaserede lokale datanet, især slutbrugernes mulighed for at videretildele adgang til radiobaserede datanet for andre, ukendte og anonyme brugere. |
| --- | --- |

1.16

EØSU er alvorligt bekymret over de specifikke løsninger for adgang til radiobaserede lokale datanet, især slutbrugernes mulighed for at videretildele adgang til radiobaserede datanet for andre, ukendte og anonyme brugere.

| 1.17 | EØSUgør opmærksom på, at den foreslåede forordning opstiller meget ambitiøse mål. Den korte periode frem til dens ikrafttræden (1. juli 2014) vil kræve en stor indsats fra de vigtigste berørte parters side, nemlig Kommissionen, de nationale reguleringsmyndigheder for elektronisk kommunikation, konkurrencemyndighederne og de europæiske udbydere af elektroniske kommunikationstjenester. |
| --- | --- |

1.17

EØSUgør opmærksom på, at den foreslåede forordning opstiller meget ambitiøse mål. Den korte periode frem til dens ikrafttræden (1. juli 2014) vil kræve en stor indsats fra de vigtigste berørte parters side, nemlig Kommissionen, de nationale reguleringsmyndigheder for elektronisk kommunikation, konkurrencemyndighederne og de europæiske udbydere af elektroniske kommunikationstjenester.

| 1.18 | I betragtning af det behov, der er for at samordne omfanget af og procedurerne for tildeling af europæiske tilladelser samt reservationer og vilkår for brugen af radiofrekvenser, anbefaler EØSU en styrkelse af BEREC's rolle, indtil der er truffet beslutning om oprettelse af en fælles europæisk tilsynsmyndighed. |
| --- | --- |

1.18

I betragtning af det behov, der er for at samordne omfanget af og procedurerne for tildeling af europæiske tilladelser samt reservationer og vilkår for brugen af radiofrekvenser, anbefaler EØSU en styrkelse af BEREC's rolle, indtil der er truffet beslutning om oprettelse af en fælles europæisk tilsynsmyndighed.

2.   Indledning og baggrund

Indledning og baggrund

| 2.1 | De vigtigste operatører i USA, Japan og Sydkorea har foretaget enorme investeringer i infrastrukturen for trådløse og fastnetbaserede højhastighedsinternet via bredbånd. Det er utrolig vigtigt for EU at opretholde den globale konkurrenceevne på området for elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

2.1

De vigtigste operatører i USA, Japan og Sydkorea har foretaget enorme investeringer i infrastrukturen for trådløse og fastnetbaserede højhastighedsinternet via bredbånd. Det er utrolig vigtigt for EU at opretholde den globale konkurrenceevne på området for elektronisk kommunikation.

| 2.2 | Betydningen af pålidelig og hurtig bredbåndsadgang er særlig stor for udbuddet af innovative elektroniske kommunikationstjenester, herunder cloud computing-tjenester. Det er således af strategisk interesse for EU, at vi har en sund elektronisk kommunikationssektor, at EU selv har potentiale til at udbyde moderne tjenester til borgerne, samt at der opretholdes et betydeligt potentiale for fremstilling af udstyr, løsninger og elektroniske kommunikationstjenester. |
| --- | --- |

2.2

Betydningen af pålidelig og hurtig bredbåndsadgang er særlig stor for udbuddet af innovative elektroniske kommunikationstjenester, herunder cloud computing-tjenester. Det er således af strategisk interesse for EU, at vi har en sund elektronisk kommunikationssektor, at EU selv har potentiale til at udbyde moderne tjenester til borgerne, samt at der opretholdes et betydeligt potentiale for fremstilling af udstyr, løsninger og elektroniske kommunikationstjenester.

| 2.3 | Den digitale økonomi og dens produkter udgør en stadig større andel af BNP, og de elektroniske kommunikationstjenester er vigtige for at øge produktiviteten i alle økonomiske sektorer — lige fra sundhedsvæsenet til energiområdet og de offentlige tjenester. En anden vigtig udviklingsfaktor er muligheden for at investere i trådløse netværk (dvs. fjerde generation af mobil kommunikationsteknologi og efterfølgende teknologier, der giver højhastighedsadgang til mobilt internet) og højhastighedsfastnet (f.eks. FTTH (fiber-to-the-home) lysledernet). |
| --- | --- |

2.3

Den digitale økonomi og dens produkter udgør en stadig større andel af BNP, og de elektroniske kommunikationstjenester er vigtige for at øge produktiviteten i alle økonomiske sektorer — lige fra sundhedsvæsenet til energiområdet og de offentlige tjenester. En anden vigtig udviklingsfaktor er muligheden for at investere i trådløse netværk (dvs. fjerde generation af mobil kommunikationsteknologi og efterfølgende teknologier, der giver højhastighedsadgang til mobilt internet) og højhastighedsfastnet (f.eks. FTTH (fiber-to-the-home) lysledernet).

| 2.4 | Der skal opnås et tilstrækkeligt aktivitetsniveau for at sikre de elektroniske kommunikationsnet høj rentabilitet. Markedet for elektronisk kommunikation i EU's medlemsstater er imidlertid meget opsplittet: over 1000 fastnetoperatører og flere hundrede mobilnetoperatører er aktive på det. Selv de største operatørgrupper leverer tjenester i forskellige lande uden at tilbyde grænseoverskridende tjenester til forbrugere og mindre slutbrugere (grænseoverskridende tjenester udbydes kun til de største selskabskunder). Ingen operatør er aktiv i mere end halvdelen af medlemsstaterne. Der findes flere end 1500 operatører på markedet for kabel-tv, så dette marked er også opsplittet. |
| --- | --- |

2.4

Der skal opnås et tilstrækkeligt aktivitetsniveau for at sikre de elektroniske kommunikationsnet høj rentabilitet. Markedet for elektronisk kommunikation i EU's medlemsstater er imidlertid meget opsplittet: over 1000 fastnetoperatører og flere hundrede mobilnetoperatører er aktive på det. Selv de største operatørgrupper leverer tjenester i forskellige lande uden at tilbyde grænseoverskridende tjenester til forbrugere og mindre slutbrugere (grænseoverskridende tjenester udbydes kun til de største selskabskunder). Ingen operatør er aktiv i mere end halvdelen af medlemsstaterne. Der findes flere end 1500 operatører på markedet for kabel-tv, så dette marked er også opsplittet.

| 2.5 | Opsplitningen af markedet afspejles i det høje prisniveau, især udgifterne til opkald mellem EU-landene (roaming i mobilnet og internationale fastnetopkald). |
| --- | --- |

2.5

Opsplitningen af markedet afspejles i det høje prisniveau, især udgifterne til opkald mellem EU-landene (roaming i mobilnet og internationale fastnetopkald).

| 2.6 | Radiofrekvenser er en knap ressource. Deres effektive brug har stor indflydelse på gennemførelsen af den digitale dagsorden for Europa og driftsvilkårene for tjenesteudbyderne. Der er i øjeblikket meget forskellige vilkår i de enkelte medlemsstater for brug af frekvenserne (f.eks. hvad angår tildelingsregler, reservationers gyldighedsperiode, mulighed for omfordeling af frekvenser (bl.a. for at imødekomme markedets behov og øge effektiviteten af frekvensbrugen) og deling af frekvenser). Der er forskelle i betingelserne for tildeling, udløbsfrister og mulighederne for at forny frekvensreservationer. Disse forskelle er til hinder for investeringer og oprettelse af integrerede grænseoverskridende trådløse kommunikationsnet. |
| --- | --- |

2.6

Radiofrekvenser er en knap ressource. Deres effektive brug har stor indflydelse på gennemførelsen af den digitale dagsorden for Europa og driftsvilkårene for tjenesteudbyderne. Der er i øjeblikket meget forskellige vilkår i de enkelte medlemsstater for brug af frekvenserne (f.eks. hvad angår tildelingsregler, reservationers gyldighedsperiode, mulighed for omfordeling af frekvenser (bl.a. for at imødekomme markedets behov og øge effektiviteten af frekvensbrugen) og deling af frekvenser). Der er forskelle i betingelserne for tildeling, udløbsfrister og mulighederne for at forny frekvensreservationer. Disse forskelle er til hinder for investeringer og oprettelse af integrerede grænseoverskridende trådløse kommunikationsnet.

| 2.7 | Selv om Europa i 1990'erne var førende på verdensplan inden for GSM-mobiltelefoni, halter det nu efter de ovenfor nævnte lande, for så vidt angår gennemførelsen af de nyeste teknologier til mobiltransmission. |
| --- | --- |

2.7

Selv om Europa i 1990'erne var førende på verdensplan inden for GSM-mobiltelefoni, halter det nu efter de ovenfor nævnte lande, for så vidt angår gennemførelsen af de nyeste teknologier til mobiltransmission.

| 2.8 | Udviklingsdynamikken i den europæiske ikt-sektor har de seneste år været meget lav (0,3 % om året), især i sammenligning med væksten i USA (15 %) og i de førende lande i Asien (26 %). |
| --- | --- |

2.8

Udviklingsdynamikken i den europæiske ikt-sektor har de seneste år været meget lav (0,3 % om året), især i sammenligning med væksten i USA (15 %) og i de førende lande i Asien (26 %).

| 2.9 | De foreslåede ændringer vedrører områder, der er omfattet af retsakter, som udgør grundlaget for regulering af elektronisk kommunikation i EU, nemlig direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet), 2002/21/EF (rammedirektivet), 2002/22/EF (direktivet om forsyningspligt og brugerrettigheder), 2002/58/EF (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation), forordning (EF) nr. 1211/2009 om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC-direktivet), forordning (EU) nr. 531/2012 (om roaming) og afgørelse 243/2012/EU (radiofrekvenspolitikprogrammet) (2). |
| --- | --- |

2.9

De foreslåede ændringer vedrører områder, der er omfattet af retsakter, som udgør grundlaget for regulering af elektronisk kommunikation i EU, nemlig direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet), 2002/21/EF (rammedirektivet), 2002/22/EF (direktivet om forsyningspligt og brugerrettigheder), 2002/58/EF (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation), forordning (EF) nr. 1211/2009 om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC-direktivet), forordning (EU) nr. 531/2012 (om roaming) og afgørelse 243/2012/EU (radiofrekvenspolitikprogrammet) (2).

2

3.   Det overordnede mål for Kommissionens forslag til forordning

Det overordnede mål for Kommissionens forslag til forordning

| 3.1 | Det primære mål med Kommissionens forordningsforslag er at skabe et indre marked for elektronisk kommunikation, hvor:






  — | borgere, institutioner og virksomheder har adgang til elektroniske kommunikationstjenester i hele EU efter ensartede regler, uden begrænsninger og merudgifter, |
| --- | --- | --- |

3.1

Det primære mål med Kommissionens forordningsforslag er at skabe et indre marked for elektronisk kommunikation, hvor:

—

borgere, institutioner og virksomheder har adgang til elektroniske kommunikationstjenester i hele EU efter ensartede regler, uden begrænsninger og merudgifter,

| — | operatører og udbydere af elektroniske kommunikationstjenester kan udbyde tjenester på et konkurrencemæssigt grundlag uden for den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, og nå ud til forbrugerne i hele EU. |
| --- | --- |

—

operatører og udbydere af elektroniske kommunikationstjenester kan udbyde tjenester på et konkurrencemæssigt grundlag uden for den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, og nå ud til forbrugerne i hele EU.

| — | grundlaget for den digitale omstilling af økonomien udvikles, hvilket skal føre til genoprettelse og bevarelse af den økonomiske vækst, forøgelse af den globale konkurrenceevne i EU's medlemsstater og oprettelse af nye arbejdspladser i den digitale økonomi, de kreative industrier og inden for alle dele af økonomien, hvor elektronisk kommunikation har stor betydning. |
| --- | --- |

—

grundlaget for den digitale omstilling af økonomien udvikles, hvilket skal føre til genoprettelse og bevarelse af den økonomiske vækst, forøgelse af den globale konkurrenceevne i EU's medlemsstater og oprettelse af nye arbejdspladser i den digitale økonomi, de kreative industrier og inden for alle dele af økonomien, hvor elektronisk kommunikation har stor betydning.

| 3.2 | I forslaget til forordning foreslår Kommissionen følgende løsninger:






  — | en fælles EU-tilladelse for europæiske udbydere af elektroniske kommunikationstjenester, baseret på et system med én ansøgning i den medlemsstat, hvor udbyderen har hovedsæde, |
| --- | --- | --- |

3.2

I forslaget til forordning foreslår Kommissionen følgende løsninger:

—

en fælles EU-tilladelse for europæiske udbydere af elektroniske kommunikationstjenester, baseret på et system med én ansøgning i den medlemsstat, hvor udbyderen har hovedsæde,

| — | harmonisering af adgangsbetingelser, fordelingsbetingelser og varigheden af brugsret til frekvenser, |
| --- | --- |

—

harmonisering af adgangsbetingelser, fordelingsbetingelser og varigheden af brugsret til frekvenser,

| — | indførelse af virtuelle bredbåndsadgangsprodukter og harmoniserede konnektivitetsprodukter med garanteret tjenestekvalitet, |
| --- | --- |

—

indførelse af virtuelle bredbåndsadgangsprodukter og harmoniserede konnektivitetsprodukter med garanteret tjenestekvalitet,

| — | harmonisering af bestemmelser, der fastsætter forbrugernes/slutbrugernes rettigheder (forpligtelse til gennemsigtige oplysninger og kontrakter, nøje fastsatte regler for indgåelse og ophævelse af kontrakter, netneutralitet, forpligtelse til at opretholde en passende tjenestekvalitet, mulighed for at skifte udbyder og overførsel af numre), |
| --- | --- |

—

harmonisering af bestemmelser, der fastsætter forbrugernes/slutbrugernes rettigheder (forpligtelse til gennemsigtige oplysninger og kontrakter, nøje fastsatte regler for indgåelse og ophævelse af kontrakter, netneutralitet, forpligtelse til at opretholde en passende tjenestekvalitet, mulighed for at skifte udbyder og overførsel af numre),

| — | de nationale myndigheders sanktionsbeføjelser samt regler om Kommissionens beføjelser til at vedtage delegerede retsakter eller gennemførelsesretsakter, |
| --- | --- |

—

de nationale myndigheders sanktionsbeføjelser samt regler om Kommissionens beføjelser til at vedtage delegerede retsakter eller gennemførelsesretsakter,

| — | regler om roamingopkald i mobilnet, |
| --- | --- |

—

regler om roamingopkald i mobilnet,

| — | begrænsning af priserne for fastnetopkald i EU, der ikke må overskride priserne for indenlandsk fjernkommunikation, |
| --- | --- |

—

begrænsning af priserne for fastnetopkald i EU, der ikke må overskride priserne for indenlandsk fjernkommunikation,

| — | større stabilitet i BEREC som rådgivende organ for Kommissionen vedrørende elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

—

større stabilitet i BEREC som rådgivende organ for Kommissionen vedrørende elektronisk kommunikation.

| 3.3 | Som understreget i Det Europæiske Råds konklusioner af 24.—25. oktober 2013 er det afgørende for medlemsstaternes økonomiske og sociale udvikling at overvinde fragmenteringen på markedet for elektronisk kommunikation, fremme effektiv konkurrence, tiltrække private investeringer gennem forudsigelige og stabile retlige rammer, samtidig med at der sikres en høj grad af forbrugerbeskyttelse, og harmonisere frekvenstildelingen (Det Europæiske Råds dokument af 25. oktober 2013 (EUCO 169/13, CO EUR 13 CONCL7), punkt 5 og 9). |
| --- | --- |

3.3

Som understreget i Det Europæiske Råds konklusioner af 24.—25. oktober 2013 er det afgørende for medlemsstaternes økonomiske og sociale udvikling at overvinde fragmenteringen på markedet for elektronisk kommunikation, fremme effektiv konkurrence, tiltrække private investeringer gennem forudsigelige og stabile retlige rammer, samtidig med at der sikres en høj grad af forbrugerbeskyttelse, og harmonisere frekvenstildelingen (Det Europæiske Råds dokument af 25. oktober 2013 (EUCO 169/13, CO EUR 13 CONCL7), punkt 5 og 9).

| 3.4 | Øget tilgængelighed og lavere priser for brug af hurtige forbindelser vil sætte alle tjenesteudbydere, herunder europæiske SMV'er, i stand til at skabe og tilbyde innovative produkter og tjenester på det globale marked. |
| --- | --- |

3.4

Øget tilgængelighed og lavere priser for brug af hurtige forbindelser vil sætte alle tjenesteudbydere, herunder europæiske SMV'er, i stand til at skabe og tilbyde innovative produkter og tjenester på det globale marked.

4.   Særlige bemærkninger til Kommissionens forslag til forordning

Særlige bemærkninger til Kommissionens forslag til forordning

4.1   En fælles EU-tilladelse

En fælles EU-tilladelse

| 4.1.1 | EØSU mener, at leveringen af grænseoverskridende tjenester i øjeblikket hæmmes af de administrative byrder, der skyldes fragmenteringen af de nationale systemer for tildeling af tilladelser, tildeling af radiofrekvenser, regulering af adgangsprodukter og lovgivning om forbrugerrettigheder. |
| --- | --- |

4.1.1

EØSU mener, at leveringen af grænseoverskridende tjenester i øjeblikket hæmmes af de administrative byrder, der skyldes fragmenteringen af de nationale systemer for tildeling af tilladelser, tildeling af radiofrekvenser, regulering af adgangsprodukter og lovgivning om forbrugerrettigheder.

| 4.1.2 | Operatørerne udnytter opsplitningen af markedet på bekostning af slutbrugerne ved at levere dyrere grænseoverskridende tjenester. |
| --- | --- |

4.1.2

Operatørerne udnytter opsplitningen af markedet på bekostning af slutbrugerne ved at levere dyrere grænseoverskridende tjenester.

| 4.1.3 | EØSU mener, at den foreslåede forordning fremmer operatørernes konsolidering og fremkomsten af paneuropæiske udbydere af elektroniske kommunikationstjenester. Denne proces er fordelagtig for EU-landenes økonomiske konkurrenceevne på de globale markeder. |
| --- | --- |

4.1.3

EØSU mener, at den foreslåede forordning fremmer operatørernes konsolidering og fremkomsten af paneuropæiske udbydere af elektroniske kommunikationstjenester. Denne proces er fordelagtig for EU-landenes økonomiske konkurrenceevne på de globale markeder.

| 4.1.4 | En styrkelse af udbyderne af elektroniske kommunikationstjenester og ensartede lovgivningsmæssige vilkår vil gøre det mere attraktivt for institutionelle investorer, herunder private equityfonde, at investere i europæiske tjenesteudbydere. Operatørernes rekapitalisering vil øge deres investeringsmuligheder. |
| --- | --- |

4.1.4

En styrkelse af udbyderne af elektroniske kommunikationstjenester og ensartede lovgivningsmæssige vilkår vil gøre det mere attraktivt for institutionelle investorer, herunder private equityfonde, at investere i europæiske tjenesteudbydere. Operatørernes rekapitalisering vil øge deres investeringsmuligheder.

| 4.1.5 | EØSU bifalder indførelsen af fælles EU-tilladelser som en væsentlig forudsætning for at få systemet til at fungere bedre. Samarbejdsprocedurer og -regler skal defineres klart. |
| --- | --- |

4.1.5

EØSU bifalder indførelsen af fælles EU-tilladelser som en væsentlig forudsætning for at få systemet til at fungere bedre. Samarbejdsprocedurer og -regler skal defineres klart.

| 4.1.6 | EØSU ville have hilst det velkommen, hvis forslaget havde taget stilling til fordel for en fælles europæisk tilsynsmyndighed som foreslået af udvalget i flere af dets udtalelser. |
| --- | --- |

4.1.6

EØSU ville have hilst det velkommen, hvis forslaget havde taget stilling til fordel for en fælles europæisk tilsynsmyndighed som foreslået af udvalget i flere af dets udtalelser.

4.2   Samordning af brugen af radiofrekvenser

Samordning af brugen af radiofrekvenser

| 4.2.1 | Harmoniseringen af frekvensforvaltningen, der involverer ensartede vilkår for brugen af frekvenser (tildelingsregler, reservationers gyldighedsperioder, mulighed for omfordeling og deling af frekvenser), vil lette indførelsen af nye bredbåndsadgangsteknologier (4G-teknologien og efterfølgende teknologier). |
| --- | --- |

4.2.1

Harmoniseringen af frekvensforvaltningen, der involverer ensartede vilkår for brugen af frekvenser (tildelingsregler, reservationers gyldighedsperioder, mulighed for omfordeling og deling af frekvenser), vil lette indførelsen af nye bredbåndsadgangsteknologier (4G-teknologien og efterfølgende teknologier).

| 4.2.2 | Efter EØSU's mening foregriber forordningen den planlagte gennemgang i 2016 af effektiviteten af de eksisterende regler for roaming samt de beslutninger om tildeling af frekvensbånd, der forventes at blive truffet på ITU-R's Verdensomspændende Radiokonference i 2015 (WRC 2015). (ITU-R er en forkortelse af ITU Radiocommunication Sector — en af de tre sektorer (enheder) under Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU) med ansvar for radiokommunikation). |
| --- | --- |

4.2.2

Efter EØSU's mening foregriber forordningen den planlagte gennemgang i 2016 af effektiviteten af de eksisterende regler for roaming samt de beslutninger om tildeling af frekvensbånd, der forventes at blive truffet på ITU-R's Verdensomspændende Radiokonference i 2015 (WRC 2015). (ITU-R er en forkortelse af ITU Radiocommunication Sector — en af de tre sektorer (enheder) under Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU) med ansvar for radiokommunikation).

4.3   Europæiske virtuelle adgangsprodukter

Europæiske virtuelle adgangsprodukter

| 4.3.1 | EØSU mener, at den foreslåede regulering af virtuelle bredbåndsadgangsprodukter er forbundet med stor usikkerhed vedrørende reguleringen af NGN-/NGA-net (Next Generation Networks/Next Generation Access — den næste generation af højhastighedsnet/den næste generation af accesnet) og de forskellige lovgivningspraksisser i medlemslandene. Stabile reguleringsregler, der tilskynder operatørerne til at investere i dyr NGN-/NGA-infrastruktur, skal indføres meget forsigtigt, eftersom lovgivningspraksissen forbundet med disse spørgsmål først er ved at blive fastlagt. Engrosprodukter skal skabes under hensyntagen til kundernes behov på de forskellige nationale markeder og bør ikke udformes med henblik på et typisk »gennemsnitligt EU-land«. |
| --- | --- |

4.3.1

EØSU mener, at den foreslåede regulering af virtuelle bredbåndsadgangsprodukter er forbundet med stor usikkerhed vedrørende reguleringen af NGN-/NGA-net (Next Generation Networks/Next Generation Access — den næste generation af højhastighedsnet/den næste generation af accesnet) og de forskellige lovgivningspraksisser i medlemslandene. Stabile reguleringsregler, der tilskynder operatørerne til at investere i dyr NGN-/NGA-infrastruktur, skal indføres meget forsigtigt, eftersom lovgivningspraksissen forbundet med disse spørgsmål først er ved at blive fastlagt. Engrosprodukter skal skabes under hensyntagen til kundernes behov på de forskellige nationale markeder og bør ikke udformes med henblik på et typisk »gennemsnitligt EU-land«.

4.4   Konnektivitetsprodukter med en garanteret tjenestekvalitet

Konnektivitetsprodukter med en garanteret tjenestekvalitet

| 4.4.1 | Indførelsen af konnektivitetsprodukter med garanteret tjenestekvalitet kan være meget fordelagtig for udviklingen og leveringen af specialiserede, avancerede digitale tjenester. |
| --- | --- |

4.4.1

Indførelsen af konnektivitetsprodukter med garanteret tjenestekvalitet kan være meget fordelagtig for udviklingen og leveringen af specialiserede, avancerede digitale tjenester.

| 4.4.2 | EØSU mener, at forpligtelsen til at levere konnektivitetsprodukter med garanteret tjenestekvalitet bør reguleres på en måde, der sikrer en ligelig fordeling af byrderne mellem store operatører og mindre tjenesteudbydere fra SMV-sektoren. |
| --- | --- |

4.4.2

EØSU mener, at forpligtelsen til at levere konnektivitetsprodukter med garanteret tjenestekvalitet bør reguleres på en måde, der sikrer en ligelig fordeling af byrderne mellem store operatører og mindre tjenesteudbydere fra SMV-sektoren.

