# Den Europæiske Unions L 176/2014

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 176 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 57. årgang14. juni 2014 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 176

Dansk udgave

Retsforskrifter

57. årgang14. juni 2014

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2014/341/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 3. september 2013 — Statsstøtte SA.32554 (09/C) — Østrigs omstruktureringsstøtte til fordel for Hypo Group Alpe Adria
  (meddelt under nummer C(2013) 5648)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/342/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 16. oktober 2013 om statsstøtte nr. SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005) ydet af Den Slovakiske Republik til Frucona Košice a.s.
  (meddelt under nummer C(2013) 6261)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 98 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og er udstyret med gasudladningslyskilder | 64 |
| | * | Regulativ nr. 113 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver symmetrisk nærlys og/eller fjernlys og er udstyret med glødelamper, gasudladningslyskilder eller LED-moduler | 128 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

2014/341/EU

*

Kommissionens afgørelse af 3. september 2013 — Statsstøtte SA.32554 (09/C) — Østrigs omstruktureringsstøtte til fordel for Hypo Group Alpe Adria
  (meddelt under nummer C(2013) 5648)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2013) 5648)

1

1

2014/342/EU

*

Kommissionens afgørelse af 16. oktober 2013 om statsstøtte nr. SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005) ydet af Den Slovakiske Republik til Frucona Košice a.s.
  (meddelt under nummer C(2013) 6261)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2013) 6261)

1

38

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 98 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og er udstyret med gasudladningslyskilder

64

*

Regulativ nr. 113 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver symmetrisk nærlys og/eller fjernlys og er udstyret med glødelamper, gasudladningslyskilder eller LED-moduler

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 14.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 176/1

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 3. september 2013

Statsstøtte SA.32554 (09/C)

Østrigs omstruktureringsstøtte til fordel for Hypo Group Alpe Adria

(meddelt under nummer C(2013) 5648)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2014/341/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret medlemsstaten og andre interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse bestemmelser (1), og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | I december 2008 modtog Hypo Group Alpe Adria (herefter »HGAA« eller »banken«) fra Republikken Østrig på grundlag af den østrigske bankpakke (2) (herefter »bankpakken«) 900 mio. EUR som Tier 1-belånbar kapital i form af kapitalbeviser (3). |
| --- | --- |

(1)

I december 2008 modtog Hypo Group Alpe Adria (herefter »HGAA« eller »banken«) fra Republikken Østrig på grundlag af den østrigske bankpakke (2) (herefter »bankpakken«) 900 mio. EUR som Tier 1-belånbar kapital i form af kapitalbeviser (3).

| (2) | Den 29. april 2009 forelagde Østrig Kommissionen en rentabilitetsplan for HGAA. |
| --- | --- |

(2)

Den 29. april 2009 forelagde Østrig Kommissionen en rentabilitetsplan for HGAA.

| (3) | Med sin beslutning af 12. maj 2009 i sag N 254/2009 (»indledningsbeslutningen fra 2009«) (4) har Kommissionen indledt den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 16 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (5), da den nærede tvivl om, hvorvidt den omstruktureringsstøtte, som Tyskland i december 2008 havde tildelt BayernLB, majoritetsaktionær i HGAA, var forenelig med det indre marked. I samme beslutning satte Kommissionen spørgsmålstegn ved, om HGAA kunne betragtes som en fundamentalt sund bank. |
| --- | --- |

(3)

Med sin beslutning af 12. maj 2009 i sag N 254/2009 (»indledningsbeslutningen fra 2009«) (4) har Kommissionen indledt den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 16 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (5), da den nærede tvivl om, hvorvidt den omstruktureringsstøtte, som Tyskland i december 2008 havde tildelt BayernLB, majoritetsaktionær i HGAA, var forenelig med det indre marked. I samme beslutning satte Kommissionen spørgsmålstegn ved, om HGAA kunne betragtes som en fundamentalt sund bank.

| (4) | HGAA blev nationaliseret den 23. december 2009. I den forbindelse godkendte Kommissionen med sin beslutning af 23. december 2009 i sag C 16/2009 og N 698/2009 (6) (herefter »redningsbeslutningen fra december 2009«) på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) i en midlertidig periode, dvs. indtil fremlæggelsen af en relevant omstruktureringsplan, flere støtteforanstaltninger. Med samme beslutning udvidede Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure til yderligere støtteforanstaltninger fra Østrigs side til fordel for HGAA. |
| --- | --- |

(4)

HGAA blev nationaliseret den 23. december 2009. I den forbindelse godkendte Kommissionen med sin beslutning af 23. december 2009 i sag C 16/2009 og N 698/2009 (6) (herefter »redningsbeslutningen fra december 2009«) på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) i en midlertidig periode, dvs. indtil fremlæggelsen af en relevant omstruktureringsplan, flere støtteforanstaltninger. Med samme beslutning udvidede Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure til yderligere støtteforanstaltninger fra Østrigs side til fordel for HGAA.

| (5) | Den 22. juni 2010 udvidede Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure igen. Grunden hertil var først og fremmest, at det ikke fremgik af den reviderede omstruktureringsplan for HGAA, der blev fremlagt den 16. april 2010, hvordan der skulle ske en genopretning af bankens rentabilitet og opnås en passende byrdefordeling, og hvordan de konkurrencefordrejninger, støtten havde givet anledning til, skulle afhjælpes i tilstrækkelig grad. Desuden forlængede Kommissionen sin godkendelse af støtten, som den havde erklæret for forenelig med det indre marked i en midlertidig periode i sin redningsbeslutning fra december 2009, indtil undersøgelsen af omstruktureringsplanen var afsluttet (herefter »forlængelsesafgørelsen fra 2010«) (7). |
| --- | --- |

(5)

Den 22. juni 2010 udvidede Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure igen. Grunden hertil var først og fremmest, at det ikke fremgik af den reviderede omstruktureringsplan for HGAA, der blev fremlagt den 16. april 2010, hvordan der skulle ske en genopretning af bankens rentabilitet og opnås en passende byrdefordeling, og hvordan de konkurrencefordrejninger, støtten havde givet anledning til, skulle afhjælpes i tilstrækkelig grad. Desuden forlængede Kommissionen sin godkendelse af støtten, som den havde erklæret for forenelig med det indre marked i en midlertidig periode i sin redningsbeslutning fra december 2009, indtil undersøgelsen af omstruktureringsplanen var afsluttet (herefter »forlængelsesafgørelsen fra 2010«) (7).

| (6) | Den 29. december 2010 anmeldte Østrig en yderligere foranstaltning til fordel for HGAA i form af en aktivgaranti på 200 mio. EUR. Denne støtteforanstaltning blev godkendt ved Kommissionens afgørelse af 19. juli 2011 i sag SA.32172 (2011/NN) og SA.32554 (2009/C) (8) (herefter »redningsafgørelsen fra juli 2011«). |
| --- | --- |

(6)

Den 29. december 2010 anmeldte Østrig en yderligere foranstaltning til fordel for HGAA i form af en aktivgaranti på 200 mio. EUR. Denne støtteforanstaltning blev godkendt ved Kommissionens afgørelse af 19. juli 2011 i sag SA.32172 (2011/NN) og SA.32554 (2009/C) (8) (herefter »redningsafgørelsen fra juli 2011«).

| (7) | Den 7. februar 2011 informerede Kommissionen Østrig og Tyskland om, at proceduren i sag N 698/2009 (9) vedrørende HGAA blev adskilt fra proceduren i sag C 16/2009 vedrørende BayernLB. Proceduren vedrørende HGAA blev derefter registreret som sag SA.32554 (2009/C). Den foreliggende afgørelse vedrører udelukkende sag SA.32554 (2009/C). |
| --- | --- |

(7)

Den 7. februar 2011 informerede Kommissionen Østrig og Tyskland om, at proceduren i sag N 698/2009 (9) vedrørende HGAA blev adskilt fra proceduren i sag C 16/2009 vedrørende BayernLB. Proceduren vedrørende HGAA blev derefter registreret som sag SA.32554 (2009/C). Den foreliggende afgørelse vedrører udelukkende sag SA.32554 (2009/C).

| (8) | Den 21. april 2011 fremlagde Østrig en ny omstruktureringsplan for HGAA. |
| --- | --- |

(8)

Den 21. april 2011 fremlagde Østrig en ny omstruktureringsplan for HGAA.

| (9) | Den 3. december 2012 anmeldte Østrig en yderligere støtteforanstaltning til fordel for HGAA i form af et kapitalindskud fra Republikken Østrig bestående af ihændehaveraktier og en statsgaranti for efterstillede lån udstedt af HGAA. Anmeldelsen indeholdt en række forpligtelser for HGAA. Disse foranstaltninger blev godkendt i en midlertidig periode ved Kommissionens afgørelse af 5. december 2012 i sag SA.32554 (2009/C) (10) (herefter »redningsafgørelsen fra december 2012«). Godkendelsen var knyttet til bestemte forpligtelsestilsagn fra Østrigs side. Østrig har imidlertid kun delvist opfyldt disse tilsagn. |
| --- | --- |

(9)

Den 3. december 2012 anmeldte Østrig en yderligere støtteforanstaltning til fordel for HGAA i form af et kapitalindskud fra Republikken Østrig bestående af ihændehaveraktier og en statsgaranti for efterstillede lån udstedt af HGAA. Anmeldelsen indeholdt en række forpligtelser for HGAA. Disse foranstaltninger blev godkendt i en midlertidig periode ved Kommissionens afgørelse af 5. december 2012 i sag SA.32554 (2009/C) (10) (herefter »redningsafgørelsen fra december 2012«). Godkendelsen var knyttet til bestemte forpligtelsestilsagn fra Østrigs side. Østrig har imidlertid kun delvist opfyldt disse tilsagn.

| (10) | Den 5. oktober 2012 anlagde Østrig sag med påstand om annullation af Kommissionens afgørelse af 25. juli 2012 i sag SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) vedrørende BayernLB. Denne afgørelse blev senere ophævet og erstattet af Kommissionens afgørelse af 5. februar 2013 (12) (herefter »BayernLB-afgørelsen«). |
| --- | --- |

(10)

Den 5. oktober 2012 anlagde Østrig sag med påstand om annullation af Kommissionens afgørelse af 25. juli 2012 i sag SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) vedrørende BayernLB. Denne afgørelse blev senere ophævet og erstattet af Kommissionens afgørelse af 5. februar 2013 (12) (herefter »BayernLB-afgørelsen«).

| (11) | For en detaljeret beskrivelse af dette forløb henvises til indledningsbeslutningen fra 2009, redningsbeslutningen fra december 2009, forlængelsesafgørelsen fra 2010, redningsafgørelsen fra juli 2011 samt redningsafgørelsen fra december 2012. |
| --- | --- |

(11)

For en detaljeret beskrivelse af dette forløb henvises til indledningsbeslutningen fra 2009, redningsbeslutningen fra december 2009, forlængelsesafgørelsen fra 2010, redningsafgørelsen fra juli 2011 samt redningsafgørelsen fra december 2012.

| (12) | De enkelte omstruktureringsplaner for HGAA og de tilsvarende ændringer heraf var i perioden fra juli 2010 til august 2013 genstand for talrige møder og telefonkonferencer samt andre former for informationsudveksling mellem repræsentanter for Østrig, banken og Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

(12)

De enkelte omstruktureringsplaner for HGAA og de tilsvarende ændringer heraf var i perioden fra juli 2010 til august 2013 genstand for talrige møder og telefonkonferencer samt andre former for informationsudveksling mellem repræsentanter for Østrig, banken og Kommissionens tjenestegrene.

| (13) | Den 29. juni 2013 anmeldte Østrig en omstruktureringsplan, hvor afviklingen af HGAA indgik. Denne plan blev udvidet den 27. august 2013. |
| --- | --- |

(13)

Den 29. juni 2013 anmeldte Østrig en omstruktureringsplan, hvor afviklingen af HGAA indgik. Denne plan blev udvidet den 27. august 2013.

2.   BESKRIVELSE

2.1.   STØTTEMODTAGENDE BANK

| (14) | HGAA er en global finanskoncern med hovedsæde i Klagenfurt (Kärnten), hvorfra bank- og leasingforretninger, herunder afviklingsdelen, kontrolleres og styres via Hypo Alpe Adria Bank-International (herefter »HBInt«). HBInt varetager centrale funktioner for hele koncernen, f.eks. koncerncontrolling og -regnskabsmæssig konsolidering, risikostyring, jura og compliance, likviditetsstyring, emissionshandel samt refinansiering for HGAA's datterselskaber. |
| --- | --- |

(14)

HGAA er en global finanskoncern med hovedsæde i Klagenfurt (Kärnten), hvorfra bank- og leasingforretninger, herunder afviklingsdelen, kontrolleres og styres via Hypo Alpe Adria Bank-International (herefter »HBInt«). HBInt varetager centrale funktioner for hele koncernen, f.eks. koncerncontrolling og -regnskabsmæssig konsolidering, risikostyring, jura og compliance, likviditetsstyring, emissionshandel samt refinansiering for HGAA's datterselskaber.

| (15) | Ved udgangen af 2012 udgjorde HGAA's balancesum i alt 33,8 mia. EUR, og de risikovægtede aktiver beløb sig til ca. 21 mia. EUR. |
| --- | --- |

(15)

Ved udgangen af 2012 udgjorde HGAA's balancesum i alt 33,8 mia. EUR, og de risikovægtede aktiver beløb sig til ca. 21 mia. EUR.

| (16) | HGAA ejes 100 % af Republikken Østrig (13). |
| --- | --- |

(16)

HGAA ejes 100 % af Republikken Østrig (13).

| (17) | Pr. 31. december 2008 var HGAA via sine bank- og/eller leasingdatterselskaber repræsenteret i følgende 12 lande: Østrig, Slovenien, Italien, Tyskland, Ungarn, Bulgarien, Kroatien, Serbien, Bosnien-Hercegovina, Montenegro, Ukraine samt Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. |
| --- | --- |

(17)

Pr. 31. december 2008 var HGAA via sine bank- og/eller leasingdatterselskaber repræsenteret i følgende 12 lande: Østrig, Slovenien, Italien, Tyskland, Ungarn, Bulgarien, Kroatien, Serbien, Bosnien-Hercegovina, Montenegro, Ukraine samt Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

| (18) | I øjeblikket er HGAA aktiv i Østrig med HBA. Derudover er den repræsenteret i Slovenien (med HBS og leasingselskabet HLS), Kroatien (med HBC og det integrerede leasingselskab HAALC), Bosnien-Hercegovina (med de to banker HBFBiH og — i Republika Srpska — HBRS, herunder leasingselskabet HLRS), Serbien (med HBSE) og Montenegro (med HBM) (tilsammen »de sydøsteuropæiske lande« (SEE — South Eastern Europe)). |
| --- | --- |

(18)

I øjeblikket er HGAA aktiv i Østrig med HBA. Derudover er den repræsenteret i Slovenien (med HBS og leasingselskabet HLS), Kroatien (med HBC og det integrerede leasingselskab HAALC), Bosnien-Hercegovina (med de to banker HBFBiH og — i Republika Srpska — HBRS, herunder leasingselskabet HLRS), Serbien (med HBSE) og Montenegro (med HBM) (tilsammen »de sydøsteuropæiske lande« (SEE — South Eastern Europe)).

| (19) | For mange af bankens industrielle kapitalinteresser og datterselskaber er der påbegyndt en afviklingsproces. Italienske HBI har pr. 1. juli 2013 indstillet alle nye forretninger. Til de øvrige datterselskaber, der skal afvikles, hører det kroatiske leasingselskab HLC og det i forbindelse med overførslen af bankaktiver oprettede kroatiske afviklingsselskab H-ABDUCO, det østrigske leasingselskab HLA, det tyske leasingselskab HLG, leasingselskabet HLM og det i forbindelse med overførslen af bankaktiver oprettede afviklingsselskab HDM i Montenegro, det ungarske leasingselskab HLHU, det bulgarske leasingselskab HLBG, det makedonske leasingselskab HLMK, det ukrainske leasingselskab HLUA, leasingselskabet HETABiH og det i forbindelse med overførslen af bankaktiver oprettede afviklingsselskab BORA i Bosnien-Hercegovina, de serbiske leasingselskaber HLSE og HRSE, de to slovenske selskaber TCK og TCV, som blev oprettet i forbindelse med overførslen af bank- og leasingforretninger, samt det italienske leasingselskab HLI (14). Alpe Adria Privatbank i Liechtenstein er allerede afviklet. |
| --- | --- |

(19)

For mange af bankens industrielle kapitalinteresser og datterselskaber er der påbegyndt en afviklingsproces. Italienske HBI har pr. 1. juli 2013 indstillet alle nye forretninger. Til de øvrige datterselskaber, der skal afvikles, hører det kroatiske leasingselskab HLC og det i forbindelse med overførslen af bankaktiver oprettede kroatiske afviklingsselskab H-ABDUCO, det østrigske leasingselskab HLA, det tyske leasingselskab HLG, leasingselskabet HLM og det i forbindelse med overførslen af bankaktiver oprettede afviklingsselskab HDM i Montenegro, det ungarske leasingselskab HLHU, det bulgarske leasingselskab HLBG, det makedonske leasingselskab HLMK, det ukrainske leasingselskab HLUA, leasingselskabet HETABiH og det i forbindelse med overførslen af bankaktiver oprettede afviklingsselskab BORA i Bosnien-Hercegovina, de serbiske leasingselskaber HLSE og HRSE, de to slovenske selskaber TCK og TCV, som blev oprettet i forbindelse med overførslen af bank- og leasingforretninger, samt det italienske leasingselskab HLI (14). Alpe Adria Privatbank i Liechtenstein er allerede afviklet.

| (20) | I de følgende betragtninger gives en oversigt over de virksomhedsenheder, som fortsat er aktive. |
| --- | --- |

(20)

I de følgende betragtninger gives en oversigt over de virksomhedsenheder, som fortsat er aktive.

| (21) | Det østrigske datterselskab HBA leverer banktjenesteydelser til privat- og erhvervskunder samt institutionelle kunder. HBA tilbyder alle de klassiske banktjenesteydelser fra en universalbank, har en stærk regional forankring i Kärnten og har også filialer i Wien og Salzburg. Dens markedsandel i Østrig ligger på mindre end [...] (15) % efter aktiver og [...] % efter indlån. |
| --- | --- |

(21)

Det østrigske datterselskab HBA leverer banktjenesteydelser til privat- og erhvervskunder samt institutionelle kunder. HBA tilbyder alle de klassiske banktjenesteydelser fra en universalbank, har en stærk regional forankring i Kärnten og har også filialer i Wien og Salzburg. Dens markedsandel i Østrig ligger på mindre end [...] (15) % efter aktiver og [...] % efter indlån.

| (22) | I Slovenien er koncernen repræsenteret ved banken HBS (markedsandel på ca. [...] % efter aktiver og [...] % efter indlån). Leasingselskabet HLS koncentrerer sig om leasingkontrakter vedrørende udstyr og gennemfører også udvalgte engagementer, der vedrører ejendomsleasingtransaktioner. |
| --- | --- |

(22)

I Slovenien er koncernen repræsenteret ved banken HBS (markedsandel på ca. [...] % efter aktiver og [...] % efter indlån). Leasingselskabet HLS koncentrerer sig om leasingkontrakter vedrørende udstyr og gennemfører også udvalgte engagementer, der vedrører ejendomsleasingtransaktioner.

| (23) | Kroatiske HBC er en universalbank (markedsandel på ca. [...] % efter aktiver og [...] % efter indlån). HAALC er aktiv i leasingbranchen og har en markedsandel på ca. [...] % af det nye finansieringsvolumen. |
| --- | --- |

(23)

Kroatiske HBC er en universalbank (markedsandel på ca. [...] % efter aktiver og [...] % efter indlån). HAALC er aktiv i leasingbranchen og har en markedsandel på ca. [...] % af det nye finansieringsvolumen.

| (24) | I Bosnien-Hercegovina er to forskellige banker aktive: HBRS i Republika Srpska (markedsandel på ca. [...] % efter aktiver og [...] % efter indlån) og HBFBiH i føderationen Bosnien-Hercegovina (markedsandel på ca. [...] % efter aktiver). Leasingselskabet HLRS, som ejes af HBRS, råder over en markedsandel på ca. [...] % af det nye finansieringsvolumen. |
| --- | --- |

(24)

I Bosnien-Hercegovina er to forskellige banker aktive: HBRS i Republika Srpska (markedsandel på ca. [...] % efter aktiver og [...] % efter indlån) og HBFBiH i føderationen Bosnien-Hercegovina (markedsandel på ca. [...] % efter aktiver). Leasingselskabet HLRS, som ejes af HBRS, råder over en markedsandel på ca. [...] % af det nye finansieringsvolumen.

| (25) | HBM's markedsandel i Montenegro udgør ca. [...] % efter aktiver). Den leasingforretning, som genereres via banken, tegner sig for en markedsandel på [...] %. |
| --- | --- |

(25)

HBM's markedsandel i Montenegro udgør ca. [...] % efter aktiver). Den leasingforretning, som genereres via banken, tegner sig for en markedsandel på [...] %.

| (26) | Serbiske HBSE har sine primære forretningsområder i privat- og erhvervskundesegmentet (markedsandel på ca. [...] % efter aktiver og [...] % efter indlån). |
| --- | --- |

(26)

Serbiske HBSE har sine primære forretningsområder i privat- og erhvervskundesegmentet (markedsandel på ca. [...] % efter aktiver og [...] % efter indlån).

2.2.   STØTTEFORANSTALTNINGER

December 2008 — foranstaltninger fra BayernLB's side og statslige foranstaltninger som led i den østrigske bankpakke

| (27) | I 2008 modtog HGAA støtte fra sin medejer BayernLB samt fra Republikken Østrig.






  — | I december 2008 modtog HGAA et kapitalindskud på 700 mio. EUR fra BayernLB, dens daværende majoritetsaktionær, som på sin side havde modtaget statsstøtte fra Freistaat Bayern i samme måned. |
| --- | --- | --- |

(27)

I 2008 modtog HGAA støtte fra sin medejer BayernLB samt fra Republikken Østrig.

—

I december 2008 modtog HGAA et kapitalindskud på 700 mio. EUR fra BayernLB, dens daværende majoritetsaktionær, som på sin side havde modtaget statsstøtte fra Freistaat Bayern i samme måned.

| — | Den 29. december 2008 modtog HGAA på grundlag af bankpakken 900 mio. EUR som kapitalbeviser fra Republikken Østrig (Tier 1-kapital) samt likviditetsgarantier på 1,35 mia. EUR til udstedelse af statsobligationer. |
| --- | --- |

—

Den 29. december 2008 modtog HGAA på grundlag af bankpakken 900 mio. EUR som kapitalbeviser fra Republikken Østrig (Tier 1-kapital) samt likviditetsgarantier på 1,35 mia. EUR til udstedelse af statsobligationer.