4.5   Slutbrugeres harmoniserede rettigheder

Slutbrugeres harmoniserede rettigheder

| 4.5.1 | EØSU mener, at harmoniseringen af slutbrugernes rettigheder og forpligtelsen til gennemsigtighed og forståelig information til forbrugerne om vilkår, kvalitet, rettigheder, takster og regler for skift af udbyder vil give store fordele for forbrugerne af elektroniske kommunikationstjenester. Det vil styrke deres stilling i forhold til tjenesteyderne og reducere informationsasymmetrien. |
| --- | --- |

4.5.1

EØSU mener, at harmoniseringen af slutbrugernes rettigheder og forpligtelsen til gennemsigtighed og forståelig information til forbrugerne om vilkår, kvalitet, rettigheder, takster og regler for skift af udbyder vil give store fordele for forbrugerne af elektroniske kommunikationstjenester. Det vil styrke deres stilling i forhold til tjenesteyderne og reducere informationsasymmetrien.

| 4.5.2 | EØSU bifalder tilvejebringelsen af specifikke oplysninger og aftaleforpligtelser vedrørende:






  — | levering af tjenester for handicappede slutbrugere, nærmere beskrivelse af produkter og tjenester, |
| --- | --- | --- |

4.5.2

EØSU bifalder tilvejebringelsen af specifikke oplysninger og aftaleforpligtelser vedrørende:

—

levering af tjenester for handicappede slutbrugere, nærmere beskrivelse af produkter og tjenester,

| — | hvilken type handlinger udbyderen kan foretage som reaktion på sikkerheds- eller integritetshændelser eller trusler og sårbarheder, |
| --- | --- |

—

hvilken type handlinger udbyderen kan foretage som reaktion på sikkerheds- eller integritetshændelser eller trusler og sårbarheder,

| — | slutbrugernes kontrol af deres forbrug af elektroniske tjenester. |
| --- | --- |

—

slutbrugernes kontrol af deres forbrug af elektroniske tjenester.

| 4.5.3 | EØSU bifalder den foreslåede forpligtelse for udbydere af elektroniske tjenester til at give offentligheden information om:






  — | de mest gængse former for anvendelse af elektroniske kommunikationstjenester til at foretage ulovlige handlinger eller formidle skadeligt indhold og de retlige konsekvenser heraf, |
| --- | --- | --- |

4.5.3

EØSU bifalder den foreslåede forpligtelse for udbydere af elektroniske tjenester til at give offentligheden information om:

—

de mest gængse former for anvendelse af elektroniske kommunikationstjenester til at foretage ulovlige handlinger eller formidle skadeligt indhold og de retlige konsekvenser heraf,

| — | midlerne til beskyttelse af den personlige sikkerhed og ulovlig adgang til personoplysninger i forbindelse med brug af elektroniske kommunikationstjenester. |
| --- | --- |

—

midlerne til beskyttelse af den personlige sikkerhed og ulovlig adgang til personoplysninger i forbindelse med brug af elektroniske kommunikationstjenester.

| 4.5.4 | EØSU beklager imidlertid den tvetydighed, der ligger i udformningen af forordningsforslagets kapitel IV og V, især hvad angår de subjektive faktorer, som visse forbrugerrettigheder stadig beror på. Udvalget havde håbet, at de var blevet gjort til bindende garantier. Dette angår især forslagets artikel 23, stk. 3, samt artikel 27, 28 og 30. |
| --- | --- |

4.5.4

EØSU beklager imidlertid den tvetydighed, der ligger i udformningen af forordningsforslagets kapitel IV og V, især hvad angår de subjektive faktorer, som visse forbrugerrettigheder stadig beror på. Udvalget havde håbet, at de var blevet gjort til bindende garantier. Dette angår især forslagets artikel 23, stk. 3, samt artikel 27, 28 og 30.

4.6   Roaming og internationale opkald

Roaming og internationale opkald

| 4.6.1 | De europæiske roamingtakster for mobilkommunikation er fortsat alt for høje og ligger langt over de takster, der opkræves for samme tjeneste inden for et lands grænser, skønt endemålet ifølge den digitale dagsorden for Europa er at ophæve forskellen mellem de indenlandske takster og roamingtaksterne for således at skabe et indre marked for mobilkommunikationstjenester. |
| --- | --- |

4.6.1

De europæiske roamingtakster for mobilkommunikation er fortsat alt for høje og ligger langt over de takster, der opkræves for samme tjeneste inden for et lands grænser, skønt endemålet ifølge den digitale dagsorden for Europa er at ophæve forskellen mellem de indenlandske takster og roamingtaksterne for således at skabe et indre marked for mobilkommunikationstjenester.

| 4.6.2 | Trods de fastsatte takstlofter i EU ligger de gennemsnitstakster, som operatørerne opkræver, kun lidt under de lovmæssige lofter, hvilket hindrer en sund konkurrence. Derfor ser Kommissionen sig nødsaget til i en ny lovgivningspakke at foreslå at ophæve overpriserne på modtagne roamingopkald, mens de andre roamingtakster forventes at forsvinde på sigt ved at anspore til konkurrence mellem operatørerne, eller i det mindste mellem alliancer af operatører. |
| --- | --- |

4.6.2

Trods de fastsatte takstlofter i EU ligger de gennemsnitstakster, som operatørerne opkræver, kun lidt under de lovmæssige lofter, hvilket hindrer en sund konkurrence. Derfor ser Kommissionen sig nødsaget til i en ny lovgivningspakke at foreslå at ophæve overpriserne på modtagne roamingopkald, mens de andre roamingtakster forventes at forsvinde på sigt ved at anspore til konkurrence mellem operatørerne, eller i det mindste mellem alliancer af operatører.

| 4.6.3 | EØSU går i princippet ind for en afskaffelse af alle roamingtakster (tale, SMS, data) og ikke kun udgifter i forbindelse med modtagne opkald. EØSU mener desuden, at taksterne for mobil transitkommunikation i EU ligeledes bør tages op til revurdering, hvis der skal skabes et reelt europæisk indre marked for elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

4.6.3

EØSU går i princippet ind for en afskaffelse af alle roamingtakster (tale, SMS, data) og ikke kun udgifter i forbindelse med modtagne opkald. EØSU mener desuden, at taksterne for mobil transitkommunikation i EU ligeledes bør tages op til revurdering, hvis der skal skabes et reelt europæisk indre marked for elektronisk kommunikation.

| 4.6.4 | Ikke desto mindre mener EØSU, eftersom de strukturelle reformer i forordningen fra 2012 først vil være operationelle fra juli 2014, at datoen for afskaffelsen af roamingtakster først skal fastsættes, når der er gjort status over de ovennævnte strukturelle reformer, efter at de er fuldt ud iværksat. |
| --- | --- |

4.6.4

Ikke desto mindre mener EØSU, eftersom de strukturelle reformer i forordningen fra 2012 først vil være operationelle fra juli 2014, at datoen for afskaffelsen af roamingtakster først skal fastsættes, når der er gjort status over de ovennævnte strukturelle reformer, efter at de er fuldt ud iværksat.

| 4.6.5 | Denne frist skal gøre det muligt for tilsynsmyndighederne at træffe forebyggende foranstaltninger for at undgå, at operatørerne kompenserer for de lavere indtægter, som afskaffelsen af roamingtaksterne vil medføre, ved at øge de nationale takster. En sådan takststigning vil skade alle forbrugerne og først og fremmest alle de borgere, der af forskellige årsager ikke rejser udenlands og derfor ikke foretager roamingopkald. |
| --- | --- |

4.6.5

Denne frist skal gøre det muligt for tilsynsmyndighederne at træffe forebyggende foranstaltninger for at undgå, at operatørerne kompenserer for de lavere indtægter, som afskaffelsen af roamingtaksterne vil medføre, ved at øge de nationale takster. En sådan takststigning vil skade alle forbrugerne og først og fremmest alle de borgere, der af forskellige årsager ikke rejser udenlands og derfor ikke foretager roamingopkald.

| 4.6.6 | For at nå frem til større prisgennemsigtighed og især faste pakker foreslår EØSU derudover, at tilsynsmyndighederne i samarbejde med forbrugerorganisationerne udarbejder en form for standardiseret information om sammensætningen af priserne, så de forskellige tilbud kan sammenlignes, og det kan gøres lettere at finde det billigste tilbud. |
| --- | --- |

4.6.6

For at nå frem til større prisgennemsigtighed og især faste pakker foreslår EØSU derudover, at tilsynsmyndighederne i samarbejde med forbrugerorganisationerne udarbejder en form for standardiseret information om sammensætningen af priserne, så de forskellige tilbud kan sammenlignes, og det kan gøres lettere at finde det billigste tilbud.

| 4.6.7 | Endelig bør Kommissionen nøje overvåge, at de partnerskaber mellem operatørerne, som den så gerne ser, ikke fører til karteller eller oligopoler med deraf følgende misbrug af en dominerende markedsstilling. |
| --- | --- |

4.6.7

Endelig bør Kommissionen nøje overvåge, at de partnerskaber mellem operatørerne, som den så gerne ser, ikke fører til karteller eller oligopoler med deraf følgende misbrug af en dominerende markedsstilling.

4.7   Ændring af BEREC's status

Ændring af BEREC's status

| 4.7.1 | EØSU mener, at de foreslåede ændringer af BEREC's status, herunder en fuldtidsstilling til repræsentantskabets formand, kan vise sig utilstrækkelige som følge af udfordringerne forbundet med konkurrenceevnen og behovet for at skabe incitamenter til investeringer, især i forbindelse med bredbåndskommunikation og NGN-/NGA-net. |
| --- | --- |

4.7.1

EØSU mener, at de foreslåede ændringer af BEREC's status, herunder en fuldtidsstilling til repræsentantskabets formand, kan vise sig utilstrækkelige som følge af udfordringerne forbundet med konkurrenceevnen og behovet for at skabe incitamenter til investeringer, især i forbindelse med bredbåndskommunikation og NGN-/NGA-net.

Bruxelles, den 21. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 271 af 19.9.2013, s. 133-137, EUT C 229 af 31.7.2012, s. 1-6, EUT C 351 af 15.11.2012, s. 31-35.

1

(2)  EFT C 123 af 25.4.2001, s. 55-56, EFT C 123 af 25.4.2001, s. 56-61, EFT C 123 af 25.4.2001, s. 53-54, EUT C 24 af 28.1.2012, s. 131-133, EUT C 133 af 9.5.2013, s. 22-26.

2

---

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/71 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/71

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de europæiske videregående uddannelser over for resten af verden

COM(2013) 499 final

(2014/C 177/13)

Ordfører: Mário SOARES

Kommissionen besluttede den 11. juli 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»De europæiske videregående uddannelser over for resten af verden«

COM(2013) 499 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Eksterne Forbindelser, som vedtog sin udtalelse den 17. december 2013.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 495. plenarforsamling af 21.—22. januar 2014, mødet den 21. januar, følgende udtalelse med 158 stemmer for og 3 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU anser de strategiske prioriteter, som Kommissionen foreslår i sin meddelelse om internationalisering af de videregående uddannelser, for hensigtsmæssige og støtter dem. Disse prioriteter omfatter blandt andet mobilitet for studerende, lærere og forskere; internationalisering i hjemlandet gennem indarbejdelse i studieprogrammerne af emner med en global dimension; den nødvendige styrkelse af internationale partnerskaber og alliancer mellem de højere uddannelsesinstitutioner i en tid, hvor det overvældende udbud af gratis online studier er ved gennemgribende at ændre adgangen til viden. |
| --- | --- |

1.1

EØSU anser de strategiske prioriteter, som Kommissionen foreslår i sin meddelelse om internationalisering af de videregående uddannelser, for hensigtsmæssige og støtter dem. Disse prioriteter omfatter blandt andet mobilitet for studerende, lærere og forskere; internationalisering i hjemlandet gennem indarbejdelse i studieprogrammerne af emner med en global dimension; den nødvendige styrkelse af internationale partnerskaber og alliancer mellem de højere uddannelsesinstitutioner i en tid, hvor det overvældende udbud af gratis online studier er ved gennemgribende at ændre adgangen til viden.

| 1.2 | EØSU sætter pris på, at meddelelsen anerkender betydningen af at fastlægge en omfattende strategi for internationaliseringen af de europæiske videregående uddannelser, men må beklage, at den begrænser sig til tiltag, som allerede er iværksat af Den Europæiske Union uden egentlige nyskabelser, som tager tilstrækkelig højde for de nuværende konkurrencevilkår på uddannelsesområdet. |
| --- | --- |

1.2

EØSU sætter pris på, at meddelelsen anerkender betydningen af at fastlægge en omfattende strategi for internationaliseringen af de europæiske videregående uddannelser, men må beklage, at den begrænser sig til tiltag, som allerede er iværksat af Den Europæiske Union uden egentlige nyskabelser, som tager tilstrækkelig højde for de nuværende konkurrencevilkår på uddannelsesområdet.

| 1.3 | Ligeledes glæder EØSU sig over anerkendelsen af, at dette ikke er et rent videnskabeligt eller teknisk spørgsmål, men at det hænger tæt sammen med det politiske, økonomiske og sociale klima på nationalt, europæisk og internationalt plan. |
| --- | --- |

1.3

Ligeledes glæder EØSU sig over anerkendelsen af, at dette ikke er et rent videnskabeligt eller teknisk spørgsmål, men at det hænger tæt sammen med det politiske, økonomiske og sociale klima på nationalt, europæisk og internationalt plan.

| 1.4 | EØSU håber, at Kommissionen vil fremlægge forslag og foranstaltninger, som mere effektivt kan fremme de europæiske universiteters position på internationalt plan, og at den vil fjerne alle de hindringer, som gør udveksling af viden og mobilitet med højere uddannelsesinstitutioner i tredjelande vanskelig for studerende og lærere, især når det gælder opnåelse af visa og indvandringspolitikken generelt. |
| --- | --- |

1.4

EØSU håber, at Kommissionen vil fremlægge forslag og foranstaltninger, som mere effektivt kan fremme de europæiske universiteters position på internationalt plan, og at den vil fjerne alle de hindringer, som gør udveksling af viden og mobilitet med højere uddannelsesinstitutioner i tredjelande vanskelig for studerende og lærere, især når det gælder opnåelse af visa og indvandringspolitikken generelt.

| 1.5 | Mobilitet for studerende, lærere og forskere repræsenterer en merværdi for såvel oprindelseslandene som modtagerlandene. Derfor er det vigtigt at fremme tovejsmobilitet for at undgå, at lande drænes for kvalificerede menneskelige ressourcer, som er uundværlige for deres samfundsmæssige udvikling. |
| --- | --- |

1.5

Mobilitet for studerende, lærere og forskere repræsenterer en merværdi for såvel oprindelseslandene som modtagerlandene. Derfor er det vigtigt at fremme tovejsmobilitet for at undgå, at lande drænes for kvalificerede menneskelige ressourcer, som er uundværlige for deres samfundsmæssige udvikling.

| 1.6 | EØSU opfordrer til at skabe en egentlig »europæisk skole«, som bygger på det allerede eksisterende samarbejde mellem forskellige europæiske universiteter og som kan blive et område med akademisk og videnskabelig ekspertise. |
| --- | --- |

1.6

EØSU opfordrer til at skabe en egentlig »europæisk skole«, som bygger på det allerede eksisterende samarbejde mellem forskellige europæiske universiteter og som kan blive et område med akademisk og videnskabelig ekspertise.

| 1.7 | EØSU gentager sin anbefaling fra tidligere udtalelser om, at de værdier, der hidtil har præget de europæiske videregående uddannelser, bliver bevaret og udbredt i bestræbelserne på at gøre dem mere internationalt orienterede, at alle berørte parters bidrag, asymmetrier og diversitet bliver anerkendt, og at der tages hensyn til, at ikke kun akademiske, men også politiske, økonomiske og kulturelle interesser står på spil. |
| --- | --- |

1.7

EØSU gentager sin anbefaling fra tidligere udtalelser om, at de værdier, der hidtil har præget de europæiske videregående uddannelser, bliver bevaret og udbredt i bestræbelserne på at gøre dem mere internationalt orienterede, at alle berørte parters bidrag, asymmetrier og diversitet bliver anerkendt, og at der tages hensyn til, at ikke kun akademiske, men også politiske, økonomiske og kulturelle interesser står på spil.

| 1.8 | I denne forbindelse understreger EØSU endnu en gang, at der er tale om et strategisk mål, som følgelig må udstyres med de finansielle og menneskelige ressourcer, som kan muliggøre social og økonomisk udvikling samt velfærd for alle parter. |
| --- | --- |

1.8

I denne forbindelse understreger EØSU endnu en gang, at der er tale om et strategisk mål, som følgelig må udstyres med de finansielle og menneskelige ressourcer, som kan muliggøre social og økonomisk udvikling samt velfærd for alle parter.

| 1.9 | Derfor er EØSU ligesom mange højere uddannelsesinstitutioner meget foruroliget over de forudsigelige skadelige følger, som sparepolitikkerne kan få for uddannelsessektoren. EØSU ser sig nødsaget til at advare om, at disse nedskæringer på uddannelsesområdet kan sætte de mål, som beskrives i Kommissionens meddelelse, over styr. |
| --- | --- |

1.9

Derfor er EØSU ligesom mange højere uddannelsesinstitutioner meget foruroliget over de forudsigelige skadelige følger, som sparepolitikkerne kan få for uddannelsessektoren. EØSU ser sig nødsaget til at advare om, at disse nedskæringer på uddannelsesområdet kan sætte de mål, som beskrives i Kommissionens meddelelse, over styr.

| 1.10 | EØSU mener, at man i denne internationaliseringsproces bør fremme samarbejde mellem de højere læreranstalter og virksomheder, så der skabes synergier, som kan udvikle de studerendes og lærernes iværksætterkapacitet og kreativitet og skabe det innovative miljø, samfundene i dag har så hårdt brug for. |
| --- | --- |

1.10

EØSU mener, at man i denne internationaliseringsproces bør fremme samarbejde mellem de højere læreranstalter og virksomheder, så der skabes synergier, som kan udvikle de studerendes og lærernes iværksætterkapacitet og kreativitet og skabe det innovative miljø, samfundene i dag har så hårdt brug for.

| 1.11 | Den gratis og vidt udbredte anvendelse af nye teknologier i de internationale uddannelsesprogrammer har ændret adgangen til viden væsentligt og gjort »mobilitet« mulig for millioner af studerende, som ellers ikke ville have haft reel mulighed herfor. EØSU gør dog opmærksom på de tekniske, pædagogiske og etiske udfordringer, som anvendelsen af de nye teknologier kan skabe f.eks. vedrørende læreres og forskeres intellektuelle ejendomsret til de læseplaner, de udarbejder. Derudover er der fare for, at dette kan lede til to forskellige, diskriminatoriske former for anerkendelse af studerende, afhængigt af om de rent fysisk studerer i udlandet eller om de gør det online. |
| --- | --- |

1.11

Den gratis og vidt udbredte anvendelse af nye teknologier i de internationale uddannelsesprogrammer har ændret adgangen til viden væsentligt og gjort »mobilitet« mulig for millioner af studerende, som ellers ikke ville have haft reel mulighed herfor. EØSU gør dog opmærksom på de tekniske, pædagogiske og etiske udfordringer, som anvendelsen af de nye teknologier kan skabe f.eks. vedrørende læreres og forskeres intellektuelle ejendomsret til de læseplaner, de udarbejder. Derudover er der fare for, at dette kan lede til to forskellige, diskriminatoriske former for anerkendelse af studerende, afhængigt af om de rent fysisk studerer i udlandet eller om de gør det online.

| 1.12 | Udvalget er af den faste overbevisning, at internationaliseringen af de europæiske videregående uddannelser bør bidrage til at befæste den europæiske kulturs centrale værdier såsom beskyttelse af menneskerettighederne, anerkendelse af de forskellige samfunds kulturarv samt fremme af større social samhørighed. |
| --- | --- |

1.12

Udvalget er af den faste overbevisning, at internationaliseringen af de europæiske videregående uddannelser bør bidrage til at befæste den europæiske kulturs centrale værdier såsom beskyttelse af menneskerettighederne, anerkendelse af de forskellige samfunds kulturarv samt fremme af større social samhørighed.

| 1.13 | EØSU opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at fremlægge detaljerede oplysninger om gennemførelsen af de lovede tiltag i meddelelsen og mener, at dette spørgsmål bør indgå i de landespecifikke anbefalinger i forbindelse med det europæiske halvår. |
| --- | --- |

1.13

EØSU opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at fremlægge detaljerede oplysninger om gennemførelsen af de lovede tiltag i meddelelsen og mener, at dette spørgsmål bør indgå i de landespecifikke anbefalinger i forbindelse med det europæiske halvår.

| 1.14 | Endelig anbefaler EØSU, at der i EU's fremtidige budgetter afsættes betydeligt flere midler til dette område, og at forskningens behov i denne forbindelse nyder særlig bevågenhed. |
| --- | --- |

1.14

Endelig anbefaler EØSU, at der i EU's fremtidige budgetter afsættes betydeligt flere midler til dette område, og at forskningens behov i denne forbindelse nyder særlig bevågenhed.

2.   Indledning

Indledning

| 2.1 | I vor tids globaliserede og konkurrenceprægede samfund er viden et nøgleredskab for menneskelig udvikling i alle dens aspekter — social, økonomisk og velfærdsmæssig. Selvfølgelig anerkendes de videregående uddannelser stadig som et afgørende led i skabelsen og udbredelsen af ny viden og som en innovationsfaktor, der er i stand til at bidrage til det enkelte menneskes og samfundets udvikling som helhed. Innovation og viden er faktorer af afgørende betydning for økonomisk vækst, men også for social udvikling og for samhørigheden i samfundene. |
| --- | --- |

2.1

I vor tids globaliserede og konkurrenceprægede samfund er viden et nøgleredskab for menneskelig udvikling i alle dens aspekter — social, økonomisk og velfærdsmæssig. Selvfølgelig anerkendes de videregående uddannelser stadig som et afgørende led i skabelsen og udbredelsen af ny viden og som en innovationsfaktor, der er i stand til at bidrage til det enkelte menneskes og samfundets udvikling som helhed. Innovation og viden er faktorer af afgørende betydning for økonomisk vækst, men også for social udvikling og for samhørigheden i samfundene.

| 2.2 | Det er klart, at formerne og den måde, hvorpå viden og kundskaber erhverves, altid har været meget forskelligartede, men i dag har de fået en helt ny dimension, ikke kun fordi stadigt flere mænd og kvinder får en uddannelse, men især på grund af den stigende anvendelse af de nye teknologier, hvilket er en stor udfordring for de højere uddannelsesinstitutioner i Europa. |
| --- | --- |

2.2

Det er klart, at formerne og den måde, hvorpå viden og kundskaber erhverves, altid har været meget forskelligartede, men i dag har de fået en helt ny dimension, ikke kun fordi stadigt flere mænd og kvinder får en uddannelse, men især på grund af den stigende anvendelse af de nye teknologier, hvilket er en stor udfordring for de højere uddannelsesinstitutioner i Europa.

| 2.3 | Universiteterne står (eller burde stå) i centrum ikke alene for politikkerne for videnskabelig forskning og teknologisk innovation, men i lige så høj grad for den forskning, som kan bidrage til udviklingen af innovative socialpolitikker, social samhørighed samt mere effektive, konkurrencedygtige og bæredygtige virksomhedsstrategier. |
| --- | --- |

2.3

Universiteterne står (eller burde stå) i centrum ikke alene for politikkerne for videnskabelig forskning og teknologisk innovation, men i lige så høj grad for den forskning, som kan bidrage til udviklingen af innovative socialpolitikker, social samhørighed samt mere effektive, konkurrencedygtige og bæredygtige virksomhedsstrategier.

| 2.4 | Europa har omkring 4 000 højere læreranstalter med over 19 millioner studerende og 1,5 millioner ansatte (lærere og andet personale), som samarbejder og konkurrerer med universiteter i andre regioner og på andre kontinenter i deres bestræbelser på at producere og udveksle viden, men også med henblik på innovation og værdiskabelse for de samfund, som de er en del af. |
| --- | --- |

2.4

Europa har omkring 4 000 højere læreranstalter med over 19 millioner studerende og 1,5 millioner ansatte (lærere og andet personale), som samarbejder og konkurrerer med universiteter i andre regioner og på andre kontinenter i deres bestræbelser på at producere og udveksle viden, men også med henblik på innovation og værdiskabelse for de samfund, som de er en del af.

| 2.5 | I dag er der på verdensplan 99 millioner studerende på videregående uddannelser, og dette tal ventes at stige til 414 millioner i 2030. Et stadigt større udsnit af de studerende påbegynder eller supplerer deres studier uden for deres hjemland, og Europa tiltrækker således omkring 45 % af de studerende, som studerer uden for deres hjemland, hvilket ifølge Kommissionens prognoser vil betyde, at deres antal vil stige fra 4 til 7 millioner ved udgangen af dette tiår. Skønt disse tal allerede er høje, er det muligt og ønskværdigt at gøre en større og bedre indsats (1). |
| --- | --- |

2.5

I dag er der på verdensplan 99 millioner studerende på videregående uddannelser, og dette tal ventes at stige til 414 millioner i 2030. Et stadigt større udsnit af de studerende påbegynder eller supplerer deres studier uden for deres hjemland, og Europa tiltrækker således omkring 45 % af de studerende, som studerer uden for deres hjemland, hvilket ifølge Kommissionens prognoser vil betyde, at deres antal vil stige fra 4 til 7 millioner ved udgangen af dette tiår. Skønt disse tal allerede er høje, er det muligt og ønskværdigt at gøre en større og bedre indsats (1).

1

| 2.6 | Uddannelse og især de videregående uddannelser står i centrum for Europa 2020-strategien og Europas ambition om at blive en bæredygtig, intelligent og inklusiv økonomi. En af forudsætningerne for at nå frem til en sådan økonomi er iværksættelsen af en egentlig industripolitik, som anerkender, at uddannelse af den menneskelige kapital er absolut vital. Dette er også grunden til, at universiteterne vil få voksende betydning. |
| --- | --- |

2.6

Uddannelse og især de videregående uddannelser står i centrum for Europa 2020-strategien og Europas ambition om at blive en bæredygtig, intelligent og inklusiv økonomi. En af forudsætningerne for at nå frem til en sådan økonomi er iværksættelsen af en egentlig industripolitik, som anerkender, at uddannelse af den menneskelige kapital er absolut vital. Dette er også grunden til, at universiteterne vil få voksende betydning.

| 2.7 | Det internationale samarbejde får på denne baggrund overordentlig stor betydning mht. at uddanne og tiltrække nye talenter, som har afgørende betydning for en verden under stor forandring. |
| --- | --- |

2.7

Det internationale samarbejde får på denne baggrund overordentlig stor betydning mht. at uddanne og tiltrække nye talenter, som har afgørende betydning for en verden under stor forandring.

| 2.8 | Det er i dette lys, man skal se Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »De europæiske videregående uddannelser over for resten af verden«. |
| --- | --- |

2.8

Det er i dette lys, man skal se Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »De europæiske videregående uddannelser over for resten af verden«.

3.   Resumé af Kommissionens meddelelse

Resumé af Kommissionens meddelelse

| 3.1 | Kommissionen peger i sin meddelelse på, at der er behov for at fastlægge 3 strategiske prioriteter for de højere uddannelsesinstitutioner og for medlemsstaterne for at nå frem til en mere omfattende internationaliseringsstrategi (2):






  — | på mobilitetsområdet er det målet at fokusere internationaliseringsstrategierne, så de omfatter en stærk mobilitetskomponent for studerende, forskere og undervisningspersonale understøttet af en kvalitetsramme, der indeholder vejledning og rådgivning; der bør oprettes tovejsmobilitetsordninger med lande uden for EU; der bør sikres en fair og formel anerkendelse af kompetencer erhvervet i udlandet af internationalt mobile studerende, forskere og personale; |
| --- | --- | --- |

3.1

Kommissionen peger i sin meddelelse på, at der er behov for at fastlægge 3 strategiske prioriteter for de højere uddannelsesinstitutioner og for medlemsstaterne for at nå frem til en mere omfattende internationaliseringsstrategi (2):

2

—

på mobilitetsområdet er det målet at fokusere internationaliseringsstrategierne, så de omfatter en stærk mobilitetskomponent for studerende, forskere og undervisningspersonale understøttet af en kvalitetsramme, der indeholder vejledning og rådgivning; der bør oprettes tovejsmobilitetsordninger med lande uden for EU; der bør sikres en fair og formel anerkendelse af kompetencer erhvervet i udlandet af internationalt mobile studerende, forskere og personale;

| — | på området internationalisering i hjemlandet (indarbejdning af internationale komponenter i udformningen og indholdet af læseplaner og i undervisnings-/læringsprocessen) og digital læring bør man udnytte de internationale erfaringer og kompetencer, som de højere uddannelsesinstitutioner personale besidder, til at udvikle internationale programmer og kurser, som er til gavn for både stationære og mobile studerende; der bør gives studerende, forskere og lærere mulighed for at udvide deres sprogfærdigheder, navnlig ved at tilbyde undervisning i det lokale sprog for at maksimere fordelene ved den sproglige mangfoldighed i Europa; internationalt samarbejde bør fremmes gennem brug af IKT og åbne undervisningsressourcer; |
| --- | --- |

—

på området internationalisering i hjemlandet (indarbejdning af internationale komponenter i udformningen og indholdet af læseplaner og i undervisnings-/læringsprocessen) og digital læring bør man udnytte de internationale erfaringer og kompetencer, som de højere uddannelsesinstitutioner personale besidder, til at udvikle internationale programmer og kurser, som er til gavn for både stationære og mobile studerende; der bør gives studerende, forskere og lærere mulighed for at udvide deres sprogfærdigheder, navnlig ved at tilbyde undervisning i det lokale sprog for at maksimere fordelene ved den sproglige mangfoldighed i Europa; internationalt samarbejde bør fremmes gennem brug af IKT og åbne undervisningsressourcer;

| — | på partnerskabsområdet bør man styrke de videregående uddannelsers og forskningens kapacitet til at indkredse de globale udfordringer og indgå i innovationsorienterede internationale partnerskaber og alliancer; hindringerne for anerkendelse af fælles- og dobbeltuddannelser bør overvindes; der bør tilbydes innovative studier, som fremmer iværksætterånd, herunder internationale uddannelsesmuligheder ved at arbejde sammen med arbejdsgivere i EU og tredjelande; der bør opretholdes en stærk sammenhæng mellem internationaliseringsstrategierne og EU's politikker for udviklingssamarbejde. |
| --- | --- |

—

på partnerskabsområdet bør man styrke de videregående uddannelsers og forskningens kapacitet til at indkredse de globale udfordringer og indgå i innovationsorienterede internationale partnerskaber og alliancer; hindringerne for anerkendelse af fælles- og dobbeltuddannelser bør overvindes; der bør tilbydes innovative studier, som fremmer iværksætterånd, herunder internationale uddannelsesmuligheder ved at arbejde sammen med arbejdsgivere i EU og tredjelande; der bør opretholdes en stærk sammenhæng mellem internationaliseringsstrategierne og EU's politikker for udviklingssamarbejde.

| 3.2 | Kommissionen nævner med rette, at globaliseringen og den teknologiske udvikling har introduceret nye aktører inden for de videregående uddannelser som f.eks. de nye vækstlande: Kina, Indien, Brasilien. |
| --- | --- |

3.2

Kommissionen nævner med rette, at globaliseringen og den teknologiske udvikling har introduceret nye aktører inden for de videregående uddannelser som f.eks. de nye vækstlande: Kina, Indien, Brasilien.

| 3.3 | Ligeledes fremhæver Kommissionen de resultater, der er opnået gennem forskellige allerede igangværende initiativer (Bologna-processen, programmer såsom Erasmus, Tempus, Erasmus Mundus og Marie Curie og visse gennemsigtighedsværktøjer som f.eks. det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem (ECTS) og den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF)), og som har bidraget til en betydelig grad af internationalisering inden for Europa. |
| --- | --- |

3.3

Ligeledes fremhæver Kommissionen de resultater, der er opnået gennem forskellige allerede igangværende initiativer (Bologna-processen, programmer såsom Erasmus, Tempus, Erasmus Mundus og Marie Curie og visse gennemsigtighedsværktøjer som f.eks. det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem (ECTS) og den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF)), og som har bidraget til en betydelig grad af internationalisering inden for Europa.

| 3.4 | Som allerede fremhævet i meddelelsen (3)»Styrket og mere målrettet samarbejde mellem EU og internationale parter inden for forskning og innovation« peger Kommissionen på, at den internationale mobilitet giver højere uddannelsesinstitutioner nye muligheder for at etablere strategiske partnerskaber. |
| --- | --- |

3.4

Som allerede fremhævet i meddelelsen (3)»Styrket og mere målrettet samarbejde mellem EU og internationale parter inden for forskning og innovation« peger Kommissionen på, at den internationale mobilitet giver højere uddannelsesinstitutioner nye muligheder for at etablere strategiske partnerskaber.

3

| 3.5 | Som et finansielt bidrag til internationaliseringsstrategier vil Kommissionen via det nye program Erasmus+ og Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne yde en øget finansiel støtte, som giver 135 000 studerende og lærerkræfter mulighed for mobilitet og 15 000 forskere mulighed for at videreføre deres karriere. Den vil også tildele 60 000 stipendier på højt niveau og yde støtte til 1 000 kapacitetsopbyggende partnerskaber mellem højere uddannelsesinstitutioner i EU og tredjelande. |
| --- | --- |

3.5

Som et finansielt bidrag til internationaliseringsstrategier vil Kommissionen via det nye program Erasmus+ og Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne yde en øget finansiel støtte, som giver 135 000 studerende og lærerkræfter mulighed for mobilitet og 15 000 forskere mulighed for at videreføre deres karriere. Den vil også tildele 60 000 stipendier på højt niveau og yde støtte til 1 000 kapacitetsopbyggende partnerskaber mellem højere uddannelsesinstitutioner i EU og tredjelande.

4.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 4.1 | EØSU er skuffet over, at den foreliggende meddelelse i virkeligheden ikke introducerer nogen væsentlige nyheder set i forhold til de internationaliseringsstrategier, som mange højere uddannelsesinstitutioner i EU allerede har fulgt gennem flere år. EØSU værdsætter dog og bakker op om det sammendrag, som Kommissionen fremlægger i denne meddelelse, som anerkender betydningen af en omfattende strategi for internationalisering af de europæiske videregående uddannelser og tilskynder de højere uddannelsesinstitutioner og medlemsstaterne til at videreføre og understøtte netop denne strategi. |
| --- | --- |

4.1

EØSU er skuffet over, at den foreliggende meddelelse i virkeligheden ikke introducerer nogen væsentlige nyheder set i forhold til de internationaliseringsstrategier, som mange højere uddannelsesinstitutioner i EU allerede har fulgt gennem flere år. EØSU værdsætter dog og bakker op om det sammendrag, som Kommissionen fremlægger i denne meddelelse, som anerkender betydningen af en omfattende strategi for internationalisering af de europæiske videregående uddannelser og tilskynder de højere uddannelsesinstitutioner og medlemsstaterne til at videreføre og understøtte netop denne strategi.

| 4.2 | EØSU har allerede i en tidligere udtalelse interesseret sig for dette emne og udtalt, at det »anser det for afgørende vigtigt at gøre de europæiske universiteter til tiltrækningspoler for studerende fra hele verden og herved bidrage til at vise den ekspertise, der findes i Europa inden for videregående uddannelse og forskning« (4). |
| --- | --- |

4.2

EØSU har allerede i en tidligere udtalelse interesseret sig for dette emne og udtalt, at det »anser det for afgørende vigtigt at gøre de europæiske universiteter til tiltrækningspoler for studerende fra hele verden og herved bidrage til at vise den ekspertise, der findes i Europa inden for videregående uddannelse og forskning« (4).

anser det for afgørende vigtigt at gøre de europæiske universiteter til tiltrækningspoler for studerende fra hele verden og herved bidrage til at vise den ekspertise, der findes i Europa inden for videregående uddannelse og forskning

4

| 4.3 | Tiltrækning af nye talenter er i dag af afgørende betydning for at få sat gang i økonomien og åbne perspektiver for bæredygtig udvikling af samfundene. Derfor må de europæiske universiteter forstærke deres samarbejde, for at internationaliseringen af de europæiske videregående uddannelser kan forblive yderst konkurrencedygtig og være til gavn for Den Europæiske Union som helhed og for alle medvirkende aktører (5). |
| --- | --- |

4.3

Tiltrækning af nye talenter er i dag af afgørende betydning for at få sat gang i økonomien og åbne perspektiver for bæredygtig udvikling af samfundene. Derfor må de europæiske universiteter forstærke deres samarbejde, for at internationaliseringen af de europæiske videregående uddannelser kan forblive yderst konkurrencedygtig og være til gavn for Den Europæiske Union som helhed og for alle medvirkende aktører (5).

5

| 4.4 | Dette samarbejde kan også styrkes gennem en større og bedre koordinering mellem de højere uddannelsesinstitutioner fra forskellige europæiske lande, som har afdelinger rundt omkring i verden. Skabelsen af en egentlig »europæisk skole« med udgangspunkt i et sådant samarbejde kan være et vigtigt skridt i konsolideringen af EU som et område med stor ekspertise. |
| --- | --- |

4.4

Dette samarbejde kan også styrkes gennem en større og bedre koordinering mellem de højere uddannelsesinstitutioner fra forskellige europæiske lande, som har afdelinger rundt omkring i verden. Skabelsen af en egentlig »europæisk skole« med udgangspunkt i et sådant samarbejde kan være et vigtigt skridt i konsolideringen af EU som et område med stor ekspertise.

| 4.5 | I denne internationaliseringsstrategi er det vigtigt at anerkende den geografiske diversitet og mangfoldigheden af mulige tilgange samt de interesser, der står på spil, hvad enten de er politiske, økonomiske eller akademiske. I internationaliseringen af de videregående uddannelser bør der også tages hensyn til de interesser, som et fakultet eller endog et bestemt institut kan have, for så vidt som dette kan være til gavn for dets forsknings- og innovationsstrategi. |
| --- | --- |

4.5

I denne internationaliseringsstrategi er det vigtigt at anerkende den geografiske diversitet og mangfoldigheden af mulige tilgange samt de interesser, der står på spil, hvad enten de er politiske, økonomiske eller akademiske. I internationaliseringen af de videregående uddannelser bør der også tages hensyn til de interesser, som et fakultet eller endog et bestemt institut kan have, for så vidt som dette kan være til gavn for dets forsknings- og innovationsstrategi.

| 4.6 | Det er endvidere vigtigt i lyset nylige erfaringer med opstilling af formodede hierarkier mellem de forskellige videnskabsområder at undgå at marginalisere samfundsvidenskab og humaniora og underordne dem i forhold til andre videnområder. |
| --- | --- |

4.6

Det er endvidere vigtigt i lyset nylige erfaringer med opstilling af formodede hierarkier mellem de forskellige videnskabsområder at undgå at marginalisere samfundsvidenskab og humaniora og underordne dem i forhold til andre videnområder.

| 4.7 | Ligeledes må der tages hensyn til de studerendes, undervisningspersonalets og forskernes interesser, hvis man vil opnå at se internationalisering i et helhedsperspektiv. Det er således afgørende vigtigt at overvinde de forskellige hindringer, der stiller sig i vejen for reel udøvelse af mobilitet for alle berørte parter. Derfor må man være særligt opmærksom på anerkendelse og udnyttelse af de kompetencer, der erhverves i forbindelse med forskning, undervisning og uddannelse. |
| --- | --- |

4.7

Ligeledes må der tages hensyn til de studerendes, undervisningspersonalets og forskernes interesser, hvis man vil opnå at se internationalisering i et helhedsperspektiv. Det er således afgørende vigtigt at overvinde de forskellige hindringer, der stiller sig i vejen for reel udøvelse af mobilitet for alle berørte parter. Derfor må man være særligt opmærksom på anerkendelse og udnyttelse af de kompetencer, der erhverves i forbindelse med forskning, undervisning og uddannelse.

| 4.8 | Det er i denne forbindelse meget vigtigt at styrke gennemførelsen af bilaterale aftaler om anerkendelse af kvalifikationer og eksamensbeviser og at analysere klausuler om disse spørgsmål samt medtage dem i de forskellige udvekslingsaftaler på kultur- og uddannelsesområdet, som indgås med tredjelande og deres universiteter. Sådanne aftaler bør jævnligt evalueres under inddragelse af repræsentanter for undervisningssektoren. |
| --- | --- |

4.8

Det er i denne forbindelse meget vigtigt at styrke gennemførelsen af bilaterale aftaler om anerkendelse af kvalifikationer og eksamensbeviser og at analysere klausuler om disse spørgsmål samt medtage dem i de forskellige udvekslingsaftaler på kultur- og uddannelsesområdet, som indgås med tredjelande og deres universiteter. Sådanne aftaler bør jævnligt evalueres under inddragelse af repræsentanter for undervisningssektoren.

| 4.9 | Endvidere er det vigtigt at anerkende eksistensen af asymmetrier mellem uddannelsessystemerne i værts- og oprindelseslandene for at finde de bedste løsninger, og lige så vigtigt er det at anerkende de videnskabelige bidrag og sociokulturelle værdier, som følger med udveksling af lærere og forskere og som af alle de berørte samfund bør ses som en berigelse i bredeste forstand. |
| --- | --- |

4.9

Endvidere er det vigtigt at anerkende eksistensen af asymmetrier mellem uddannelsessystemerne i værts- og oprindelseslandene for at finde de bedste løsninger, og lige så vigtigt er det at anerkende de videnskabelige bidrag og sociokulturelle værdier, som følger med udveksling af lærere og forskere og som af alle de berørte samfund bør ses som en berigelse i bredeste forstand.

| 4.10 | Derfor ser EØSU meget positivt på omtalen af delt ansvar mellem Kommissionen, Rådet, medlemsstaterne, uddannelsessektoren og de deltagende lande og universiteter uden for EU. |
| --- | --- |

4.10

Derfor ser EØSU meget positivt på omtalen af delt ansvar mellem Kommissionen, Rådet, medlemsstaterne, uddannelsessektoren og de deltagende lande og universiteter uden for EU.

| 4.11 | Det er afgørende, at der er sammenhæng mellem de strategier, som EU, medlemsstaterne, de højere uddannelsesinstitutioner, virksomhederne og andre sektorer i samfundet anlægger for internationaliseringen af deres egne interesser, hvis det overordnet set skal lykkes at internationalisere de videregående uddannelser. Derfor er satsningen på en institutionel internationalisering i stedet for en sektoriel international indsats et vigtigt skridt, som der bør bakkes op om. |
| --- | --- |

4.11

Det er afgørende, at der er sammenhæng mellem de strategier, som EU, medlemsstaterne, de højere uddannelsesinstitutioner, virksomhederne og andre sektorer i samfundet anlægger for internationaliseringen af deres egne interesser, hvis det overordnet set skal lykkes at internationalisere de videregående uddannelser. Derfor er satsningen på en institutionel internationalisering i stedet for en sektoriel international indsats et vigtigt skridt, som der bør bakkes op om.

| 4.12 | Internationaliseringen af de videregående uddannelser bør gå hånd i hånd med en forskning af høj kvalitet, som fremmer almenvellet og den sociale og økonomiske udvikling. Internationalisering forudsætter også deltagelse af lærere og forskere via demokratisk valgte strukturer i alle højere uddannelsesinstitutioner og forskningscentre i og uden for Europa samt inddragelse af andre aktører (studenterforeninger, virksomheder og deres sammenslutninger, lokale og/eller regionale myndigheder osv.). |
| --- | --- |

4.12

Internationaliseringen af de videregående uddannelser bør gå hånd i hånd med en forskning af høj kvalitet, som fremmer almenvellet og den sociale og økonomiske udvikling. Internationalisering forudsætter også deltagelse af lærere og forskere via demokratisk valgte strukturer i alle højere uddannelsesinstitutioner og forskningscentre i og uden for Europa samt inddragelse af andre aktører (studenterforeninger, virksomheder og deres sammenslutninger, lokale og/eller regionale myndigheder osv.).

| 4.13 | Endelig understreger EØSU endnu en gang, at internationaliseringen af de europæiske videregående uddannelser bør bidrage til at befæste den europæiske kulturs centrale værdier såsom beskyttelse af menneskerettighederne, bevarelse af de forskellige samfunds kulturarv samt fremme af større social samhørighed. |
| --- | --- |

4.13

Endelig understreger EØSU endnu en gang, at internationaliseringen af de europæiske videregående uddannelser bør bidrage til at befæste den europæiske kulturs centrale værdier såsom beskyttelse af menneskerettighederne, bevarelse af de forskellige samfunds kulturarv samt fremme af større social samhørighed.

5.   Særlige bemærkninger

Særlige bemærkninger

| 5.1 | EØSU tager til efterretning, at nærhedsprincippet (det nationale ansvar) anerkendes i meddelelsen, uden at betydningen af EU's bidrag bliver forbigået, især når det gælder internationaliseringen af de europæiske videregående uddannelser. |
| --- | --- |

5.1

EØSU tager til efterretning, at nærhedsprincippet (det nationale ansvar) anerkendes i meddelelsen, uden at betydningen af EU's bidrag bliver forbigået, især når det gælder internationaliseringen af de europæiske videregående uddannelser.

| 5.2 | Et af de instrumenter, som EU kan tage i anvendelse, er ved fastlæggelsen af prioriteterne for projektfinansieringen at give mulighed for en specifik og supplerende støtte til det arbejde, der udføres af nationale agenturer for internationalisering af de videregående uddannelser, som findes i flere europæiske lande, og at tilskynde til oprettelse af sådanne agenturer i lande, hvor de ikke findes. Efter EØSU's mening vil et øget samarbejde mellem disse agenturer kunne stimulere til øget samarbejde mellem de europæiske universiteter. |
| --- | --- |

5.2

Et af de instrumenter, som EU kan tage i anvendelse, er ved fastlæggelsen af prioriteterne for projektfinansieringen at give mulighed for en specifik og supplerende støtte til det arbejde, der udføres af nationale agenturer for internationalisering af de videregående uddannelser, som findes i flere europæiske lande, og at tilskynde til oprettelse af sådanne agenturer i lande, hvor de ikke findes. Efter EØSU's mening vil et øget samarbejde mellem disse agenturer kunne stimulere til øget samarbejde mellem de europæiske universiteter.

| 5.3 | Et af de vigtigste spørgsmål i forbindelse med internationalisering af de europæiske videregående uddannelser og tiltrækning af unge talenter fra tredjelande har at gøre med politikkerne for indvandring og udstedelse af visa til studerende og lærerkræfter fra andre lande. EØSU opfordrer til at overvinde de hindringer, som for længst er blevet påvist og som afholder mange studerende, lærere og forskere fra at vælge Europa som bestemmelsessted. |
| --- | --- |

5.3

Et af de vigtigste spørgsmål i forbindelse med internationalisering af de europæiske videregående uddannelser og tiltrækning af unge talenter fra tredjelande har at gøre med politikkerne for indvandring og udstedelse af visa til studerende og lærerkræfter fra andre lande. EØSU opfordrer til at overvinde de hindringer, som for længst er blevet påvist og som afholder mange studerende, lærere og forskere fra at vælge Europa som bestemmelsessted.

| 5.4 | EØSU har altid støttet ideen om, at mobilitet for studerende, lærere og forskere skaber en merværdi for såvel oprindelses- som værtslandene. Derfor er det vigtigt at fremme tovejsmobilitet, så man undgår at dræne disse lande for de kvalificerede menneskelige ressourcer, som er nødvendige for deres samfundsmæssige udvikling. |
| --- | --- |

5.4

EØSU har altid støttet ideen om, at mobilitet for studerende, lærere og forskere skaber en merværdi for såvel oprindelses- som værtslandene. Derfor er det vigtigt at fremme tovejsmobilitet, så man undgår at dræne disse lande for de kvalificerede menneskelige ressourcer, som er nødvendige for deres samfundsmæssige udvikling.

| 5.5 | I stedet for at gå så højt op i en kortlægning af den mobilitet, der udøves dels af studerende, dels af lærere og forskere, er det vigtigt at analysere dens resultater. Derfor bør størsteparten af investeringerne først og fremmest gå til samarbejdsprogrammer, hvori stipendierne til mobilitet indgår, og som gør det muligt at oprette netværk med en høj multiplikatoreffekt. |
| --- | --- |

5.5

I stedet for at gå så højt op i en kortlægning af den mobilitet, der udøves dels af studerende, dels af lærere og forskere, er det vigtigt at analysere dens resultater. Derfor bør størsteparten af investeringerne først og fremmest gå til samarbejdsprogrammer, hvori stipendierne til mobilitet indgår, og som gør det muligt at oprette netværk med en høj multiplikatoreffekt.

| 5.6 | EØSU henleder ligeledes opmærksomheden på nødvendigheden af at få flere kvinder til navnlig at udnytte muligheden for mobilitet på forskningsområdet, eftersom antallet af kvindelige forskere på høje akademiske poster som f.eks. ledere af videnskabelige institutter og universiteter stadig er meget lavt, skønt det er vokset i de seneste år. |
| --- | --- |

5.6

EØSU henleder ligeledes opmærksomheden på nødvendigheden af at få flere kvinder til navnlig at udnytte muligheden for mobilitet på forskningsområdet, eftersom antallet af kvindelige forskere på høje akademiske poster som f.eks. ledere af videnskabelige institutter og universiteter stadig er meget lavt, skønt det er vokset i de seneste år.

| 5.7 | Mobilitet bør også for dem, der benytter sig af muligheden for mobilitet, være en lejlighed til kulturel og endog sproglig berigelse, som kun Europa som et multikulturelt og flersproget område kan give. Således vil kurser i det lokale sprog som led i studieprogrammerne for udenlandske studerende, lærere og forskere samt fastlæggelsen af en strategi for integration af disse migranter i lokalsamfundene utvivlsomt åbne vigtige kulturelle horisonter og give dem et reelt kendskab til virkeligheden i det land, hvor de opholder sig under deres studier eller forskning (6). |
| --- | --- |

5.7

Mobilitet bør også for dem, der benytter sig af muligheden for mobilitet, være en lejlighed til kulturel og endog sproglig berigelse, som kun Europa som et multikulturelt og flersproget område kan give. Således vil kurser i det lokale sprog som led i studieprogrammerne for udenlandske studerende, lærere og forskere samt fastlæggelsen af en strategi for integration af disse migranter i lokalsamfundene utvivlsomt åbne vigtige kulturelle horisonter og give dem et reelt kendskab til virkeligheden i det land, hvor de opholder sig under deres studier eller forskning (6).