December 2009 — statslig rekapitalisering og garantier

| (28) | Som led i nationaliseringen modtog HGAA følgende statsstøtte:






  — | en tidsbegrænset aktivgaranti fra Østrig i henhold til bankpakken på 100 mio. EUR på vilkårene for nødlidende banker |
| --- | --- | --- |

(28)

Som led i nationaliseringen modtog HGAA følgende statsstøtte:

—

en tidsbegrænset aktivgaranti fra Østrig i henhold til bankpakken på 100 mio. EUR på vilkårene for nødlidende banker

| — | et kapitalindskud fra Østrig i henhold til bankpakken på 450 mio. EUR på vilkårene for nødlidende banker. |
| --- | --- |

—

et kapitalindskud fra Østrig i henhold til bankpakken på 450 mio. EUR på vilkårene for nødlidende banker.

Januar 2011 — aktivgaranti

| (29) | På grund af det yderligere afskrivningsbehov ydede Østrig HGAA en aktivgaranti på 200 mio. EUR for perioden 31. december 2010 til den 30. juni 2013. |
| --- | --- |

(29)

På grund af det yderligere afskrivningsbehov ydede Østrig HGAA en aktivgaranti på 200 mio. EUR for perioden 31. december 2010 til den 30. juni 2013.

December 2012 — statslig rekapitalisering og garanti

| (30) | Ifølge en beslutning fra de østrigske finanstilsynsmyndigheder skulle HGAA pr. 31. december 2012 opnå en højere kapitalkvote på 12,04 %. Derfor blev der ydet følgende foranstaltninger af de østrigske myndigheder:






  — | et kapitalindskud på 500 mio. EUR vedrørende købet af ihændehaveraktier |
| --- | --- | --- |

(30)

Ifølge en beslutning fra de østrigske finanstilsynsmyndigheder skulle HGAA pr. 31. december 2012 opnå en højere kapitalkvote på 12,04 %. Derfor blev der ydet følgende foranstaltninger af de østrigske myndigheder:

—

et kapitalindskud på 500 mio. EUR vedrørende købet af ihændehaveraktier

| — | en statsgaranti for efterstillede Tier 2-kapitalinstrumenter med en nominel værdi på 1 mia. EUR. |
| --- | --- |

—

en statsgaranti for efterstillede Tier 2-kapitalinstrumenter med en nominel værdi på 1 mia. EUR.

| (31) | En udførlig beskrivelse af banken og de hidtil godkendte statsstøtteforanstaltninger er indeholdt i betragtning 17-19 i indledningsbeslutningen, i betragtning 13-15 og 27-40 i redningsbeslutningen fra december 2009, i betragtning 15-19 i redningsafgørelsen fra juli 2011 og i betragtning 10-12 i redningsafgørelsen fra december 2012. |
| --- | --- |

(31)

En udførlig beskrivelse af banken og de hidtil godkendte statsstøtteforanstaltninger er indeholdt i betragtning 17-19 i indledningsbeslutningen, i betragtning 13-15 og 27-40 i redningsbeslutningen fra december 2009, i betragtning 15-19 i redningsafgørelsen fra juli 2011 og i betragtning 10-12 i redningsafgørelsen fra december 2012.

2.3.   ENDNU IKKE TRUFNE YDERLIGERE STØTTEFORANSTALTNINGER

| (32) | Omstruktureringsplanen omfatter i perioden 2013-2017 et yderligere kapitalbehov på ca. 2,6 mia. EUR for afviklingsdelen (basisscenariet), som i det pessimistiske scenario beløber sig til 4,7 mia. EUR og i stressscenariet til 5,4 mia. EUR. Ud fra den antagelse, at kapitalen stilles til rådighed i likvid form, vil HGAA's yderligere likviditetsbehov beløbe sig til 2,5 mia. EUR i basisscenariet, og det skønnes, at dette i et pessimistisk stressscenario vil stige til 3,3 mia. EUR i 2017. (Hvis kapitalforanstaltningerne ikke har indvirkning på likviditeten, ville det eventuelt være nødvendigt med højere likviditetsforanstaltninger.) |
| --- | --- |

(32)

Omstruktureringsplanen omfatter i perioden 2013-2017 et yderligere kapitalbehov på ca. 2,6 mia. EUR for afviklingsdelen (basisscenariet), som i det pessimistiske scenario beløber sig til 4,7 mia. EUR og i stressscenariet til 5,4 mia. EUR. Ud fra den antagelse, at kapitalen stilles til rådighed i likvid form, vil HGAA's yderligere likviditetsbehov beløbe sig til 2,5 mia. EUR i basisscenariet, og det skønnes, at dette i et pessimistisk stressscenario vil stige til 3,3 mia. EUR i 2017. (Hvis kapitalforanstaltningerne ikke har indvirkning på likviditeten, ville det eventuelt være nødvendigt med højere likviditetsforanstaltninger.)

| (33) | Østrig har af forsigtighedsgrunde ansøgt Kommissionen om statsstøtte, som kan være nødvendig for at dække det yderligere kapital- eller likviditetsbehov på en sådan måde, at samtlige tilsynskrav overholdes, eller tab dækkes. Størrelsen af den ydede kapital vil være begrænset til det beløb, der er nødvendigt for at overholde de lovpligtige mindstekapitalkrav, som skal bekræftes af den kompetente tilsynsmyndighed. |
| --- | --- |

(33)

Østrig har af forsigtighedsgrunde ansøgt Kommissionen om statsstøtte, som kan være nødvendig for at dække det yderligere kapital- eller likviditetsbehov på en sådan måde, at samtlige tilsynskrav overholdes, eller tab dækkes. Størrelsen af den ydede kapital vil være begrænset til det beløb, der er nødvendigt for at overholde de lovpligtige mindstekapitalkrav, som skal bekræftes af den kompetente tilsynsmyndighed.

2.4.   BIDRAG FRA TIDLIGERE SELSKABSDELTAGERE I HGAA

| (34) | Før nationaliseringen var HGAA ejet af BayernLB (67,08 %), delstaten Kärnten via Kärntner Landesholding (12,42 %), Grazer Wechselseitige Versicherung AG (»GRAWE«) (20,48 %) og Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 %). |
| --- | --- |

(34)

Før nationaliseringen var HGAA ejet af BayernLB (67,08 %), delstaten Kärnten via Kärntner Landesholding (12,42 %), Grazer Wechselseitige Versicherung AG (»GRAWE«) (20,48 %) og Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 %).

| (35) | Alle ejere afstod deres rettigheder som selskabsdeltagere, idet de solgte deres andele til en symbolsk pris af én euro til Østrig. |
| --- | --- |

(35)

Alle ejere afstod deres rettigheder som selskabsdeltagere, idet de solgte deres andele til en symbolsk pris af én euro til Østrig.

| (36) | BayernLB gav afkald på sine rettigheder som selskabsdeltager, herunder også allerede indbetalte supplerende kapitalinstrumenter (Tier 2-kapital) på 300 mio. EUR, og indrømmede HGAA fritagelse for pligten til at at tilbagebetale tidligere ydede udlån på 525 mio. EUR (16). |
| --- | --- |

(36)

BayernLB gav afkald på sine rettigheder som selskabsdeltager, herunder også allerede indbetalte supplerende kapitalinstrumenter (Tier 2-kapital) på 300 mio. EUR, og indrømmede HGAA fritagelse for pligten til at at tilbagebetale tidligere ydede udlån på 525 mio. EUR (16).

| (37) | For at sikre HGAA's likviditet stillede BayernLB en likviditetslinje, som udløb i december 2009, på [...] EUR til rådighed. Derudover blev det aftalt, at HGAA kunne beholde det via en koncernintern finansiering ydede beløb på [...] EUR fra BayernLB indtil den 31. december 2013. I 2014 vil midler fra BayernLB på [...] EUR forblive i HGAA, og i 2015 midler på [...] EUR. Disse beløb garanteres af Østrig i tilfælde af en opsplitning af banken eller en økonomisk sammenlignelig foranstaltning, i henhold til hvilken HGAA's rentabilitet ikke er sikret (17). |
| --- | --- |

(37)

For at sikre HGAA's likviditet stillede BayernLB en likviditetslinje, som udløb i december 2009, på [...] EUR til rådighed. Derudover blev det aftalt, at HGAA kunne beholde det via en koncernintern finansiering ydede beløb på [...] EUR fra BayernLB indtil den 31. december 2013. I 2014 vil midler fra BayernLB på [...] EUR forblive i HGAA, og i 2015 midler på [...] EUR. Disse beløb garanteres af Østrig i tilfælde af en opsplitning af banken eller en økonomisk sammenlignelig foranstaltning, i henhold til hvilken HGAA's rentabilitet ikke er sikret (17).

| (38) | BayernLB tilførte allerede i 2008 HGAA kapital på 700 mio. EUR, som imidlertid er fuldstændig opbrugt, da den i fuldt omfang blev anvendt til tabsdækning. |
| --- | --- |

(38)

BayernLB tilførte allerede i 2008 HGAA kapital på 700 mio. EUR, som imidlertid er fuldstændig opbrugt, da den i fuldt omfang blev anvendt til tabsdækning.

| (39) | GRAWE tegnede 30 mio. EUR ikke-konverterbar Tier 1-kapital (kapitalbeviser) med et udbytte på 6 % p.a. fra 2013 (hvis der opnås overskud). Den 30. maj 2011 blev kapitalbevisernes nominelle værdi nedsat til 9 mio. EUR efter en kapitalnedsættelse. |
| --- | --- |

(39)

GRAWE tegnede 30 mio. EUR ikke-konverterbar Tier 1-kapital (kapitalbeviser) med et udbytte på 6 % p.a. fra 2013 (hvis der opnås overskud). Den 30. maj 2011 blev kapitalbevisernes nominelle værdi nedsat til 9 mio. EUR efter en kapitalnedsættelse.

| (40) | GRAWE stillede desuden indtil 31. december 2013 sikret likviditet på 100 mio. EUR til rådighed (50 mio. EUR blev sikret gennem østrigske obligationer og 50 mio. EUR gennem andre indtil udstedelsen af særligt dækkede obligationer godkendte aktiver). |
| --- | --- |

(40)

GRAWE stillede desuden indtil 31. december 2013 sikret likviditet på 100 mio. EUR til rådighed (50 mio. EUR blev sikret gennem østrigske obligationer og 50 mio. EUR gennem andre indtil udstedelsen af særligt dækkede obligationer godkendte aktiver).

| (41) | Delstaten ydede i december 2009 i kraft af følgende foranstaltninger et bidrag til bankafviklingen:






  — | kapitalindskud på 200 mio. EUR i to etaper. Kärnten omlagde 50 mio. EUR Tier 2-kapital til ca. 31 mio. EUR Tier 1-kapitalbeviser og tilførte 150 mio. EUR i form af kapitalbeviser. Kapitalbeviserne har et overskudsafhængigt udbytte på 6 %, som ville være forfaldent for første gang i forretningsåret 2013. Det samlede beløb for de foreløbig indførte kapitalbeviser på 181 mio. EUR er i mellemtiden blevet reduceret til 55 mio. EUR gennem en kapitalnedsættelse |
| --- | --- | --- |

(41)

Delstaten ydede i december 2009 i kraft af følgende foranstaltninger et bidrag til bankafviklingen:

—

kapitalindskud på 200 mio. EUR i to etaper. Kärnten omlagde 50 mio. EUR Tier 2-kapital til ca. 31 mio. EUR Tier 1-kapitalbeviser og tilførte 150 mio. EUR i form af kapitalbeviser. Kapitalbeviserne har et overskudsafhængigt udbytte på 6 %, som ville være forfaldent for første gang i forretningsåret 2013. Det samlede beløb for de foreløbig indførte kapitalbeviser på 181 mio. EUR er i mellemtiden blevet reduceret til 55 mio. EUR gennem en kapitalnedsættelse

| — | likviditetsforanstaltninger på ca. 200 mio. EUR, som stilles til rådighed af delstaten Kärnten som led i eksisterende forretningsrelationer. |
| --- | --- |

—

likviditetsforanstaltninger på ca. 200 mio. EUR, som stilles til rådighed af delstaten Kärnten som led i eksisterende forretningsrelationer.

| (42) | Følgende tabel giver et overblik over de oprindelige beløb for kapitalbeviserne, som blev tilført HGAA (det hele blev tilført HBInt), og den aktuelle størrelse heraf. Det skal bemærkes, at der ikke er nogen stemmerettigheder forbundet med kapitalbeviser. Alle stemmeberettigede aktier indehaves af Republikken Østrig.

  Tabel 1


  Overblik over kapitalbeviser








  Kapitalbeviser inddelt efter tidligere selskabsdeltagere |
| --- | --- |
| | Oprindeligt beløb (i EUR) | Efter kapitalnedsættelsen og andre foranstaltninger (konvertering osv.) |
| GRAWE | 30 000 000 | 9 170 369 |
| Delstaten Kärnten | 30 772 982 | 9 406 653 |
| Delstaten Kärnten | 150 000 000 | 45 851 845 |
| Mellemsum | 210 772 982 | 64 428 867 |
| Republikken Østrig | 900 000 000 | 275 111 073 |
| I alt | 1 110 772 982 | 339 539 940 |

(42)

Følgende tabel giver et overblik over de oprindelige beløb for kapitalbeviserne, som blev tilført HGAA (det hele blev tilført HBInt), og den aktuelle størrelse heraf. Det skal bemærkes, at der ikke er nogen stemmerettigheder forbundet med kapitalbeviser. Alle stemmeberettigede aktier indehaves af Republikken Østrig.

Tabel 1

Overblik over kapitalbeviser

Kapitalbeviser inddelt efter tidligere selskabsdeltagere

Oprindeligt beløb (i EUR)

Efter kapitalnedsættelsen og andre foranstaltninger (konvertering osv.)

GRAWE

30 000 000

9 170 369

Delstaten Kärnten

30 772 982

9 406 653

Delstaten Kärnten

150 000 000

45 851 845

Mellemsum

210 772 982

64 428 867

Republikken Østrig

900 000 000

275 111 073

I alt

1 110 772 982

339 539 940

| (43) | HGAA har tilbagekøbt forskellige hybride og andre kapitalinstrumenter væsentligt under den nominelle værdi eller helt opsagt dem og dermed forhøjet sit kapitalgrundlag: I april 2012 gennemførte HGAA en transaktion, som førte til en stigning i Tier 1-kapitalen med 153 mio. EUR. I august 2012 opsagde den enkelte hybride instrumenter og genererede derigennem yderligere kapital på 23,5 mio. EUR. I december 2012 tilbød HGAA et tilbagekøb af yderligere kapitalinstrumenter, hvilket resulterede i et ekstraordinært overskud på [...] EUR. |
| --- | --- |

(43)

HGAA har tilbagekøbt forskellige hybride og andre kapitalinstrumenter væsentligt under den nominelle værdi eller helt opsagt dem og dermed forhøjet sit kapitalgrundlag: I april 2012 gennemførte HGAA en transaktion, som førte til en stigning i Tier 1-kapitalen med 153 mio. EUR. I august 2012 opsagde den enkelte hybride instrumenter og genererede derigennem yderligere kapital på 23,5 mio. EUR. I december 2012 tilbød HGAA et tilbagekøb af yderligere kapitalinstrumenter, hvilket resulterede i et ekstraordinært overskud på [...] EUR.

| (44) | På grund af HGAA's tab måtte ejere af egenkapitalinstrumenter (kapitalbeviser og andre hybride kapitalinstrumenter) desuden konstatere, at overskudsafhængige udbytte- eller kuponudbetalinger bortfaldt. For 2009 og 2010 kunne HGAA derfor tilbageholde over [...] EUR. |
| --- | --- |

(44)

På grund af HGAA's tab måtte ejere af egenkapitalinstrumenter (kapitalbeviser og andre hybride kapitalinstrumenter) desuden konstatere, at overskudsafhængige udbytte- eller kuponudbetalinger bortfaldt. For 2009 og 2010 kunne HGAA derfor tilbageholde over [...] EUR.

2.5.   ÅRSAGERNE TIL HGAA'S VANSKELIGHEDER

| (45) | HGAA's vanskeligheder skyldes først og fremmest en aggressiv vækststrategi, som har været baseret på gunstige statsligt garanterede finansieringer. |
| --- | --- |

(45)

HGAA's vanskeligheder skyldes først og fremmest en aggressiv vækststrategi, som har været baseret på gunstige statsligt garanterede finansieringer.

| (46) | HGAA satsede massivt på en hurtig vækst og indhentningspotentialet på SEE-landenes markeder. Navnlig i perioden 2000-2007 bevægede HGAA sig ind på mange nye markeder. Herigennem steg HGAA's balancesum fra 9,8 mia. EUR (31. december 2002) til 43,3 mia. EUR (31. december 2008).

  Tabel 2


  HGAA's ekspansion, opdelt efter land og forretningsområde |
| --- | --- |

(46)

HGAA satsede massivt på en hurtig vækst og indhentningspotentialet på SEE-landenes markeder. Navnlig i perioden 2000-2007 bevægede HGAA sig ind på mange nye markeder. Herigennem steg HGAA's balancesum fra 9,8 mia. EUR (31. december 2002) til 43,3 mia. EUR (31. december 2008).

Tabel 2

HGAA's ekspansion, opdelt efter land og forretningsområde

| (47) | Ekspansionsstrategien blev muliggjort gennem de lavere finansieringsomkostninger, der var baseret på delstaten Kärntens statslige garantier, som steg fra 4,9 mia. EUR (den 31. december 2002) til 20,7 mia. EUR (den 31. december 2009). Adgangen til finansielle midler på gunstige vilkår betød, at HGAA forsømte den lokale dannelse af indlån. |
| --- | --- |

(47)

Ekspansionsstrategien blev muliggjort gennem de lavere finansieringsomkostninger, der var baseret på delstaten Kärntens statslige garantier, som steg fra 4,9 mia. EUR (den 31. december 2002) til 20,7 mia. EUR (den 31. december 2009). Adgangen til finansielle midler på gunstige vilkår betød, at HGAA forsømte den lokale dannelse af indlån.

| (48) | Den hurtige balanceudvidelse på SEE-markederne og de gunstige statsligt garanterede finansieringer sørgede for kortsigtede overskud. HGAA optjente overskud hvert år i perioden fra 2002 til 2006 (undtagen i 2004). Forretningsmodellen slørede imidlertid de tilgrundliggende risici med hensyn til forværringen af aktivkvaliteten og refinansieringen, så banken forsømte at sørge for den nødvendige kontrol og udvikle procedurerne for den interne kontrol og risikostyringen, som ville have været nødvendig for at kunne reagere på de ændrede behov efter ekspansionen. Bankens strategi fokuserede på at øge forretningsvolumenet, hvilket betød, at banken løb store risici, navnlig i forbindelse med projekter i ejendoms- og turismesektoren, og at der systematisk blev foretaget forkerte vurderinger af de økonomiske og driftsmæssige risici. Da der ikke var nogen passende kontrolmekanismer, var banken desuden sårbar over for bedrageri, hvilket medførte flere strafferetlige undersøgelser. Med tiden led bankens portefølje bl.a. på grund af manglen på en korrekt sikkerhedsstillelse i stigende grad under en signifikant andel af nødlidende udlån. I mange tilfælde var det vanskeligt eller umuligt at sælge de tilgrundliggende sikkerheder, hvilket gjorde det nødvendigt at foretage omfattende afskrivninger. |
| --- | --- |

(48)

Den hurtige balanceudvidelse på SEE-markederne og de gunstige statsligt garanterede finansieringer sørgede for kortsigtede overskud. HGAA optjente overskud hvert år i perioden fra 2002 til 2006 (undtagen i 2004). Forretningsmodellen slørede imidlertid de tilgrundliggende risici med hensyn til forværringen af aktivkvaliteten og refinansieringen, så banken forsømte at sørge for den nødvendige kontrol og udvikle procedurerne for den interne kontrol og risikostyringen, som ville have været nødvendig for at kunne reagere på de ændrede behov efter ekspansionen. Bankens strategi fokuserede på at øge forretningsvolumenet, hvilket betød, at banken løb store risici, navnlig i forbindelse med projekter i ejendoms- og turismesektoren, og at der systematisk blev foretaget forkerte vurderinger af de økonomiske og driftsmæssige risici. Da der ikke var nogen passende kontrolmekanismer, var banken desuden sårbar over for bedrageri, hvilket medførte flere strafferetlige undersøgelser. Med tiden led bankens portefølje bl.a. på grund af manglen på en korrekt sikkerhedsstillelse i stigende grad under en signifikant andel af nødlidende udlån. I mange tilfælde var det vanskeligt eller umuligt at sælge de tilgrundliggende sikkerheder, hvilket gjorde det nødvendigt at foretage omfattende afskrivninger.

| (49) | Derudover indgik banken yderligere afdragsrisici, da en væsentlig del af dens udlån til privatpersoner og små og mellemstore virksomheder (»SMV'er«) i SEE-landene var i euro eller schweizerfranc. Efter opskrivningen — navnlig af schweizerfrancen — i forhold til de lokale valutaer kom disse risici delvist til udtryk. |
| --- | --- |

(49)

Derudover indgik banken yderligere afdragsrisici, da en væsentlig del af dens udlån til privatpersoner og små og mellemstore virksomheder (»SMV'er«) i SEE-landene var i euro eller schweizerfranc. Efter opskrivningen — navnlig af schweizerfrancen — i forhold til de lokale valutaer kom disse risici delvist til udtryk.

| (50) | I betragtning af den risikoprofil, der er et resultat af bankens målkundegruppe og portefølje, opererede banken med et utilstrækkeligt kapitalgrundlag, også selv om den bevægede sig inden for de på daværende tidspunkt gældende tilsynsmæssige grænser. Efter at situationen var blevet værre, udviklede denne faktor sig hurtigt til et problem. Af en beregning i den fremlagte afviklingsplan fremgår, at bankens kapitalprocent uden statsstøtteforanstaltninger fra og med 2013 ville have været negativ, hvilket både gælder for Tier 1-kapital [...] og for den samlede egenkapital [...]. Denne beregning er for så vidt fiktiv, da en drastisk nedskæring af bankens aktiviteter eller afvikling af banken i dette tilfælde ville have været nødvendigt på et endnu tidligere tidspunkt. Ifølge Østrigs oplysninger ville en afvikling have påvirket stabiliteten i Østrigs finansielle system, navnlig på grund af delstatens Kärntens garantistillelse, som muligvis ville have udløst et relevant scenario, men også i de pågældende sydøsteuropæiske lande, hvor HGAA har en betydelig markedsandel. |
| --- | --- |

(50)

I betragtning af den risikoprofil, der er et resultat af bankens målkundegruppe og portefølje, opererede banken med et utilstrækkeligt kapitalgrundlag, også selv om den bevægede sig inden for de på daværende tidspunkt gældende tilsynsmæssige grænser. Efter at situationen var blevet værre, udviklede denne faktor sig hurtigt til et problem. Af en beregning i den fremlagte afviklingsplan fremgår, at bankens kapitalprocent uden statsstøtteforanstaltninger fra og med 2013 ville have været negativ, hvilket både gælder for Tier 1-kapital [...] og for den samlede egenkapital [...]. Denne beregning er for så vidt fiktiv, da en drastisk nedskæring af bankens aktiviteter eller afvikling af banken i dette tilfælde ville have været nødvendigt på et endnu tidligere tidspunkt. Ifølge Østrigs oplysninger ville en afvikling have påvirket stabiliteten i Østrigs finansielle system, navnlig på grund af delstatens Kärntens garantistillelse, som muligvis ville have udløst et relevant scenario, men også i de pågældende sydøsteuropæiske lande, hvor HGAA har en betydelig markedsandel.

| (51) | Banken erkendte for sent, at dens forretningsmodel ikke fungerede, og reagerede for langsomt, hvilket til dels skyldtes koncernens komplekse struktur og dels, at en så stor og heterogen koncern er vanskelig at administrere. |
| --- | --- |

(51)

Banken erkendte for sent, at dens forretningsmodel ikke fungerede, og reagerede for langsomt, hvilket til dels skyldtes koncernens komplekse struktur og dels, at en så stor og heterogen koncern er vanskelig at administrere.

| (52) | Også i begyndelsen af [...] viste aktivkvaliteten i forbindelse med nye transaktioner sig fortsat at være problematisk, og under hensyntagen til rimelige risiko- og kapitalomkostninger blev margenerne uforholdsmæssigt lave. |
| --- | --- |

(52)

Også i begyndelsen af [...] viste aktivkvaliteten i forbindelse med nye transaktioner sig fortsat at være problematisk, og under hensyntagen til rimelige risiko- og kapitalomkostninger blev margenerne uforholdsmæssigt lave.

| (53) | De tidligere fremsendte omstruktureringsplaner kunne ikke anskueliggøre, at HGAA kan eksistere som en uafhængig, rentabel virksomhed. |
| --- | --- |

(53)

De tidligere fremsendte omstruktureringsplaner kunne ikke anskueliggøre, at HGAA kan eksistere som en uafhængig, rentabel virksomhed.

| (54) | De af Østrig fremsendte dokumenter, som udgør grundlaget for denne afgørelse (18), indeholder desuden basisscenarier, hvoraf fremgår, at koncernens resultat i hele perioden 2013-2017 vil være negativt, og at kapitalbehovet endvidere vil stige med yderligere [...] EUR. Selv i »forvaltningsscenariet«, som ikke indeholder passende foranstaltninger til begrænsning af eventuelle konkurrencefordrejninger, forventes der kun et beskedent overskud for 2017 [...]; indtil da forventes tab. Derudover tages der i denne prognose ikke højde for de potentielle omkostninger til forlængelse af garantierne efter 2013. |
| --- | --- |

(54)

De af Østrig fremsendte dokumenter, som udgør grundlaget for denne afgørelse (18), indeholder desuden basisscenarier, hvoraf fremgår, at koncernens resultat i hele perioden 2013-2017 vil være negativt, og at kapitalbehovet endvidere vil stige med yderligere [...] EUR. Selv i »forvaltningsscenariet«, som ikke indeholder passende foranstaltninger til begrænsning af eventuelle konkurrencefordrejninger, forventes der kun et beskedent overskud for 2017 [...]; indtil da forventes tab. Derudover tages der i denne prognose ikke højde for de potentielle omkostninger til forlængelse af garantierne efter 2013.