6

| 5.8 | Et andet vigtigt spørgsmål af betydning for opnåelsen af gode resultater med internationaliseringen af de videregående uddannelser drejer sig om anerkendelse, certificering og godkendelse af de erhvervede kvalifikationer og kompetencer. EØSU har i en nylig udtalelse understreget følgende: »Anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer fra andre medlemsstater er et vigtigt instrument til fremme af EU-borgernes mobilitet og dermed til realisering af det indre marked. Herved forbedres medlemsstaternes konkurrenceevne, der gives støtte til en bæredygtig vækst, og arbejdsløsheden reduceres. De nationale økonomier nyder godt af den alsidige erhvervserfaring, som borgerne opbygger i forbindelse med erhvervsaktiviteter i forskellige medlemsstater«
   (7). |
| --- | --- |

5.8

Et andet vigtigt spørgsmål af betydning for opnåelsen af gode resultater med internationaliseringen af de videregående uddannelser drejer sig om anerkendelse, certificering og godkendelse af de erhvervede kvalifikationer og kompetencer. EØSU har i en nylig udtalelse understreget følgende: »Anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer fra andre medlemsstater er et vigtigt instrument til fremme af EU-borgernes mobilitet og dermed til realisering af det indre marked. Herved forbedres medlemsstaternes konkurrenceevne, der gives støtte til en bæredygtig vækst, og arbejdsløsheden reduceres. De nationale økonomier nyder godt af den alsidige erhvervserfaring, som borgerne opbygger i forbindelse med erhvervsaktiviteter i forskellige medlemsstater«
   (7).

»Anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer fra andre medlemsstater er et vigtigt instrument til fremme af EU-borgernes mobilitet og dermed til realisering af det indre marked. Herved forbedres medlemsstaternes konkurrenceevne, der gives støtte til en bæredygtig vækst, og arbejdsløsheden reduceres. De nationale økonomier nyder godt af den alsidige erhvervserfaring, som borgerne opbygger i forbindelse med erhvervsaktiviteter i forskellige medlemsstater«

7

| 5.9 | Kommissionens meddelelse kommer ind på den betydning, som vækstlandene har i globaliseringen og internationaliseringen af de videregående uddannelser. Skønt EØSU er enigt i, at man må tage disse nye aktører på den internationale scene med i betragtning, påpeger det nødvendigheden af at holde vågent øje med nye »konkurrenter«, som kan være ved at dukke op i andre lande og geografiske områder, med hvilke nogle europæiske lande har haft privilegerede forbindelser gennem mange år og af mange forskellige grunde. |
| --- | --- |

5.9

Kommissionens meddelelse kommer ind på den betydning, som vækstlandene har i globaliseringen og internationaliseringen af de videregående uddannelser. Skønt EØSU er enigt i, at man må tage disse nye aktører på den internationale scene med i betragtning, påpeger det nødvendigheden af at holde vågent øje med nye »konkurrenter«, som kan være ved at dukke op i andre lande og geografiske områder, med hvilke nogle europæiske lande har haft privilegerede forbindelser gennem mange år og af mange forskellige grunde.

| 5.10 | EØSU bemærker, at Kommissionens meddelelse kun i forbifarten nævner det nødvendige samarbejde mellem universiteter og erhvervsliv. Dette samarbejde bør respektere begge parters uafhængighed og funktionsmåde, men samspillet mellem dem kan yde et vigtigt bidrag til innovation og økonomisk og social udvikling. |
| --- | --- |

5.10

EØSU bemærker, at Kommissionens meddelelse kun i forbifarten nævner det nødvendige samarbejde mellem universiteter og erhvervsliv. Dette samarbejde bør respektere begge parters uafhængighed og funktionsmåde, men samspillet mellem dem kan yde et vigtigt bidrag til innovation og økonomisk og social udvikling.

| 5.11 | Også i international sammenhæng bør man fremme samarbejde mellem de højere uddannelsesinstitutioner og virksomhederne. Det er vigtigt, at universiteterne i deres internationale aktiviteter udnytter forskningsresultater, fremmer innovation i deres pædagogiske aktiviteter og udvikler deres studerendes og læreres kreative og innovative potentiale. EØSU advarer dog mod risikoen for, at grundforskningen kommer i anden række efter eventuelt umiddelbart anvendelige forskningsapplikationer. |
| --- | --- |

5.11

Også i international sammenhæng bør man fremme samarbejde mellem de højere uddannelsesinstitutioner og virksomhederne. Det er vigtigt, at universiteterne i deres internationale aktiviteter udnytter forskningsresultater, fremmer innovation i deres pædagogiske aktiviteter og udvikler deres studerendes og læreres kreative og innovative potentiale. EØSU advarer dog mod risikoen for, at grundforskningen kommer i anden række efter eventuelt umiddelbart anvendelige forskningsapplikationer.

| 5.12 | EØSU sætter pris på anerkendelsen af, at dette ikke er et rent videnskabeligt eller teknisk spørgsmål, men at det hænger tæt sammen med det politiske klima i medlemsstaterne og i EU. |
| --- | --- |

5.12

EØSU sætter pris på anerkendelsen af, at dette ikke er et rent videnskabeligt eller teknisk spørgsmål, men at det hænger tæt sammen med det politiske klima i medlemsstaterne og i EU.

| 5.13 | Derfor er EØSU dybt bekymret over budgetsituationen i flere europæiske lande, især i dem, som er genstand for EU- eller IMF-interventioner med deraf følgende betydelige besparelser på de videregående uddannelsesinstitutioners budgetter, som kan sætte meddelelsens intentioner over styr. De europæiske universiteters største attraktivitet ligger først og fremmest i deres kvalitet og i deres velansete akademiske grader. |
| --- | --- |

5.13

Derfor er EØSU dybt bekymret over budgetsituationen i flere europæiske lande, især i dem, som er genstand for EU- eller IMF-interventioner med deraf følgende betydelige besparelser på de videregående uddannelsesinstitutioners budgetter, som kan sætte meddelelsens intentioner over styr. De europæiske universiteters største attraktivitet ligger først og fremmest i deres kvalitet og i deres velansete akademiske grader.

| 5.14 | EØSU understreger nødvendigheden af at råde over pålidelige og sammenlignelige europæiske statistiske data for at kunne indlede en dialog på et solidt grundlag med partnere i tredjelande med henblik på at etablere ægte videnalliancer. |
| --- | --- |

5.14

EØSU understreger nødvendigheden af at råde over pålidelige og sammenlignelige europæiske statistiske data for at kunne indlede en dialog på et solidt grundlag med partnere i tredjelande med henblik på at etablere ægte videnalliancer.

| 5.15 | Hvad angår opfølgningen af situationen inden for de videregående uddannelser og deres internationalisering mener EØSU, at dette spørgsmål bør indgå i de landespecifikke anbefalinger i forbindelse med det europæiske halvår. |
| --- | --- |

5.15

Hvad angår opfølgningen af situationen inden for de videregående uddannelser og deres internationalisering mener EØSU, at dette spørgsmål bør indgå i de landespecifikke anbefalinger i forbindelse med det europæiske halvår.

| 5.16 | Anvendelsen af de nye teknologier i de internationale programmer kan som det understreges i meddelelsen skabe »mobilitet« for millioner af studerende, som ikke har mulighed for reel mobilitet. Det overvældende udbud af gratis onlinestudier er ved gennemgribende at ændre adgangen til viden og skabe nye muligheder, samtidigt med at det skaber nye udfordringer på det pædagogiske og metodologiske område. |
| --- | --- |

5.16

Anvendelsen af de nye teknologier i de internationale programmer kan som det understreges i meddelelsen skabe »mobilitet« for millioner af studerende, som ikke har mulighed for reel mobilitet. Det overvældende udbud af gratis onlinestudier er ved gennemgribende at ændre adgangen til viden og skabe nye muligheder, samtidigt med at det skaber nye udfordringer på det pædagogiske og metodologiske område.

| 5.17 | EØSU advarer dog om de tekniske og etiske spørgsmål, som anvendelsen af de nye teknologier kan rejse mht. læreres og forskeres intellektuelle ejendomsret til de læseplaner, de udarbejder. Derudover er der fare for, at dette kan lede til to forskellige former for anerkendelse, som diskriminerer mellem egentlige udvekslingsophold og internationale onlinestudier. |
| --- | --- |

5.17

EØSU advarer dog om de tekniske og etiske spørgsmål, som anvendelsen af de nye teknologier kan rejse mht. læreres og forskeres intellektuelle ejendomsret til de læseplaner, de udarbejder. Derudover er der fare for, at dette kan lede til to forskellige former for anerkendelse, som diskriminerer mellem egentlige udvekslingsophold og internationale onlinestudier.

| 5.18 | Kommissionen forventer, at der i 2014 vil blive introduceret en ny model for rangordning af højere uddannelsesinstitutioner, »U-Multirank«, som skal afspejle mangfoldigheden af profiler med sigte på større gennemsigtighed. Omend EØSU er enigt i disse mål, sætter det spørgsmålstegn ved effektiviteten af dette system set i forhold til andre anerkendte systemer og ved det hensigtsmæssige i at afsætte så mange ressourcer i en tid med økonomiske og finansielle vanskeligheder. |
| --- | --- |

5.18

Kommissionen forventer, at der i 2014 vil blive introduceret en ny model for rangordning af højere uddannelsesinstitutioner, »U-Multirank«, som skal afspejle mangfoldigheden af profiler med sigte på større gennemsigtighed. Omend EØSU er enigt i disse mål, sætter det spørgsmålstegn ved effektiviteten af dette system set i forhold til andre anerkendte systemer og ved det hensigtsmæssige i at afsætte så mange ressourcer i en tid med økonomiske og finansielle vanskeligheder.

| 5.19 | EØSU glæder sig over, at Gruppen på højt plan om modernisering af de videregående uddannelser har anerkendt, at den øgede kulturelle, økonomiske og sociale diversitet blandt de studerende viser, at der er brug for en specifik pædagogisk uddannelse. Ligesom Europa har opstillet et kvantitativt mål om, at 40 % af alle unge europæere i 2020 skal have en videregående uddannelse, bør der også opstilles et mål om, at enhver lærer ved en højere uddannelsesinstitution i 2020 skal besidde en faglig kapacitet, som kan garantere kvaliteten af studierne og de afsluttende eksaminer. |
| --- | --- |

5.19

EØSU glæder sig over, at Gruppen på højt plan om modernisering af de videregående uddannelser har anerkendt, at den øgede kulturelle, økonomiske og sociale diversitet blandt de studerende viser, at der er brug for en specifik pædagogisk uddannelse. Ligesom Europa har opstillet et kvantitativt mål om, at 40 % af alle unge europæere i 2020 skal have en videregående uddannelse, bør der også opstilles et mål om, at enhver lærer ved en højere uddannelsesinstitution i 2020 skal besidde en faglig kapacitet, som kan garantere kvaliteten af studierne og de afsluttende eksaminer.

| 5.20 | De Forenede Nationers internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder forpligter staterne til at påtage sig det fulde ansvar for finansiering af uddannelse. Nærmere bestemt hedder det, at »højere undervisning gøres tilgængelig for alle på grundlag af evner, ved alle dertil egnede midler og i særdeleshed ved gradvis indførelse af gratis undervisning«. |
| --- | --- |

5.20

De Forenede Nationers internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder forpligter staterne til at påtage sig det fulde ansvar for finansiering af uddannelse. Nærmere bestemt hedder det, at »højere undervisning gøres tilgængelig for alle på grundlag af evner, ved alle dertil egnede midler og i særdeleshed ved gradvis indførelse af gratis undervisning«.

»højere undervisning gøres tilgængelig for alle på grundlag af evner, ved alle dertil egnede midler og i særdeleshed ved gradvis indførelse af gratis undervisning«.

| 5.21 | De finansielle midler, som Kommissionen foreslår at afsætte til strategien for internationalisering af de videregående uddannelser inden for budgetrammen 2014-2020 udgør 3 milliarder euro (ud af de i alt 16 milliarder euro, der er afsat til programmerne under Erasmus+). Med denne finansiering forpligter Kommissionen sig til at sikre mobilitet for 135 000 studerende og undervisningspersonale, for 15 000 forskere og for 60 000 kandidat- og ph.d-studerende på højt niveau. EØSU håber, at det regelmæssigt vil blive grundigt orienteret om gennemførelsen af dette mål, og anbefaler at der fremover vil blive afsat flere midler hertil. |
| --- | --- |

5.21

De finansielle midler, som Kommissionen foreslår at afsætte til strategien for internationalisering af de videregående uddannelser inden for budgetrammen 2014-2020 udgør 3 milliarder euro (ud af de i alt 16 milliarder euro, der er afsat til programmerne under Erasmus+). Med denne finansiering forpligter Kommissionen sig til at sikre mobilitet for 135 000 studerende og undervisningspersonale, for 15 000 forskere og for 60 000 kandidat- og ph.d-studerende på højt niveau. EØSU håber, at det regelmæssigt vil blive grundigt orienteret om gennemførelsen af dette mål, og anbefaler at der fremover vil blive afsat flere midler hertil.

Bruxelles, den 21. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Ifølge tal fra UNESCO's statistiske kontor.

1

(2)  Det litauiske formandskab afholdt sammen med Kommissionen en konference om dette emne. Konklusionerne herfra kan findes på http://ec.europa.eu/education/news/30082013-european-higher-education-confrence_en.htm.

2

(3)  COM(2012) 497 final.

3

(4)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 103.

4

(5)  Ifølge Kommissionen vælger 63 % af alle studerende fra tredjelande at studere i et af følgende tre lande: Storbritannien, Frankrig og Tyskland.

5

(6)  I UNESCO's verdenserklæring om kulturel mangfoldighed fra 2001 understreges det, at alle mennesker bør have mulighed for at udtrykke sig, skabe og formidle deres værker på et sprog af deres eget valg, herunder især på deres modersmål; og at alle har ret til almen og faglig uddannelse af kvalitet, som fuldt ud respekterer deres kulturelle identitet.

6

(7)  EUT C 204 af 9.8.2008, s. 85.

7

---

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/78 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/78

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — meddelelse om høring om bæredygtig brug af fosfor

COM(2013) 517 final

(2014/C 177/14)

Ordfører: David SEARS

Den 8. juli 2013 besluttede Kommissionen under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Meddelelse om en høring om bæredygtig brug af fosfor«

COM(2013) 517 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som vedtog sin udtalelse den 7. januar 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 21. januar, følgende udtalelse med 155 stemmer for og 4 hverken for eller imod:

1.   Sammenfatning og konklusioner

Sammenfatning og konklusioner

| 1.1 | Høringsmeddelelsen indgår i en bredere debat om, hvordan EU på en omkostningseffektiv og miljømæssigt acceptabel måde kan sikre forsyningerne af kritiske råmaterialer til såvel produktion som understøttelse af dyrs og menneskers liv i en stadig mere konkurrencepræget og tættere befolket globaliseret verden. Den giver en veloplyst, afbalanceret og fyldestgørende opsummering af situationen for import og brug af produkter afledt af fosfor til fremstilling af levnedsmidler og andre vigtige anvendelser. |
| --- | --- |

1.1

Høringsmeddelelsen indgår i en bredere debat om, hvordan EU på en omkostningseffektiv og miljømæssigt acceptabel måde kan sikre forsyningerne af kritiske råmaterialer til såvel produktion som understøttelse af dyrs og menneskers liv i en stadig mere konkurrencepræget og tættere befolket globaliseret verden. Den giver en veloplyst, afbalanceret og fyldestgørende opsummering af situationen for import og brug af produkter afledt af fosfor til fremstilling af levnedsmidler og andre vigtige anvendelser.

| 1.2 | Kommissionen stiller 11 spørgsmål, som EØSU formulerer svar og specifikke anbefalinger til. EØSU noterer sig det bidrag, der vil komme fra den europæiske platform for fosfor (ESPP), formentlig som et resultat af arbejdet i Det Europæiske Innovationspartnerskab (EIP) om landbrugets produktivitet og bæredygtighed. EØSU billiger disse initiativer og forventer, at resultaterne af deres arbejde vil blive anvendt hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

1.2

Kommissionen stiller 11 spørgsmål, som EØSU formulerer svar og specifikke anbefalinger til. EØSU noterer sig det bidrag, der vil komme fra den europæiske platform for fosfor (ESPP), formentlig som et resultat af arbejdet i Det Europæiske Innovationspartnerskab (EIP) om landbrugets produktivitet og bæredygtighed. EØSU billiger disse initiativer og forventer, at resultaterne af deres arbejde vil blive anvendt hensigtsmæssigt.

| 1.3 | EØSU bifalder denne fremgangsmåde, der, som Kommissionen anfører, ikke er udarbejdet med en specifik lovgivning for øje. At stille de rette spørgsmål og sikre, at der er de rigtige oplysninger til, at andre kan træffe bedre informerede beslutninger, kan være mere hensigtsmæssigt. Bedste praksis må kortlægges og formidles ordentligt, så andre kan følge trop. |
| --- | --- |

1.3

EØSU bifalder denne fremgangsmåde, der, som Kommissionen anfører, ikke er udarbejdet med en specifik lovgivning for øje. At stille de rette spørgsmål og sikre, at der er de rigtige oplysninger til, at andre kan træffe bedre informerede beslutninger, kan være mere hensigtsmæssigt. Bedste praksis må kortlægges og formidles ordentligt, så andre kan følge trop.

| 1.4 | På kort sigt kan der blive behov for markedsstøtte til nye teknologier og på lang sigt i det nødvendige omfang for lovgivningsmæssig støtte til indførelse af de vedtagne forandringer. Mål for ansvarlig brug og genanvendelse af fosfor vil sandsynligvis være nyttige, men gennemførelsen på nationalt niveau bør overlades til dem, der først og fremmest berøres. |
| --- | --- |

1.4

På kort sigt kan der blive behov for markedsstøtte til nye teknologier og på lang sigt i det nødvendige omfang for lovgivningsmæssig støtte til indførelse af de vedtagne forandringer. Mål for ansvarlig brug og genanvendelse af fosfor vil sandsynligvis være nyttige, men gennemførelsen på nationalt niveau bør overlades til dem, der først og fremmest berøres.

2.   Indledning

Indledning

| 2.1 | Fosfor er et livsvigtigt grundstof. Det kan genanvendes igen og igen, men kan ikke erstattes. Det findes mange steder i jordskorpen, men anvendelige reserver af råfosfat findes kun i nogle få lande, som alle med én undtagelse (Finland) er beliggende uden for EU. |
| --- | --- |

2.1

Fosfor er et livsvigtigt grundstof. Det kan genanvendes igen og igen, men kan ikke erstattes. Det findes mange steder i jordskorpen, men anvendelige reserver af råfosfat findes kun i nogle få lande, som alle med én undtagelse (Finland) er beliggende uden for EU.

| 2.2 | Affaldsprodukter, herunder fast biologisk affald fra planter, dyr og mennesker, indeholder alle fosfor. Det genanvendes i forskellig udstrækning i arealudnyttelsen som et led i bortskaffelsen af affald og som gødning til afgrøder. I nogle områder skaber overskydende fosfor problemer i form af forringelse af vandkvaliteten og eutrofiering (plantevækst på grund af for mange næringsstoffer), mens der i andre ikke er nok fosfor, hvilket holder høstudbyttet nede. Vekslende koncentrationer af mennesker og dyr forværrer disse forhold. |
| --- | --- |

2.2

Affaldsprodukter, herunder fast biologisk affald fra planter, dyr og mennesker, indeholder alle fosfor. Det genanvendes i forskellig udstrækning i arealudnyttelsen som et led i bortskaffelsen af affald og som gødning til afgrøder. I nogle områder skaber overskydende fosfor problemer i form af forringelse af vandkvaliteten og eutrofiering (plantevækst på grund af for mange næringsstoffer), mens der i andre ikke er nok fosfor, hvilket holder høstudbyttet nede. Vekslende koncentrationer af mennesker og dyr forværrer disse forhold.

| 2.3 | I de første 50 år med brug af råfosfat var man ikke særlig opmærksom på de problemer og muligheder, som ovenstående afstedkommer. Forsyningerne var tilsyneladende tilstrækkelige, priserne var stabile og permanent lave, og udbyttet af afgrøder og dyr var helt i top. Det ændrede sig brat i 2008. Kina, som var bange for at komme til at mangle fosfor på hjemmemarkedet, indførte en afgift på eksport, hvilket fik priserne på verdensmarkedet til at stige markant med konsekvenser for fødevarepriserne, og nogle mente, at man muligvis allerede havde nået den maksimale produktion af fosfor. |
| --- | --- |

2.3

I de første 50 år med brug af råfosfat var man ikke særlig opmærksom på de problemer og muligheder, som ovenstående afstedkommer. Forsyningerne var tilsyneladende tilstrækkelige, priserne var stabile og permanent lave, og udbyttet af afgrøder og dyr var helt i top. Det ændrede sig brat i 2008. Kina, som var bange for at komme til at mangle fosfor på hjemmemarkedet, indførte en afgift på eksport, hvilket fik priserne på verdensmarkedet til at stige markant med konsekvenser for fødevarepriserne, og nogle mente, at man muligvis allerede havde nået den maksimale produktion af fosfor.

| 2.4 | To år senere foretoges der et nyt skøn over verdensreserverne, som vurderes til at være ti gange større end hidtil antaget, og problemet så ud til at forsvinde trods større usikkerhed om den faktiske situation. Under alle omstændigheder var tiden inde til at stille nogle seriøse spørgsmål. |
| --- | --- |

2.4

To år senere foretoges der et nyt skøn over verdensreserverne, som vurderes til at være ti gange større end hidtil antaget, og problemet så ud til at forsvinde trods større usikkerhed om den faktiske situation. Under alle omstændigheder var tiden inde til at stille nogle seriøse spørgsmål.

3.   Svar på spørgsmålene

Svar på spørgsmålene

3.1   Mener De, at spørgsmålet om EU's forsyningssikkerhed i relation til fordelingen af råfosfatforekomsterne, giver anledning til bekymring? Hvis ja, hvad bør der gøres for at samarbejde med produktionslandene for at løse disse problemer?

Mener De, at spørgsmålet om EU's forsyningssikkerhed i relation til fordelingen af råfosfatforekomsterne, giver anledning til bekymring? Hvis ja, hvad bør der gøres for at samarbejde med produktionslandene for at løse disse problemer?

| 3.1.1 | Råfosfat er den vigtigste kilde til fosfor, der anvendes til at forøge høstudbyttet og dyrenes vækst og dermed brødføde de stadigt voksende befolkninger. De kendte reserver findes i nogle få lande. Og det er tænkeligt, at det kun er lande med et betragteligt overskud, efter at deres eget behov er dækket, der vil eksportere. Det menes, at det kun er en lille procentdel (16 %) af den udvundne mængde, der handles (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, marts 2013). Mange af leverandørlandene betragtes ikke som politisk stabile. Der er ikke fuld gennemsigtighed på markedet, og det fungerer heller ikke optimalt. EU er ikke selvforsynende og har mistet arbejdspladser, i takt med at produktionen af færdige produkter (gødning og kemikalier afledt af fosfor) er blevet flyttet til leverandørlandene. |
| --- | --- |

3.1.1

Råfosfat er den vigtigste kilde til fosfor, der anvendes til at forøge høstudbyttet og dyrenes vækst og dermed brødføde de stadigt voksende befolkninger. De kendte reserver findes i nogle få lande. Og det er tænkeligt, at det kun er lande med et betragteligt overskud, efter at deres eget behov er dækket, der vil eksportere. Det menes, at det kun er en lille procentdel (16 %) af den udvundne mængde, der handles (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, marts 2013). Mange af leverandørlandene betragtes ikke som politisk stabile. Der er ikke fuld gennemsigtighed på markedet, og det fungerer heller ikke optimalt. EU er ikke selvforsynende og har mistet arbejdspladser, i takt med at produktionen af færdige produkter (gødning og kemikalier afledt af fosfor) er blevet flyttet til leverandørlandene.

| 3.1.2 | Løsningen må findes på globalt plan, for hvis et folkerigt og/eller velstående land med stor efterspørgsel opfatter sin forsyningssituation for råvarer, herunder fødevarer, som truet, udsættes alle importafhængige lande og regioner for en risiko. Dette gælder også for de varer, der produceres af råmaterialerne. I enhver undersøgelse må der tages hensyn til dette, især i de tilfælde hvor produktionsmønstrene har ændret sig, og den primære efterspørgsel derfor er uden for EU. |
| --- | --- |

3.1.2

Løsningen må findes på globalt plan, for hvis et folkerigt og/eller velstående land med stor efterspørgsel opfatter sin forsyningssituation for råvarer, herunder fødevarer, som truet, udsættes alle importafhængige lande og regioner for en risiko. Dette gælder også for de varer, der produceres af råmaterialerne. I enhver undersøgelse må der tages hensyn til dette, især i de tilfælde hvor produktionsmønstrene har ændret sig, og den primære efterspørgsel derfor er uden for EU.

| 3.1.3 | Svaret på det første spørgsmål er klart »ja«. Det står og falder med, om vi kan finde omkostningseffektive metoder til at øge selvforsyningen. Udviklingen i kølvandet på prisstigningen på 700 % i 2008 har vist sig gavnlig, for selvom priserne siden er faldet, har bevidstheden om de løbende risici haft en positiv indvirkning på investeringerne i hele forsyningskæden. Større bevidsthed om de miljømæssige konsekvenser på alle stadier i forsyningskæden og forståelse af, hvordan de på omkostningseffektiv vis kan begrænses, er lige så vigtige. Kommissionens støtte til forskning og inddragelse af interessentgrupper via EIP og ESPP bliver afgørende. |
| --- | --- |

3.1.3

Svaret på det første spørgsmål er klart »ja«. Det står og falder med, om vi kan finde omkostningseffektive metoder til at øge selvforsyningen. Udviklingen i kølvandet på prisstigningen på 700 % i 2008 har vist sig gavnlig, for selvom priserne siden er faldet, har bevidstheden om de løbende risici haft en positiv indvirkning på investeringerne i hele forsyningskæden. Større bevidsthed om de miljømæssige konsekvenser på alle stadier i forsyningskæden og forståelse af, hvordan de på omkostningseffektiv vis kan begrænses, er lige så vigtige. Kommissionens støtte til forskning og inddragelse af interessentgrupper via EIP og ESPP bliver afgørende.

| 3.1.4 | 75 % af de kendte reserver findes i Marokko og Vestsahara (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, marts 2013). Eksporten fra Marokko udgør den altovervejende del af verdenshandelen. Andre lande, som leverer til EU, er Tunesien og Syrien. Rusland er storleverandør af råfosfat og færdige produkter. Jordan og Egypten eksporterer store mængder. Incitamenterne for at styrke naboskabs- og andre bilaterale traktater er åbenbare. |
| --- | --- |

3.1.4

75 % af de kendte reserver findes i Marokko og Vestsahara (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, marts 2013). Eksporten fra Marokko udgør den altovervejende del af verdenshandelen. Andre lande, som leverer til EU, er Tunesien og Syrien. Rusland er storleverandør af råfosfat og færdige produkter. Jordan og Egypten eksporterer store mængder. Incitamenterne for at styrke naboskabs- og andre bilaterale traktater er åbenbare.

| 3.1.5 | Dette emne blev grundigt behandlet i en af EØSU's seneste udtalelser »Sikring af vigtig import til EU ved hjælp af EU's gældende handelspolitik og andre dertil knyttede politikker« (1), vedtaget i oktober 2013. Behovet for en sammenhængende, samarbejdsorienteret, holistisk og faktabaseret strategi implementeret på det rigtige tidspunkt med politisk og taktisk tæft af alle EU's institutioner på vegne af medlemsstaterne er ligeledes åbenbart. |
| --- | --- |

3.1.5

Dette emne blev grundigt behandlet i en af EØSU's seneste udtalelser »Sikring af vigtig import til EU ved hjælp af EU's gældende handelspolitik og andre dertil knyttede politikker« (1), vedtaget i oktober 2013. Behovet for en sammenhængende, samarbejdsorienteret, holistisk og faktabaseret strategi implementeret på det rigtige tidspunkt med politisk og taktisk tæft af alle EU's institutioner på vegne af medlemsstaterne er ligeledes åbenbart.

1

3.2   Viser oversigten over udbud og efterspørgsel som fremstillet det sande billede? Hvad kan EU gøre for at imødegå en mindsket forsyningssikkerhed, f.eks. gennem fremme af bæredygtig minedrift eller brug af nye mineteknologier?

Viser oversigten over udbud og efterspørgsel som fremstillet det sande billede? Hvad kan EU gøre for at imødegå en mindsket forsyningssikkerhed, f.eks. gennem fremme af bæredygtig minedrift eller brug af nye mineteknologier?

| 3.2.1 | EØSU er enig med Kommissionen i, at det er de seneste tal, fra 2010 og frem, for udbud og efterspørgsel — bredt defineret, der skal anvendes, men at de må betragtes som »indikative« og ikke som nøjagtige eller »sande«. Eftersom de kendte reserver udgør mindre end 1 ppm af den samlede mængde fosfor i jordskorpen, finder EØSU det meget usandsynligt, at man har opdaget alle de reserver, der findes og kan udnyttes — og endnu mindre usandsynligt, at udvindings- og genanvendelsesteknikkerne ikke vil blive forbedret yderligere. Efterspørgslen vil kunne reduceres, hvis arbejdet med at fjerne fosfor fra vaskemidler fortsættes, gennem mere effektiv brug i gødning, ved at spise mindre kød eller ved at stabilisere befolkningstallet. |
| --- | --- |

3.2.1

EØSU er enig med Kommissionen i, at det er de seneste tal, fra 2010 og frem, for udbud og efterspørgsel — bredt defineret, der skal anvendes, men at de må betragtes som »indikative« og ikke som nøjagtige eller »sande«. Eftersom de kendte reserver udgør mindre end 1 ppm af den samlede mængde fosfor i jordskorpen, finder EØSU det meget usandsynligt, at man har opdaget alle de reserver, der findes og kan udnyttes — og endnu mindre usandsynligt, at udvindings- og genanvendelsesteknikkerne ikke vil blive forbedret yderligere. Efterspørgslen vil kunne reduceres, hvis arbejdet med at fjerne fosfor fra vaskemidler fortsættes, gennem mere effektiv brug i gødning, ved at spise mindre kød eller ved at stabilisere befolkningstallet.

| 3.2.2 | I lyset af de mange variabler og usikkerhed med hensyn til de faktiske reserver er det vanskeligt at se, hvordan Hubbert-diagrammer og prognoser over »den maksimale produktion af fosfor« vil kunne udgøre nyttige værktøjer for udarbejdelse af prognoser på kort sigt. |
| --- | --- |

3.2.2

I lyset af de mange variabler og usikkerhed med hensyn til de faktiske reserver er det vanskeligt at se, hvordan Hubbert-diagrammer og prognoser over »den maksimale produktion af fosfor« vil kunne udgøre nyttige værktøjer for udarbejdelse af prognoser på kort sigt.

| 3.2.3 | EØSU er tilhænger af et teknisk og økonomisk samarbejde med leverandørlandene om lokalisering af nye reserver, mindskelse af de miljømæssige virkninger af udvinding, distribution og forarbejdning, anlæg af den nødvendige infrastruktur, herunder jernbaner og havne, og forøgelse af den lokale forarbejdning for at skabe gødningsprodukter med større merværdi. |
| --- | --- |

3.2.3

EØSU er tilhænger af et teknisk og økonomisk samarbejde med leverandørlandene om lokalisering af nye reserver, mindskelse af de miljømæssige virkninger af udvinding, distribution og forarbejdning, anlæg af den nødvendige infrastruktur, herunder jernbaner og havne, og forøgelse af den lokale forarbejdning for at skabe gødningsprodukter med større merværdi.

| 3.2.4 | Dette påvirker imidlertid ikke de vigtigste mål med EU's politik for fosfor, nemlig at øge selvforsyningen i EU og modvirke konsekvenserne af overforbrug. Bedre data om strømme internt i EU, især i medlemsstater med stigende efterspørgsel, bliver afgørende for udviklingen af omkostningseffektive metoder og politikker. Udviklingen i retning mod bæredygtig fødevaresikkerhed kommer til at afhænge af dette. |
| --- | --- |

3.2.4

Dette påvirker imidlertid ikke de vigtigste mål med EU's politik for fosfor, nemlig at øge selvforsyningen i EU og modvirke konsekvenserne af overforbrug. Bedre data om strømme internt i EU, især i medlemsstater med stigende efterspørgsel, bliver afgørende for udviklingen af omkostningseffektive metoder og politikker. Udviklingen i retning mod bæredygtig fødevaresikkerhed kommer til at afhænge af dette.

3.3   Mener De, at der er tilstrækkelig information om udbud og efterspørgsel af råfosfat og gødning på verdensplan til rådighed, og at den er tilstrækkeligt gennemsigtig og pålidelig? Hvis ikke, hvordan ville man bedst kunne opnå mere gennemsigtig og pålidelig information på EU- og verdensplan?

Mener De, at der er tilstrækkelig information om udbud og efterspørgsel af råfosfat og gødning på verdensplan til rådighed, og at den er tilstrækkeligt gennemsigtig og pålidelig? Hvis ikke, hvordan ville man bedst kunne opnå mere gennemsigtig og pålidelig information på EU- og verdensplan?

| 3.3.1 | Internationale data, primært om reserver, udarbejdes af USA's Geological Survey bl.a. på grundlag af oplysninger fra International Fertilizer Development Center og andre organisationer som Australian Joint Ore Resources Committee. I lyset af de seneste års hændelser må man håbe, at deres oplysninger bliver bedre. FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation har en stor interesse i pålidelige data, og EU kunne koncentrere sin indsats her, bl.a. kunne det arbejde for at mindske efterspørgslen i højtforbrugende lande, primært i Asien, og for en revurdering af reserverne i alle leverandørlande. |
| --- | --- |

3.3.1

Internationale data, primært om reserver, udarbejdes af USA's Geological Survey bl.a. på grundlag af oplysninger fra International Fertilizer Development Center og andre organisationer som Australian Joint Ore Resources Committee. I lyset af de seneste års hændelser må man håbe, at deres oplysninger bliver bedre. FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation har en stor interesse i pålidelige data, og EU kunne koncentrere sin indsats her, bl.a. kunne det arbejde for at mindske efterspørgslen i højtforbrugende lande, primært i Asien, og for en revurdering af reserverne i alle leverandørlande.

| 3.3.2 | Bedre data om efterspørgselsstrømme og mulighederne for at optimere såvel udbud som efterspørgslen i Europa er også væsentligt. Den europæiske platform for fosfor er det mest oplagte forum. Velunderbygget og opdateret input fra alle berørte interessegrupper, herunder Fertilisers Europe, vil også fremover være af afgørende betydning. |
| --- | --- |

3.3.2

Bedre data om efterspørgselsstrømme og mulighederne for at optimere såvel udbud som efterspørgslen i Europa er også væsentligt. Den europæiske platform for fosfor er det mest oplagte forum. Velunderbygget og opdateret input fra alle berørte interessegrupper, herunder Fertilisers Europe, vil også fremover være af afgørende betydning.

3.4   Hvordan skal vi håndtere den risiko for jordforurening, som knytter sig til anvendelsen af fosfor i EU?

Hvordan skal vi håndtere den risiko for jordforurening, som knytter sig til anvendelsen af fosfor i EU?

| 3.4.1 | Fosfatforekomsterne indeholder forskellige spormængder af metal, herunder cadmium, uran og krom. Ved anvendelse til fødevarer og til tekniske anvendelser kan disse spormængder fjernes, men processerne er dyre og producerer affald. Almindelige sedimentære forekomster indeholder 25-150 mg Cd/kg P205. Vulkanske forekomster (i Rusland, Finland og Sydafrika) indeholder ca. 10 mg Cd/kg P205. Det fosfat, der importeres til EU, har normalt et lavt indhold af cadmium, men ved anvendelse over lang tid sker der alligevel en ophobning i jorden, planter og dyr, hvilket kan udgøre en sundhedsrisiko for mennesker. Fjernelse af cadmium øger omkostningerne for landmændene i EU og forringer konkurrencedygtigheden i forhold til importerede afgrøder, som ikke er underlagt restriktioner. Fosfat i affald fra mennesker og dyr har et lille indhold af cadmium, men kan være forurenet på andre måder. Fastlæggelsen af sikre niveauer for alle kontaminanter er derfor af afgørende betydning. |
| --- | --- |

3.4.1

Fosfatforekomsterne indeholder forskellige spormængder af metal, herunder cadmium, uran og krom. Ved anvendelse til fødevarer og til tekniske anvendelser kan disse spormængder fjernes, men processerne er dyre og producerer affald. Almindelige sedimentære forekomster indeholder 25-150 mg Cd/kg P205. Vulkanske forekomster (i Rusland, Finland og Sydafrika) indeholder ca. 10 mg Cd/kg P205. Det fosfat, der importeres til EU, har normalt et lavt indhold af cadmium, men ved anvendelse over lang tid sker der alligevel en ophobning i jorden, planter og dyr, hvilket kan udgøre en sundhedsrisiko for mennesker. Fjernelse af cadmium øger omkostningerne for landmændene i EU og forringer konkurrencedygtigheden i forhold til importerede afgrøder, som ikke er underlagt restriktioner. Fosfat i affald fra mennesker og dyr har et lille indhold af cadmium, men kan være forurenet på andre måder. Fastlæggelsen af sikre niveauer for alle kontaminanter er derfor af afgørende betydning.

| 3.4.2 | EØSU opfordrer følgelig Kommissionen til at fortsætte og færdiggøre alle igangværende undersøgelser, gennemføre nye risikovurderinger, hvor nødvendigt, og formulere passende anbefalinger om især de tilgængelige teknologier til fjernelse af cadmium, omkostningerne og anvendeligheden ved forskellige produktionsmetoder. |
| --- | --- |

3.4.2

EØSU opfordrer følgelig Kommissionen til at fortsætte og færdiggøre alle igangværende undersøgelser, gennemføre nye risikovurderinger, hvor nødvendigt, og formulere passende anbefalinger om især de tilgængelige teknologier til fjernelse af cadmium, omkostningerne og anvendeligheden ved forskellige produktionsmetoder.

| 3.4.3 | EØSU er klar over, at landbrugsmetoder ofte er lokalt bestemte og kan synes temmelig generelle. Tekniske råd og bedste praksis videreudvikles hele tiden, men formidles ikke altid særligt godt. Der er en tendens til, at det går langsomt med at indføre forandringer, når der ikke er stærke finansielle incitamenter. Salg og anvendelse af blandet nitrogen-, fosfor- og kaliumgødning ignorerer det forhold, at der fra mark til mark kan være forskellige behov. Som på andre områder er livslang læring vigtigt. |
| --- | --- |

3.4.3

EØSU er klar over, at landbrugsmetoder ofte er lokalt bestemte og kan synes temmelig generelle. Tekniske råd og bedste praksis videreudvikles hele tiden, men formidles ikke altid særligt godt. Der er en tendens til, at det går langsomt med at indføre forandringer, når der ikke er stærke finansielle incitamenter. Salg og anvendelse af blandet nitrogen-, fosfor- og kaliumgødning ignorerer det forhold, at der fra mark til mark kan være forskellige behov. Som på andre områder er livslang læring vigtigt.

| 3.4.4 | Derfor er det nu nødvendigt at begynde overgangen til »præcisionslandbrug«, hvor der i højere grad lægges vægt på de lokale behov, muligheder og gødningsmønstre omfattende både naturlig gødning og kunstgødning med de incitamenter, der skal til, for at sætte gang i forandringerne. Kommissionens generaldirektorater for forskning og landbrug vil begge have vigtige roller at spille i denne proces. |
| --- | --- |

3.4.4

Derfor er det nu nødvendigt at begynde overgangen til »præcisionslandbrug«, hvor der i højere grad lægges vægt på de lokale behov, muligheder og gødningsmønstre omfattende både naturlig gødning og kunstgødning med de incitamenter, der skal til, for at sætte gang i forandringerne. Kommissionens generaldirektorater for forskning og landbrug vil begge have vigtige roller at spille i denne proces.

3.5   Hvilke teknologier giver samlet set de bedste muligheder for at forbedre bæredygtig anvendelse af fosfor? Hvilke omkostninger og fordele indebærer de?

Hvilke teknologier giver samlet set de bedste muligheder for at forbedre bæredygtig anvendelse af fosfor? Hvilke omkostninger og fordele indebærer de?

| 3.5.1 | Fosfor er et stabilt, ikke-radioaktivt stof og kan derfor genvindes og genanvendes igen og igen. Det findes ikke i nævneværdige mængder i atmosfæren, men kan gå tabt ved jorderosion og bortledning af vand, således at dets livscyklus for det meste slutter på havbunden. Der er igangsat undersøgelser af, om genvinding fra indre vandveje kan indgå som et element i rensningsprocessen. Genvinding med henblik på genanvendelse kræver nærmere undersøgelser. |
| --- | --- |

3.5.1

Fosfor er et stabilt, ikke-radioaktivt stof og kan derfor genvindes og genanvendes igen og igen. Det findes ikke i nævneværdige mængder i atmosfæren, men kan gå tabt ved jorderosion og bortledning af vand, således at dets livscyklus for det meste slutter på havbunden. Der er igangsat undersøgelser af, om genvinding fra indre vandveje kan indgå som et element i rensningsprocessen. Genvinding med henblik på genanvendelse kræver nærmere undersøgelser.

| 3.5.2 | En forudsætning for bæredygtig anvendelse er livscyklusanalyser fra »brud« over »landbrug« og »tallerken« til »havet«. Mineraludvinding er yderst energi- og vandkrævende og foregår ofte i områder, hvor begge ressourcer er knappe. Til transport og forarbejdning bruges der kulbrinter, og der opstår drivhusgasser. For øjeblikket går store mængder til spilde, da kun ca. 15 % af den udvundne fosfor finder vej til den mad, vi spiser (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, marts 2013 angiver 20-25 %; tal fra ESPP viser kun 15 %). Fosfor i fødevarer er imidlertid en forudsætning for enhver form for liv. Processen kan forbedres, men ikke erstattes. |
| --- | --- |

3.5.2

En forudsætning for bæredygtig anvendelse er livscyklusanalyser fra »brud« over »landbrug« og »tallerken« til »havet«. Mineraludvinding er yderst energi- og vandkrævende og foregår ofte i områder, hvor begge ressourcer er knappe. Til transport og forarbejdning bruges der kulbrinter, og der opstår drivhusgasser. For øjeblikket går store mængder til spilde, da kun ca. 15 % af den udvundne fosfor finder vej til den mad, vi spiser (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, marts 2013 angiver 20-25 %; tal fra ESPP viser kun 15 %). Fosfor i fødevarer er imidlertid en forudsætning for enhver form for liv. Processen kan forbedres, men ikke erstattes.

| 3.5.3 | Med anvendelsen i nonfood-produkter forholder det sig anderledes. Rengøringsmidler til hjemmet kan fremstilles uden fosfor, og brugen er blevet reduceret betydeligt. Anvendelsen af afgrøder til biobrændstoffer udgør en meget større risiko. Energiomkostningerne og fordelene på alle stadier må kvantificeres bedre. EØSU har set nærmere på nogle af de sociale og økonomiske virkninger, og der er i dag et presserende behov for en grundig livscyklusanalyse omfattende brugen af fosfor og for at tilpasse politikkerne om nødvendigt. |
| --- | --- |

3.5.3

Med anvendelsen i nonfood-produkter forholder det sig anderledes. Rengøringsmidler til hjemmet kan fremstilles uden fosfor, og brugen er blevet reduceret betydeligt. Anvendelsen af afgrøder til biobrændstoffer udgør en meget større risiko. Energiomkostningerne og fordelene på alle stadier må kvantificeres bedre. EØSU har set nærmere på nogle af de sociale og økonomiske virkninger, og der er i dag et presserende behov for en grundig livscyklusanalyse omfattende brugen af fosfor og for at tilpasse politikkerne om nødvendigt.

| 3.5.4 | Under alle omstændigheder må der gøres en indsats for at mindske forbruget af råfosfor (nyudvundet fosfor, som skal importeres til EU) og øge genanvendelsen af organiske materialer (fødevarer, affaldsbehandling og kompost) og sikker genvinding af de fosforrige stoffer, der for øjeblikket betragtes som affald (dyre- og menneskeekskrementer, spildevand og kloakslam). Der må findes anvendelser for de biprodukter, der opstår under forarbejdningen. |
| --- | --- |

3.5.4

Under alle omstændigheder må der gøres en indsats for at mindske forbruget af råfosfor (nyudvundet fosfor, som skal importeres til EU) og øge genanvendelsen af organiske materialer (fødevarer, affaldsbehandling og kompost) og sikker genvinding af de fosforrige stoffer, der for øjeblikket betragtes som affald (dyre- og menneskeekskrementer, spildevand og kloakslam). Der må findes anvendelser for de biprodukter, der opstår under forarbejdningen.

| 3.5.5 | Der er behov for at finde frem til passende metoder, der kan realisere ovenstående og få lovgivere, leverandører, landmænd, detailhandlende og disses kunder til at tage de nødvendige nye produkter og praksisser til sig. Der er igangsat et arbejde for at finde rentable løsninger. ESPP og andre organer arbejder tæt sammen med Kommissionen om at virkeliggøre ovennævnte. |
| --- | --- |

3.5.5

Der er behov for at finde frem til passende metoder, der kan realisere ovenstående og få lovgivere, leverandører, landmænd, detailhandlende og disses kunder til at tage de nødvendige nye produkter og praksisser til sig. Der er igangsat et arbejde for at finde rentable løsninger. ESPP og andre organer arbejder tæt sammen med Kommissionen om at virkeliggøre ovennævnte.

| 3.5.6 | Kommissionen og EU's øvrige institutioner, agenturer og rådgivende organer bør fortsætte kortlægningen af den lovgivning, som enten bør revideres eller gennemføres bedre i lyset af erfaringerne eller ændrede ydre behov. Hele tilgangen til »affald« må gentænkes — og er også ved at blive det. Som det nævnes i meddelelsen, er tilgangene meget forskellige og ikke fremmende, men hindrende for de ønskede resultater af genanvendelse og genvinding. |
| --- | --- |

3.5.6

Kommissionen og EU's øvrige institutioner, agenturer og rådgivende organer bør fortsætte kortlægningen af den lovgivning, som enten bør revideres eller gennemføres bedre i lyset af erfaringerne eller ændrede ydre behov. Hele tilgangen til »affald« må gentænkes — og er også ved at blive det. Som det nævnes i meddelelsen, er tilgangene meget forskellige og ikke fremmende, men hindrende for de ønskede resultater af genanvendelse og genvinding.

3.6   Hvilken yderligere forskning og innovation vedrørende bæredygtig anvendelse af fosfor skal EU fremme?

Hvilken yderligere forskning og innovation vedrørende bæredygtig anvendelse af fosfor skal EU fremme?

| 3.6.1 | Kommissionen bør fremme forskning på områder, hvor der er et ønsket resultat, men ikke findes nogen klare markedsbaserede incitamenter (f.eks. fordi der permanent ikke er adgang til råfosfor til relativt lave omkostninger), eller hvor der sandsynligvis vil være uløste interessekonflikter (f.eks. vedrørende kvalitetsstandarderne for gødningsstoffer med henholdsvis genanvendt fosfor og råfosfor), eller hvor der er meget forskellig national praksis i EU (f.eks. med hensyn til den aktuelle brug af fosfor og udviklingen i forbrug), eller hvor det er svært at få øje på oplagte synergier (f.eks. med hensyn til overførslen af dyre- og andet fosforrigt affald fra medlemsstater, der har for meget, til medlemsstater, der mangler). |
| --- | --- |

3.6.1

Kommissionen bør fremme forskning på områder, hvor der er et ønsket resultat, men ikke findes nogen klare markedsbaserede incitamenter (f.eks. fordi der permanent ikke er adgang til råfosfor til relativt lave omkostninger), eller hvor der sandsynligvis vil være uløste interessekonflikter (f.eks. vedrørende kvalitetsstandarderne for gødningsstoffer med henholdsvis genanvendt fosfor og råfosfor), eller hvor der er meget forskellig national praksis i EU (f.eks. med hensyn til den aktuelle brug af fosfor og udviklingen i forbrug), eller hvor det er svært at få øje på oplagte synergier (f.eks. med hensyn til overførslen af dyre- og andet fosforrigt affald fra medlemsstater, der har for meget, til medlemsstater, der mangler).

| 3.6.2 | Det må også erkendes, at der er behov for bedre kommunikation mellem alle de berørte sektorer, at der gælder forskellig lovgivning, samt at ansvarsområderne internt i Kommissionen og andre reguleringsmyndigheder er splittet op og undertiden modstridende. |
| --- | --- |

3.6.2

Det må også erkendes, at der er behov for bedre kommunikation mellem alle de berørte sektorer, at der gælder forskellig lovgivning, samt at ansvarsområderne internt i Kommissionen og andre reguleringsmyndigheder er splittet op og undertiden modstridende.

3.7   Er den tilgængelige information om effektiv anvendelse af fosfor og genanvendelse af fosfor i landbruget fyldestgørende? Hvis ikke, hvilke supplerende statistiske oplysninger kunne der være behov for?