2.6.   DELVIS OVERHOLDELSE AF TILSAGNENE

| (55) | I redningsafgørelsen fra december 2012 godkendte Kommissionen de af Østrig anmeldte foranstaltninger på baggrund af bestemte tilsagn fra medlemsstaten, som skulle sikre, at konkurrencefordrejningerne så vidt muligt begrænses. Tilsagnene tog hensyn til en begrænsning af bankens forretningsaktiviteter, f.eks. med hensyn til afkasthøjde, risikokategorier for kunder og løbetider, og skulle bidrage til at begrænse risikable adfærdsmønstre og dermed forringe muligheden for forretningsudvidelse til skade for konkurrenterne. |
| --- | --- |

(55)

I redningsafgørelsen fra december 2012 godkendte Kommissionen de af Østrig anmeldte foranstaltninger på baggrund af bestemte tilsagn fra medlemsstaten, som skulle sikre, at konkurrencefordrejningerne så vidt muligt begrænses. Tilsagnene tog hensyn til en begrænsning af bankens forretningsaktiviteter, f.eks. med hensyn til afkasthøjde, risikokategorier for kunder og løbetider, og skulle bidrage til at begrænse risikable adfærdsmønstre og dermed forringe muligheden for forretningsudvidelse til skade for konkurrenterne.

| (56) | I januar 2013 meddelte Østrig Kommissionen, at banken med hensyn til enkelte datterbanker af økonomiske årsager ikke er i stand til at overholde samtlige tilsagn. Der blev navnlig henvist til begrænsningen i forbindelse med lån i udenlandsk valuta, kravene om begrænsning af udlånsengagementer til det offentlige og til corporates (udlån kun til kunder med en rating på mindst [...]), som ifølge Østrigs oplysninger ikke kunnne gennemføres i SEE-landene, og som med hensyn til HBA henviser til begrænsningen for offentlige finansielle engagementer på [...]. |
| --- | --- |

(56)

I januar 2013 meddelte Østrig Kommissionen, at banken med hensyn til enkelte datterbanker af økonomiske årsager ikke er i stand til at overholde samtlige tilsagn. Der blev navnlig henvist til begrænsningen i forbindelse med lån i udenlandsk valuta, kravene om begrænsning af udlånsengagementer til det offentlige og til corporates (udlån kun til kunder med en rating på mindst [...]), som ifølge Østrigs oplysninger ikke kunnne gennemføres i SEE-landene, og som med hensyn til HBA henviser til begrænsningen for offentlige finansielle engagementer på [...].

3.   AFVIKLINGSPLAN

| (57) | Østrig har den 29. juni 2013 fremlagt en afviklingsplan, i henhold til hvilken HGGA skal afvikles på en velordnet måde, så der er tilstrækkelig tid til at sælge potentielt rentable aktiver, mens de resterende aktiver afvikles med tiden. |
| --- | --- |

(57)

Østrig har den 29. juni 2013 fremlagt en afviklingsplan, i henhold til hvilken HGGA skal afvikles på en velordnet måde, så der er tilstrækkelig tid til at sælge potentielt rentable aktiver, mens de resterende aktiver afvikles med tiden.

| (58) | Ifølge afviklingsplanen vil HGAA's balancesum blive reduceret fra 43,3 mia. EUR ved udgangen af 2008 til 6,56 mia. EUR i 2017, dvs. en reduktion på 85 %. I samme tidsrum vil de risikovægtede aktiver ligeledes blive reduceret med 85 %, fra 32,8 mia. EUR ved udgangen af 2008 til 4,75 mia. EUR. |
| --- | --- |

(58)

Ifølge afviklingsplanen vil HGAA's balancesum blive reduceret fra 43,3 mia. EUR ved udgangen af 2008 til 6,56 mia. EUR i 2017, dvs. en reduktion på 85 %. I samme tidsrum vil de risikovægtede aktiver ligeledes blive reduceret med 85 %, fra 32,8 mia. EUR ved udgangen af 2008 til 4,75 mia. EUR.

| (59) | Afviklingsstrategien gælder for de tre resterende dele af HGAA: i) den østrigske bank (HBA), ii) SEE-netværket og iii) afviklingsdelen. |
| --- | --- |

(59)

Afviklingsstrategien gælder for de tre resterende dele af HGAA: i) den østrigske bank (HBA), ii) SEE-netværket og iii) afviklingsdelen.

| (60) | Afviklingen kontrolleres fra koncernhovedkvarteret, hvor der i mellemtiden er blevet foretaget en række forbedringer, bl.a. af risikostyringen, rapporteringen, vurderingen af sikkerheder og ratingproceduren (19). |
| --- | --- |

(60)

Afviklingen kontrolleres fra koncernhovedkvarteret, hvor der i mellemtiden er blevet foretaget en række forbedringer, bl.a. af risikostyringen, rapporteringen, vurderingen af sikkerheder og ratingproceduren (19).

| (61) | I centrum for afviklingsplanen står afslutningen af det allerede indledte salg af HBA og en styrkelse af SEE-netværkets attraktivitet, således at alle SEE-enheder kan sælges senest den 30. juni 2015. Østrig har i den forbindelse indgået en række forpligtelser på området nye forretninger med det formål at sikre en passende udligning mellem risiko og rentabilitet, så længe SEE-delene ikke er solgt. |
| --- | --- |

(61)

I centrum for afviklingsplanen står afslutningen af det allerede indledte salg af HBA og en styrkelse af SEE-netværkets attraktivitet, således at alle SEE-enheder kan sælges senest den 30. juni 2015. Østrig har i den forbindelse indgået en række forpligtelser på området nye forretninger med det formål at sikre en passende udligning mellem risiko og rentabilitet, så længe SEE-delene ikke er solgt.

| (62) | Således vil HGAA principielt kun udstede nye realkreditlån til privatkunder med en belåningsprocent på [...]% eller derover, den interne refinansieringsomkostningsmatrix skal for hvert nyt engagement stå i et rimeligt forhold til den pågældende filials eller datterselskabs refinansieringssituation, og [...] udstedes — bortset fra visse undtagelser — kun til kunder, hvor [...] er givet. |
| --- | --- |

(62)

Således vil HGAA principielt kun udstede nye realkreditlån til privatkunder med en belåningsprocent på [...]% eller derover, den interne refinansieringsomkostningsmatrix skal for hvert nyt engagement stå i et rimeligt forhold til den pågældende filials eller datterselskabs refinansieringssituation, og [...] udstedes — bortset fra visse undtagelser — kun til kunder, hvor [...] er givet.

SALG AF HBA

| (63) | Den 31. maj 2013 blev der med Anadi Financial Holdings Pte. indgået en aftale om salg af alle HBA-andele. Transaktionen forventes gennemført senest den 31. december 2013 (20). |
| --- | --- |

(63)

Den 31. maj 2013 blev der med Anadi Financial Holdings Pte. indgået en aftale om salg af alle HBA-andele. Transaktionen forventes gennemført senest den 31. december 2013 (20).

| (64) | Indtil gennemførelsen af salget vil HBA fortsat have fokus på sin position som regionalbank i Kärnten med filialer i Wien og Salzburg. Banken er allerede skrumpet betydeligt, og en problematisk portefølje til en værdi af 1,99 mia. EUR blev udskilt før den 31. december 2011. HBA's balancesum beløb sig den 31. december 2012 til 4,15 mia. EUR (i forhold til en balancesum på 7,05 mia. EUR den 31. december 2008). |
| --- | --- |

(64)

Indtil gennemførelsen af salget vil HBA fortsat have fokus på sin position som regionalbank i Kärnten med filialer i Wien og Salzburg. Banken er allerede skrumpet betydeligt, og en problematisk portefølje til en værdi af 1,99 mia. EUR blev udskilt før den 31. december 2011. HBA's balancesum beløb sig den 31. december 2012 til 4,15 mia. EUR (i forhold til en balancesum på 7,05 mia. EUR den 31. december 2008).

SEE-NETVÆRK

| (65) | SEE-netværkets forretningsaktivitet er allerede reduceret betydeligt gennem koncentrationen om kernemarkederne og kernekompetencerne i Slovenien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Serbien og Montenegro. Derudover blev de omsættelige enheder i disse lande aflastet gennem en porteføljeoverførsel på 2,4 mia. EUR. For 2013 er der fastsat en yderligere udskillelse i værdien på [...] EUR, som fortsat kræver godkendelse af de lokale tilsynsmyndigheder. Hele SEE-netværkets balancesum, som den 31. december 2012 beløb sig til 10,11 mia. EUR, vil efter afslutningen af den yderligere planlagte porteføljeoverførsel falde til under [...] EUR, dvs. til ca. [...] % af balancesummen den 31. december 2008 (14,8 mia. EUR). |
| --- | --- |

(65)

SEE-netværkets forretningsaktivitet er allerede reduceret betydeligt gennem koncentrationen om kernemarkederne og kernekompetencerne i Slovenien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Serbien og Montenegro. Derudover blev de omsættelige enheder i disse lande aflastet gennem en porteføljeoverførsel på 2,4 mia. EUR. For 2013 er der fastsat en yderligere udskillelse i værdien på [...] EUR, som fortsat kræver godkendelse af de lokale tilsynsmyndigheder. Hele SEE-netværkets balancesum, som den 31. december 2012 beløb sig til 10,11 mia. EUR, vil efter afslutningen af den yderligere planlagte porteføljeoverførsel falde til under [...] EUR, dvs. til ca. [...] % af balancesummen den 31. december 2008 (14,8 mia. EUR).

| (66) | Endvidere blev der foretaget ændringer af forretningsstrategien i SEE-landene. Gennem orienteringen mod småindustri, detailhandel og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) skal SEE-virksomhedernes salgbarhed forbedres. Også i forbindelse med finansieringsstrategien kan der konstateres en ændring. SEE-enhederne på stedet koncentrerer sig i højere grad om generering af lokale finansieringskilder og i mindre grad om anvendelse af koncernmidler. Nye forretningsaktiviteter finansieres allerede fuldt ud af lokale kilder. |
| --- | --- |

(66)

Endvidere blev der foretaget ændringer af forretningsstrategien i SEE-landene. Gennem orienteringen mod småindustri, detailhandel og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) skal SEE-virksomhedernes salgbarhed forbedres. Også i forbindelse med finansieringsstrategien kan der konstateres en ændring. SEE-enhederne på stedet koncentrerer sig i højere grad om generering af lokale finansieringskilder og i mindre grad om anvendelse af koncernmidler. Nye forretningsaktiviteter finansieres allerede fuldt ud af lokale kilder.

| (67) | I Slovenien koncentrerer bankforretningen sig om [...] og [...] segmentet [...] med henblik på [...]. [...] reduceres betydeligt. [...] skal helt opgives, i hvilken forbindelse banken imidlertid forbliver aktiv i [...]. |
| --- | --- |

(67)

I Slovenien koncentrerer bankforretningen sig om [...] og [...] segmentet [...] med henblik på [...]. [...] reduceres betydeligt. [...] skal helt opgives, i hvilken forbindelse banken imidlertid forbliver aktiv i [...].

| (68) | I Kroatien vil banken udvide sin [...] med [...]. I [...] fokuseres der i højere grad på [...]. [...] er orienteret mod [...] i mindre målestok. |
| --- | --- |

(68)

I Kroatien vil banken udvide sin [...] med [...]. I [...] fokuseres der i højere grad på [...]. [...] er orienteret mod [...] i mindre målestok.

| (69) | I Bosnien-Hercegovina vil forretningen i stigende grad koncentreres om [...] i forbindelse med en konsekvent [...], en bedre [...] og en [...]. [...] begrænses. Fokusområde [...]. |
| --- | --- |

(69)

I Bosnien-Hercegovina vil forretningen i stigende grad koncentreres om [...] i forbindelse med en konsekvent [...], en bedre [...] og en [...]. [...] begrænses. Fokusområde [...].

| (70) | I Serbien fokuseres der på [...] med henblik på at generere [...]. Hvad angår [...], ligger fokusområdet på [...] samt på [...]. I [...] bestræber banken sig på også at [...]sit engagement i forbindelse med rentable porteføljer. |
| --- | --- |

(70)

I Serbien fokuseres der på [...] med henblik på at generere [...]. Hvad angår [...], ligger fokusområdet på [...] samt på [...]. I [...] bestræber banken sig på også at [...]sit engagement i forbindelse med rentable porteføljer.

| (71) | I Montenegro koncentrerer det sig om [...] og om [...] [...]. |
| --- | --- |

(71)

I Montenegro koncentrerer det sig om [...] og om [...] [...].

| (72) | Med nyorienteringen og ændringen af SEE-bankernes forretningsstrategi skal der ske en forbedring af disses salgschancer. Ifølge afviklingsplanen skal SEE-netværket afhændes helt eller i dele inden den 30. juni 2015. Salget finder sted i en åben, gennemsigtig procedure, hvor investorerne kan beslutte sig for en overtagelse af hele SEE-netværket eller en del heraf. |
| --- | --- |

(72)

Med nyorienteringen og ændringen af SEE-bankernes forretningsstrategi skal der ske en forbedring af disses salgschancer. Ifølge afviklingsplanen skal SEE-netværket afhændes helt eller i dele inden den 30. juni 2015. Salget finder sted i en åben, gennemsigtig procedure, hvor investorerne kan beslutte sig for en overtagelse af hele SEE-netværket eller en del heraf.

| (73) | De dele af SEE-netværket, som ikke har fundet nogen køber inden den 30. juni 2015, indstiller fra denne dato nye forretninger og tilføres afviklingsdelen (21). |
| --- | --- |

(73)

De dele af SEE-netværket, som ikke har fundet nogen køber inden den 30. juni 2015, indstiller fra denne dato nye forretninger og tilføres afviklingsdelen (21).

AFVIKLINGSDEL

| (74) | Målet er at afvikle alle i afviklingsdelen overførte enheder og porteføljer så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

(74)

Målet er at afvikle alle i afviklingsdelen overførte enheder og porteføljer så hurtigt som muligt.

| (75) | Afviklingen af forretningsaktiviteterne i Italien er allerede påbegyndt. Afviklingen foregår i en velordnet proces for at undgå, at der sker forhastede fratræk af indlån (22). |
| --- | --- |

(75)

Afviklingen af forretningsaktiviteterne i Italien er allerede påbegyndt. Afviklingen foregår i en velordnet proces for at undgå, at der sker forhastede fratræk af indlån (22).

| (76) | Derudover omfatter afviklingsdelen alle andre porteføljer, som blev bestemt til afvikling (inklusive de virksomheder, som har indstillet nye forretninger, såsom datterselskaberne i Makedonien, Ukraine, Bulgarien, Tyskland og Ungarn), samt andele i industri- og turistvirksomheder. |
| --- | --- |

(76)

Derudover omfatter afviklingsdelen alle andre porteføljer, som blev bestemt til afvikling (inklusive de virksomheder, som har indstillet nye forretninger, såsom datterselskaberne i Makedonien, Ukraine, Bulgarien, Tyskland og Ungarn), samt andele i industri- og turistvirksomheder.

| (77) | Afviklingsdelen omfatter navnlig:






  i) | HBI |
| --- | --- | --- |

(77)

Afviklingsdelen omfatter navnlig:

i)

HBI

| ii) | ikke-strategiske kapitalinteresser (i industri og turisme) |
| --- | --- |

ii)

ikke-strategiske kapitalinteresser (i industri og turisme)

| iii) | finansielle værdier, der skal afvikles, dvs. a) HBInt's portefølje samt de eksisterende porteføljer og refinansieringslinjer til datterselskaberne (navnlig HBI og i SEE-lande), b) de fra enkelte datterskaber såsom HBI og SEE-banker eller leasingselskaber udskilte porteføljer, c) afviklingsleasingselskaberne |
| --- | --- |

iii)

finansielle værdier, der skal afvikles, dvs. a) HBInt's portefølje samt de eksisterende porteføljer og refinansieringslinjer til datterselskaberne (navnlig HBI og i SEE-lande), b) de fra enkelte datterskaber såsom HBI og SEE-banker eller leasingselskaber udskilte porteføljer, c) afviklingsleasingselskaberne

| iv) | minoritetsselskaberne Norica og HBInt Credit Management (CM) (23). |
| --- | --- |

iv)

minoritetsselskaberne Norica og HBInt Credit Management (CM) (23).

| (78) | Indtil 2017 vil det akkumulerede kapitalbehov (først og fremmest på grund af afskrivninger af den bogførte værdi af de enheder, der skal frasælges, på grund af yderligere tab i forbindelse med enkelte porteføljer og på grund af den benyttede refinansiering) i basisscenariet skønsmæssigt beløbe sig til ca. 2,6 mia. EUR og i det pessimistiske stressscenario op til 5,4 mia. EUR. Afviklingsplanen tager desuden udgangspunkt i et yderligere likviditetsbehov, hvis størrelse afhænger af, om kapitalen stilles til rådighed kontant eller som garanti. Hvis kapitalen stilles til rådighed i likvid form, ville HGAA's yderligere likviditetsbehov indtil 2017 beløbe sig til skønsmæssigt henholdsvis 2,5 mia. EUR (basisscenariet) og 3,3 mia. EUR (pessimistisk stressscenario) (24). |
| --- | --- |

(78)

Indtil 2017 vil det akkumulerede kapitalbehov (først og fremmest på grund af afskrivninger af den bogførte værdi af de enheder, der skal frasælges, på grund af yderligere tab i forbindelse med enkelte porteføljer og på grund af den benyttede refinansiering) i basisscenariet skønsmæssigt beløbe sig til ca. 2,6 mia. EUR og i det pessimistiske stressscenario op til 5,4 mia. EUR. Afviklingsplanen tager desuden udgangspunkt i et yderligere likviditetsbehov, hvis størrelse afhænger af, om kapitalen stilles til rådighed kontant eller som garanti. Hvis kapitalen stilles til rådighed i likvid form, ville HGAA's yderligere likviditetsbehov indtil 2017 beløbe sig til skønsmæssigt henholdsvis 2,5 mia. EUR (basisscenariet) og 3,3 mia. EUR (pessimistisk stressscenario) (24).

| (79) | Da der ifølge Østrig i øjeblikket stadig undersøges forskellige muligheder, kan disse skøn fortsat blive ændret. Eksempelvis undersøges etableringen af et formueforvaltningsselskab uden banktilladelse, hvortil HGAA ville kunne overføre aktiver, som skal afvikles. En sådan overførsel ville have indvirkning på det tidspunkt, hvor kapitalen anvendes. |
| --- | --- |

(79)

Da der ifølge Østrig i øjeblikket stadig undersøges forskellige muligheder, kan disse skøn fortsat blive ændret. Eksempelvis undersøges etableringen af et formueforvaltningsselskab uden banktilladelse, hvortil HGAA ville kunne overføre aktiver, som skal afvikles. En sådan overførsel ville have indvirkning på det tidspunkt, hvor kapitalen anvendes.

ØSTRIGS TILSAGN

| (80) | Østrig har forpligtet sig til at sørge for, at den afviklingsplan, der blev fremlagt den 29. juni 2013 i den senest ved Østrigs meddelelse af 27. august 2013 ændrede udgave, samt de i bilaget indeholdte tilsagn gennemføres fuldt ud og i henhold til den i dette bilag fastlagte tidsplan. |
| --- | --- |

(80)

Østrig har forpligtet sig til at sørge for, at den afviklingsplan, der blev fremlagt den 29. juni 2013 i den senest ved Østrigs meddelelse af 27. august 2013 ændrede udgave, samt de i bilaget indeholdte tilsagn gennemføres fuldt ud og i henhold til den i dette bilag fastlagte tidsplan.