Er den tilgængelige information om effektiv anvendelse af fosfor og genanvendelse af fosfor i landbruget fyldestgørende? Hvis ikke, hvilke supplerende statistiske oplysninger kunne der være behov for?

| 3.7.1 | Svaret er her nej. Der er et udtalt behov for pålidelig, mindre fragmenteret og mere fuldstændig information om andre kontaminanter og kilderne hertil, deres ophobning i fødevarer, herunder tung(- og let)metaller, lægemidler og metabolitter, patogener, næringsstoffer, den mængde, der er til rådighed, gødningsmønstre, generel agronomisk virkning, genanvendelsesteknologier, miljøkonsekvenser osv. |
| --- | --- |

3.7.1

Svaret er her nej. Der er et udtalt behov for pålidelig, mindre fragmenteret og mere fuldstændig information om andre kontaminanter og kilderne hertil, deres ophobning i fødevarer, herunder tung(- og let)metaller, lægemidler og metabolitter, patogener, næringsstoffer, den mængde, der er til rådighed, gødningsmønstre, generel agronomisk virkning, genanvendelsesteknologier, miljøkonsekvenser osv.

| 3.7.2 | Statistiske oplysninger, hvis de findes, ville være en god start. Oplysning, ansvarlighed og accept af forandringer bliver afgørende. Det forekommer mest sandsynligt, at løsningen ligger i et partnerskab mellem Kommissionen og organer som ESPP. |
| --- | --- |

3.7.2

Statistiske oplysninger, hvis de findes, ville være en god start. Oplysning, ansvarlighed og accept af forandringer bliver afgørende. Det forekommer mest sandsynligt, at løsningen ligger i et partnerskab mellem Kommissionen og organer som ESPP.

3.8   Hvordan kan det europæiske innovationspartnerskab om »produktivitet og bæredygtighed i landbruget« bidrage til at fremme bæredygtig anvendelse af fosfor?

Hvordan kan det europæiske innovationspartnerskab om »produktivitet og bæredygtighed i landbruget« bidrage til at fremme bæredygtig anvendelse af fosfor?

| 3.8.1 | Der er iværksat 5 EIP'er inden for rammerne af Europa 2020. 3 af disse — om landbrugets produktivitet, vand og råmaterialer — vil få betydning for landbruget generelt og især for fosfor, men også de øvrige 2 om intelligente byer og aktiv og sund aldring vil få konsekvenser, omend i mindre omfang. Hvordan vi skal håndtere fosfor, er et nyt problem, der skal løses, og det kan blive modellen til efterfølgelse. |
| --- | --- |

3.8.1

Der er iværksat 5 EIP'er inden for rammerne af Europa 2020. 3 af disse — om landbrugets produktivitet, vand og råmaterialer — vil få betydning for landbruget generelt og især for fosfor, men også de øvrige 2 om intelligente byer og aktiv og sund aldring vil få konsekvenser, omend i mindre omfang. Hvordan vi skal håndtere fosfor, er et nyt problem, der skal løses, og det kan blive modellen til efterfølgelse.

| 3.8.2 | En styringskomité på højt plan er blevet nedsat og en strategisk plan for gennemførelsen vedtaget. Hvis interessenterne samarbejder, og hvis alle interessenter repræsenteres og deltager aktivt, bliver det en succes. Fokus er på aktioner, der er mulige i EU — i store træk fra »landbrug« til »tallerken« — og omfatter derfor ikke alle forhold, se ovenfor. |
| --- | --- |

3.8.2

En styringskomité på højt plan er blevet nedsat og en strategisk plan for gennemførelsen vedtaget. Hvis interessenterne samarbejder, og hvis alle interessenter repræsenteres og deltager aktivt, bliver det en succes. Fokus er på aktioner, der er mulige i EU — i store træk fra »landbrug« til »tallerken« — og omfatter derfor ikke alle forhold, se ovenfor.

| 3.8.3 | EØSU er enig i, at indholdet af den strategiske gennemførelsesplan skal være bredt og vidtfavnende, men bemærker, at der mangler nogle klart definerede prioriteter, mekanismer til løsning af legitime konflikter og tidsplaner for aktionerne. De områder, hvor EU's eller medlemsstaternes politikker (om at støtte eller ikke at støtte eller endda tillade bestemte aktiviteter for at nå andre mål) har haft økonomisk uholdbare eller uønskede konsekvenser i eller uden for EU, er der ikke meget omtale af. |
| --- | --- |

3.8.3

EØSU er enig i, at indholdet af den strategiske gennemførelsesplan skal være bredt og vidtfavnende, men bemærker, at der mangler nogle klart definerede prioriteter, mekanismer til løsning af legitime konflikter og tidsplaner for aktionerne. De områder, hvor EU's eller medlemsstaternes politikker (om at støtte eller ikke at støtte eller endda tillade bestemte aktiviteter for at nå andre mål) har haft økonomisk uholdbare eller uønskede konsekvenser i eller uden for EU, er der ikke meget omtale af.

| 3.8.4 | EØSU håber, at EIP'et vil opfylde målsætningerne til tiden, hvilket vil have positive konsekvenser for fosfor. Debatten bør omfatte brugen af næringsstoffer, gødningseffektivitet, genanvendelse, kontamineringstærskler, behandlingen af staldgødning og andet organisk affald, transport og brug. Dette burde understøtte ESPP's arbejdsprogram. Det giver sig selv, at der bør være en forbindelse mellem de to. |
| --- | --- |

3.8.4

EØSU håber, at EIP'et vil opfylde målsætningerne til tiden, hvilket vil have positive konsekvenser for fosfor. Debatten bør omfatte brugen af næringsstoffer, gødningseffektivitet, genanvendelse, kontamineringstærskler, behandlingen af staldgødning og andet organisk affald, transport og brug. Dette burde understøtte ESPP's arbejdsprogram. Det giver sig selv, at der bør være en forbindelse mellem de to.

3.9   Hvordan kan staldgødningen forvaltes bedre og forarbejdes bedre i områder med for stort udbud, og hvordan kan der tilskyndes til større anvendelse af forarbejdet staldgødning uden for disse områder?

Hvordan kan staldgødningen forvaltes bedre og forarbejdes bedre i områder med for stort udbud, og hvordan kan der tilskyndes til større anvendelse af forarbejdet staldgødning uden for disse områder?

| 3.9.1 | »Affald« er enhver form for materiale, der af de umiddelbare ejere opfattes som havende nul eller negativ værdi: så snart noget kan værdisættes, bliver det en vare, der kan handles. I en helt igennem effektiv proces værdisættes og udnyttes alle producerede materialer. Globaliseringen har gjort denne problemstilling mere kompliceret at analysere og samtidig mere presserende at løse. Affaldsstrømme fra planter, dyr og mennesker, i flydende og fast form, må i dag betragtes som forretningsmuligheder i stedet for omkostningstunge problemer. |
| --- | --- |

3.9.1

»Affald« er enhver form for materiale, der af de umiddelbare ejere opfattes som havende nul eller negativ værdi: så snart noget kan værdisættes, bliver det en vare, der kan handles. I en helt igennem effektiv proces værdisættes og udnyttes alle producerede materialer. Globaliseringen har gjort denne problemstilling mere kompliceret at analysere og samtidig mere presserende at løse. Affaldsstrømme fra planter, dyr og mennesker, i flydende og fast form, må i dag betragtes som forretningsmuligheder i stedet for omkostningstunge problemer.

| 3.9.2 | Det er lettere sagt end gjort. Det kræver forskning og ny teknologi. Lovgivningen bør tilpasses for at sikre større klarhed og sikkerhed for indholdet af bevægelser internt og over grænserne. De finansielle incitamenter må være tydelige. Svaret ligger formentlig i lokale løsninger omfattende forarbejdet eller anden form for staldgødning og kunstgødning. Der kan udvikles lokale og regionale projekter med henblik på at løse specifikke problemer, bruge investeringerne hensigtsmæssigt og reducere miljøvirkningerne til et minimum. |
| --- | --- |

3.9.2

Det er lettere sagt end gjort. Det kræver forskning og ny teknologi. Lovgivningen bør tilpasses for at sikre større klarhed og sikkerhed for indholdet af bevægelser internt og over grænserne. De finansielle incitamenter må være tydelige. Svaret ligger formentlig i lokale løsninger omfattende forarbejdet eller anden form for staldgødning og kunstgødning. Der kan udvikles lokale og regionale projekter med henblik på at løse specifikke problemer, bruge investeringerne hensigtsmæssigt og reducere miljøvirkningerne til et minimum.

| 3.9.3 | Interessenterne i EIP'et eller ESPP'et vil blive vigtige for at tilpasse løsningerne til de faktiske muligheder i det enkelte landbrug, lokalsamfund, kommune eller region. Medlemsstaterne og andre repræsentanter for civilsamfundet skal inddrages fuldt ud. |
| --- | --- |

3.9.3

Interessenterne i EIP'et eller ESPP'et vil blive vigtige for at tilpasse løsningerne til de faktiske muligheder i det enkelte landbrug, lokalsamfund, kommune eller region. Medlemsstaterne og andre repræsentanter for civilsamfundet skal inddrages fuldt ud.

3.10   Hvordan kan genanvendelsen af fosfor i fødevareaffald og andet bionedbrydeligt affald forbedres?

Hvordan kan genanvendelsen af fosfor i fødevareaffald og andet bionedbrydeligt affald forbedres?

| 3.10.1 | Den bedste metode til at reducere fødevareaffaldet er at sikre, at fødevarerne distribueres og spises som en del af en varieret og sund ernæring for dem, der har behov for næring. Mærkningslovgivningen og praksis inden for detailhandelen med hensyn til »kvalitet« (form, udseende og størrelse over for smag og næringsindhold), portionsstørrelser, »mindst holdbar til« eller »sidste salgsdato« og bortskaffelsen af ikke-solgte fødevarer må alle tages op til overvejelse. Store kommercielle brugere (levnedsmiddelforarbejdningsvirksomheder, cateringvirksomheder, restauranter) bør af almindelige handelsmæssige grunde reducere affaldet til et minimum og forpligtes til at kompostere alt det, de ikke kan bruge umiddelbart. Der bør skabes incitamenter for initiativer i hele industrien med inddragelse af detailhandelen. Det private fødevarespild kan og bør nedbringes til et minimum ved hjælp af hensigtsmæssige indkøb og brug i tide — her handler det først og fremmest om forbrugeroplysning. På landet har den enkelte mulighed for at kompostere sit eget affald, hvorimod det er sværere i de store byer. |
| --- | --- |

3.10.1

Den bedste metode til at reducere fødevareaffaldet er at sikre, at fødevarerne distribueres og spises som en del af en varieret og sund ernæring for dem, der har behov for næring. Mærkningslovgivningen og praksis inden for detailhandelen med hensyn til »kvalitet« (form, udseende og størrelse over for smag og næringsindhold), portionsstørrelser, »mindst holdbar til« eller »sidste salgsdato« og bortskaffelsen af ikke-solgte fødevarer må alle tages op til overvejelse. Store kommercielle brugere (levnedsmiddelforarbejdningsvirksomheder, cateringvirksomheder, restauranter) bør af almindelige handelsmæssige grunde reducere affaldet til et minimum og forpligtes til at kompostere alt det, de ikke kan bruge umiddelbart. Der bør skabes incitamenter for initiativer i hele industrien med inddragelse af detailhandelen. Det private fødevarespild kan og bør nedbringes til et minimum ved hjælp af hensigtsmæssige indkøb og brug i tide — her handler det først og fremmest om forbrugeroplysning. På landet har den enkelte mulighed for at kompostere sit eget affald, hvorimod det er sværere i de store byer.

| 3.10.2 | Separat indsamling af bionedbrydeligt affald er, når der ses bort fra haveaffald, generelt meget begrænset og forudsætter, at der kan findes penge til det, og at det er en prioritet. Kompostering af alt, der ikke er spiseligt, sikrer, at fosfor bliver i fødevarekæden, og forbedrer jordkvaliteten, hvor det er nødvendigt. Fokus må lægges på at skabe merværdi i stedet for blot at bortskaffe affaldet. |
| --- | --- |

3.10.2

Separat indsamling af bionedbrydeligt affald er, når der ses bort fra haveaffald, generelt meget begrænset og forudsætter, at der kan findes penge til det, og at det er en prioritet. Kompostering af alt, der ikke er spiseligt, sikrer, at fosfor bliver i fødevarekæden, og forbedrer jordkvaliteten, hvor det er nødvendigt. Fokus må lægges på at skabe merværdi i stedet for blot at bortskaffe affaldet.

3.11   Bør det gøres obligatorisk at genanvende fosfor i forbindelse med rensning af spildevand, eller bør der tilskyndes til en sådan genanvendelse? Hvad kan der gøres for at gøre kloakslam og bionedbrydeligt affald mere tilgængeligt og acceptabelt for agerbrug?

Bør det gøres obligatorisk at genanvende fosfor i forbindelse med rensning af spildevand, eller bør der tilskyndes til en sådan genanvendelse? Hvad kan der gøres for at gøre kloakslam og bionedbrydeligt affald mere tilgængeligt og acceptabelt for agerbrug?

| 3.11.1 | Der findes allerede løsninger for små mængder af husholdningsartikler, der primært består i at løse problemerne med for meget fosfor i afsidesliggende områder, og som fører til eutrofiering i tilstødende stillestående vand. Disse løsninger er imidlertid dyre og har vist sig vanskelige at tilpasse de tættere befolkede byområder. Det er ofte byens størrelse, der afgør, hvad der er muligt. |
| --- | --- |

3.11.1

Der findes allerede løsninger for små mængder af husholdningsartikler, der primært består i at løse problemerne med for meget fosfor i afsidesliggende områder, og som fører til eutrofiering i tilstødende stillestående vand. Disse løsninger er imidlertid dyre og har vist sig vanskelige at tilpasse de tættere befolkede byområder. Det er ofte byens størrelse, der afgør, hvad der er muligt.

| 3.11.2 | Spildevandsbortskaffelsen i byer er reguleret af forordninger om spildevandskvaliteten og ikke om den potentielle værdi af de enkelte bestanddele. Dette bør der hurtigst muligt gøres noget ved. Renovering af den eksisterende spildvandsafledning kan være dyrt, og det giver derfor mere mening at projektere med henblik på nye investeringer, som skaber en merværdi for operatørerne. Anvendelsen af fast biologisk affald som gødning bør have som sigte at optimere høstudbyttet og ikke overholdelse af lofterne for bortskaffelse. |
| --- | --- |

3.11.2

Spildevandsbortskaffelsen i byer er reguleret af forordninger om spildevandskvaliteten og ikke om den potentielle værdi af de enkelte bestanddele. Dette bør der hurtigst muligt gøres noget ved. Renovering af den eksisterende spildvandsafledning kan være dyrt, og det giver derfor mere mening at projektere med henblik på nye investeringer, som skaber en merværdi for operatørerne. Anvendelsen af fast biologisk affald som gødning bør have som sigte at optimere høstudbyttet og ikke overholdelse af lofterne for bortskaffelse.

| 3.11.3 | Det vil være nødvendigt med nye standarder for anvendelse til fødevarer, herunder til agerdyrkning, når der tillige anvendes kunstgødning (hvis kvalitet og effektivitet er lettere at kontrollere). Det vil være lettere at finde nonfood-anvendelser (parker, golfbaner, planlægning af by- og industrilandskabet, genvinding af jord, skovbrug, beskyttelse mod erosion, beskyttelse mod havet osv.). |
| --- | --- |

3.11.3

Det vil være nødvendigt med nye standarder for anvendelse til fødevarer, herunder til agerdyrkning, når der tillige anvendes kunstgødning (hvis kvalitet og effektivitet er lettere at kontrollere). Det vil være lettere at finde nonfood-anvendelser (parker, golfbaner, planlægning af by- og industrilandskabet, genvinding af jord, skovbrug, beskyttelse mod erosion, beskyttelse mod havet osv.).

| 3.11.4 | Løbende er der behov for målrettet forskning og udvikling af nye omkostningseffektive teknologier. Det vil være til gavn for alle, at EU fremmer, finansierer og oplyser om dette understøttet af kortlægning og reel overførsel af den eksisterende bedste praksis. Teknologier, der virker, skaber jobs og åbner markeder. Effektiviseringer inden for fødevareproduktion, distribution, anvendelse og affaldshåndtering vil bidrage til at nedbringe omkostningerne for forbrugerne og til at opfylde energi- og klimamålene. |
| --- | --- |

3.11.4

Løbende er der behov for målrettet forskning og udvikling af nye omkostningseffektive teknologier. Det vil være til gavn for alle, at EU fremmer, finansierer og oplyser om dette understøttet af kortlægning og reel overførsel af den eksisterende bedste praksis. Teknologier, der virker, skaber jobs og åbner markeder. Effektiviseringer inden for fødevareproduktion, distribution, anvendelse og affaldshåndtering vil bidrage til at nedbringe omkostningerne for forbrugerne og til at opfylde energi- og klimamålene.

| 3.11.5 | Hindringerne for fremskridt bør ryddes af vejen. Der bør udformes harmoniserede kriterier for, hvornår affald ophører med at være affald samt anlægges et nyt syn på definitionen af og kontrollen med affald. Rammedirektiverne om kemikalier (REACH), jord- og vandkvaliteten og anvendelse som gødning og i fødevarer samt affaldsbortskaffelse bør tages op til revision for at sikre, at deres målsætninger stadig er aktuelle og udtømmende, og at de er i overensstemmelse med EU's prioriteter i dag i den globaliserede verden, vi nu lever i. Korrekt og forholdsmæssig gennemførelse på nationalt og lokalt niveau vil være vigtigt. EØSU bistår gerne dette arbejde. |
| --- | --- |

3.11.5

Hindringerne for fremskridt bør ryddes af vejen. Der bør udformes harmoniserede kriterier for, hvornår affald ophører med at være affald samt anlægges et nyt syn på definitionen af og kontrollen med affald. Rammedirektiverne om kemikalier (REACH), jord- og vandkvaliteten og anvendelse som gødning og i fødevarer samt affaldsbortskaffelse bør tages op til revision for at sikre, at deres målsætninger stadig er aktuelle og udtømmende, og at de er i overensstemmelse med EU's prioriteter i dag i den globaliserede verden, vi nu lever i. Korrekt og forholdsmæssig gennemførelse på nationalt og lokalt niveau vil være vigtigt. EØSU bistår gerne dette arbejde.

Bruxelles, den 21. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 67 af 6.3.2014, s. 47-52.

1

---

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/84

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter

COM(2013) 620 final — 2013/0307 (COD)

(2014/C 177/15)

Ordfører: Georges Cingal

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 12. september 2013 og den 20. september 2013 under henvisning til artikel 192, stk. 1, og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter«

COM(2013) 620 final — 2013/0307 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som vedtog sin udtalelse den 7. januar 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 22. januar, følgende udtalelse med 143 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU værdsætter Kommissionens meddelelse og villighed til at vedtage en fællesskabsretsakt, som især klimaproblemerne (naturlig vandring mod nord) har gjort nødvendig, men understreger, at retsakten muligvis kommer på et sent tidspunkt for dem, der for længst har råbt vagt i gevær. EØSU mener, at Kommissionen har en interesse i at sikre, at meddelelsens titel passer til den videnskabelige sprogbrug på de forskellige EU-sprog. Udvalget foretrækker på fransk begrebet »espèces allogènes invasives«/»espèces allogènes envahissantes«. |
| --- | --- |

1.1

EØSU værdsætter Kommissionens meddelelse og villighed til at vedtage en fællesskabsretsakt, som især klimaproblemerne (naturlig vandring mod nord) har gjort nødvendig, men understreger, at retsakten muligvis kommer på et sent tidspunkt for dem, der for længst har råbt vagt i gevær. EØSU mener, at Kommissionen har en interesse i at sikre, at meddelelsens titel passer til den videnskabelige sprogbrug på de forskellige EU-sprog. Udvalget foretrækker på fransk begrebet »espèces allogènes invasives«/»espèces allogènes envahissantes«.

| 1.2 | EØSU mener, at bekæmpelse af invasive arter bør prioriteres højt på europæisk plan. Udvalget glæder sig over Kommissionens tilsagn om at ville indføre et generelt redskab til bekæmpelse af invasive ikkehjemmehørende arter. EØSU råder imidlertid Kommissionen til mere præcist at beskrive årsagerne til disse problemer, så det bliver tydeligt, at der er behov for en omfattende mobilisering af aktører med henblik på at give den ansvarlige organisme alle potentielt nyttige elementer. EØSU råder desuden Kommissionen til at minde om den indsats, der allerede gøres for at indhente erfaringer med hensyn til at bekæmpe spredningen af introducerede arter, der er problematiske, f.eks. via Life-programmerne. EØSU tvivler på det hensigtsmæssige i at begrænse antallet af invasive arter til 50. |
| --- | --- |

1.2

EØSU mener, at bekæmpelse af invasive arter bør prioriteres højt på europæisk plan. Udvalget glæder sig over Kommissionens tilsagn om at ville indføre et generelt redskab til bekæmpelse af invasive ikkehjemmehørende arter. EØSU råder imidlertid Kommissionen til mere præcist at beskrive årsagerne til disse problemer, så det bliver tydeligt, at der er behov for en omfattende mobilisering af aktører med henblik på at give den ansvarlige organisme alle potentielt nyttige elementer. EØSU råder desuden Kommissionen til at minde om den indsats, der allerede gøres for at indhente erfaringer med hensyn til at bekæmpe spredningen af introducerede arter, der er problematiske, f.eks. via Life-programmerne. EØSU tvivler på det hensigtsmæssige i at begrænse antallet af invasive arter til 50.

| 1.3 | EØSU værdsætter, at Kommissionen vil inddrage borgerne i arbejdet med at bekæmpe de tilfælde af spredning af ikkehjemmehørende arter, som er konstateret på nuværende tidspunkt. EØSU ser imidlertid gerne, at Kommissionen også opfordrer borgerne til at informere sig om og deltage i det forebyggende arbejde. EØSU understreger, at civilsamfundsorganisationerne spiller en vigtig rolle, navnlig med hensyn til forvaltning af naturområder og rekreative områder. |
| --- | --- |

1.3

EØSU værdsætter, at Kommissionen vil inddrage borgerne i arbejdet med at bekæmpe de tilfælde af spredning af ikkehjemmehørende arter, som er konstateret på nuværende tidspunkt. EØSU ser imidlertid gerne, at Kommissionen også opfordrer borgerne til at informere sig om og deltage i det forebyggende arbejde. EØSU understreger, at civilsamfundsorganisationerne spiller en vigtig rolle, navnlig med hensyn til forvaltning af naturområder og rekreative områder.

| 1.4 | EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge, om der kan oprettes et europæisk observatorium for invasive fremmede planter, som både skal beskæftige sig med den europæiske resultattavle og udveksling med lande uden for EU. Ved et observatorium forstår EØSU et velafgrænset kontaktpunkt, hvor der knyttes bånd mellem videnskabsfolk og borgere i EU, når de beskæftiger sig med konkrete problemer. Man vil således i en enkel kommunikationsform (websider) kunne udnytte lokale initiativer og påpege tilfælde af konvergens. EØSU mener, at oprettelsen af et observatorium, der beskæftiger sig med tværgående og tværfaglige problemstillinger, sandsynligvis vil være positiv for den generelle mobilisering, der kræves af eksperter, aktører i lokalområdet og projektansvarlige. |
| --- | --- |

1.4

EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge, om der kan oprettes et europæisk observatorium for invasive fremmede planter, som både skal beskæftige sig med den europæiske resultattavle og udveksling med lande uden for EU. Ved et observatorium forstår EØSU et velafgrænset kontaktpunkt, hvor der knyttes bånd mellem videnskabsfolk og borgere i EU, når de beskæftiger sig med konkrete problemer. Man vil således i en enkel kommunikationsform (websider) kunne udnytte lokale initiativer og påpege tilfælde af konvergens. EØSU mener, at oprettelsen af et observatorium, der beskæftiger sig med tværgående og tværfaglige problemstillinger, sandsynligvis vil være positiv for den generelle mobilisering, der kræves af eksperter, aktører i lokalområdet og projektansvarlige.

| 1.5 | EØSU håber, at redskabet bliver indført under Europa-Parlamentets nuværende mandatperiode, så det kan blive operationelt inden 2016. Det foreslåede overvågningssystem bør baseres på en godkendelse af forskermiljøerne og bidrage til opstillingen af en liste over indikatorer som anbefalet i konventionen om den biologiske mangfoldighed, navnlig i målsætning 9 om, at følgende skal være realiseret inden 2020: De invasive ikkehjemmehørende arter og spredningsvejene skal være fastlagt og klassificeret i prioriteret rækkefølge, de prioriterede arter skal være under kontrol eller udryddet, og der skal være truffet foranstaltninger til at styre indtrængningen, så man kan undgå introduktion og etablering af disse arter. EØSU opfordrer Kommissionen til på baggrund af forordning (EF) nr. 338/97 at oprette en Videnskabelig Undersøgelsesgruppe (Scientific Study Group), der kan ændre listen. |
| --- | --- |

1.5

EØSU håber, at redskabet bliver indført under Europa-Parlamentets nuværende mandatperiode, så det kan blive operationelt inden 2016. Det foreslåede overvågningssystem bør baseres på en godkendelse af forskermiljøerne og bidrage til opstillingen af en liste over indikatorer som anbefalet i konventionen om den biologiske mangfoldighed, navnlig i målsætning 9 om, at følgende skal være realiseret inden 2020: De invasive ikkehjemmehørende arter og spredningsvejene skal være fastlagt og klassificeret i prioriteret rækkefølge, de prioriterede arter skal være under kontrol eller udryddet, og der skal være truffet foranstaltninger til at styre indtrængningen, så man kan undgå introduktion og etablering af disse arter. EØSU opfordrer Kommissionen til på baggrund af forordning (EF) nr. 338/97 at oprette en Videnskabelig Undersøgelsesgruppe (Scientific Study Group), der kan ændre listen.

| 1.6 | EØSU glæder sig over, at Kommissionen i forbindelse med problematikken omkring invasive ikkehjemmehørende arter fokuserer på forladte områder (dårlig jord, tidligere jernbaner osv.), som ofte udsættes for angreb, spredning og etablering. EØSU håber, at tiltaget med at udrydde de problematiske pionerarter giver mulighed for at udvikle specialiserede virksomheder og arbejdspladser. |
| --- | --- |

1.6

EØSU glæder sig over, at Kommissionen i forbindelse med problematikken omkring invasive ikkehjemmehørende arter fokuserer på forladte områder (dårlig jord, tidligere jernbaner osv.), som ofte udsættes for angreb, spredning og etablering. EØSU håber, at tiltaget med at udrydde de problematiske pionerarter giver mulighed for at udvikle specialiserede virksomheder og arbejdspladser.

2.   Baggrund og resumé af meddelelsen

Baggrund og resumé af meddelelsen

| 2.1 | Invasive ikkehjemmehørende arter har store konsekvenser for biodiversiteten. De er en af de største og stadigt voksende årsager til tab af biodiversitet og artsudryddelse. Hvad angår de sociale og økonomiske konsekvenser kan invasive ikkehjemmehørende arter være vektorer for sygdomme eller forårsage sundhedsproblemer (f.eks. astma, hudsygdomme og allergier). De kan beskadige infrastruktur og rekreative faciliteter, vanskeliggøre skovbrug og forårsage tab for landbruget, for blot at nævne nogle få konsekvenser. Invasive ikkehjemmehørende arter skønnes at koste EU mindst 12 mia. EUR årligt, og skadesomkostningerne stiger fortsat (1). |
| --- | --- |

2.1

Invasive ikkehjemmehørende arter har store konsekvenser for biodiversiteten. De er en af de største og stadigt voksende årsager til tab af biodiversitet og artsudryddelse. Hvad angår de sociale og økonomiske konsekvenser kan invasive ikkehjemmehørende arter være vektorer for sygdomme eller forårsage sundhedsproblemer (f.eks. astma, hudsygdomme og allergier). De kan beskadige infrastruktur og rekreative faciliteter, vanskeliggøre skovbrug og forårsage tab for landbruget, for blot at nævne nogle få konsekvenser. Invasive ikkehjemmehørende arter skønnes at koste EU mindst 12 mia. EUR årligt, og skadesomkostningerne stiger fortsat (1).

1

| 2.2 | Medlemsstaterne har truffet foranstaltninger til at bekæmpe invasive ikke-hjemmehørende arter, men overvejende af reaktiv karakter, idet de går ud på at mindske den skade, som allerede er forårsaget, uden at der lægges tilstrækkelig vægt på forebyggelse, kortlægning og imødegåelse af nye trusler. Indsatsen på området er opsplittet, da mange arter ikke er omfattet, og ofte utilstrækkeligt koordineret. Invasive ikkehjemmehørende arter respekterer ikke landegrænser og har let ved at sprede sig fra én medlemsstat til en anden. Derfor vil foranstaltninger truffet på nationalt plan ikke være tilstrækkelige til at beskytte EU mod den trussel, som visse invasive ikkehjemmehørende arter udgør. Denne fragmenterede tilgang kan bevirke, at tiltag i en medlemsstat undergraves af manglende tiltag i nabomedlemsstater. |
| --- | --- |

2.2

Medlemsstaterne har truffet foranstaltninger til at bekæmpe invasive ikke-hjemmehørende arter, men overvejende af reaktiv karakter, idet de går ud på at mindske den skade, som allerede er forårsaget, uden at der lægges tilstrækkelig vægt på forebyggelse, kortlægning og imødegåelse af nye trusler. Indsatsen på området er opsplittet, da mange arter ikke er omfattet, og ofte utilstrækkeligt koordineret. Invasive ikkehjemmehørende arter respekterer ikke landegrænser og har let ved at sprede sig fra én medlemsstat til en anden. Derfor vil foranstaltninger truffet på nationalt plan ikke være tilstrækkelige til at beskytte EU mod den trussel, som visse invasive ikkehjemmehørende arter udgør. Denne fragmenterede tilgang kan bevirke, at tiltag i en medlemsstat undergraves af manglende tiltag i nabomedlemsstater.

| 2.3 | Formålet med dette forslag er at fastlægge en ramme for foranstaltninger til forebyggelse, minimering og afbødning af invasive ikkehjemmehørende arters skadelige indvirkning på biodiversitet og økosystemtjenester. Det har endvidere som formål at begrænse de sociale og økonomiske skader. Dette skal opnås gennem foranstaltninger til sikring af en koordineret indsats, målretning af ressourcerne til prioriterede arter og udvidelse af forebyggende foranstaltninger i overensstemmelse med konventionen om den biologiske mangfoldighed og EU's dyre- og plantesundhedsordninger. Konkret skal disse mål opfyldes gennem foranstaltninger rettet mod tilsigtet introduktion og udsætning af invasive ikkehjemmehørende arter i EU, utilsigtet introduktion og udsætning af sådanne arter, etablering af et system for tidlig varsling og hurtig reaktion samt begrænsning af invasive ikkehjemmehørende arters udbredelse i EU. |
| --- | --- |

2.3

Formålet med dette forslag er at fastlægge en ramme for foranstaltninger til forebyggelse, minimering og afbødning af invasive ikkehjemmehørende arters skadelige indvirkning på biodiversitet og økosystemtjenester. Det har endvidere som formål at begrænse de sociale og økonomiske skader. Dette skal opnås gennem foranstaltninger til sikring af en koordineret indsats, målretning af ressourcerne til prioriterede arter og udvidelse af forebyggende foranstaltninger i overensstemmelse med konventionen om den biologiske mangfoldighed og EU's dyre- og plantesundhedsordninger. Konkret skal disse mål opfyldes gennem foranstaltninger rettet mod tilsigtet introduktion og udsætning af invasive ikkehjemmehørende arter i EU, utilsigtet introduktion og udsætning af sådanne arter, etablering af et system for tidlig varsling og hurtig reaktion samt begrænsning af invasive ikkehjemmehørende arters udbredelse i EU.

| 2.4 | I den forbindelse er »Resumé til borgerne«, som er udarbejdet efter høringen og findes på Kommissionens websted, let forståeligt. |
| --- | --- |

2.4

I den forbindelse er »Resumé til borgerne«, som er udarbejdet efter høringen og findes på Kommissionens websted, let forståeligt.

3.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 3.1 | Kommissionen reagerer på de advarsler, der har lydt fra professionelle naturforskere og amatørnaturforskere med opbakning fra journalister i alle medier. Kommissionen reagerer desuden på ansvarlige fra de lokale myndigheder, som allerede er begyndt at skride til handling lokalt. Kommissionen foreslår en fornuftig anvendelse af forsigtighedsprincippet med henblik på at fastlægge en politik for forebyggelse i tilfælde, hvor der opstår en risiko, eller et nyt problem konstateres. Udvalget glæder sig især over, at meddelelsen har store ambitioner, der står mål med den meget store opgave, der er tale om. Den 11. juni 2009 blev udtalelsen NAT/433 (2) vedtaget uden indsigelse. Allerede dengang formulerede EØSU relevante anbefalinger. EØSU beklager, at det tager så lang tid at iværksætte handlingsplaner til fordel for biodiversiteten, navnlig når sociale og økonomiske aktiviteter hviler på bemærkelsesværdige økosystemer. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionen reagerer på de advarsler, der har lydt fra professionelle naturforskere og amatørnaturforskere med opbakning fra journalister i alle medier. Kommissionen reagerer desuden på ansvarlige fra de lokale myndigheder, som allerede er begyndt at skride til handling lokalt. Kommissionen foreslår en fornuftig anvendelse af forsigtighedsprincippet med henblik på at fastlægge en politik for forebyggelse i tilfælde, hvor der opstår en risiko, eller et nyt problem konstateres. Udvalget glæder sig især over, at meddelelsen har store ambitioner, der står mål med den meget store opgave, der er tale om. Den 11. juni 2009 blev udtalelsen NAT/433 (2) vedtaget uden indsigelse. Allerede dengang formulerede EØSU relevante anbefalinger. EØSU beklager, at det tager så lang tid at iværksætte handlingsplaner til fordel for biodiversiteten, navnlig når sociale og økonomiske aktiviteter hviler på bemærkelsesværdige økosystemer.

2

| 3.2 | Kommissionens forslag sigter i kraft af en forordning mod at bekæmpe enhver form for biologisk invasion — et fænomen i form af spredning af introducerede arter, der invaderer et område og giver gener i dette (definition fra Den Internationale Union for Natur- og Ressourcebevarelse). Der er tale om tre forskellige gener: trussel mod økosystemernes biodiversitet, trussel mod visse befolkningsgruppers sundhed og trussel mod visse økonomiske aktiviteter. Situationer, hvor spredning af en art fra én region til en anden skaber problemer, bør håndteres direkte af medlemsstaterne. Problemer vedrørende mallebestande bør således behandles individuelt og med anvendelse af nærhedsprincippet. |
| --- | --- |

3.2

Kommissionens forslag sigter i kraft af en forordning mod at bekæmpe enhver form for biologisk invasion — et fænomen i form af spredning af introducerede arter, der invaderer et område og giver gener i dette (definition fra Den Internationale Union for Natur- og Ressourcebevarelse). Der er tale om tre forskellige gener: trussel mod økosystemernes biodiversitet, trussel mod visse befolkningsgruppers sundhed og trussel mod visse økonomiske aktiviteter. Situationer, hvor spredning af en art fra én region til en anden skaber problemer, bør håndteres direkte af medlemsstaterne. Problemer vedrørende mallebestande bør således behandles individuelt og med anvendelse af nærhedsprincippet.

| 3.3 | Udvalget bifalder den pædagogiske indsats, som Det Europæiske Miljøagentur og Generaldirektoratet for Miljø har gjort. Sidstnævnte har for nylig offentliggjort en tematisk brochure om invasive ikkehjemmehørende arter (Science For Environment Policy: Thematic issue on Invasive Alien Species, 18/09/2013). |
| --- | --- |

3.3

Udvalget bifalder den pædagogiske indsats, som Det Europæiske Miljøagentur og Generaldirektoratet for Miljø har gjort. Sidstnævnte har for nylig offentliggjort en tematisk brochure om invasive ikkehjemmehørende arter (Science For Environment Policy: Thematic issue on Invasive Alien Species, 18/09/2013).

| 3.4 | Kommissionen har som ledende princip valgt indledningsvis at begrænse antallet af prioriterede arter til 3 % af de omkring 1 500 invasive ikkehjemmehørende arter i Europa. EØSU bemærker, at dette valg ikke hviler på noget videnskabeligt grundlag, men har været nødvendigt på grund af begrænsede budgetmidler. EØSU værdsætter Kommissionens arbejde på internationalt plan og dens drøftelser med de medlemsstater, som allerede har påbegyndt en styring af invasive ikkehjemmehørende arter. EØSU opfordrer Kommissionen til på baggrund af forordning (EF) nr. 338/97 at oprette en videnskabelig undersøgelsesgruppe (Scientific Study Group), der kan ændre listen. |
| --- | --- |

3.4

Kommissionen har som ledende princip valgt indledningsvis at begrænse antallet af prioriterede arter til 3 % af de omkring 1 500 invasive ikkehjemmehørende arter i Europa. EØSU bemærker, at dette valg ikke hviler på noget videnskabeligt grundlag, men har været nødvendigt på grund af begrænsede budgetmidler. EØSU værdsætter Kommissionens arbejde på internationalt plan og dens drøftelser med de medlemsstater, som allerede har påbegyndt en styring af invasive ikkehjemmehørende arter. EØSU opfordrer Kommissionen til på baggrund af forordning (EF) nr. 338/97 at oprette en videnskabelig undersøgelsesgruppe (Scientific Study Group), der kan ændre listen.

4.   Særlige bemærkninger

Særlige bemærkninger

| 4.1 | Kommissionen har analyseret samtlige problemer, men der er tilsyneladende et problem med hensyn til terminologien på fransk (og måske på andre sprog). Man bør minde om forskellen på »espèces invasives« (invasive arter) og »espèces envahissante« (invaderende arter). En invasiv art kommer fra et andet sted, hvorimod en invaderende art kan være en hjemmehørende art, der har reproduktionspotentiale til at kunne dominere et miljø i uforholdsmæssig høj grad og dermed udtynde det. Hvis denne definition fastholdes, bør man sikre sig, at meddelelsens franske titel kan accepteres generelt. Kommissionen har anvendt udtrykket »espèces allogènes envahissantes« (invaderende arter) i »Resumé til borgerne«. Man bør derfor sikre sig, at udtrykket »espèce exotique envahissante« (invaderende ikkehjemmehørende arter), der ofte anvendes (f.eks. i Vallonien), ikke fremkalder negative reaktioner fra biologer, som er specialiseret på området. Med hensyn til de øvrige EU-sprog bør man gøre sig samme overvejelser som for den franske titels vedkommende. |
| --- | --- |

4.1

Kommissionen har analyseret samtlige problemer, men der er tilsyneladende et problem med hensyn til terminologien på fransk (og måske på andre sprog). Man bør minde om forskellen på »espèces invasives« (invasive arter) og »espèces envahissante« (invaderende arter). En invasiv art kommer fra et andet sted, hvorimod en invaderende art kan være en hjemmehørende art, der har reproduktionspotentiale til at kunne dominere et miljø i uforholdsmæssig høj grad og dermed udtynde det. Hvis denne definition fastholdes, bør man sikre sig, at meddelelsens franske titel kan accepteres generelt. Kommissionen har anvendt udtrykket »espèces allogènes envahissantes« (invaderende arter) i »Resumé til borgerne«. Man bør derfor sikre sig, at udtrykket »espèce exotique envahissante« (invaderende ikkehjemmehørende arter), der ofte anvendes (f.eks. i Vallonien), ikke fremkalder negative reaktioner fra biologer, som er specialiseret på området. Med hensyn til de øvrige EU-sprog bør man gøre sig samme overvejelser som for den franske titels vedkommende.

| 4.2 | Meddelelsen bør i højere grad angive årsagerne til situationens alvor, især fordi den forventes at blive endnu værre. Det er vigtigt at forklare, at der især sker spredninger, når en art ikke vedrører forbrugerne (rovdyr), når den ikke forstyrrer de menneskelige aktiviteter (byområder), og når den udvikler sig i vanskeligt tilgængelige områder. I følgende tilfælde er infektionskilderne problemet: Ludwigia grandiflora, tusindblad, japansk pileurt osv., der vokser i fugtige områder, og gynerium, sommerfuglebusk, askbladet løn, japansk laktræ osv., der vokser mange forskellige steder. Omvendt fremgår det korrekt af meddelelsen, at der er blevet taget godt imod visse arter. I den forbindelse bør man huske, at de omtalte arter værdsættes, fordi de har akklimatiseret sig. Uægte akacie (Robinia pseudoacacia) er stadig populær og anvendes til følgende formål: pæle, vandfast træ til havemøbler, honning osv. Til gengæld er det beklageligt, at bjørneklo (Heracleum spp.) i udbredt grad anvendes til ensilage, idet dens spredning forringer biodiversiteten og det toksin, den udskiller, kan forårsage alvorlige forbrændinger. |
| --- | --- |

4.2

Meddelelsen bør i højere grad angive årsagerne til situationens alvor, især fordi den forventes at blive endnu værre. Det er vigtigt at forklare, at der især sker spredninger, når en art ikke vedrører forbrugerne (rovdyr), når den ikke forstyrrer de menneskelige aktiviteter (byområder), og når den udvikler sig i vanskeligt tilgængelige områder. I følgende tilfælde er infektionskilderne problemet: Ludwigia grandiflora, tusindblad, japansk pileurt osv., der vokser i fugtige områder, og gynerium, sommerfuglebusk, askbladet løn, japansk laktræ osv., der vokser mange forskellige steder. Omvendt fremgår det korrekt af meddelelsen, at der er blevet taget godt imod visse arter. I den forbindelse bør man huske, at de omtalte arter værdsættes, fordi de har akklimatiseret sig. Uægte akacie (Robinia pseudoacacia) er stadig populær og anvendes til følgende formål: pæle, vandfast træ til havemøbler, honning osv. Til gengæld er det beklageligt, at bjørneklo (Heracleum spp.) i udbredt grad anvendes til ensilage, idet dens spredning forringer biodiversiteten og det toksin, den udskiller, kan forårsage alvorlige forbrændinger.

Robinia pseudoacacia

| 4.3 | Kommissionen fremhæver ikke i tilstrækkelig grad de vigtige miljøproblemer, som f.eks. er blevet klart defineret af forvaltere af Natura 2000-områderne. EØSU mener, at der måske er tale om en underliggende skyldfølelse. Ngo'erne erindrer, at de i flere år forgæves har anmodet om et forbud mod import af eksotiske skildpadder. Anmodningen blev først blevet taget til følge efter forelæggelsen af bevis for reproduktion i naturlige områder. EØSU mener, at meddelelsen kommer på et sent tidspunkt, men glæder sig over den, idet det aldrig er for sent at gøre en gavnlig indsats. |
| --- | --- |

4.3

Kommissionen fremhæver ikke i tilstrækkelig grad de vigtige miljøproblemer, som f.eks. er blevet klart defineret af forvaltere af Natura 2000-områderne. EØSU mener, at der måske er tale om en underliggende skyldfølelse. Ngo'erne erindrer, at de i flere år forgæves har anmodet om et forbud mod import af eksotiske skildpadder. Anmodningen blev først blevet taget til følge efter forelæggelsen af bevis for reproduktion i naturlige områder. EØSU mener, at meddelelsen kommer på et sent tidspunkt, men glæder sig over den, idet det aldrig er for sent at gøre en gavnlig indsats.

| 4.4 | Kommissionen omtaler andre landes lovgivning. Dette er positivt, men det ville måske være mere reelt ganske enkelt at skrive, at man har besluttet at lade sig inspirere af bedre udenlandske erfaringer. I den forbindelse bør et internationalt initiativ nævnes, nemlig »bynke-ambrosie-dagen« (Ragweed Day), der afholdes på sommerens første lørdag med henblik på at bekæmpe spredning af allergifremkaldende planter (Bynke-ambrosie (Ambrosia artemisiifolia L) er en plante, der vokser i kolonier i alle områder, hvor den ikke møder stor konkurrence). I industrien har EU vist vejen ved at opfordre medlemsstaterne til at fastlægge og lade sig inspirere af de bedste tilgængelige teknikker (BATs på engelsk). |
| --- | --- |

4.4

Kommissionen omtaler andre landes lovgivning. Dette er positivt, men det ville måske være mere reelt ganske enkelt at skrive, at man har besluttet at lade sig inspirere af bedre udenlandske erfaringer. I den forbindelse bør et internationalt initiativ nævnes, nemlig »bynke-ambrosie-dagen« (Ragweed Day), der afholdes på sommerens første lørdag med henblik på at bekæmpe spredning af allergifremkaldende planter (Bynke-ambrosie (Ambrosia artemisiifolia L) er en plante, der vokser i kolonier i alle områder, hvor den ikke møder stor konkurrence). I industrien har EU vist vejen ved at opfordre medlemsstaterne til at fastlægge og lade sig inspirere af de bedste tilgængelige teknikker (BATs på engelsk).

Ambrosia artemisiifolia

| 4.5 | Kommissionen understreger, at »størstedelen af de invasive ikkehjemmehørende arter (...) ikke er omfattet af Unionens nuværende indsats«. I lighed med Kommissionen beklager EØSU denne situation, men minder dog Kommissionen om, at miljø almindeligvis bør indgå som en integreret del af alle sektorpolitikkerne. EØSU ser gerne, at Kommissionen f.eks. forklarer, hvordan problemstillingen kan løses inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik. Man bør f.eks. behandle problemet med naturlige enge, der invaderes af Ludwigia grandiflora. |
| --- | --- |

4.5

Kommissionen understreger, at »størstedelen af de invasive ikkehjemmehørende arter (...) ikke er omfattet af Unionens nuværende indsats«. I lighed med Kommissionen beklager EØSU denne situation, men minder dog Kommissionen om, at miljø almindeligvis bør indgå som en integreret del af alle sektorpolitikkerne. EØSU ser gerne, at Kommissionen f.eks. forklarer, hvordan problemstillingen kan løses inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik. Man bør f.eks. behandle problemet med naturlige enge, der invaderes af Ludwigia grandiflora.

| 4.6 | Kommissionen foretager en perfekt, men også abstrakt analyse af problemet. EØSU mener, at man måske bør illustrere med eksempler, f.eks. asiatisk mariehøne (Harmonia axyridis) og glansbladet hæg (Prunus serotina) som eksempel på tilsigtet introduktion og Caulerpa taxifolia og asiatisk gedehams (Vespa velutina) som eksempler på utilsigtet introduktion. Man bør måske også tilføje den nuværende uansvarlige introduktion (særligt tilfælde af forsætlig introduktion) af maller. EØSU råder Kommissionen til som et minimum at referere til sit eget arbejde (den udmærkede brochure, som blev offentliggjort i maj 2009) og tilføje links til relevante websteder. |
| --- | --- |

4.6

Kommissionen foretager en perfekt, men også abstrakt analyse af problemet. EØSU mener, at man måske bør illustrere med eksempler, f.eks. asiatisk mariehøne (Harmonia axyridis) og glansbladet hæg (Prunus serotina) som eksempel på tilsigtet introduktion og Caulerpa taxifolia og asiatisk gedehams (Vespa velutina) som eksempler på utilsigtet introduktion. Man bør måske også tilføje den nuværende uansvarlige introduktion (særligt tilfælde af forsætlig introduktion) af maller. EØSU råder Kommissionen til som et minimum at referere til sit eget arbejde (den udmærkede brochure, som blev offentliggjort i maj 2009) og tilføje links til relevante websteder.

Harmonia axyridis

Prunus serotina

Caulerpa taxifolia

Vespa velutina

| 4.7 | Undersøgelsen af modellerne til forslag til forordning er klar og begrundelsen for at vælge løsningsmodel 2.4 åbenlys, idet medlemsstaterne vil få ansvaret for at reagere, så snart et nyt problem identificeres (fremsendelse af oplysninger, situationsanalyse og forslag til handling). |
| --- | --- |

4.7

Undersøgelsen af modellerne til forslag til forordning er klar og begrundelsen for at vælge løsningsmodel 2.4 åbenlys, idet medlemsstaterne vil få ansvaret for at reagere, så snart et nyt problem identificeres (fremsendelse af oplysninger, situationsanalyse og forslag til handling).

| 4.8 | De juridiske aspekter synes tilfredsstillende, og forslaget skal gøre det muligt at imødegå alle tænkelige tidligere, aktuelle og fremtidige situationer. EØSU sætter spørgsmålstegn ved legitimiteten af at begrænse listen over invasive ikkehjemmehørende arter, som er potentielt skadelige for EU, til maksimalt 50 arter. |
| --- | --- |

4.8

De juridiske aspekter synes tilfredsstillende, og forslaget skal gøre det muligt at imødegå alle tænkelige tidligere, aktuelle og fremtidige situationer. EØSU sætter spørgsmålstegn ved legitimiteten af at begrænse listen over invasive ikkehjemmehørende arter, som er potentielt skadelige for EU, til maksimalt 50 arter.

| 4.9 | Den finansielle analyse er til gengæld lidt for optimistisk. Når redskabet bliver indført, vil man komme til at opleve en så stor informationsmængde, at den ansvarlige tjeneste uden tvivl vil have vanskeligt ved at behandle alle oplysninger. I så tilfælde vil det være Kommissionens opgave at kompensere for denne bagside af medaljen! |
| --- | --- |

4.9

Den finansielle analyse er til gengæld lidt for optimistisk. Når redskabet bliver indført, vil man komme til at opleve en så stor informationsmængde, at den ansvarlige tjeneste uden tvivl vil have vanskeligt ved at behandle alle oplysninger. I så tilfælde vil det være Kommissionens opgave at kompensere for denne bagside af medaljen!

| 4.10 | På det nuværende stadium af forslaget er alle detaljer endnu ikke fastlagt, og det vil være medlemsstaternes opgave at give konkrete svar på diverse spørgsmål, hvoraf det hyppigste uden tvivl vil være, hvilken metode der bedst egner sig til destruktion af en levende art. EØSU frygter, at dette vil skabe lokal polemik. |
| --- | --- |

4.10

På det nuværende stadium af forslaget er alle detaljer endnu ikke fastlagt, og det vil være medlemsstaternes opgave at give konkrete svar på diverse spørgsmål, hvoraf det hyppigste uden tvivl vil være, hvilken metode der bedst egner sig til destruktion af en levende art. EØSU frygter, at dette vil skabe lokal polemik.

| 4.11 | Forslagets kapitel 5 vedrørende de horisontale aspekter af problemet omfatter spørgsmålet om information og inddragelse af offentligheden. Forebyggelse er ikke kun en opgave for specialister. EØSU minder om, at lokale aktører ofte har varslet direkte til regeringerne og/eller Generaldirektoratet for Miljø. Det vil være hensigtsmæssigt også at lade anmodninger fra borgerne, som ofte ikke har kontakt til forskningsorganisationerne på trods af, at disse ofte opfordrer dem til at indlevere oplysninger, indgå som aktive bidrag. Den asiatiske gedehams er i øvrigt et godt eksempel på problemet i sin helhed, idet den er konkurrent til den europæiske gedehams, stikker og som rovinsekt fortærer bier i nærheden af bistader. Borgerne har taget alle midler i brug for at udrydde dette invasive insekt, men da det har vist sig at være en umulig opgave, har de forsøgt at finde frem til en metode til kemisk bekæmpelse, der forurener mindst muligt (SO2), og endelig har de opdaget, at man ved at placere høns rundt om bistaderne kan sikre et biologisk forsvar. EØSU opfordrer derfor Kommissionen til i videst muligt omfang at inddrage borgerne via deres organisationer (fagforeninger, ngo'er osv.). |
| --- | --- |

4.11

Forslagets kapitel 5 vedrørende de horisontale aspekter af problemet omfatter spørgsmålet om information og inddragelse af offentligheden. Forebyggelse er ikke kun en opgave for specialister. EØSU minder om, at lokale aktører ofte har varslet direkte til regeringerne og/eller Generaldirektoratet for Miljø. Det vil være hensigtsmæssigt også at lade anmodninger fra borgerne, som ofte ikke har kontakt til forskningsorganisationerne på trods af, at disse ofte opfordrer dem til at indlevere oplysninger, indgå som aktive bidrag. Den asiatiske gedehams er i øvrigt et godt eksempel på problemet i sin helhed, idet den er konkurrent til den europæiske gedehams, stikker og som rovinsekt fortærer bier i nærheden af bistader. Borgerne har taget alle midler i brug for at udrydde dette invasive insekt, men da det har vist sig at være en umulig opgave, har de forsøgt at finde frem til en metode til kemisk bekæmpelse, der forurener mindst muligt (SO2), og endelig har de opdaget, at man ved at placere høns rundt om bistaderne kan sikre et biologisk forsvar. EØSU opfordrer derfor Kommissionen til i videst muligt omfang at inddrage borgerne via deres organisationer (fagforeninger, ngo'er osv.).