4.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

| (81) | Kommissionen henviser til, at den har indledt den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF i forbindelse med foreneligheden af omstruktureringsstøtten til fordel for HGAA med det indre marked, fordi den på grund af de tidligere fremlagte omstruktureringsplaner nærede alvorlig tvivl om, hvorvidt HGAA ville være i stand til at genoprette sin langsigtede rentabilitet. Kommissionen var desuden i tvivl om, hvorvidt der var sikret en passende byrdefordeling, og om konkurrencefordrejningerne var begrænset i tilstrækkeligt omfang. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen henviser til, at den har indledt den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF i forbindelse med foreneligheden af omstruktureringsstøtten til fordel for HGAA med det indre marked, fordi den på grund af de tidligere fremlagte omstruktureringsplaner nærede alvorlig tvivl om, hvorvidt HGAA ville være i stand til at genoprette sin langsigtede rentabilitet. Kommissionen var desuden i tvivl om, hvorvidt der var sikret en passende byrdefordeling, og om konkurrencefordrejningerne var begrænset i tilstrækkeligt omfang.

| (82) | Kommissionen har gentagne gange sat spørgsmålstegn ved HGAA's evne til at genoprette sin rentabilitet (25) og udtrykt alvorlig tvivl om forretningsmodellen (26). Endvidere betvivler Kommissionen, om HGAA vil være i stand til at opnå en tilstrækkelig forrentning af sin kapital, hvilket er en forudsætning for en banks rentabilitet (27). I sin redningsbeslutning fra december 2009 havde Kommissionen allerede opfordret medlemsstaten til at tage muligheden for en velordnet afvikling af banken med i overvejelserne (28). |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen har gentagne gange sat spørgsmålstegn ved HGAA's evne til at genoprette sin rentabilitet (25) og udtrykt alvorlig tvivl om forretningsmodellen (26). Endvidere betvivler Kommissionen, om HGAA vil være i stand til at opnå en tilstrækkelig forrentning af sin kapital, hvilket er en forudsætning for en banks rentabilitet (27). I sin redningsbeslutning fra december 2009 havde Kommissionen allerede opfordret medlemsstaten til at tage muligheden for en velordnet afvikling af banken med i overvejelserne (28).

| (83) | I forbindelse med rentabilitetskontrollen satte Kommissionen især spørgsmålstegn ved finansieringsstrategien (29), aktivkvaliteten (30) samt den interne kontrolstruktur (31). I sin redningsafgørelse fra december 2012 udtrykte Kommissionen i betragtning 37 tvivl om kvaliteten af HGAA's nye forretninger. |
| --- | --- |

(83)

I forbindelse med rentabilitetskontrollen satte Kommissionen især spørgsmålstegn ved finansieringsstrategien (29), aktivkvaliteten (30) samt den interne kontrolstruktur (31). I sin redningsafgørelse fra december 2012 udtrykte Kommissionen i betragtning 37 tvivl om kvaliteten af HGAA's nye forretninger.

| (84) | Hvad angår byrdefordelingen, så anføres det i såvel indledningsbeslutningen fra 2009 (32) som i redningsbeslutningen fra december 2009 (33), at BayernLB og de andre tidligere ejere af HGAA (GRAWE og delstaten Kärnten) muligvis ikke har båret en passende andel af byrden. I indledningsbeslutningen fra 2009 henvises der i betragtning 102 til den manglende deltagelse fra ejerne af hybridkapital i HGAA i byrdefordelingen. |
| --- | --- |

(84)

Hvad angår byrdefordelingen, så anføres det i såvel indledningsbeslutningen fra 2009 (32) som i redningsbeslutningen fra december 2009 (33), at BayernLB og de andre tidligere ejere af HGAA (GRAWE og delstaten Kärnten) muligvis ikke har båret en passende andel af byrden. I indledningsbeslutningen fra 2009 henvises der i betragtning 102 til den manglende deltagelse fra ejerne af hybridkapital i HGAA i byrdefordelingen.

| (85) | I betragtning 41 i forlængelsesafgørelsen fra 2010 udtrykkes der tvivl om, hvorvidt den kapital, som Østrig har tilført HGAA, i henhold til betingelserne i den østrigske ordning bliver tilstrækkeligt forrentet, idet banken af Østrig i princippet blev anset for at være sund og således kunne drage fordel af lavere forrentningssatser end en nødlidende bank. |
| --- | --- |

(85)

I betragtning 41 i forlængelsesafgørelsen fra 2010 udtrykkes der tvivl om, hvorvidt den kapital, som Østrig har tilført HGAA, i henhold til betingelserne i den østrigske ordning bliver tilstrækkeligt forrentet, idet banken af Østrig i princippet blev anset for at være sund og således kunne drage fordel af lavere forrentningssatser end en nødlidende bank.

| (86) | Hvad angår konkurrencefordrejningerne, udtrykte Kommissionen på grundlag af de af Østrig tidligere fremlagte omstruktureringsplaner tvivl om, hvorvidt reduktionen af balancesummen ville være tilstrækkelig (34) og krævede gentagne gange foranstaltninger for at tackle konkurrencefordrejningerne (35). I betragtning af et stadigt stigende støttebeløb har Kommissionen igen og igen krævet yderligere foranstaltninger for at begrænse konkurrencefordrejningerne (36). |
| --- | --- |

(86)

Hvad angår konkurrencefordrejningerne, udtrykte Kommissionen på grundlag af de af Østrig tidligere fremlagte omstruktureringsplaner tvivl om, hvorvidt reduktionen af balancesummen ville være tilstrækkelig (34) og krævede gentagne gange foranstaltninger for at tackle konkurrencefordrejningerne (35). I betragtning af et stadigt stigende støttebeløb har Kommissionen igen og igen krævet yderligere foranstaltninger for at begrænse konkurrencefordrejningerne (36).

5.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (87) | Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter.

6.   BEMÆRKNINGER FRA ØSTRIG

| (88) | Bemærkningerne fra Østrig handler i det væsentlige om behandlingen af den garanti, som Republikken Østrig har stillet til BayernLB. I henhold til Kommissionens afgørelse af 25. juli 2012 i sag SA. 28487 (C 16/2009) (37) om omstruktureringsstøtte til BayernLB udgør Republikken Østrigs likviditetsgaranti på 2,638 mia. EUR, som i overensstemmelse med tilsagnet fra BayernLB som led i 2009-redningsaktionen skal forblive i HGAA, statsstøtte til fordel for BayernLB, som er forenelig med det indre marked og derfor kan godkendes. Den 5. oktober 2012 anlagde Østrig sag (38) med påstand om annullation af denne afgørelse, bl.a. under henvisning til, at Kommissionen ikke har begrundet, hvorfor den omhandlede foranstaltning skal anses for at være forenelig med det indre marked, og at foranstaltningen ikke udgør statsstøtte til fordel for BayernLB. |
| --- | --- |

(88)

Bemærkningerne fra Østrig handler i det væsentlige om behandlingen af den garanti, som Republikken Østrig har stillet til BayernLB. I henhold til Kommissionens afgørelse af 25. juli 2012 i sag SA. 28487 (C 16/2009) (37) om omstruktureringsstøtte til BayernLB udgør Republikken Østrigs likviditetsgaranti på 2,638 mia. EUR, som i overensstemmelse med tilsagnet fra BayernLB som led i 2009-redningsaktionen skal forblive i HGAA, statsstøtte til fordel for BayernLB, som er forenelig med det indre marked og derfor kan godkendes. Den 5. oktober 2012 anlagde Østrig sag (38) med påstand om annullation af denne afgørelse, bl.a. under henvisning til, at Kommissionen ikke har begrundet, hvorfor den omhandlede foranstaltning skal anses for at være forenelig med det indre marked, og at foranstaltningen ikke udgør statsstøtte til fordel for BayernLB.

| (89) | Østrig forpligter sig til at sørge for, at tilsagnspakken i bilaget overholdes fuldt ud. |
| --- | --- |

(89)

Østrig forpligter sig til at sørge for, at tilsagnspakken i bilaget overholdes fuldt ud.

7.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

Ved vurderingen af omstruktureringsstøtten skal der tages hensyn til enhver støtte, der er ydet til HGAA siden 2008.

7.1.   FOREKOMST AF STATSSTØTTE

| (90) | I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(90)

I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (91) | En foranstaltning skal betragtes som statsstøtte, hvis følgende forudsætninger er opfyldt: i) foranstaltningen finansieres ved hjælp af statsmidler, ii) den begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner, iii) fordelen er selektiv, og iv) foranstaltningen fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. En foranstaltning betragtes kun som statsstøtte, hvis disse forudsætninger er opfyldt uden undtagelser. |
| --- | --- |

(91)

En foranstaltning skal betragtes som statsstøtte, hvis følgende forudsætninger er opfyldt: i) foranstaltningen finansieres ved hjælp af statsmidler, ii) den begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner, iii) fordelen er selektiv, og iv) foranstaltningen fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. En foranstaltning betragtes kun som statsstøtte, hvis disse forudsætninger er opfyldt uden undtagelser.

| (92) | I henhold til betragtning 51-56 i beslutningen vedrørende godkendelse af bankpakken udgør alle som led i pakken ydede foranstaltninger statsstøtte. Kommissionen erindrer endvidere om, at den allerede i betragtning 48-53 i redningsbeslutningen fra 2009, i betragtning 25 i redningsafgørelsen fra juli 2011 og i betragtning 16 i redningsafgørelsen fra december 2012 har konstateret, at forudsætningerne i artikel 107, stk. 1, i TEUF for de under a) og b) anførte støtteforanstaltninger er opfyldt, og at disse foranstaltninger derfor udgør statsstøtte. Som forklaret nedenfor fastholder Kommissionen sit synspunkt. |
| --- | --- |

(92)

I henhold til betragtning 51-56 i beslutningen vedrørende godkendelse af bankpakken udgør alle som led i pakken ydede foranstaltninger statsstøtte. Kommissionen erindrer endvidere om, at den allerede i betragtning 48-53 i redningsbeslutningen fra 2009, i betragtning 25 i redningsafgørelsen fra juli 2011 og i betragtning 16 i redningsafgørelsen fra december 2012 har konstateret, at forudsætningerne i artikel 107, stk. 1, i TEUF for de under a) og b) anførte støtteforanstaltninger er opfyldt, og at disse foranstaltninger derfor udgør statsstøtte. Som forklaret nedenfor fastholder Kommissionen sit synspunkt.

a)   De af Østrig som led i bankpakken ydede foranstaltninger

| (93) | Alle foranstaltninger, der ydes som led i bankpakken, dvs. kapitalindskuddet på 900 mio. EUR og garantierne på 1,35 mia. EUR, som blev ydet i 2008, udgør statsstøtte i henhold til betragtning 51-56 i beslutningen vedrørende godkendelse af pakken. |
| --- | --- |

(93)

Alle foranstaltninger, der ydes som led i bankpakken, dvs. kapitalindskuddet på 900 mio. EUR og garantierne på 1,35 mia. EUR, som blev ydet i 2008, udgør statsstøtte i henhold til betragtning 51-56 i beslutningen vedrørende godkendelse af pakken.

b)   De af Østrig yderligere ydede foranstaltninger

| (94) | Uden for bankpakken har Østrig godkendt et kapitalindskud på 450 mio. EUR, en (i mellemtiden udløbet) aktivgaranti på 100 mio. EUR, en aktivgaranti på 200 mio. EUR, et kapitalindskud på 500 mio. EUR vedrørende købet af aktier og en garanti for efterstillede Tier 2-kapitalinstrumenter med en nominel værdi på 1 mia. EUR. |
| --- | --- |

(94)

Uden for bankpakken har Østrig godkendt et kapitalindskud på 450 mio. EUR, en (i mellemtiden udløbet) aktivgaranti på 100 mio. EUR, en aktivgaranti på 200 mio. EUR, et kapitalindskud på 500 mio. EUR vedrørende købet af aktier og en garanti for efterstillede Tier 2-kapitalinstrumenter med en nominel værdi på 1 mia. EUR.

| (95) | Både kapitalindskuddet og garantierne ydes af statslige midler i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. De er kun rettet mod en enkelt virksomhed og er derfor selektive. Derudover ydes de på vilkår, som HGAA ikke havde fået tilbudt på markedet, hvilket ikke bestrides af Østrig. Da HGAA er aktiv i finanssektoren, hvor der hersker en intensiv international konkurrence, er enhver fordel, som ydes HGAA af statslige midler, egnet til at påvirke samhandelen i Unionen og fordreje konkurrencen. Disse konstateringer blev allerede foretaget i betragtning 16 i redningsafgørelsen fra december 2012 og bekræftes i den foreliggende beslutning. |
| --- | --- |

(95)

Både kapitalindskuddet og garantierne ydes af statslige midler i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. De er kun rettet mod en enkelt virksomhed og er derfor selektive. Derudover ydes de på vilkår, som HGAA ikke havde fået tilbudt på markedet, hvilket ikke bestrides af Østrig. Da HGAA er aktiv i finanssektoren, hvor der hersker en intensiv international konkurrence, er enhver fordel, som ydes HGAA af statslige midler, egnet til at påvirke samhandelen i Unionen og fordreje konkurrencen. Disse konstateringer blev allerede foretaget i betragtning 16 i redningsafgørelsen fra december 2012 og bekræftes i den foreliggende beslutning.

c)   BayernLB's rekapitalisering

| (96) | BayernLB fik på sin side et kapitalindskud i 2008 fra Freistaat Bayern og anvendte en del af midlerne til rekapitalisering af sit datterselskab HGAA. I henhold til betragtning 124 i BayernLB-afgørelsen udgør hele det af Freistaat Bayern foretagne kapitalindskud statsstøtte til BayernLB. Da det som led i en foranstaltning ydede støttebeløb ikke kan betales dobbelt, konkluderer Kommissionen, at rekapitaliseringen af HGAA gennem BayernLB ikke udgør statsstøtte til fordel for HGAA. Desuden ser det ud til, at BayernLB på tidspunktet for rekapitaliseringen af HGAA har handlet i overensstemmelse med markedsøkonomiske overvejelser med det formål at sikre investeringen i sit datterselskab, og at beslutningen om at rekapitalisere HGAA ikke kan henføres til en medlemsstat. |
| --- | --- |

(96)

BayernLB fik på sin side et kapitalindskud i 2008 fra Freistaat Bayern og anvendte en del af midlerne til rekapitalisering af sit datterselskab HGAA. I henhold til betragtning 124 i BayernLB-afgørelsen udgør hele det af Freistaat Bayern foretagne kapitalindskud statsstøtte til BayernLB. Da det som led i en foranstaltning ydede støttebeløb ikke kan betales dobbelt, konkluderer Kommissionen, at rekapitaliseringen af HGAA gennem BayernLB ikke udgør statsstøtte til fordel for HGAA. Desuden ser det ud til, at BayernLB på tidspunktet for rekapitaliseringen af HGAA har handlet i overensstemmelse med markedsøkonomiske overvejelser med det formål at sikre investeringen i sit datterselskab, og at beslutningen om at rekapitalisere HGAA ikke kan henføres til en medlemsstat.

d)   Mulige fremtidige støtteforanstaltninger

| (97) | Østrig anmoder om godkendelse af støtteforanstaltninger med hvis hjælp et eventuelt kapital- og likviditetsbehov skal dækkes, der som led i stressscenariet kunne beløbe sig til 5,4 mia. EUR i kapital og 3,3 mia. EUR i likviditet. Disse potentielle fremtidige støtteforanstaltninger for afviklingen af HGAA ydes af statslige midler i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. De er kun rettet mod en enkelt virksomhed og er derfor selektive. Da de ydes til vilkår, som HGAA ikke havde fået tilbudt på markedet, udgør de en fordel. Da HGAA er aktiv i finanssektoren, hvor der hersker en intensiv international konkurrence, er enhver fordel, som ydes HGAA af statslige midler, egnet til at påvirke samhandelen i Unionen og fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(97)

Østrig anmoder om godkendelse af støtteforanstaltninger med hvis hjælp et eventuelt kapital- og likviditetsbehov skal dækkes, der som led i stressscenariet kunne beløbe sig til 5,4 mia. EUR i kapital og 3,3 mia. EUR i likviditet. Disse potentielle fremtidige støtteforanstaltninger for afviklingen af HGAA ydes af statslige midler i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. De er kun rettet mod en enkelt virksomhed og er derfor selektive. Da de ydes til vilkår, som HGAA ikke havde fået tilbudt på markedet, udgør de en fordel. Da HGAA er aktiv i finanssektoren, hvor der hersker en intensiv international konkurrence, er enhver fordel, som ydes HGAA af statslige midler, egnet til at påvirke samhandelen i Unionen og fordreje konkurrencen.

Konklusion vedrørende den samlede størrelse af statsstøtten

| (98) | Den statsstøtte, som Østrig har ydet HGAA via kapitalforbedringen, beløber sig til i alt 3,15 mia. EUR (herunder aktivgarantierne på 300 mia. EUR, der har samme indvirkning som et kapitalindskud). Dette beløb udgør med 2008 som referenceår ca. 9,6 % af de risikovægtede aktiver i HGAA. Desuden har HGAA modtaget et samlet beløb på 1,35 mia. EUR i form af garantier. Endvidere har Østrig anmodet om godkendelse af støtteforanstaltninger, der eventuelt kunne blive nødvendige for som led i afviklingen af HGAA at dække yderligere kapitalbehov, som i forbindelse med stressscenariet vil kunne beløbe sig til 5,4 mia. EUR. Dette kunne føre til et samlet beløb i kapital og aktivgarantier på 8,55 mia. EUR, hvilket svarer til 26 % af de risikovægtede aktiver. Desuden ansøgte Østrig om godkendelse af mulige fremtidige likvidetsforanstaltninger på 3,3 mia. EUR. |
| --- | --- |

(98)

Den statsstøtte, som Østrig har ydet HGAA via kapitalforbedringen, beløber sig til i alt 3,15 mia. EUR (herunder aktivgarantierne på 300 mia. EUR, der har samme indvirkning som et kapitalindskud). Dette beløb udgør med 2008 som referenceår ca. 9,6 % af de risikovægtede aktiver i HGAA. Desuden har HGAA modtaget et samlet beløb på 1,35 mia. EUR i form af garantier. Endvidere har Østrig anmodet om godkendelse af støtteforanstaltninger, der eventuelt kunne blive nødvendige for som led i afviklingen af HGAA at dække yderligere kapitalbehov, som i forbindelse med stressscenariet vil kunne beløbe sig til 5,4 mia. EUR. Dette kunne føre til et samlet beløb i kapital og aktivgarantier på 8,55 mia. EUR, hvilket svarer til 26 % af de risikovægtede aktiver. Desuden ansøgte Østrig om godkendelse af mulige fremtidige likvidetsforanstaltninger på 3,3 mia. EUR.

7.2.   STØTTENS FORENELIGHED MED DET INDRE MARKED

7.2.1.   Anvendelighed af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF

| (99) | I henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF kan statsstøtte betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den ydes »til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. |
| --- | --- |

(99)

I henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF kan statsstøtte betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den ydes »til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.

| (100) | Til trods for den langsomme økonomiske genopretning, som begyndte i starten af 2010, er Kommissionen af den opfattelse, at forudsætningerne for godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF i lyset af det vedvarende pres på de finansielle markeder stadig er opfyldt. I juli 2013 bekræftede Kommissionen denne opfattelse i meddelelsen om anvendelse fra den 1. august 2013 af statsstøtteregler på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen (39). |
| --- | --- |

(100)

Til trods for den langsomme økonomiske genopretning, som begyndte i starten af 2010, er Kommissionen af den opfattelse, at forudsætningerne for godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF i lyset af det vedvarende pres på de finansielle markeder stadig er opfyldt. I juli 2013 bekræftede Kommissionen denne opfattelse i meddelelsen om anvendelse fra den 1. august 2013 af statsstøtteregler på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen (39).

| (101) | Den østrigske nationalbank har allerede ved en tidligere lejlighed fastslået, at det med hensyn til HGAA drejede sig om en for finansmarkedet i Østrig og i Sydøsteuropa systemrelevant bank, og bekræftede dette synspunkt ved brev af 3. december 2012. Uden støtteforanstaltningerne ville tilsynsmyndigheden muligvis have lukket HGAA på grund af dens overtrædelse af kapitalkravene. |
| --- | --- |

(101)

Den østrigske nationalbank har allerede ved en tidligere lejlighed fastslået, at det med hensyn til HGAA drejede sig om en for finansmarkedet i Østrig og i Sydøsteuropa systemrelevant bank, og bekræftede dette synspunkt ved brev af 3. december 2012. Uden støtteforanstaltningerne ville tilsynsmyndigheden muligvis have lukket HGAA på grund af dens overtrædelse af kapitalkravene.

| (102) | En under sådanne betingelser gennemført lukning af en bank, der som HGAA af en medlemsstat betragtes som systemrelevant, ville kunne påvirke finansmarkederne og dermed direkte hele det økonomiske liv i en medlemsstat. På grund af den nuværende ustabile situation på finansmarkederne lægger Kommissionen i sin vurdering af statsstøtte i banksektoren fortsat artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF til grund. |
| --- | --- |

(102)

En under sådanne betingelser gennemført lukning af en bank, der som HGAA af en medlemsstat betragtes som systemrelevant, ville kunne påvirke finansmarkederne og dermed direkte hele det økonomiske liv i en medlemsstat. På grund af den nuværende ustabile situation på finansmarkederne lægger Kommissionen i sin vurdering af statsstøtte i banksektoren fortsat artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF til grund.

7.2.2.   Støtteforanstaltningernes forenelighed med det indre marked

| (103) | Alle foranstaltninger, der kan kvalificeres som statsstøtte, er tildelt som led i omstruktureringen og afviklingen af HGAA. I meddelelsen om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (40) (»omstruktureringsmeddelelsen«) er det fastsat, under hvilke forudsætninger der må ydes omstrukturerings- og afviklingsstatsstøtte til pengeinstitutter under den nuværende krise. Ifølge omstruktureringsmeddelelsen er omstruktureringen af en bank under den aktuelle krise kun forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, hvis i) den genopretter bankens rentabilitet, ii) den indeholder et passende egetbidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling), og det sikres, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og iii) den omfatter tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

(103)

Alle foranstaltninger, der kan kvalificeres som statsstøtte, er tildelt som led i omstruktureringen og afviklingen af HGAA. I meddelelsen om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (40) (»omstruktureringsmeddelelsen«) er det fastsat, under hvilke forudsætninger der må ydes omstrukturerings- og afviklingsstatsstøtte til pengeinstitutter under den nuværende krise. Ifølge omstruktureringsmeddelelsen er omstruktureringen af en bank under den aktuelle krise kun forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, hvis i) den genopretter bankens rentabilitet, ii) den indeholder et passende egetbidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling), og det sikres, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og iii) den omfatter tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.

Genopretning af rentabiliteten

| (104) | Som Kommissionen har fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen, skal den pågældende medlemsstat fremlægge en omfattende omstruktureringsplan, hvoraf fremgår, hvordan det berørte pengeinstituts langsigtede rentabilitet skal genoprettes uden statsstøtte inden for et rimeligt tidsrum og inden for højst fem år. I henhold til punkt 13 i omstruktureringsmeddelelsen genoprettes den langsigtede rentabilitet, når den pågældende bank er i stand til på egen hånd at konkurrere om at tiltrække kapital på markedspladsen i overensstemmelse med de relevante tilsynskrav. Derudover skal en bank kunne dække alle sine omkostninger og — under hensyntagen til sin risikoprofil — kunne sikre et passende afkast på egenkapitalen. I henhold til punkt 14 i omstruktureringsmeddelelsen kræver langsigtet rentabilitet, at enhver statsstøtte, der er ydet, enten tilbagebetales inden for et bestemt tidsrum, eller at den forrentes på normale markedsvilkår, således at det sikres, at enhver yderligere statsstøtte ophører. |
| --- | --- |

(104)

Som Kommissionen har fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen, skal den pågældende medlemsstat fremlægge en omfattende omstruktureringsplan, hvoraf fremgår, hvordan det berørte pengeinstituts langsigtede rentabilitet skal genoprettes uden statsstøtte inden for et rimeligt tidsrum og inden for højst fem år. I henhold til punkt 13 i omstruktureringsmeddelelsen genoprettes den langsigtede rentabilitet, når den pågældende bank er i stand til på egen hånd at konkurrere om at tiltrække kapital på markedspladsen i overensstemmelse med de relevante tilsynskrav. Derudover skal en bank kunne dække alle sine omkostninger og — under hensyntagen til sin risikoprofil — kunne sikre et passende afkast på egenkapitalen. I henhold til punkt 14 i omstruktureringsmeddelelsen kræver langsigtet rentabilitet, at enhver statsstøtte, der er ydet, enten tilbagebetales inden for et bestemt tidsrum, eller at den forrentes på normale markedsvilkår, således at det sikres, at enhver yderligere statsstøtte ophører.

| (105) | På grundlag af de omstruktureringsplaner for HGAA, der er blevet fremlagt indtil nu, er det ikke muligt at konkludere, at det vil kunne lade sig gøre at genoprette den samlede gruppes rentabilitet. |
| --- | --- |

(105)

På grundlag af de omstruktureringsplaner for HGAA, der er blevet fremlagt indtil nu, er det ikke muligt at konkludere, at det vil kunne lade sig gøre at genoprette den samlede gruppes rentabilitet.

| (106) | Kommissionen konstaterer endvidere, at de gunstige finansieringsbetingelser, som er baseret på de af Kärnten ydede garantier, vil ophøre med tiden, og at de sydøsteuropæiske økonomiers hurtige indhentningsproces har nået sin afslutning. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen konstaterer endvidere, at de gunstige finansieringsbetingelser, som er baseret på de af Kärnten ydede garantier, vil ophøre med tiden, og at de sydøsteuropæiske økonomiers hurtige indhentningsproces har nået sin afslutning.

| (107) | Banken er derfor ikke i stand til at betale en tilstrækkelig forrentning for sin kapital eller tilbagebetale den statslige kapital for på denne måde at genoprette rentabiliteten inden omstruktureringsperiodens afslutning. Det synes således ikke at være muligt at genoprette HGAA's rentabilitet som selvstændig virksomhed. Kommissionen kan på baggrund af ovenstående konkludere, at dens betænkeligheder med hensyn til genoprettelsen af rentabiliteten ikke er ryddet af vejen. |
| --- | --- |

(107)

Banken er derfor ikke i stand til at betale en tilstrækkelig forrentning for sin kapital eller tilbagebetale den statslige kapital for på denne måde at genoprette rentabiliteten inden omstruktureringsperiodens afslutning. Det synes således ikke at være muligt at genoprette HGAA's rentabilitet som selvstændig virksomhed. Kommissionen kan på baggrund af ovenstående konkludere, at dens betænkeligheder med hensyn til genoprettelsen af rentabiliteten ikke er ryddet af vejen.

| (108) | Som det er nævnt under punkt 9 i omstruktureringsmeddelelsen, bør omstruktureringsplaner indeholde en sammenligning med andre muligheder såsom opsplitning eller overtagelse af en anden bank. Hvis en banks rentabilitet ikke kan genoprettes, bør det forklares i omstruktureringsplanen, hvordan banken kan afvikles på en velordnet måde. I henhold til punkt 21 bør en velordnet afvikling eller bortauktionering af en nødlidende bank altid indgå i overvejelserne, hvis bankens langsigtede rentabilitet ikke kan genoprettes på troværdig vis. |
| --- | --- |

(108)

Som det er nævnt under punkt 9 i omstruktureringsmeddelelsen, bør omstruktureringsplaner indeholde en sammenligning med andre muligheder såsom opsplitning eller overtagelse af en anden bank. Hvis en banks rentabilitet ikke kan genoprettes, bør det forklares i omstruktureringsplanen, hvordan banken kan afvikles på en velordnet måde. I henhold til punkt 21 bør en velordnet afvikling eller bortauktionering af en nødlidende bank altid indgå i overvejelserne, hvis bankens langsigtede rentabilitet ikke kan genoprettes på troværdig vis.

| (109) | De østrigske myndigheder har fremlagt en afviklingsplan, som indeholder en sådan strategi for en velordnet afvikling. Den fremlagte plan omfatter frasalg af omsættelige enheder, østrigske HBA (for hvilken der allerede er underskrevet en købsaftale) og SEE-netværket via en offentlig salgsprocedure senest ved udgangen af juni 2015. Alle resterende dele vil blive gjort til genstand for en kontrolleret og velordnet afviklingsproces. I denne sammenhæng giver Østrig tilsagn om, at den italienske enhed BHI indstiller nye forretninger den 1. juli 2013. Skulle et frasalg af de omsættelige SEE-enheder ikke være muligt inden den 30. juni 2015, vil disse ligeledes indstille nye forretninger og blive afviklet. Som følge heraf vil HGAA fra den 30. juni 2015 ikke længere være aktiv i finanssektoren. |
| --- | --- |

(109)

De østrigske myndigheder har fremlagt en afviklingsplan, som indeholder en sådan strategi for en velordnet afvikling. Den fremlagte plan omfatter frasalg af omsættelige enheder, østrigske HBA (for hvilken der allerede er underskrevet en købsaftale) og SEE-netværket via en offentlig salgsprocedure senest ved udgangen af juni 2015. Alle resterende dele vil blive gjort til genstand for en kontrolleret og velordnet afviklingsproces. I denne sammenhæng giver Østrig tilsagn om, at den italienske enhed BHI indstiller nye forretninger den 1. juli 2013. Skulle et frasalg af de omsættelige SEE-enheder ikke være muligt inden den 30. juni 2015, vil disse ligeledes indstille nye forretninger og blive afviklet. Som følge heraf vil HGAA fra den 30. juni 2015 ikke længere være aktiv i finanssektoren.

| (110) | Salget af de omsættelige enheder sker som led i en betingelsesløs, gennemsigtig og åben procedure, hvor alle interesserede markedsdeltagere har mulighed for at afgive et tilbud på enhederne. Ved hjælp af sådanne udbudsprocedurer sikres det, at det bedste tilbud udgør markedsprisen, således at statsstøtte til køberen udelukkes (41). Hvis Kommissionen konstaterer, at der er tale om statsstøtte, vil Kommissionen undersøge den pågældende statsstøttes forenelighed med det indre marked særskilt. |
| --- | --- |

(110)

Salget af de omsættelige enheder sker som led i en betingelsesløs, gennemsigtig og åben procedure, hvor alle interesserede markedsdeltagere har mulighed for at afgive et tilbud på enhederne. Ved hjælp af sådanne udbudsprocedurer sikres det, at det bedste tilbud udgør markedsprisen, således at statsstøtte til køberen udelukkes (41). Hvis Kommissionen konstaterer, at der er tale om statsstøtte, vil Kommissionen undersøge den pågældende statsstøttes forenelighed med det indre marked særskilt.

| (111) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt de enheder, der skal sælges, muligvis tilvejebringer økonomisk kontinuitet for HGAA, og at støtteforanstaltningerne dermed i nogle tilfælde vil kunne udgøre statsstøtte til disse enheder, konstaterer Kommissionen, at det fortsat ikke ligger fast, om SEE-netværket bliver solgt til én køber, eller om flere købere erhverver dele af det nuværende netværk. |
| --- | --- |

(111)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt de enheder, der skal sælges, muligvis tilvejebringer økonomisk kontinuitet for HGAA, og at støtteforanstaltningerne dermed i nogle tilfælde vil kunne udgøre statsstøtte til disse enheder, konstaterer Kommissionen, at det fortsat ikke ligger fast, om SEE-netværket bliver solgt til én køber, eller om flere købere erhverver dele af det nuværende netværk.

| (112) | Med henblik på identificering af en økonomisk kontinuitet skal der bl.a. tages hensyn til følgende faktorer: overførslens genstand, overførslens pris, identiteten af selskabsdeltagerne eller den overtagende virksomheds og den oprindelige virksomheds ejere eller endelig transaktionens økonomiske følgerigtighed (42). |
| --- | --- |

(112)

Med henblik på identificering af en økonomisk kontinuitet skal der bl.a. tages hensyn til følgende faktorer: overførslens genstand, overførslens pris, identiteten af selskabsdeltagerne eller den overtagende virksomheds og den oprindelige virksomheds ejere eller endelig transaktionens økonomiske følgerigtighed (42).

| (113) | Kommissionen bemærker først og fremmest, at den tildelte støtte ikke var rettet mod problemer i de enkelte omsættelige enheder i Østrig eller i Sydøsteuropa, men derimod HGAA's problemer som koncern. Hverken et af datterselskaberne i SEE-landene eller HBA udgør kernen i HGAA's forretningsaktiviteter, og de enheder, der skal sælges, udgør kun en del af HGAA's aktiver. Derudover adskiller forretningsmodellen for de enheder, der skal sælges, sig fra HGAA's forretningsmodel, som var en international bankkoncern, der baseret på først og fremmest de af Kärnten stillede garantier var understøttet af gunstige finansieringsvilkår og koncentrerede sig om en hurtig ekspansion via vækstmarkedernes indhentningspotentiale. I fremtiden vil finansieringen af SEE-datterselskaberne ikke ske på grundlag af statslige garantier, men vil blive baseret på lokale (og dermed dyrere) finansieringskilder, således at det med henblik på margen og risikostyring vil være nødvendigt med en mere forsigtig tilgang. Mens HGAA koncentrerede sig om store virksomheder og bestemte hovedkunder, vil de enheder, der skal sælges, koncentrere sig om SMV-forretninger. Det betyder i praksis, at de virksomheder, der skal sælges, vil fokusere på en ny kundegruppe. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen bemærker først og fremmest, at den tildelte støtte ikke var rettet mod problemer i de enkelte omsættelige enheder i Østrig eller i Sydøsteuropa, men derimod HGAA's problemer som koncern. Hverken et af datterselskaberne i SEE-landene eller HBA udgør kernen i HGAA's forretningsaktiviteter, og de enheder, der skal sælges, udgør kun en del af HGAA's aktiver. Derudover adskiller forretningsmodellen for de enheder, der skal sælges, sig fra HGAA's forretningsmodel, som var en international bankkoncern, der baseret på først og fremmest de af Kärnten stillede garantier var understøttet af gunstige finansieringsvilkår og koncentrerede sig om en hurtig ekspansion via vækstmarkedernes indhentningspotentiale. I fremtiden vil finansieringen af SEE-datterselskaberne ikke ske på grundlag af statslige garantier, men vil blive baseret på lokale (og dermed dyrere) finansieringskilder, således at det med henblik på margen og risikostyring vil være nødvendigt med en mere forsigtig tilgang. Mens HGAA koncentrerede sig om store virksomheder og bestemte hovedkunder, vil de enheder, der skal sælges, koncentrere sig om SMV-forretninger. Det betyder i praksis, at de virksomheder, der skal sælges, vil fokusere på en ny kundegruppe.

| (114) | Kommissionen bemærker endvidere, at formålet med salget af de omsættelige enheder er at maksimere værdien af HGAA's aktiver før deres afvikling i kreditorernes interesse. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen bemærker endvidere, at formålet med salget af de omsættelige enheder er at maksimere værdien af HGAA's aktiver før deres afvikling i kreditorernes interesse.

| (115) | På baggrund af overførselsgenstanden, det forhold, at selskabsdeltagerne i HGAA og de enheder, der skal frasælges, ikke kan være identiske, samt den økonomiske logik bag salgstransaktionen er det Kommissionens opfattelse, at der ikke længere vil være nogen kontinuitet i HGAA's forretningsaktiviteter, så snart de omsættelige enheder er solgt, og HGAA ikke længere eksisterer. |
| --- | --- |

(115)

På baggrund af overførselsgenstanden, det forhold, at selskabsdeltagerne i HGAA og de enheder, der skal frasælges, ikke kan være identiske, samt den økonomiske logik bag salgstransaktionen er det Kommissionens opfattelse, at der ikke længere vil være nogen kontinuitet i HGAA's forretningsaktiviteter, så snart de omsættelige enheder er solgt, og HGAA ikke længere eksisterer.

| (116) | Ifølge afviklingsplanen skal bestemte aktiver udskilles fra de omsættelige enheder, som skal sælges. Denne udskillelse vil både forbedre enhedernes finansieringsevne og den gennemsnitlige aktivkvalitet i den resterende balance og dermed bidrage til at øge salgbarheden af de pågældende enheder. |
| --- | --- |

(116)

Ifølge afviklingsplanen skal bestemte aktiver udskilles fra de omsættelige enheder, som skal sælges. Denne udskillelse vil både forbedre enhedernes finansieringsevne og den gennemsnitlige aktivkvalitet i den resterende balance og dermed bidrage til at øge salgbarheden af de pågældende enheder.

| (117) | I henhold til punkt 21 i omstruktureringsmeddelelsen kan etableringen af en autonom »god bank« på grundlag af de »gode« aktiver og passiver i en eksisterende bank også være en acceptabel måde at genoprette rentabiliteten på, forudsat at denne nye bank ikke er i stand til fordreje konkurrencen uforholdsmæssigt. I den henseende ville etableringen af et SEE-holdingselskab eller overførslen af bestemte aktiver fra HBInt til SEE-holdingselskabet med henblik på tilvejebringelse af en rentabel og salgbar SEE-bankvirksomhed være en acceptabel løsning (43). |
| --- | --- |

(117)

I henhold til punkt 21 i omstruktureringsmeddelelsen kan etableringen af en autonom »god bank« på grundlag af de »gode« aktiver og passiver i en eksisterende bank også være en acceptabel måde at genoprette rentabiliteten på, forudsat at denne nye bank ikke er i stand til fordreje konkurrencen uforholdsmæssigt. I den henseende ville etableringen af et SEE-holdingselskab eller overførslen af bestemte aktiver fra HBInt til SEE-holdingselskabet med henblik på tilvejebringelse af en rentabel og salgbar SEE-bankvirksomhed være en acceptabel løsning (43).

| (118) | Det problem med aktivkvaliteten, der for nylig har vist sig med både den gamle portefølje og risikobehæftede engagementer, vil ikke kunne løses på grund af de stigende risikoomkostninger og værdiforringelser ved videreførelse af virksomheden. Derfor betragter Kommissionen den af Østrig forelagte afviklingsplan, ifølge hvilken problematiske aktiver i stigende grad skulle overføres til afviklingsvirksomheden, som en passende strategi. |
| --- | --- |

(118)

Det problem med aktivkvaliteten, der for nylig har vist sig med både den gamle portefølje og risikobehæftede engagementer, vil ikke kunne løses på grund af de stigende risikoomkostninger og værdiforringelser ved videreførelse af virksomheden. Derfor betragter Kommissionen den af Østrig forelagte afviklingsplan, ifølge hvilken problematiske aktiver i stigende grad skulle overføres til afviklingsvirksomheden, som en passende strategi.

| (119) | Hvad angår den i afviklingsplanen fastlagte finansiering, vil de virksomheder, der skal sælges, i stigende grad koncentrere sig om lokale finansieringskilder og forsøge at mindske deres afhængighed af refinansiering gennem HGAA. Kommissionen hilser denne ændring af finansieringsstrategien velkommen. Den bemærker, at HGGA vil have en yderligere finansiel forpligtelse over for de virksomheder, der skal sælges. |
| --- | --- |

(119)

Hvad angår den i afviklingsplanen fastlagte finansiering, vil de virksomheder, der skal sælges, i stigende grad koncentrere sig om lokale finansieringskilder og forsøge at mindske deres afhængighed af refinansiering gennem HGAA. Kommissionen hilser denne ændring af finansieringsstrategien velkommen. Den bemærker, at HGGA vil have en yderligere finansiel forpligtelse over for de virksomheder, der skal sælges.

| (120) | Desuden fastsætter afviklingsplanen en betydelig afvikling af HGAA's leasingvirksomhed, som var en af hovedårsagerne til HGAA's problemer, da leasing i forhold til de hermed forbundne risici og det hermed forbundne finansieringsbehov har en relativt dårlig rentabilitet. Denne formindskede afhængighed vil også yde et positivt bidrag til salgbarheden af de omsættelige virksomheder. |
| --- | --- |

(120)

Desuden fastsætter afviklingsplanen en betydelig afvikling af HGAA's leasingvirksomhed, som var en af hovedårsagerne til HGAA's problemer, da leasing i forhold til de hermed forbundne risici og det hermed forbundne finansieringsbehov har en relativt dårlig rentabilitet. Denne formindskede afhængighed vil også yde et positivt bidrag til salgbarheden af de omsættelige virksomheder.

| (121) | Kommissionen konkluderer, at HGAA's rentabilitet ikke kan genoprettes, og at den af Østrig foreslåede strategi for en velordnet afvikling af HGAA er et egnet middel for omgangen med HGAA, idet bankens rentabilitet som sådan ikke kan genoprettes. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen konkluderer, at HGAA's rentabilitet ikke kan genoprettes, og at den af Østrig foreslåede strategi for en velordnet afvikling af HGAA er et egnet middel for omgangen med HGAA, idet bankens rentabilitet som sådan ikke kan genoprettes.

Eget bidrag og byrdefordeling

| (122) | Ifølge omstruktureringsmeddelelsen er det nødvendigt, at støttemodtageren yder et passende bidrag for at begrænse støtten til et minimum og undgå konkurrencefordrejninger og problemer med »moral hazard«. Til dette formål fremgår det af meddelelsen, at i) både omstruktureringsomkostningerne og støttebeløbet bør begrænses, og ii) der skal betales et betydeligt egetbidrag. |
| --- | --- |

(122)

Ifølge omstruktureringsmeddelelsen er det nødvendigt, at støttemodtageren yder et passende bidrag for at begrænse støtten til et minimum og undgå konkurrencefordrejninger og problemer med »moral hazard«. Til dette formål fremgår det af meddelelsen, at i) både omstruktureringsomkostningerne og støttebeløbet bør begrænses, og ii) der skal betales et betydeligt egetbidrag.

| (123) | Endvidere er det fastsat i omstruktureringsmeddelelsen, at banken som det første bør anvende sine egne midler til finansiering af omstruktureringen, således at støtten kan begrænses til et minimum. De med omstruktureringen forbundne omkostninger bør ikke udelukkende bæres af staten, men også af dem, som har investeret i banken. Dette mål nås navnlig ved, at tab dækkes af disponibel kapital. |
| --- | --- |

(123)

Endvidere er det fastsat i omstruktureringsmeddelelsen, at banken som det første bør anvende sine egne midler til finansiering af omstruktureringen, således at støtten kan begrænses til et minimum. De med omstruktureringen forbundne omkostninger bør ikke udelukkende bæres af staten, men også af dem, som har investeret i banken. Dette mål nås navnlig ved, at tab dækkes af disponibel kapital.

| (124) | Alle tidligere aktionærer i HGAA har solgt sine aktier til en symbolsk pris på én euro til Republikken Østrig, hvorved risikoen for, at støtteforanstaltningerne kommer de tidligere aktionærer til gode, er blevet mindre. De tidligere ejere har også stillet kapital eller likviditet til rådighed for HGAA, således at tab kunne dækkes, og likviditeten kunne forbedres. |
| --- | --- |

(124)

Alle tidligere aktionærer i HGAA har solgt sine aktier til en symbolsk pris på én euro til Republikken Østrig, hvorved risikoen for, at støtteforanstaltningerne kommer de tidligere aktionærer til gode, er blevet mindre. De tidligere ejere har også stillet kapital eller likviditet til rådighed for HGAA, således at tab kunne dækkes, og likviditeten kunne forbedres.

| (125) | Majoritetsaktionær var på tidspunktet for dette salg BayernLB. Denne bidrog med i alt ca. 1,5 mia. EUR kapital og gav samtidig afkald på yderligere ejendomsrettigheder, sågar ved udsigten til en yderligere forrentning. I alt stillede BayernLB likviditet på ca. 4,3 mia. EUR til rådighed for HGAA. Desuden har BayernLB i forbindelse med salget af sine HGAA-aktier lidt et betydeligt nedskrivningstab, hvilket bidrager til at forebygge moralske risici i overensstemmelse med punkt 22 i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(125)

Majoritetsaktionær var på tidspunktet for dette salg BayernLB. Denne bidrog med i alt ca. 1,5 mia. EUR kapital og gav samtidig afkald på yderligere ejendomsrettigheder, sågar ved udsigten til en yderligere forrentning. I alt stillede BayernLB likviditet på ca. 4,3 mia. EUR til rådighed for HGAA. Desuden har BayernLB i forbindelse med salget af sine HGAA-aktier lidt et betydeligt nedskrivningstab, hvilket bidrager til at forebygge moralske risici i overensstemmelse med punkt 22 i omstruktureringsmeddelelsen.

| (126) | Kommissionen finder derfor, at den tidligere ejer BayernLB er inddraget i byrdefordelingen i væsentlig og tilstrækkelig grad. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen finder derfor, at den tidligere ejer BayernLB er inddraget i byrdefordelingen i væsentlig og tilstrækkelig grad.

| (127) | Udfaldet af den verserende retssag om tilbagebetalingen af de udestående lån til BayernLB har ingen indflydelse på denne konklusion. Hvis BayernLB taber sagen, vil de blive inddraget endnu mere i byrdefordelingen. Hvis de vinder sagen, vil der ikke blive ændret noget i den i denne afgørelse undersøgte byrdefordeling. |
| --- | --- |

(127)

Udfaldet af den verserende retssag om tilbagebetalingen af de udestående lån til BayernLB har ingen indflydelse på denne konklusion. Hvis BayernLB taber sagen, vil de blive inddraget endnu mere i byrdefordelingen. Hvis de vinder sagen, vil der ikke blive ændret noget i den i denne afgørelse undersøgte byrdefordeling.

| (128) | Bidraget fra GRAWE består af både kapital- og likviditetsforanstaltninger. Kapitalen på oprindeligt 30 mio. EUR, som HGAA havde fået tilført fra GRAWE, er i mellemtiden blevet reduceret til 9 mio. EUR som følge af den beslutning, der blev truffet af Republikken Østrig som eneaktionær i banken, om at indsætte kapital til tabsdækning (kapitalnedsættelse). GRAWE har også stillet likviditet til rådighed for HGAA. |
| --- | --- |

(128)

Bidraget fra GRAWE består af både kapital- og likviditetsforanstaltninger. Kapitalen på oprindeligt 30 mio. EUR, som HGAA havde fået tilført fra GRAWE, er i mellemtiden blevet reduceret til 9 mio. EUR som følge af den beslutning, der blev truffet af Republikken Østrig som eneaktionær i banken, om at indsætte kapital til tabsdækning (kapitalnedsættelse). GRAWE har også stillet likviditet til rådighed for HGAA.