2

| 4.12 | Gennemførelsen af bestemmelserne (artikel 27) virker tilfredsstillende for så vidt som EU ikke genindfører frister, som har voldt problemer for andre produkter, f.eks. visse kemikalier. Destruktion af arter uden væsentlig kommerciel interesse og en ændring af godkendelsesprocessen for de øvrige arter synes velovervejet. |
| --- | --- |

4.12

Gennemførelsen af bestemmelserne (artikel 27) virker tilfredsstillende for så vidt som EU ikke genindfører frister, som har voldt problemer for andre produkter, f.eks. visse kemikalier. Destruktion af arter uden væsentlig kommerciel interesse og en ændring af godkendelsesprocessen for de øvrige arter synes velovervejet.

Bruxelles, den 22. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2013) 620 final.

1

(2)  EØSU's udtalelse om »En EU-strategi for invasive arter«,
  EUT C 306 af 16.12.2009, s. 42.

2

»En EU-strategi for invasive arter«,

---

| 11.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/88 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/88

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet med henblik på i 2020 at gennemføre en international aftale om anvendelse af en global markedsbaseret foranstaltning i forbindelse med emissioner fra international luftfart

COM(2013) 722 final — 2013/0344 (COD).

(2014/C 177/16)

Hovedordfører: Jan Simons

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 24. oktober og den 18. november 2013 under henvisning til artikel 192, stk. 1, og artikel 304 i EUF-traktaten at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet med henblik på i 2020 at gennemføre en international aftale om anvendelse af en global markedsbaseret foranstaltning i forbindelse med emissioner fra international luftfart«

COM(2013) 722 final — 2013/0344 (COD).

Den 12. november 2013 henviste Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs præsidium det forberedende arbejde til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø.

På grund af sagens hastende karakter udpegede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 22. januar, Jan Simons til hovedordfører og vedtog følgende udtalelse med 173 stemmer for, 4 imod og 7 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | På grund af den dermed forbundne retssikkerhed for luftfartøjsoperatører og nationale myndigheder anbefaler udvalget at vedtage forslagene om en udvidelse af »stop the clock«-afgørelsen til 2013 og en udsættelse af tidsfristen for rapportering af emissioner og returnering af kvoter for 2013 med ét år. |
| --- | --- |

1.1

På grund af den dermed forbundne retssikkerhed for luftfartøjsoperatører og nationale myndigheder anbefaler udvalget at vedtage forslagene om en udvidelse af »stop the clock«-afgørelsen til 2013 og en udsættelse af tidsfristen for rapportering af emissioner og returnering af kvoter for 2013 med ét år.

| 1.2 | Forslagene om fritagelse af små ikke-kommercielle luftfartøjsoperatører, der udleder meget lidt CO2 samt planerne om at give små operatører, der ikke hører under denne fritagelse, mulighed for at anvende forenklede administrative procedurer bør ligeledes vedtages. |
| --- | --- |

1.2

Forslagene om fritagelse af små ikke-kommercielle luftfartøjsoperatører, der udleder meget lidt CO2 samt planerne om at give små operatører, der ikke hører under denne fritagelse, mulighed for at anvende forenklede administrative procedurer bør ligeledes vedtages.

2

| 1.3 | Dette gælder imidlertid ikke for de elementer af forslaget, der vedrører flyvninger fra og til tredjelande i perioden 2014-2020. Det er i alle parters interesse at undgå en luftfarts- og/eller handelskrig og styrke forhandlingerne om at nå frem til en global løsning. |
| --- | --- |

1.3

Dette gælder imidlertid ikke for de elementer af forslaget, der vedrører flyvninger fra og til tredjelande i perioden 2014-2020. Det er i alle parters interesse at undgå en luftfarts- og/eller handelskrig og styrke forhandlingerne om at nå frem til en global løsning.

| 1.4 | Idet flyvninger mellem flyvepladser i EØS fortsat vil være omfattede af EU ETS for luftfarten opfordrer udvalget EØS-institutionerne til:






  — | hurtigst muligt at realisere »det fælles europæiske luftrum« med det formål at forebygge unødige emissioner forårsaget af omveje og forsinkelser som følge af flyvekontrol (1) |
| --- | --- | --- |

1.4

Idet flyvninger mellem flyvepladser i EØS fortsat vil være omfattede af EU ETS for luftfarten opfordrer udvalget EØS-institutionerne til:

—

hurtigst muligt at realisere »det fælles europæiske luftrum« med det formål at forebygge unødige emissioner forårsaget af omveje og forsinkelser som følge af flyvekontrol (1)

1

| — | at føre intensive multilaterale og bilaterale drøftelser med det formål at få etableret flere interregionale ordninger baseret på markedsbaserede foranstaltninger på verdensplan inden 2016, således at ordningen i EØS ikke vil være den eneste. |
| --- | --- |

—

at føre intensive multilaterale og bilaterale drøftelser med det formål at få etableret flere interregionale ordninger baseret på markedsbaserede foranstaltninger på verdensplan inden 2016, således at ordningen i EØS ikke vil være den eneste.

2.   Indledning

Indledning

| 2.1 | Emissioner fra luftfart er, selvom sektoren er forholdsvis lille, ca. 5 % af de samlede emissioner, en af de hurtigst voksende kilder til drivhusgasemissioner, og sektorens emissioner er næsten fordoblet i de seneste 20 år. Det teknologiske potentiale for reduktion af emissioner er begrænset i luftfartssektoren, men luftfartsselskaber på globalt plan kan og vil bidrage til en emissionsreduktion, også ved hjælp af markedsbaserede foranstaltninger (Market-Based Measures — MBM's), ved at opveje den kraftige vækst i deres emissioner gennem finansiering af reduktioner i andre sektorer. |
| --- | --- |

2.1

Emissioner fra luftfart er, selvom sektoren er forholdsvis lille, ca. 5 % af de samlede emissioner, en af de hurtigst voksende kilder til drivhusgasemissioner, og sektorens emissioner er næsten fordoblet i de seneste 20 år. Det teknologiske potentiale for reduktion af emissioner er begrænset i luftfartssektoren, men luftfartsselskaber på globalt plan kan og vil bidrage til en emissionsreduktion, også ved hjælp af markedsbaserede foranstaltninger (Market-Based Measures — MBM's), ved at opveje den kraftige vækst i deres emissioner gennem finansiering af reduktioner i andre sektorer.

| 2.2 | Til dels som følge af EU's indsats, bl.a. udsættelsen — den såkaldte »stop-the-clock«-afgørelse i begyndelsen af 2013 — af direktiv 2008/101EF (emissionshandelsordning for luftfart) for luftfartsoperatører med flyvninger til og fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) besluttede Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) på sin forsamling den 4. oktober 2013 at udarbejde en global markedsbaseret foranstaltning til imødegåelse af emissioner fra international luftfart ved hjælp af en godkendt køreplan inden 2016 — hvor den næste treårlige forsamling i ICAO afholdes — og håndhæve denne fra 2020, hvis der indgås en aftale. Indtil da kan lande eller grupper af lande, herunder EU, gennemføre midlertidige foranstaltninger, hvis nærmere indhold det imidlertid ikke har været muligt at indgå et kompromis om. |
| --- | --- |

2.2

Til dels som følge af EU's indsats, bl.a. udsættelsen — den såkaldte »stop-the-clock«-afgørelse i begyndelsen af 2013 — af direktiv 2008/101EF (emissionshandelsordning for luftfart) for luftfartsoperatører med flyvninger til og fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) besluttede Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) på sin forsamling den 4. oktober 2013 at udarbejde en global markedsbaseret foranstaltning til imødegåelse af emissioner fra international luftfart ved hjælp af en godkendt køreplan inden 2016 — hvor den næste treårlige forsamling i ICAO afholdes — og håndhæve denne fra 2020, hvis der indgås en aftale. Indtil da kan lande eller grupper af lande, herunder EU, gennemføre midlertidige foranstaltninger, hvis nærmere indhold det imidlertid ikke har været muligt at indgå et kompromis om.

| 2.3 | Denne udvikling er i tråd med tidligere udtalelser (2) fra EØSU: »Man må i Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) arbejde på, at en ordning for handel med emissionsrettigheder indføres på internationalt plan. Når lejligheden viser sig under forhandlingerne, kan optagelse af den interne europæiske luftfart i en ordning for handel med emissionsrettigheder være en realistisk løsning som et første praktisk skridt i den retning« lød anbefalingen i 2006 og i 2007 »Ved at inddrage luftfarten i den europæiske emissionshandelsordning bliver ordningen selv potentielt styrket og gjort mere robust som den bedste model for bekæmpelse af CO2-emissioner på globalt plan«. I 2013 lød konklusionen »Udvalget glæder sig derfor over beslutningen om at udsætte anvendelsen af ETS på luftfartsoperatører med flyvninger til og fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), indtil de internationale forhandlinger afsluttes«. |
| --- | --- |

2.3

Denne udvikling er i tråd med tidligere udtalelser (2) fra EØSU: »Man må i Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) arbejde på, at en ordning for handel med emissionsrettigheder indføres på internationalt plan. Når lejligheden viser sig under forhandlingerne, kan optagelse af den interne europæiske luftfart i en ordning for handel med emissionsrettigheder være en realistisk løsning som et første praktisk skridt i den retning« lød anbefalingen i 2006 og i 2007 »Ved at inddrage luftfarten i den europæiske emissionshandelsordning bliver ordningen selv potentielt styrket og gjort mere robust som den bedste model for bekæmpelse af CO2-emissioner på globalt plan«. I 2013 lød konklusionen »Udvalget glæder sig derfor over beslutningen om at udsætte anvendelsen af ETS på luftfartsoperatører med flyvninger til og fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), indtil de internationale forhandlinger afsluttes«.

2

2

3.   Resumé af Kommissionens dokument

Resumé af Kommissionens dokument

| 3.1 | Set i lyset af resultaterne af den ICAO-forsamling, der fandt sted fra den 24. september til den 4. oktober 2013 foreslår Kommissionen at tilpasse det geografiske anvendelsesområde for EU's emissionshandelsordning (ETS) for luftfart i perioden op til indførelsen af en global handelsordning. |
| --- | --- |

3.1

Set i lyset af resultaterne af den ICAO-forsamling, der fandt sted fra den 24. september til den 4. oktober 2013 foreslår Kommissionen at tilpasse det geografiske anvendelsesområde for EU's emissionshandelsordning (ETS) for luftfart i perioden op til indførelsen af en global handelsordning.

| 3.2 | Formålet med Kommissionens forslag er at styrke udviklingen af en global ordning. I forslaget skelnes der ikke mellem selskaber på basis af nationalt tilhørsforhold. |
| --- | --- |

3.2

Formålet med Kommissionens forslag er at styrke udviklingen af en global ordning. I forslaget skelnes der ikke mellem selskaber på basis af nationalt tilhørsforhold.

| 3.3 | Oprindeligt omfattede EU ETS for luftfart den fulde strækning for flyvninger fra og til lufthavne i EØS, herunder flyvninger fra og til tredjelande. Som følge af afgørelse nr. 377/2013/EU (kendt som »stop the clock«-afgørelsen) omfattede ordningen i 2012 midlertidigt kun interne EØS-flyvninger og ikke flyvninger fra og til tredjelande. |
| --- | --- |

3.3

Oprindeligt omfattede EU ETS for luftfart den fulde strækning for flyvninger fra og til lufthavne i EØS, herunder flyvninger fra og til tredjelande. Som følge af afgørelse nr. 377/2013/EU (kendt som »stop the clock«-afgørelsen) omfattede ordningen i 2012 midlertidigt kun interne EØS-flyvninger og ikke flyvninger fra og til tredjelande.

| 3.4 | Kommissionen foreslår, at dette anvendelsesområde også skal gælde for 2013. Derudover foreslås det at udsætte luftfartsselskabernes frist for rapportering af emissioner og returnering af kvoter for 2013 med ét år. |
| --- | --- |

3.4

Kommissionen foreslår, at dette anvendelsesområde også skal gælde for 2013. Derudover foreslås det at udsætte luftfartsselskabernes frist for rapportering af emissioner og returnering af kvoter for 2013 med ét år.

| 3.5 | Det foreslåede anvendelsesområde for perioden 2014-2020 — som supplement til det ovennævnte anvendelsesområde for 2013 — gælder også for flyvninger fra og til lande uden for EØS, for så vidt angår den del af flyvningerne, der finder sted over EØS-landes territorium. Forslaget beskriver, hvordan dette kan gennemføres i praksis. |
| --- | --- |

3.5

Det foreslåede anvendelsesområde for perioden 2014-2020 — som supplement til det ovennævnte anvendelsesområde for 2013 — gælder også for flyvninger fra og til lande uden for EØS, for så vidt angår den del af flyvningerne, der finder sted over EØS-landes territorium. Forslaget beskriver, hvordan dette kan gennemføres i praksis.

| 3.6 | Tre andre konsekvenser af forslaget vil være:






  — | flyvninger mellem flyvepladser i EØS vil fortsat være fuldt omfattede som under det oprindelige direktiv og afgørelse nr. 377/2013/EU |
| --- | --- | --- |

3.6

Tre andre konsekvenser af forslaget vil være:

—

flyvninger mellem flyvepladser i EØS vil fortsat være fuldt omfattede som under det oprindelige direktiv og afgørelse nr. 377/2013/EU

| — | flyvninger til og fra tredjelande, som er udviklingslande, og som udleder mindre end 1 % af de globale luftfartsemissioner, vil være fritaget. Dette vil undtage ruter til omkring 80 lande på et ikke-diskriminerende grundlag |
| --- | --- |

—

flyvninger til og fra tredjelande, som er udviklingslande, og som udleder mindre end 1 % af de globale luftfartsemissioner, vil være fritaget. Dette vil undtage ruter til omkring 80 lande på et ikke-diskriminerende grundlag

| — | fra og med 2014 vil flyvninger til og fra tredjelande være ansvarlige for emissioner, der finder sted inden for EØS-staternes område. Der foreslås en forenklet procedure til at bestemme den relevante andel af emissionerne fra en given flyvning, som er omfattet af EU ETS. Det foreslås, at operatørerne får mulighed for at vælge mellem forskellige metoder med hensyn til overvågning, rapportering og verifikation af deres overholdelse af reglerne. |
| --- | --- |

—

fra og med 2014 vil flyvninger til og fra tredjelande være ansvarlige for emissioner, der finder sted inden for EØS-staternes område. Der foreslås en forenklet procedure til at bestemme den relevante andel af emissionerne fra en given flyvning, som er omfattet af EU ETS. Det foreslås, at operatørerne får mulighed for at vælge mellem forskellige metoder med hensyn til overvågning, rapportering og verifikation af deres overholdelse af reglerne.

| 3.7 | Endelig foreslår Kommissionen, at små ikke-kommercielle luftfartøjsoperatører, der udleder meget lidt CO2 fritages for EU's emissionshandelsordning for luftfart. Små operatører, der ikke hører under denne fritagelse, får mulighed for at anvende forenklede administrative procedurer. |
| --- | --- |

3.7

Endelig foreslår Kommissionen, at små ikke-kommercielle luftfartøjsoperatører, der udleder meget lidt CO2 fritages for EU's emissionshandelsordning for luftfart. Små operatører, der ikke hører under denne fritagelse, får mulighed for at anvende forenklede administrative procedurer.

2

4.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 4.1 | Med »stop the clock«-afgørelsen gælder EU's emissionshandelsordning for luftfarten midlertidigt kun for interne EØS-flyvninger og ikke for flyvninger fra og til tredjelande. Kommissionen foreslår, at dette anvendelsesområde også skal gælde i 2013. Derudover foreslås det at udsætte luftfartsselskabernes frist for rapportering af emissioner og returnering af kvoter for 2013 med ét år. På grund af den dermed forbundne retssikkerhed for luftfartøjsoperatører og nationale myndigheder mener udvalget, at der er tale om yderst hensigtsmæssige forslag og opfordrer derfor til, at de vedtages. |
| --- | --- |

4.1

Med »stop the clock«-afgørelsen gælder EU's emissionshandelsordning for luftfarten midlertidigt kun for interne EØS-flyvninger og ikke for flyvninger fra og til tredjelande. Kommissionen foreslår, at dette anvendelsesområde også skal gælde i 2013. Derudover foreslås det at udsætte luftfartsselskabernes frist for rapportering af emissioner og returnering af kvoter for 2013 med ét år. På grund af den dermed forbundne retssikkerhed for luftfartøjsoperatører og nationale myndigheder mener udvalget, at der er tale om yderst hensigtsmæssige forslag og opfordrer derfor til, at de vedtages.

| 4.2 | Idet flyvninger mellem flyvepladser i EØS fortsat vil være omfattede af EU ETS for luftfart opfordrer udvalget EU- og EØS-institutionerne til hurtigst muligt at realisere »det fælles europæiske luftrum« (3) med det formål at forebygge unødige emissioner forårsaget af omveje og forsinkelser som følge af flyvekontrol. |
| --- | --- |

4.2

Idet flyvninger mellem flyvepladser i EØS fortsat vil være omfattede af EU ETS for luftfart opfordrer udvalget EU- og EØS-institutionerne til hurtigst muligt at realisere »det fælles europæiske luftrum« (3) med det formål at forebygge unødige emissioner forårsaget af omveje og forsinkelser som følge af flyvekontrol.

3

| 4.3 | Udvalget er meget tilfreds med fritagelsen af små ikke-kommercielle luftfartøjsoperatører, der udleder meget lidt CO2 samt planerne om at give små operatører, der ikke hører under denne fritagelse, mulighed for at anvende forenklede administrative procedurer. |
| --- | --- |

4.3

Udvalget er meget tilfreds med fritagelsen af små ikke-kommercielle luftfartøjsoperatører, der udleder meget lidt CO2 samt planerne om at give små operatører, der ikke hører under denne fritagelse, mulighed for at anvende forenklede administrative procedurer.

2

| 4.4 | Dette gælder imidlertid ikke for de elementer af forslaget, der vedrører flyvninger fra og til tredjelande i perioden 2014-2020. Det er i alle parters interesse at undgå en luftfarts- og/eller handelskrig og styrke forhandlingerne om at nå frem til en global løsning. |
| --- | --- |

4.4

Dette gælder imidlertid ikke for de elementer af forslaget, der vedrører flyvninger fra og til tredjelande i perioden 2014-2020. Det er i alle parters interesse at undgå en luftfarts- og/eller handelskrig og styrke forhandlingerne om at nå frem til en global løsning.

| 4.4.1 | Alene på baggrund af konsekvensanalysens oplysninger om drøftelserne i ICAO-regi i 2013 kan det konkluderes, at det set i lyset af de konkrete sammenhænge og synspunkter vil kræve en yderst forsigtig balancegang at nå frem til det ønskede globale resultat i 2016. Aldrig har målstregen været nærmere, men historisk set har normen været forsinkelser, og der er ingen garanti for succes! |
| --- | --- |

4.4.1

Alene på baggrund af konsekvensanalysens oplysninger om drøftelserne i ICAO-regi i 2013 kan det konkluderes, at det set i lyset af de konkrete sammenhænge og synspunkter vil kræve en yderst forsigtig balancegang at nå frem til det ønskede globale resultat i 2016. Aldrig har målstregen været nærmere, men historisk set har normen været forsinkelser, og der er ingen garanti for succes!

| 4.4.2 | Hvis det nu bogstaveligt og i overført betydning annonceres over for disse tredjelande — hvilet EU's ensidige tiltag reelt udmønter sig i, hvis dette element i forslaget vedtages — at deres luftfartsselskaber skal betale for CO2-emissioner i EØS-luftrum, vil det være en stor udfordring, og et sådant tiltag bør kun overvejes efter bilaterale og/eller multilaterale forhandlinger i tråd med artikel 16 a) i ICAO's resolution, således at risikoen for en global luftfarts-/handelskrig forebygges. |
| --- | --- |

4.4.2

Hvis det nu bogstaveligt og i overført betydning annonceres over for disse tredjelande — hvilet EU's ensidige tiltag reelt udmønter sig i, hvis dette element i forslaget vedtages — at deres luftfartsselskaber skal betale for CO2-emissioner i EØS-luftrum, vil det være en stor udfordring, og et sådant tiltag bør kun overvejes efter bilaterale og/eller multilaterale forhandlinger i tråd med artikel 16 a) i ICAO's resolution, således at risikoen for en global luftfarts-/handelskrig forebygges.

2

| 4.4.3 | Juridisk set har EØS-landene ret til at anvende bestemmelserne i forslagene, men på grundlag af Emissions Trading Scheme Prohibition Act (loven om forbud mod deltagelse i emissionshandelsordningen, den såkaldte »Thune Bill«) kan den amerikanske regering forbyde amerikansk registrerede luftfartsselskaber at deltage i EU ETS, for slet ikke at tale om reaktionen i Kina og Indien set i lyset af deres modstand mod ICAO's resolution af 4. oktober 2013. På nuværende tidspunkt er det imidlertid ikke nødvendigt at ændre på indholdet i Kommissionens forslag. |
| --- | --- |

4.4.3

Juridisk set har EØS-landene ret til at anvende bestemmelserne i forslagene, men på grundlag af Emissions Trading Scheme Prohibition Act (loven om forbud mod deltagelse i emissionshandelsordningen, den såkaldte »Thune Bill«) kan den amerikanske regering forbyde amerikansk registrerede luftfartsselskaber at deltage i EU ETS, for slet ikke at tale om reaktionen i Kina og Indien set i lyset af deres modstand mod ICAO's resolution af 4. oktober 2013. På nuværende tidspunkt er det imidlertid ikke nødvendigt at ændre på indholdet i Kommissionens forslag.

5.   Særlige bemærkninger

Særlige bemærkninger

| 5.1 | Det ser ud til, at der i bilag I — Glossary of the Impact Assessment (SWD(2013) 430 final, s. 51 EN) er byttet om på definitionerne af eksterne EØS-flyvninger og interne EØS-flyvninger. |
| --- | --- |

5.1

Det ser ud til, at der i bilag I — Glossary of the Impact Assessment (SWD(2013) 430 final, s. 51 EN) er byttet om på definitionerne af eksterne EØS-flyvninger og interne EØS-flyvninger.

Bruxelles, den 22. januar 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EF/549/2004

1

EF/1070/2009.

(2)  EUT C 185 af 8.8.2006, s. 97; EUT C 175 af 27.7.2007, s. 47; EUT C 133 af 9.5.2013, s. 30-32.

2

(3)  EF/549/2004

3

EF/1070/2009.

---