| (129) | Under henvisning til de ovenfor anførte betragtninger konkluderer Kommissionen, at GRAWE er inddraget tilstrækkeligt i byrdefordelingen. |
| --- | --- |

(129)

Under henvisning til de ovenfor anførte betragtninger konkluderer Kommissionen, at GRAWE er inddraget tilstrækkeligt i byrdefordelingen.

| (130) | Hvad angår delstaten Kärnten, konstaterer Kommissionen, at denne inddrages i byrdefordelingen gennem kapitalindskud, som imidlertid er blevet væsentligt formindsket af kapitalnedsættelsen. |
| --- | --- |

(130)

Hvad angår delstaten Kärnten, konstaterer Kommissionen, at denne inddrages i byrdefordelingen gennem kapitalindskud, som imidlertid er blevet væsentligt formindsket af kapitalnedsættelsen.

| (131) | Under henvisning til de ovenfor anførte betragtninger konkluderer Kommissionen, at delstaten Kärnten er inddraget tilstrækkeligt i byrdefordelingen. |
| --- | --- |

(131)

Under henvisning til de ovenfor anførte betragtninger konkluderer Kommissionen, at delstaten Kärnten er inddraget tilstrækkeligt i byrdefordelingen.

| (132) | At GRAWE og delstaten Kärnten får en højere forrentning for kapitalbeviserne end BayernLB for den af denne indskudte kapital, er berettiget, fordi BayernLB har stillet andre kapitalinstrumenter til rådighed. I modsætning til GRAWE og delstaten Kärnten har BayernLB ikke stillet nogen kapitalbeviser til rådighed, men derimod givet afkald på alle rettigheder, der følger af kapitalinstrumenterne, og en del af likviditeten. BayernLB er dermed i højere grad inddraget i byrdefordelingen, hvilket forekommer at være rimeligt, idet BayernLB havde været den bestemmende ejer i HGAA, inden denne blev erhvervet af Republikken Østrig. |
| --- | --- |

(132)

At GRAWE og delstaten Kärnten får en højere forrentning for kapitalbeviserne end BayernLB for den af denne indskudte kapital, er berettiget, fordi BayernLB har stillet andre kapitalinstrumenter til rådighed. I modsætning til GRAWE og delstaten Kärnten har BayernLB ikke stillet nogen kapitalbeviser til rådighed, men derimod givet afkald på alle rettigheder, der følger af kapitalinstrumenterne, og en del af likviditeten. BayernLB er dermed i højere grad inddraget i byrdefordelingen, hvilket forekommer at være rimeligt, idet BayernLB havde været den bestemmende ejer i HGAA, inden denne blev erhvervet af Republikken Østrig.

| (133) | Der er behov for en afklaring af, om der betales en tilstrækkelig forrentning for de kapitalbeviser, som Østrig har tilført HGAA som led i bankpakken. Det bør bemærkes, at der er fastsat to rentesatser i bankpakken, afhængigt af om modtagerbanken er nødlidende, eller om det drejer sig om en grundlæggende sund bank. HGAA blev af Østrig betragtet som fundamentalt sund og betalte derfor en lavere forrentning, end hvis den var blevet klassificeret som nødlidende bank. |
| --- | --- |

(133)

Der er behov for en afklaring af, om der betales en tilstrækkelig forrentning for de kapitalbeviser, som Østrig har tilført HGAA som led i bankpakken. Det bør bemærkes, at der er fastsat to rentesatser i bankpakken, afhængigt af om modtagerbanken er nødlidende, eller om det drejer sig om en grundlæggende sund bank. HGAA blev af Østrig betragtet som fundamentalt sund og betalte derfor en lavere forrentning, end hvis den var blevet klassificeret som nødlidende bank.

| (134) | Med hensyn hertil konstaterer Kommissionen, at den samlede resterende kapital i form af kapitalbeviser forbliver hos HBInt og dermed i HGAA's afviklingsdel. Da afviklingsdelen ikke længere er aktiv på markedet, og HGAA's rentabilitet ikke kan genoprettes (hvorfor HGAA bliver afviklet), konstaterer Kommissionen, at denne lavere forrentning kan accepteres i det foreliggende tilfælde. |
| --- | --- |

(134)

Med hensyn hertil konstaterer Kommissionen, at den samlede resterende kapital i form af kapitalbeviser forbliver hos HBInt og dermed i HGAA's afviklingsdel. Da afviklingsdelen ikke længere er aktiv på markedet, og HGAA's rentabilitet ikke kan genoprettes (hvorfor HGAA bliver afviklet), konstaterer Kommissionen, at denne lavere forrentning kan accepteres i det foreliggende tilfælde.

| (135) | Mitarbeiterstiftung Alpe Adria var med en andel på 0,02 % den mindste ejer i HGAA. Dennes andel blev ligeledes solgt for én euro, da Republikken Østrig købte HGAA i december 2009. På baggrund af det fuldstændige tab af aktionærrettighederne uden nogen form for modydelse er HGAA's inddragelse i byrdefordelingen efter Kommissionens opfattelse tilstrækkelig, navnlig i betragtning af dennes ringe størrelse i sammenligning med de andre ejere. |
| --- | --- |

(135)

Mitarbeiterstiftung Alpe Adria var med en andel på 0,02 % den mindste ejer i HGAA. Dennes andel blev ligeledes solgt for én euro, da Republikken Østrig købte HGAA i december 2009. På baggrund af det fuldstændige tab af aktionærrettighederne uden nogen form for modydelse er HGAA's inddragelse i byrdefordelingen efter Kommissionens opfattelse tilstrækkelig, navnlig i betragtning af dennes ringe størrelse i sammenligning med de andre ejere.

| (136) | HGAA har taget skridt til at inddrage indskydere af hybridkapital i byrdefordelingen, idet man tilbagekøbte eller i det store og hele opsagde disse instrumenter væsentligt under den nominelle værdi, hvilket havde en betydelig indvirkning på kapitalgrundlaget. |
| --- | --- |

(136)

HGAA har taget skridt til at inddrage indskydere af hybridkapital i byrdefordelingen, idet man tilbagekøbte eller i det store og hele opsagde disse instrumenter væsentligt under den nominelle værdi, hvilket havde en betydelig indvirkning på kapitalgrundlaget.

| (137) | Endvidere konstaterer Kommissionen, at der i forbindelse med mange hybride kapitalinstrumenter og kapitalinstrumenter i form af kapitalbeviser kun finder udbytte- og kuponudbetalinger sted, hvis der opnås overskud. Da banken ikke var rentabel i de sidste år, har ejerne af disse instrumenter heller ikke modtaget nogen tilsvarende beløb. Desuden vil der fremover være begrænsninger for dividende- og kuponbetalinger. Efter Kommissionens opfattelse er ejerne af disse instrumenter dermed inddraget tilstrækkeligt i byrdefordelingen. |
| --- | --- |

(137)

Endvidere konstaterer Kommissionen, at der i forbindelse med mange hybride kapitalinstrumenter og kapitalinstrumenter i form af kapitalbeviser kun finder udbytte- og kuponudbetalinger sted, hvis der opnås overskud. Da banken ikke var rentabel i de sidste år, har ejerne af disse instrumenter heller ikke modtaget nogen tilsvarende beløb. Desuden vil der fremover være begrænsninger for dividende- og kuponbetalinger. Efter Kommissionens opfattelse er ejerne af disse instrumenter dermed inddraget tilstrækkeligt i byrdefordelingen.

| (138) | Derfor konkluderer Kommissionen, at afviklingsplanen for HGAA indeholder en passende byrdefordeling. |
| --- | --- |

(138)

Derfor konkluderer Kommissionen, at afviklingsplanen for HGAA indeholder en passende byrdefordeling.

Begrænsning af konkurrencefordrejninger

| (139) | Desuden kræves det i afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen, at omstruktureringsplanen indeholder foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger. Disse foranstaltninger bør være skræddersyede til konkurrencefordrejningerne på de markeder, hvor støttemodtageren vil være aktiv efter omstruktureringen. I det foreliggende tilfælde skal det sikres, at de enheder, som fortsat er aktive på markedet, indtil de bliver solgt, ikke anvender de modtagede statslige midler på en konkurrenceskadelig måde og ikke handler konkurrencefordrejende. |
| --- | --- |

(139)

Desuden kræves det i afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen, at omstruktureringsplanen indeholder foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger. Disse foranstaltninger bør være skræddersyede til konkurrencefordrejningerne på de markeder, hvor støttemodtageren vil være aktiv efter omstruktureringen. I det foreliggende tilfælde skal det sikres, at de enheder, som fortsat er aktive på markedet, indtil de bliver solgt, ikke anvender de modtagede statslige midler på en konkurrenceskadelig måde og ikke handler konkurrencefordrejende.

| (140) | Til dette formål giver Østrig tilsagn om de i afsnit 4 fastlagte transaktionsbegrænsninger, der skal sikre, at konkurrencefordrejninger som følge af de omsættelige enheders eksistens og aktiviteter holdes på et så lavt niveau som muligt. |
| --- | --- |

(140)

Til dette formål giver Østrig tilsagn om de i afsnit 4 fastlagte transaktionsbegrænsninger, der skal sikre, at konkurrencefordrejninger som følge af de omsættelige enheders eksistens og aktiviteter holdes på et så lavt niveau som muligt.

| (141) | Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor modtagerbanken vil operere. |
| --- | --- |

(141)

Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor modtagerbanken vil operere.

| (142) | Kommissionen henviser til, at HGAA har modtaget statsstøtte på 3,15 mia. EUR i form af kapital og aktivgarantier og 1,35 mia. EUR i form af likviditetsgarantier og i fremtiden med henblik på afviklingsprocessen muligvis vil modtage yderligere statsstøtte på op til 5,4 mia. EUR i form af kapital og 3,3 mia. EUR i form af likviditet. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen henviser til, at HGAA har modtaget statsstøtte på 3,15 mia. EUR i form af kapital og aktivgarantier og 1,35 mia. EUR i form af likviditetsgarantier og i fremtiden med henblik på afviklingsprocessen muligvis vil modtage yderligere statsstøtte på op til 5,4 mia. EUR i form af kapital og 3,3 mia. EUR i form af likviditet.

| (143) | Den samlede statsstøtte i kapital og aktivgarantier beløber sig til 8,55 mia. EUR og svarer til ca. 26 % af HGAA's risikovægtede aktiver, som den 31. december 2008 beløb sig til 32,8 mia. EUR. Beløbet for den ydede statsstøtte er således meget højt og kræver relevante foranstaltninger. |
| --- | --- |

(143)

Den samlede statsstøtte i kapital og aktivgarantier beløber sig til 8,55 mia. EUR og svarer til ca. 26 % af HGAA's risikovægtede aktiver, som den 31. december 2008 beløb sig til 32,8 mia. EUR. Beløbet for den ydede statsstøtte er således meget højt og kræver relevante foranstaltninger.

| (144) | I henhold til punkt 35 i omstruktureringsmeddelelsen skal strukturelle foranstaltninger såsom frasalg fremme konkurrenters adgang til markedet, men samtidig fastsætte, at deres udtræden fra markedet af hensyn til den finansielle stabilitet sker inden for en passende tidsramme. |
| --- | --- |

(144)

I henhold til punkt 35 i omstruktureringsmeddelelsen skal strukturelle foranstaltninger såsom frasalg fremme konkurrenters adgang til markedet, men samtidig fastsætte, at deres udtræden fra markedet af hensyn til den finansielle stabilitet sker inden for en passende tidsramme.

| (145) | Kommissionen bemærker, at afviklingsplanen fastlægger en velordnet afvikling, i henhold til hvilken HGAA senest den 30. juni 2015 ikke længere er aktiv som aktør på markederne, men kun vil afvikle de forretninger, som der inden da ikke er fundet en køber til. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen bemærker, at afviklingsplanen fastlægger en velordnet afvikling, i henhold til hvilken HGAA senest den 30. juni 2015 ikke længere er aktiv som aktør på markederne, men kun vil afvikle de forretninger, som der inden da ikke er fundet en køber til.

| (146) | Hvad angår SEE-enhedernes fortsatte aktivitet indtil deres salg, har Østrig afgivet en række tilsagn i forbindelse med disse virksomheders nye forretninger, med hvilke mulige konkurrencefordrejninger skal undgås i perioden indtil salget. |
| --- | --- |

(146)

Hvad angår SEE-enhedernes fortsatte aktivitet indtil deres salg, har Østrig afgivet en række tilsagn i forbindelse med disse virksomheders nye forretninger, med hvilke mulige konkurrencefordrejninger skal undgås i perioden indtil salget.

| (147) | I denne sammenhæng ser Kommissionen navnlig med positive øjne på de begrænsninger for nye forretninger, som Østrig og HGAA forpligter sig til. Under hensyntagen til risikoomkostninger og finansieringsomkostninger bør der i forbindelse med nye forretninger opnås et afkast på mindst [...] % p.a. Med dette minimumsafkast for nye forretninger sikres det, at de omsættelige enheder ikke forfølger en konkurrencefordrejende prisfastsættelse, men samtidig yder et bidrag til deres langsigtede rentabilitet. På denne baggrund forpligter banken sig til en begrænsning af nye forretningers løbetid, således at løbetidsomlægningen kun i begrænset omfang har indvirkning på rentabiliteten. [...] (44) [...]. For [...] giver Østrig det yderligere tilsagn, at transaktioner lydende på [...] på kunder med en rating på mindst [...] og et samlet volumen på [...] EUR begrænses. Herved reduceres de med et kurstab forbundne risici og det omfang, i hvilket banken kan være aktiv i dette markedssegment. Sammenfattende tjener disse to begrænsninger til at sikre den langsigtede rentabilitet og begrænse de pågældende virksomheders konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(147)

I denne sammenhæng ser Kommissionen navnlig med positive øjne på de begrænsninger for nye forretninger, som Østrig og HGAA forpligter sig til. Under hensyntagen til risikoomkostninger og finansieringsomkostninger bør der i forbindelse med nye forretninger opnås et afkast på mindst [...] % p.a. Med dette minimumsafkast for nye forretninger sikres det, at de omsættelige enheder ikke forfølger en konkurrencefordrejende prisfastsættelse, men samtidig yder et bidrag til deres langsigtede rentabilitet. På denne baggrund forpligter banken sig til en begrænsning af nye forretningers løbetid, således at løbetidsomlægningen kun i begrænset omfang har indvirkning på rentabiliteten. [...] (44) [...]. For [...] giver Østrig det yderligere tilsagn, at transaktioner lydende på [...] på kunder med en rating på mindst [...] og et samlet volumen på [...] EUR begrænses. Herved reduceres de med et kurstab forbundne risici og det omfang, i hvilket banken kan være aktiv i dette markedssegment. Sammenfattende tjener disse to begrænsninger til at sikre den langsigtede rentabilitet og begrænse de pågældende virksomheders konkurrenceevne.

| (148) | Kommissionen ser også med positive øjne på tilsagnene om en forbedret risikostyring, især at alle risikopositioner på mere end [...] EUR årligt vurderes igen, og at forretninger på områderne privatkunder og offentlige finanser kun skal gennemføres med kunder med en rating på mindst [...] (45). Disse tilsagn sikrer, at forretningerne føres med omhu, og at de berørte virksomheder ikke forfølger nogen risikable forretningsstrategier. Forretningerne føres på en sådan måde, at der opnås et afbalanceret forhold mellem den nødvendige rentabilitet og den påkrævede risikokontrol. Samtidig betyder tilsagnene, at en aggressiv markedsekspansionsstrategi udelukkes. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen ser også med positive øjne på tilsagnene om en forbedret risikostyring, især at alle risikopositioner på mere end [...] EUR årligt vurderes igen, og at forretninger på områderne privatkunder og offentlige finanser kun skal gennemføres med kunder med en rating på mindst [...] (45). Disse tilsagn sikrer, at forretningerne føres med omhu, og at de berørte virksomheder ikke forfølger nogen risikable forretningsstrategier. Forretningerne føres på en sådan måde, at der opnås et afbalanceret forhold mellem den nødvendige rentabilitet og den påkrævede risikokontrol. Samtidig betyder tilsagnene, at en aggressiv markedsekspansionsstrategi udelukkes.

| (149) | Kommissionen vurderer det dobbelte formål med tilsagnene i betragtning 147 og 148 som værende positivt. På den ene side bidrager de til at øge salgsmulighederne, da der ikke gennemføres nogen forretninger med for stor risikotagning, og på den anden side begrænser de konkurrencefordrejninger, idet aggressiv adfærd og nye forretninger begrænses. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen vurderer det dobbelte formål med tilsagnene i betragtning 147 og 148 som værende positivt. På den ene side bidrager de til at øge salgsmulighederne, da der ikke gennemføres nogen forretninger med for stor risikotagning, og på den anden side begrænser de konkurrencefordrejninger, idet aggressiv adfærd og nye forretninger begrænses.

| (150) | I henhold til afviklingsplanen enten afvikles eller sælges alle omsættelige dele af HGAA. Østrig har givet fast tilsagn om, at HBA sælges inden den 30. juni 2014 og SEE-netværket (som helhed eller i dele) inden den 30. juni 2015. I henhold hertil indstilles nye forretninger, og HGAA forlader markedet, fordi alle aktiviteter enten afvikles eller på en gennemsigtig måde sælges til tredjemand. Denne salgs- og afviklingsproces bidrager i væsentlig grad til at begrænse støttebetingede konkurrencefordrejninger, da HGAA som sådan forsvinder fra markedet. |
| --- | --- |

(150)

I henhold til afviklingsplanen enten afvikles eller sælges alle omsættelige dele af HGAA. Østrig har givet fast tilsagn om, at HBA sælges inden den 30. juni 2014 og SEE-netværket (som helhed eller i dele) inden den 30. juni 2015. I henhold hertil indstilles nye forretninger, og HGAA forlader markedet, fordi alle aktiviteter enten afvikles eller på en gennemsigtig måde sælges til tredjemand. Denne salgs- og afviklingsproces bidrager i væsentlig grad til at begrænse støttebetingede konkurrencefordrejninger, da HGAA som sådan forsvinder fra markedet.

| (151) | Efter Kommissionens opfattelse retfærdiggør den fortsatte ustabile situation på finansmarkederne, navnlig i SEE-landene, den ret lange frist (den 30. juni 2015) for salget af enhederne i disse lande. Kommissionen fastslår, at forretningerne i Østrig allerede er solgt, og at disse forretninger også afvikles, hvis salget ikke er afsluttet inden den 30. juni 2014. |
| --- | --- |

(151)

Efter Kommissionens opfattelse retfærdiggør den fortsatte ustabile situation på finansmarkederne, navnlig i SEE-landene, den ret lange frist (den 30. juni 2015) for salget af enhederne i disse lande. Kommissionen fastslår, at forretningerne i Østrig allerede er solgt, og at disse forretninger også afvikles, hvis salget ikke er afsluttet inden den 30. juni 2014.

| (152) | Samlet konstaterer Kommissionen, at den resterede balancesum og HGAA's risikovægtede aktiver vil reduceres med 85 % inden 2017 (såfremt salget sker som planlagt). |
| --- | --- |

(152)

Samlet konstaterer Kommissionen, at den resterede balancesum og HGAA's risikovægtede aktiver vil reduceres med 85 % inden 2017 (såfremt salget sker som planlagt).

| (153) | Foruden disse vidtrækkende foranstaltninger har Østrig afgivet tilsagn om et forbud mod at reklamere med statsstøtten og et forbud mod aggressiv handelspraksis. Kommissionen hilser også overtagelsesforbuddet velkommen, med hvilket det sikres, at statsstøtten ikke anvendes til at overtage konkurrenter, men derimod tjener dens anvendelsesformål, nemlig at finansiere afviklingsprocessen. |
| --- | --- |

(153)

Foruden disse vidtrækkende foranstaltninger har Østrig afgivet tilsagn om et forbud mod at reklamere med statsstøtten og et forbud mod aggressiv handelspraksis. Kommissionen hilser også overtagelsesforbuddet velkommen, med hvilket det sikres, at statsstøtten ikke anvendes til at overtage konkurrenter, men derimod tjener dens anvendelsesformål, nemlig at finansiere afviklingsprocessen.

| (154) | Kommissionen beklager, at Østrig kun delvist har overholdt de tilsagn, som landet afgav som led i redningsafgørelsen fra december 2012. Efter Kommissionens opfattelse bliver den manglende overholdelse af nogle af disse tilsagn, som kun havde en begrænset gyldighedsperiode, imidlertid udlignet af den fuldstændige opsplitning og afvikling af banken. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen beklager, at Østrig kun delvist har overholdt de tilsagn, som landet afgav som led i redningsafgørelsen fra december 2012. Efter Kommissionens opfattelse bliver den manglende overholdelse af nogle af disse tilsagn, som kun havde en begrænset gyldighedsperiode, imidlertid udlignet af den fuldstændige opsplitning og afvikling af banken.

| (155) | Under hensyntagen til tilsagnene og i lyset af den i betragtning 122-128 nævnte tilstrækkelighed af egetbidraget og byrdefordelingen mener Kommissionen, at der findes passende ordninger til begrænsning af eventuelle konkurrencefordrejninger til trods for det høje støttebeløb, som HGAA har modtaget. |
| --- | --- |

(155)

Under hensyntagen til tilsagnene og i lyset af den i betragtning 122-128 nævnte tilstrækkelighed af egetbidraget og byrdefordelingen mener Kommissionen, at der findes passende ordninger til begrænsning af eventuelle konkurrencefordrejninger til trods for det høje støttebeløb, som HGAA har modtaget.

KONKLUSIONER

| (156) | I betragtning af Østrigs tilsagn kan det konkluderes, at afviklingsstrategien er i overensstemmelse med omstruktureringsmeddelelsen, at afviklingsstøtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at konkurrencefordrejninger holdes på et så lavt niveau som muligt. Afviklingsstøtten kan derfor betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF — |
| --- | --- |

(156)

I betragtning af Østrigs tilsagn kan det konkluderes, at afviklingsstrategien er i overensstemmelse med omstruktureringsmeddelelsen, at afviklingsstøtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at konkurrencefordrejninger holdes på et så lavt niveau som muligt. Afviklingsstøtten kan derfor betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF —

VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

1)   Følgende foranstaltninger udgør statsstøtte:

| a) | rekapitaliseringen på 900 mio. EUR som led i bankpakken |
| --- | --- |

a)

rekapitaliseringen på 900 mio. EUR som led i bankpakken

| b) | rekapitaliseringen på 450 mio. EUR som led i bankpakken |
| --- | --- |

b)

rekapitaliseringen på 450 mio. EUR som led i bankpakken

| c) | garantierne på 1,35 mio. EUR som led i bankpakken |
| --- | --- |

c)

garantierne på 1,35 mio. EUR som led i bankpakken

| d) | aktivgarantien på 100 mio. EUR |
| --- | --- |

d)

aktivgarantien på 100 mio. EUR

| e) | aktivgarantien på 200 mio. EUR |
| --- | --- |

e)

aktivgarantien på 200 mio. EUR

| f) | rekapitaliseringen på 500 mio. EUR |
| --- | --- |

f)

rekapitaliseringen på 500 mio. EUR

| g) | statsgarantien for efterstillede Tier 2-kapitalinstrumenter med en nominel værdi på 1 mia. EUR |
| --- | --- |

g)

statsgarantien for efterstillede Tier 2-kapitalinstrumenter med en nominel værdi på 1 mia. EUR

| h) | den mulige fremtidige kapital til afviklingen af HGAA på op til 5,4 mia. EUR |
| --- | --- |

h)

den mulige fremtidige kapital til afviklingen af HGAA på op til 5,4 mia. EUR

| i) | den mulige fremtidige likviditet til afviklingen af HGAA på op til 3,3 mia. EUR. |
| --- | --- |

i)

den mulige fremtidige likviditet til afviklingen af HGAA på op til 3,3 mia. EUR.

2)   Den i stk. 1 anførte statsstøtte er på baggrund af tilsagnene i bilaget forenelig med det indre marked.

Artikel 2

Østrig sikrer, at den afviklingsplan, inklusive tilsagnene i bilaget, som blev fremlagt den 29. juni 2013 og udvidet den 27. august 2013, gennemføres fuldt ud.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Republikken Østrig.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. september 2013.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  EUT C 85 af 31.3.2010, s. 21; EUT C 266 af 1.10.2010, s. 5; EUT C 59 af 28.2.2013, s. 34.

1

(2)  Denne støtteordning var blevet godkendt ved Kommissionens beslutning af 9. december 2008 i sag N 557/2008, foranstaltninger i henhold til lov om stabilitet på finansmarkederne (Finanzmarktstabilitätsgesetz) og lov om styrkelse af interbankmarkedet (Interbankmarktstärkungsgesetz) for kreditinstitutter og forsikringsselskaber i Østrig (EUT C 3 af 8.1.2009, s. 2).

2

støtteordning

foranstaltninger i henhold til lov om stabilitet på finansmarkederne (Finanzmarktstabilitätsgesetz) og lov om styrkelse af interbankmarkedet (Interbankmarktstärkungsgesetz) for kreditinstitutter og forsikringsselskaber i Østrig

(3)  Indehaverne af kapitalbeviser har ikke stemmerettigheder.

3

(4)  EUT C 134 af 13.6.2009, s. 31.

4

(5)  EFT C 83 af 27.3.1999, s. 1.

5

(6)  EUT C 85 af 31.3.2010, s. 21.

6

(7)  EUT C 266 af 1.10.2010, s. 5.

7

(8)  EUT C 31 af 4.2.2012, s. 13.

8

(9)  Herefter SA.32554 (2009/C), Omstruktureringsstøtte til Hypo Group Alpe Adria.

9

Omstruktureringsstøtte til Hypo Group Alpe Adria

(10)  EUT C 59 af 28.2.2013, s. 34.

10

(11)  Endnu ikke offentliggjort.

11

(12)  Endnu ikke offentliggjort.

12

(13)  Jf. betragtning (4) og redningsbeslutningen fra december 2009.

13

(14)  Virksomhederne Norica og HBInt Credit Management (CM), som hver ejes 49 % af eksterne investorer, skal ligeledes afvikles.

14

(15)  Fortrolige oplysninger

15

(16)  Som følge af Østrigs redning af HGAA på disse vilkår måtte BayernLB afskrive den bogførte værdi for HGAA på 2,3 mia. EUR fuldstændig og give afkald på krav over for HGAA vedrørende allerede til rådighed stillede midler på 825 mio. EUR.

16

(17)  I mellemtiden har HGAA i overensstemmelse med sin fortolkning af den østrigske lov om ansvarlig lånekapital (Eigenkapitalersatzgesetz) indstillet rente- og afdragsbetalingerne i forbindelse med bestemte udlån fra BayernLB. BayernLB anfægter denne beslutning og har anlagt sag for at udvirke, at udlånene med renter afdrages som oprindeligt aftalt. [...].

17

Eigenkapitalersatzgesetz

(18)  Kommunikation om EU — revideret omstruktureringsplan, Klagenfurt am Wörthersee, den 29. juni 2013.

18

(19)  Ifølge planen vil der kunne etableres et i juridisk henseende selvstændigt SEE-holdingselskab, eller dele af HBInt kunne udskilles (herunder refinanseringslinjerne), således at SEE-enhederne kunne udvikle sig til selvstændigt opererende virksomheder.

19

(20)  Hvis det mod forventning ikke skulle lykkes, vil HGAA fortsætte sine bestræbelser på at få solgt HBA inden den 30. juni 2014. Hvis disse bestræbelser ikke lykkes, bliver HBA tilført afviklingsdelen.

20

(21)  Jf. bilag, afsnit IV.3.2.2.

21

(22)  [...] gennemføres i overensstemmelse med [...] i afsnit V.3.4 i tilsagnspakken (se bilag). For at sikre en[...] egenfinansiering kan HBI [...], såfremt dette er nødvendigt for at forhindre eller udligne en underskridelse af [...].

22

(23)  Jf. fodnote 14.

23

(24)  Som forklaret i fodnote 16, [...].

24

(25)  Se f.eks. betragtning 92 i indledningsbeslutningen fra 2009, betragtning 66 i redningsbeslutningen fra december 2009, betragtning 31-39 i forlængelsesafgørelsen fra 2010, betragtning 39-43 i redningsafgørelsen fra juli 2011, betragtning 37 i redningsafgørelsen fra december 2012.

25

(26)  Jf. bl.a. betragtning 31 i forlængelsesafgørelsen fra 2010 og betragtning 40 i redningsafgørelsen fra juli 2011.

26

(27)  Jf. f.eks. betragtning 39 i forlængelsesafgørelsen fra 2010.

27

(28)  Jf. betragtning 65 i redningsbeslutningen fra december 2009.

28

(29)  Jf. bl.a. betragtning 34 og 38 o forlængelsesafgørelsen fra 2010.

29

(30)  Jf. bl.a. betragtning 66 i redningsbeslutningen fra december 2009, betragtning 35 og 37 i forlængelsesafgørelsen fra 2010 og betragtning 43 i redningsafgørelsen fra juli 2011.

30

(31)  Jf. bl.a. betragtning 36 i forlængelsesafgørelsen fra 2010.

31

(32)  Jf. betragtning 102 i indledningsbeslutningen fra 2009.

32

(33)  Jf. betragtning 67 i redningsbeslutningen fra december 2009.

33

(34)  Jf. betragtning 98 i indledningsbeslutningen fra 2009.

34

(35)  Jf. betragtning 98 i indledningsbeslutningen fra 2009 og betragtning 42 i forlængelsesafgørelsen fra december 2010.

35

(36)  Jf. betragtning 44 i redningsafgørelsen fra juli 2011 og betragtning 38 i redningsafgørelsen fra december 2012.

36

(37)  Erstattes af Kommissionens afgørelse af 5. februar 2013 med det samme nummer; endnu ikke offentliggjort.

37

(38)  Registreret som T-427/12.

38

(39)  EUT C 216 af 30.7.2013, s. 1, jf. navnlig punkt 6.

39

(40)  EUT C 195 af 19.8.2009, s. 9.

40

(41)  Jf. punkt 20 i omstruktureringsmeddelelsen og punkt 49 i meddelelsen fra Kommissionen om statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise (»bankmeddelelsen«) (EUT C 270 af 25.10.2008, s. 8).

41

bankmeddelelsen

(42)  Jf. Domstolens dom af 13. september 2010, Grækenland m.fl. mod Kommissionen, forenede sager T-415/05, T-416/05 og T-423/05, Sml. I, s. 757, præmis 135.

42

(43)  Kommissionen tager med tilfredshed til efterretning, at Østrig har afgivet tilsagn om at sikre, at udlåns-/indlånskvoten for de enheder, som ikke er bestemt for afviklingen, er orienteret mod et vellykket salg, enten gennem passende styring af ny långivning eller gennem andre foranstaltninger til syntetisk eller effektiv begrænsning af udlåns-/indlånskvoten (jf. tilsagn, afsnit III, punkt 4.1.8).

43

(44)  [...].

44

(45)  Dette gælder for en 1-års misligholdelsessandsynlighed på [...] % eller mindre.

45

---

BILAG

Indledende bemærkninger

Følgende tilsagn afgives af Østrig udelukkende over for EU-Kommissionen (»Kommissionen«) som den eneste adressat og kun med henblik på sag SA.32554 (ex C 16/2009). Tredjemand kan ikke aflede nogen ret til en bestemt adfærd fra Østrigs og/eller kreditinstitutgruppen Hypo Alpe Adrias side (»HGAA«).

Tilsagnene i den forpligtelseserklæring, som Østrig har afgivet over for Kommissionen ved skrivelse af 30. november 2012, og som er indeholdt i bilaget til Kommissionens godkendelsesafgørelse af 5. december 2012, C(2012) 9255 final, erstattes af tilsagnene i afsnit B.III.3. og B.III.4.

Medmindre andet er angivet nedenfor, gælder alle tilsagn for enhver af de i afsnit B.II.1. anførte markedsmæssige enheder kun indtil genprivatisering af den pågældende enhed i henhold til afsnit B.IV.3.

Tilsagn

I.   Gennemførelse af omstruktureringsplanen; tilsynsadministrator

Østrig sikrer, at omstruktureringsplanen gennemføres fuldt ud inden for de pågældende frister. Østrig tilsikrer, at gennemførelsen af omstruktureringsplanen og opfyldelsen af tilsagnene overvåges af en tilsynsadministrator. Den i afsnit C beskrevne procedure finder anvendelse på tilsynsadministratorens udpegelse, opgaver, forpligtelser og frigørelse.

II.   Definitioner

1.   Omsættelige enheder

De »omsættelige enheder«, som genprivatiseres i henhold til afsnit B.IV.3, er følgende selskaber (inklusive de af disse direkte og indirekte kontrollerede selskaber):

1.1.   HBA

Hypo Alpe-Adria-Bank AG, Klagenfurt, Østrig (»HBA«).

1.2.   SEE/SEE-netværk

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ljubljana, Slovenien (»HBS«) |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ljubljana, Slovenien (»HBS«)

| — | Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Slovenien (»HLS«) og/eller dennes som led i den HGAA-interne omstrukturering tilvejebragte successorer, såfremt disse bliver sat til salg. Dette selskab begrænser sig til[...] og [...] leasing |
| --- | --- |

—

Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Slovenien (»HLS«) og/eller dennes som led i den HGAA-interne omstrukturering tilvejebragte successorer, såfremt disse bliver sat til salg. Dette selskab begrænser sig til[...] og [...] leasing

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreb, Kroatien (»HBC«) og dens datterselskab, Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Kroatien (»HAALC«), hvis aktivitet er begrænset til [...] |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreb, Kroatien (»HBC«) og dens datterselskab, Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Kroatien (»HAALC«), hvis aktivitet er begrænset til [...]

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostar, Bosnien-Hercegovina (»HBFBiH«) |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostar, Bosnien-Hercegovina (»HBFBiH«)

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Banja Luka, Republika Srpska (»HBRS«) og dens datterselskab, Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Republika Srpska (»HLRS«), hvis aktivitet er begrænset til [...]-leasing |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Banja Luka, Republika Srpska (»HBRS«) og dens datterselskab, Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Republika Srpska (»HLRS«), hvis aktivitet er begrænset til [...]-leasing

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Podgorica, Montenegro (»HBM«) |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Podgorica, Montenegro (»HBM«)

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Beograd, Serbien (»HBSE«). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Beograd, Serbien (»HBSE«).

2.   Afviklingsdel

I afviklingsdelen sker der en planmæssig afvikling af de forretningsområder og porteføljer i HGAA samt Hypo-Alpe-Adria Bank S.p.A. med hovedsæde i Udine, Italien (»HBI«), der er identificeret som ikkestrategiske, på et grundlag, der er kapitalskånende og giver et minimalt værditab. Alle selskaber/enheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt under den forrige del II. 1, hører under afviklingsdelen. Afviklingsdelen omfatter især:

2.1.   Wind down participations

Ikkestrategiske kapitalinteresser.

2.2.   Wind down financials

| — | portefølje i HBInt samt i HGAA tilbageværende refinansieringslinjer til datterselskaberne (først og fremmest SEE, HBI) |
| --- | --- |

—

portefølje i HBInt samt i HGAA tilbageværende refinansieringslinjer til datterselskaberne (først og fremmest SEE, HBI)

| — | delporteføljer i enkelte datterbanker (HBA, HBI, SEE-netværksbanker) og HLS, som er overført til wind down |
| --- | --- |

—

delporteføljer i enkelte datterbanker (HBA, HBI, SEE-netværksbanker) og HLS, som er overført til wind down

| — | afviklingsleasingselskaber (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE og HLSE) |
| --- | --- |

—

afviklingsleasingselskaber (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE og HLSE)

| — | minoritetsselskaber (Credit Management, Norica) |
| --- | --- |

—

minoritetsselskaber (Credit Management, Norica)

2.3.   HBI

Hypo Alpe-Adria-Bank S.p.A., Udine, Italien (»HBI«).

III.   Generelle tilsagn

1.   Forfølgelse af en velovervejet, solid og bæredygtig forretningspolitik

Østrig sikrer, at HGAA i forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringsplanen fører en velovervejet og solid forretningspolitik, som er orienteret mod princippet om bæredygtighed, og inden for rammerne af de lovgivningsmæssige og regulatoriske krav gennemgår sine interne incitamentsordninger og arbejder for, at de ikke tilskynder til indgåelse af urimelige risici.

2.   Overskudsoverførsel

Østrig sikrer, at enhver omsættelig enhed — dvs. HBA og SEE-netværket — indtil deres respektive genprivatisering overfører et eventuelt årsoverskud til deres respektive ejere, for så vidt dette er retligt tilladt og ikke medfører en underskridelse af den på tidspunktet for overskudsoverførslen gældende regulatoriske egenkapitalprocent for den pågældende omsættelige enhed eller økonomiske ulemper for selskabet. Denne forpligtelse gælder tilsvarende også for eventuelle mellemliggende (holding-)-selskaber, som HBI kontrollerer indtil sin fuldstændige afvikling, samt for HBInt, så længe dennee kontrolleres af Østrig.

3.   Egetbidrag

Det kuponforbud, der er indeholdt i Østrigs forpligtelseserklæring af 30. november 2012 og i nr. 11 i bilaget til Kommissionens godkendelsesbeslutning af 5. december 2012, C(2012) 9255 final, erstattes af følgende tilsagn:

3.1.   Ingen retligt ikke påkrævet udbetaling af udbytte og kuponer

| 3.1.1. | Østrig sikrer, at HGAA under gennemførelsen af omstruktureringsplanen for sine før udstedelse af den endelige godkendelse udstedte Tier 1- og Tier 2-kapitalinstrumenter (inklusive aktier, andele, hybridkapital og supplerende kapital) ikke udbetaler nogen dividende eller kuponer, medmindre HGAA er retligt forpligtet hertil også uden frigørelse af reserver, eller med forudgående godkendelse af Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

3.1.1.

Østrig sikrer, at HGAA under gennemførelsen af omstruktureringsplanen for sine før udstedelse af den endelige godkendelse udstedte Tier 1- og Tier 2-kapitalinstrumenter (inklusive aktier, andele, hybridkapital og supplerende kapital) ikke udbetaler nogen dividende eller kuponer, medmindre HGAA er retligt forpligtet hertil også uden frigørelse af reserver, eller med forudgående godkendelse af Kommissionens tjenestegrene.

| 3.1.2. | Som ikke hørende til kapitalinstrumenterne i førnævnte forstand regnes sådanne kapitalinstrumenter, aktier og/eller andele, som besiddes af Østrig, medmindre udbetaling af udbytte eller kuponer til de af Østrig besiddede kapitalinstrumenter også ville bevirke en betalingsforpligtelse til andre. |
| --- | --- |

3.1.2.

Som ikke hørende til kapitalinstrumenterne i førnævnte forstand regnes sådanne kapitalinstrumenter, aktier og/eller andele, som besiddes af Østrig, medmindre udbetaling af udbytte eller kuponer til de af Østrig besiddede kapitalinstrumenter også ville bevirke en betalingsforpligtelse til andre.

| 3.1.3. | Forbuddet mod udbyttebetalinger i henhold til punkt 3.1.1. gælder ikke for udbetalinger af udbytter fra de tidsmæssigt begrænsede »minoritetsselskaber«, der ikke er til stede på markedet som konkurrenter[...] og [...] (dvs. to ikke-balanceførte selskaber, hvor eksterne investorer deltager med hver 49 %. De ikke-balanceførte selskabers aktivitet begrænser sig til besiddelse af bestemte værdipapirer og udlodning af udbytte fra værdipapirerne til HBInt og minoritetsselskabsdeltagere i form af udbytter, jf. afsnit 5.3.4. i omstruktureringsplanen), hvis disse manglende udlodninger ville forårsage opløsningen af et af disse selskaber, hvilket ville påvirke omfanget af risikovillig kapital i HGAA negativt. |
| --- | --- |

3.1.3.

Forbuddet mod udbyttebetalinger i henhold til punkt 3.1.1. gælder ikke for udbetalinger af udbytter fra de tidsmæssigt begrænsede »minoritetsselskaber«, der ikke er til stede på markedet som konkurrenter[...] og [...] (dvs. to ikke-balanceførte selskaber, hvor eksterne investorer deltager med hver 49 %. De ikke-balanceførte selskabers aktivitet begrænser sig til besiddelse af bestemte værdipapirer og udlodning af udbytte fra værdipapirerne til HBInt og minoritetsselskabsdeltagere i form af udbytter, jf. afsnit 5.3.4. i omstruktureringsplanen), hvis disse manglende udlodninger ville forårsage opløsningen af et af disse selskaber, hvilket ville påvirke omfanget af risikovillig kapital i HGAA negativt.

3.2.   Ingen retligt ikke-påkrævede opsigelser eller tilbagekøb

| 3.2.1. | Østrig sikrer, at HGAA i forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringsplanen i henhold til punkt 3.1.1. ikke opsiger, tilbagekøber eller på anden måde afvikler kapitalinstrumenter, medmindre HGAA er retligt forpligtet hertil uden frigørelse af reserver eller med forudgående godkendelse af Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

3.2.1.

Østrig sikrer, at HGAA i forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringsplanen i henhold til punkt 3.1.1. ikke opsiger, tilbagekøber eller på anden måde afvikler kapitalinstrumenter, medmindre HGAA er retligt forpligtet hertil uden frigørelse af reserver eller med forudgående godkendelse af Kommissionens tjenestegrene.

| 3.2.2. | Undtaget herfra er med forudgående godkendelse af Kommissionens tjenestegrene opsigelser, tilbagekøb og andre førtidige afviklinger af kapitalinstrumenter, hvis:






  — | de ikke fører til et ikke kun forbigående fald i HGAA's regulatoriske kapitalkvoter |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Undtaget herfra er med forudgående godkendelse af Kommissionens tjenestegrene opsigelser, tilbagekøb og andre førtidige afviklinger af kapitalinstrumenter, hvis:

—

de ikke fører til et ikke kun forbigående fald i HGAA's regulatoriske kapitalkvoter

| — | HGAA's betalinger til kreditorer i forbindelse med ophør før tiden (f.eks. tilbagekøbspris, godtgørelse) ikke overstiger instrumentets markedsværdi på ophørstidspunktet, i givet fald forhøjet med






  — | en præmie på ikke mere end 10 % af markedsværdien og/eller |
| --- | --- | --- |

—

HGAA's betalinger til kreditorer i forbindelse med ophør før tiden (f.eks. tilbagekøbspris, godtgørelse) ikke overstiger instrumentets markedsværdi på ophørstidspunktet, i givet fald forhøjet med

—

en præmie på ikke mere end 10 % af markedsværdien og/eller

| — | en betaling på maksimalt den diskonterede nutidsværdi af de renter, som påløber for instrumentet indtil dets oprindelige udløb. |
| --- | --- |

—

en betaling på maksimalt den diskonterede nutidsværdi af de renter, som påløber for instrumentet indtil dets oprindelige udløb.

| 3.2.3. | Den konkrete konstatering af markedsværdien i førnævnte forstand svarer efter forudgående relevant afstemning med Kommissionens tjenestegrene til:






  — | ved instrumenter, der handles offentligt: gennemsnitskursen for dette eller sammenlignelige instrumenter i den seneste måned før offentliggørelsen af tilbuddet om tilbagekøb af de pågældende instrumenter |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Den konkrete konstatering af markedsværdien i førnævnte forstand svarer efter forudgående relevant afstemning med Kommissionens tjenestegrene til:

—

ved instrumenter, der handles offentligt: gennemsnitskursen for dette eller sammenlignelige instrumenter i den seneste måned før offentliggørelsen af tilbuddet om tilbagekøb af de pågældende instrumenter

| — | ved andre instrumenter: den på anden egnet måde beregnede og gennem vurderinger af dette eller sammenlignelige instrumenter af en uafhængig tredjemand dokumenterede værdi. |
| --- | --- |

—

ved andre instrumenter: den på anden egnet måde beregnede og gennem vurderinger af dette eller sammenlignelige instrumenter af en uafhængig tredjemand dokumenterede værdi.

4.   Adfærdsmæssige tilsagn/begrænsninger for nye forretninger

4.1.   Erstatning af forpligtelser af 30. november 2013 (bilag til Kommissionens godkendelsesafgørelse af 5. december 2012, C(2012) 9255 final)

Tilsagnene i den forpligtelseserklæring, som Østrig har afgivet over for Kommissionen ved skrivelse af 30. november 2012, og som er indeholdt i bilaget til Kommissionens godkendelsesafgørelse af 5. december 2012, C(2012) 9255 final, erstattes af følgende tilsagn:

| 4.1.1. | HGAA indgår kun nye forretninger på forretningsområdet public finance med en løbetid på maks. [...] og på forretningsområdet corporate kun med en løbetid på maks. [...]. På begge forretningsområder er indgåelsen af nye forretninger kun tilladt, hvis det pågældende udlånsengagements 1-års misligholdelsessandsynlighed (»PD«) udgør [...] % eller mindre. Derudover skal der for alle nye forpligtelser på forretningsområdet corporate med en løbetid på mere end [...] i overensstemmelse med HGAA's interne udlånspolitik stilles sikkerhed på [...] %. En afvigelse fra ovennævnte begrænsninger er tilladt, hvis de lokale tilsynsmyndigheder forlanger indehavelse af bestemte finansinstrumenter. Undtaget fra ovennævnte begrænsninger er endvidere skatkammerbeviser med en løbetid på maks. [...], som udstedes af Republika Srpska og føderationen Bosnien-Hercegovina, hvis erhvervelsen af disse værdipapapirer [...]. |
| --- | --- |

4.1.1.

HGAA indgår kun nye forretninger på forretningsområdet public finance med en løbetid på maks. [...] og på forretningsområdet corporate kun med en løbetid på maks. [...]. På begge forretningsområder er indgåelsen af nye forretninger kun tilladt, hvis det pågældende udlånsengagements 1-års misligholdelsessandsynlighed (»PD«) udgør [...] % eller mindre. Derudover skal der for alle nye forpligtelser på forretningsområdet corporate med en løbetid på mere end [...] i overensstemmelse med HGAA's interne udlånspolitik stilles sikkerhed på [...] %. En afvigelse fra ovennævnte begrænsninger er tilladt, hvis de lokale tilsynsmyndigheder forlanger indehavelse af bestemte finansinstrumenter. Undtaget fra ovennævnte begrænsninger er endvidere skatkammerbeviser med en løbetid på maks. [...], som udstedes af Republika Srpska og føderationen Bosnien-Hercegovina, hvis erhvervelsen af disse værdipapapirer [...].

| 4.1.2. | HGAA vil kun udstede nye detailrealkreditlån, hvis belåningsprocenten (loan-to-value ratio) udgør maks. [...] %. Nyudstedelse af realkreditlån med en belåningsprocent på maks. [...] % er tilladt, hvis den pågældende kundes gæld i forhold til indkomst — defineret som forholdet mellem (beregnet via lokale kreditbureauer) summen af kundens månedlige betalingsforpligtelser over for HGAA og andre pengeinstitutter og dennes månedlige nettoindtægt — er [...] % eller mindre. Såfremt der findes en lokal lovgivning for pantebreve/securitisationsaktiviteter, skal hvert nyt udstedt retail-realkreditlån desuden opfylde kriterierne for at kunne modregnes i puljen i henhold til denne lovgivning. |
| --- | --- |

4.1.2.

HGAA vil kun udstede nye detailrealkreditlån, hvis belåningsprocenten (loan-to-value ratio) udgør maks. [...] %. Nyudstedelse af realkreditlån med en belåningsprocent på maks. [...] % er tilladt, hvis den pågældende kundes gæld i forhold til indkomst — defineret som forholdet mellem (beregnet via lokale kreditbureauer) summen af kundens månedlige betalingsforpligtelser over for HGAA og andre pengeinstitutter og dennes månedlige nettoindtægt — er [...] % eller mindre. Såfremt der findes en lokal lovgivning for pantebreve/securitisationsaktiviteter, skal hvert nyt udstedt retail-realkreditlån desuden opfylde kriterierne for at kunne modregnes i puljen i henhold til denne lovgivning.

| 4.1.3. | Den interne refinansieringsomkostningsmatrix (funding cost matrix) skal for hvert nyt engagement (i henhold til definitionen i afsnit 4.2.) i hele løbetidsstrukturen stå i et rimeligt forhold til refinansieringssituationen for den pågældende filial/datterselskab og opfylde følgende minimumskrav: | EURIBOR 3 m + [...] % for alle engagementer på op til [...] år |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

Den interne refinansieringsomkostningsmatrix (funding cost matrix) skal for hvert nyt engagement (i henhold til definitionen i afsnit 4.2.) i hele løbetidsstrukturen stå i et rimeligt forhold til refinansieringssituationen for den pågældende filial/datterselskab og opfylde følgende minimumskrav:

EURIBOR 3 m + [...] % for alle engagementer på op til [...] år

| | EURIBOR 3 m + [...] % for alle engagementer på [...] år ([...]) |
| --- | --- |

EURIBOR 3 m + [...] % for alle engagementer på [...] år ([...])

| | EURIBOR 3 m + [...] % for alle engagementer på mere end [...] år ([...]). |
| --- | --- |

EURIBOR 3 m + [...] % for alle engagementer på mere end [...] år ([...]).

I lande med særlig lav kreditværdighed gælder de foranstående minimumskrav med følgende tillæg: [...]. Som supplement til løbetidsbegrænsningerne på virksomhedsniveau i public finance- og i corporate-segmentet (jf. afsnit 4.1.1.) må der i de førnævnte lande ikke indgås nogen engagementer med en løbetid på mere end [...] år. Ovennævnte refinansieringshaircuts kan i enkelte tilfælde være lavere, såfremt aktiverne opfylder de retlige og materielle betingelser for en securitisationsaktivitet, og der rent faktisk er planlagt anvendelse heraf i forbindelse med en securitisationsaktivitet (f.eks. realkreditlån, finansieringsleasing, udlån til små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og public finance), og dette sker på grundlag af sikkerheder, der er verificeret af tilsynsadministratoren (mellem [...] og [...] bps., afhængigt af værdien af kreditrisikoafdækningen, [...] bps. for yderligere sikkerhedsstillelse).

| 4.1.4. | Efter den konkrete identificering af refinansieringsomkostningerne (i henhold til punkt 4.1.3.) og risikoomkostningerne (beregnet som det kumulativt forventede tab på det beløb, som der ikke er stillet sikkerhed for, i hvilken forbindelse der skal foretages et yderligere haircut på [...] % af sikkerhedsværdien) skal der for hvert nyt udlånsengagement være en sikkerhedsstillelse i form af et årligt egenkapitalafkast på mindst [...] % (i hvilken forbindelse der skal tages højde for gebyrer ved beregningen af egenkapitalafkastet). Kommissionens tjenestegrene kan ophæve kravet om gennemførelse af det yderligere haircut på sikkerhedsværdien på [...] % med henblik på beregning af risikoomkostningerne med et enkelt »service letter«, så snart tilsynsadministratoren i en begrundet udtalelse erklærer, at bankens eksisterende sikkerhedsvurderingssystem samlet set er tilstrækkeligt, og navnlig, at det allerede fastsætter passende haircuts. |
| --- | --- |

4.1.4.

Efter den konkrete identificering af refinansieringsomkostningerne (i henhold til punkt 4.1.3.) og risikoomkostningerne (beregnet som det kumulativt forventede tab på det beløb, som der ikke er stillet sikkerhed for, i hvilken forbindelse der skal foretages et yderligere haircut på [...] % af sikkerhedsværdien) skal der for hvert nyt udlånsengagement være en sikkerhedsstillelse i form af et årligt egenkapitalafkast på mindst [...] % (i hvilken forbindelse der skal tages højde for gebyrer ved beregningen af egenkapitalafkastet). Kommissionens tjenestegrene kan ophæve kravet om gennemførelse af det yderligere haircut på sikkerhedsværdien på [...] % med henblik på beregning af risikoomkostningerne med et enkelt »service letter«, så snart tilsynsadministratoren i en begrundet udtalelse erklærer, at bankens eksisterende sikkerhedsvurderingssystem samlet set er tilstrækkeligt, og navnlig, at det allerede fastsætter passende haircuts.

| 4.1.5. | Afkastet på egenkapitalen som omhandlet i ovennævnte afsnit skal i princippet beregnes på basis af de regulatoriske kapitalkrav, som blev tildelt det pågældende udlån. Den i øjeblikket af HGAA anvendte metode til beregning af kapitalkravene med hensyn til individuelle udlån er derimod baseret på en økonomisk tilgang i overensstemmelse med beregningen af risikoomkostningerne. Kommissionens tjenestegrene kan ved hjælp af et enkelt »service letter« give HGAA tilladelse til fortsat at anvende sin økonomiske tilgang til beregning af kapitalkravene for enkeltudlån, hvis administratoren bekræfter, at i) HGAA's beregningstilgang er metodisk korrekt, og ii) HGAA har dokumenteret, at der ved anvendelse af dens beregningstilgang opnås et minimumsafkast på egenkapitalen, som svarer til et på basis af den regulatoriske egenkapital beregnet minimumsafkast på [...] % på både målporteføljeniveau og på den effektivt eksisterende portefølje. |
| --- | --- |

4.1.5.

Afkastet på egenkapitalen som omhandlet i ovennævnte afsnit skal i princippet beregnes på basis af de regulatoriske kapitalkrav, som blev tildelt det pågældende udlån. Den i øjeblikket af HGAA anvendte metode til beregning af kapitalkravene med hensyn til individuelle udlån er derimod baseret på en økonomisk tilgang i overensstemmelse med beregningen af risikoomkostningerne. Kommissionens tjenestegrene kan ved hjælp af et enkelt »service letter« give HGAA tilladelse til fortsat at anvende sin økonomiske tilgang til beregning af kapitalkravene for enkeltudlån, hvis administratoren bekræfter, at i) HGAA's beregningstilgang er metodisk korrekt, og ii) HGAA har dokumenteret, at der ved anvendelse af dens beregningstilgang opnås et minimumsafkast på egenkapitalen, som svarer til et på basis af den regulatoriske egenkapital beregnet minimumsafkast på [...] % på både målporteføljeniveau og på den effektivt eksisterende portefølje.

| 4.1.6. | [...] må kun tildeles til kunder, som råder over en [...]. Dog er følgende tilladt:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

[...] må kun tildeles til kunder, som råder over en [...]. Dog er følgende tilladt:

—

[...]

| — | tildeling af [...] op til et maksimalt nominelt samlet volumen på [...] EUR p.a., hvor hver enkelt i[...] ydet [...] skal have en rating på mindst [...] eller bedre (i overensstemmelse med HGAA's interne Credit Rating Master Scale). |
| --- | --- |

—

tildeling af [...] op til et maksimalt nominelt samlet volumen på [...] EUR p.a., hvor hver enkelt i[...] ydet [...] skal have en rating på mindst [...] eller bedre (i overensstemmelse med HGAA's interne Credit Rating Master Scale).

| 4.1.7. | HGAA vil sørge for en årlig ratingkontrol og en fuldstændig fortløbende udlånsdokumentation for hver enkelt kunde med en eksponering på mere end [...] EUR. Overholdelsen af disse krav skal verificeres af risikostyringsfunktionen i koncernhovedkvarteret. |
| --- | --- |

4.1.7.

HGAA vil sørge for en årlig ratingkontrol og en fuldstændig fortløbende udlånsdokumentation for hver enkelt kunde med en eksponering på mere end [...] EUR. Overholdelsen af disse krav skal verificeres af risikostyringsfunktionen i koncernhovedkvarteret.

| 4.1.8. | Republikken Østrig forpligter sig til at sikre, at de omsættelige enheders udlåns-/indlånskvote orienteres mod et vellykket salg og til dette formål enten at styre nye udlån tilsvarende eller træffe andre foranstaltninger for at formindske udlåns-/indlånskvoten (syntetisk eller effektivt). Republikken Østrig er bekendt med, at udlåns-/indlånskvoter på mere end 100 % kan udgøre en hindring for et vellykket salg af en omsættelig enhed. |
| --- | --- |

4.1.8.

Republikken Østrig forpligter sig til at sikre, at de omsættelige enheders udlåns-/indlånskvote orienteres mod et vellykket salg og til dette formål enten at styre nye udlån tilsvarende eller træffe andre foranstaltninger for at formindske udlåns-/indlånskvoten (syntetisk eller effektivt). Republikken Østrig er bekendt med, at udlåns-/indlånskvoter på mere end 100 % kan udgøre en hindring for et vellykket salg af en omsættelig enhed.

| 4.1.9. | HGAA vil udskifte eller videreuddanne kreditbehandlere og kunderådgivere, hos hvilke der er blevet konstateret fejl i udlånsprocessen, eller som har ydet udlån på et niveau, som ligger under det normale profitabilitetsniveau. |
| --- | --- |

4.1.9.

HGAA vil udskifte eller videreuddanne kreditbehandlere og kunderådgivere, hos hvilke der er blevet konstateret fejl i udlånsprocessen, eller som har ydet udlån på et niveau, som ligger under det normale profitabilitetsniveau.

| 4.1.10. | HGAA vil ikke købe nogen andele i virksomheder eller dele af virksomheder (herefter »andele«), medmindre andet er fastsat nedenfor. Med forudgående godkendelse kan HGAA købe andele, hvis særlige omstændigheder kræver det, for at sikre eller opretholde finansiel stabilitet eller effektiv konkurrence. Uden Kommissionens forudgående samtykke kan HGAA erhverve andele, hvis i) den pågældende købspris er mindre end [...] % af HGAA's samlede balancesum på tidspunktet for Kommissionens afgørelse, og ii) den samlede sum af alle købspriser, som blev betalt af HGAA i hele omstruktureringsfasen (dvs. indtil gennemførelse af salget af SEE-netværket, jf. IV.), er mindre end [...] % af HGAA's balancesum på tidspunktet for Kommissionens afgørelse. Undtaget fra forbuddet mod at foretage opkøb er desuden andele, som administreres eller erhverves af HGAA i forbindelse med uinddrivelige udlån eller lignende bankforretninger. |
| --- | --- |

4.1.10.

HGAA vil ikke købe nogen andele i virksomheder eller dele af virksomheder (herefter »andele«), medmindre andet er fastsat nedenfor. Med forudgående godkendelse kan HGAA købe andele, hvis særlige omstændigheder kræver det, for at sikre eller opretholde finansiel stabilitet eller effektiv konkurrence. Uden Kommissionens forudgående samtykke kan HGAA erhverve andele, hvis i) den pågældende købspris er mindre end [...] % af HGAA's samlede balancesum på tidspunktet for Kommissionens afgørelse, og ii) den samlede sum af alle købspriser, som blev betalt af HGAA i hele omstruktureringsfasen (dvs. indtil gennemførelse af salget af SEE-netværket, jf. IV.), er mindre end [...] % af HGAA's balancesum på tidspunktet for Kommissionens afgørelse. Undtaget fra forbuddet mod at foretage opkøb er desuden andele, som administreres eller erhverves af HGAA i forbindelse med uinddrivelige udlån eller lignende bankforretninger.

| 4.1.11. | HGAA må ikke henvise til statsstøtten i reklameøjemed. |
| --- | --- |

4.1.11.

HGAA må ikke henvise til statsstøtten i reklameøjemed.

| 4.1.12. | Gennemførelsen af ovennævnte foranstaltninger revideres kvartalsvis af en ekstern tilsynsadministrator, som rapporterer til Kommissionen (se nedenfor afsnit C). |
| --- | --- |

4.1.12.

Gennemførelsen af ovennævnte foranstaltninger revideres kvartalsvis af en ekstern tilsynsadministrator, som rapporterer til Kommissionen (se nedenfor afsnit C).

4.2.   Tilsagnenes gyldighedsområde (»begrænsninger for nye udlånsforretninger«) i henhold til 4.1.1.-4.1.6.

De ovenfor under 4.1.1.-4.1.6. regulerede begrænsninger gælder kun for nye udlånsforretninger i henhold til følgende definitioner:

4.2.1.   Afgrænsning af segmenterne »corporate«, »public finance« og »retail«

Forretningsområderne »corporate« og »public finance« svarer grundlæggende til HGAA's gældende forretningsområdedefinitioner, men med følgende modifikationer:

| 4.2.1.1. | Forretningsområdet »corporate« er defineret som:
  Forretningsområdet »corporate« omfatter alle private virksomheder (med undtagelse af pengeinstitutter), for hvilke følgende kriterier er opfyldt med hensyn til omsætning og/eller eksponering:






  — | samlet årsomsætning på [...]EUR eller derover, eller |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1.

Forretningsområdet »corporate« er defineret som:

Forretningsområdet »corporate« omfatter alle private virksomheder (med undtagelse af pengeinstitutter), for hvilke følgende kriterier er opfyldt med hensyn til omsætning og/eller eksponering:

—

samlet årsomsætning på [...]EUR eller derover, eller

| — | bruttoeksponering på mindst[...] EUR og i Kroatien på mindst [...] EUR. HGAA forpligter sig til at dokumentere over for tilsynsadministratoren, at den nuværende eksponeringsrelaterede tærskel for HGAA's afgrænsning af retail-forretningsområdet i forhold til corporate-forretningsområdet i Kroatien rent faktisk ligger omkring [...] EUR, og at en ændring af denne tærskel ville forårsage uforholdsmæssige følgeomkostninger. |
| --- | --- |

—

bruttoeksponering på mindst[...] EUR og i Kroatien på mindst [...] EUR. HGAA forpligter sig til at dokumentere over for tilsynsadministratoren, at den nuværende eksponeringsrelaterede tærskel for HGAA's afgrænsning af retail-forretningsområdet i forhold til corporate-forretningsområdet i Kroatien rent faktisk ligger omkring [...] EUR, og at en ændring af denne tærskel ville forårsage uforholdsmæssige følgeomkostninger.

| 4.2.1.2. | Segmentet »public finance«:
  Forretningsområdet »public finance« består af






  — | »statslige myndigheder«, dvs. enheder, som kan udøve statslig suverænitet, dvs. er berettiget til at udstede almindelige bindende forskrifter eller andre bindende bestemmelser. Herunder hører navnlig stater, ministerier, stats- og regeringsmyndigheder, socialsikringsorganer osv.) |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.

Segmentet »public finance«:

Forretningsområdet »public finance« består af

—

»statslige myndigheder«, dvs. enheder, som kan udøve statslig suverænitet, dvs. er berettiget til at udstede almindelige bindende forskrifter eller andre bindende bestemmelser. Herunder hører navnlig stater, ministerier, stats- og regeringsmyndigheder, socialsikringsorganer osv.)

| — | eksponeringer, som er sikret ved en eksplicit garanti fra en »statslig myndighed« |
| --- | --- |

—

eksponeringer, som er sikret ved en eksplicit garanti fra en »statslig myndighed«

| — | »nationale myndigheder«, dvs. offentlige organer (delstater, provinser, regioner, byer og kommuner) samt de politiske entiteter i Bosnien-Hercegovina, dvs. Republika Srpska og føderationen Bosnien-Hercegovina) |
| --- | --- |

—

»nationale myndigheder«, dvs. offentlige organer (delstater, provinser, regioner, byer og kommuner) samt de politiske entiteter i Bosnien-Hercegovina, dvs. Republika Srpska og føderationen Bosnien-Hercegovina)

| — | offentlige enheder (public sector entities (1)), for så vidt de er dækket af en direkte garanti fra en statslig eller national myndighed. |
| --- | --- |

—

offentlige enheder (public sector entities (1)), for så vidt de er dækket af en direkte garanti fra en statslig eller national myndighed.

Enheder og agenturer, som hverken er statslige eller nationale myndigheder i den ovenfor anførte betydning og ikke råder over nogen direkte garanti fra en statslig eller national myndighed, skal behandes som (institutionelle) forretningskunder og i overensstemmelse med kravene for forretningsområdet corporate.

| 4.2.1.3. | Forretningsområdet »retail«:
  Forretningsområdet »retail« består af






  — | privatpersoner |
| --- | --- | --- |

4.2.1.3.

Forretningsområdet »retail«:

Forretningsområdet »retail« består af

—

privatpersoner

| — | alle former for SMV'er, dvs. privatejede virksomheder, freelancere og landbrugsenheder, uafhængigt af deres selskabsform, for hvilke følgende kriterier med hensyn til omsætning og eksponering er kumulativt opfyldt:






  — | samlet årsomsætning på mindre end [...] EUR |
| --- | --- | --- |

—

alle former for SMV'er, dvs. privatejede virksomheder, freelancere og landbrugsenheder, uafhængigt af deres selskabsform, for hvilke følgende kriterier med hensyn til omsætning og eksponering er kumulativt opfyldt:

—

samlet årsomsætning på mindre end [...] EUR

| — | bruttoeksponering på mindre end [...] EUR og (under forbehold af dokumentation i henhold til punkt 4.2.1.1., andet led, i Kroatien på mindre end [...] EUR. |
| --- | --- |

—

bruttoeksponering på mindre end [...] EUR og (under forbehold af dokumentation i henhold til punkt 4.2.1.1., andet led, i Kroatien på mindre end [...] EUR.

4.2.2.   Nye forretninger inden for segmenterne »corporate« og »public finance«

4.2.2.1.   Generelle definitioner

»Nye forretninger« defineres ifølge begrænsningerne for nye udlånsforretninger i henhold til punkt 4.1.1.-4.1.6. grundlæggende i overensstemmelse med HGAA's eksisterende risikorapporteringsstandarder og omfatter:

| — | risikorelevante (2) henholdsvis udlåns- og leasingtransaktioner med en helt ny kunde (eller med en gruppe af indbyrdes forbundne kunder) — dvs. »nye kunder« [New ClientBusiness — NCB] |
| --- | --- |

—

risikorelevante (2) henholdsvis udlåns- og leasingtransaktioner med en helt ny kunde (eller med en gruppe af indbyrdes forbundne kunder) — dvs. »nye kunder« [New ClientBusiness — NCB]

| — | forhøjelsen af henholdsvis udlåns- og leasingeksponeringer med eksisterende kunder på produktbasis, dvs. »eksponeringsøgende transaktioner« [Exposure Increasing Business — ExIB] |
| --- | --- |

—

forhøjelsen af henholdsvis udlåns- og leasingeksponeringer med eksisterende kunder på produktbasis, dvs. »eksponeringsøgende transaktioner« [Exposure Increasing Business — ExIB]

| — | fornyelsen eller forlængelsen af eksisterende henholdsvis udlåns- og leasingeksponeringer med eksisterende kunder på produktbasis i en periode på mere end [...] — dvs. »eksponeringsforlængende transaktioner« [Exposure Prolonging Business — ExPB]
   (3) |
| --- | --- |

—

fornyelsen eller forlængelsen af eksisterende henholdsvis udlåns- og leasingeksponeringer med eksisterende kunder på produktbasis i en periode på mere end [...] — dvs. »eksponeringsforlængende transaktioner« [Exposure Prolonging Business — ExPB]
   (3)

4.2.2.2.   Yderligere kriterier

| — | I forbindelse med ExIB skal forekomsten af nye forretninger vurderes på niveauet for individuelle transaktioner. Hvis en kunde således vil forhøje en eksisterende kontanteksponering og som modtræk hertil reducere eksponeringen fra garantier i samme størrelsesorden, betragtes kontanteksponeringen alligevel som en ny forretning. |
| --- | --- |

—

I forbindelse med ExIB skal forekomsten af nye forretninger vurderes på niveauet for individuelle transaktioner. Hvis en kunde således vil forhøje en eksisterende kontanteksponering og som modtræk hertil reducere eksponeringen fra garantier i samme størrelsesorden, betragtes kontanteksponeringen alligevel som en ny forretning.

| — | Finansieringsleasing betragtes som en ny udlånsforrentning. Den nye forretning (NCB og ExIB) skal således fuldt ud opfylde kravene til nye forretninger i henhold til punkt 4.1.1.-4.1.6. ovenfor. |
| --- | --- |

—

Finansieringsleasing betragtes som en ny udlånsforrentning. Den nye forretning (NCB og ExIB) skal således fuldt ud opfylde kravene til nye forretninger i henhold til punkt 4.1.1.-4.1.6. ovenfor.

| — | Driftsleasing betragtes som en ny forretning i henhold til punkt 4.1.1.-4.1.6. med følgende forbehold:






  — | En minimumsrating på [...] og en maksimal løbetid i henhold til reglerne vedrørende begrænsninger af nye forretninger. |
| --- | --- | --- |

—

Driftsleasing betragtes som en ny forretning i henhold til punkt 4.1.1.-4.1.6. med følgende forbehold:

—

En minimumsrating på [...] og en maksimal løbetid i henhold til reglerne vedrørende begrænsninger af nye forretninger.

| — | Sikkerhedsstillelse til fuld dækning af udlånseksponeringer forudsættes, så længe restværdien er fuldstændig dækket af den aktuelle bogføringsværdi (regnskabsmæssig værdi) under forudsætning af, at restværdien er ansat tilstrækkeligt konservativt. Sidstnævnte er tilfældet, så længe restværdien svarer til den med høj sandsynlighed opnåelige nettosalgsværdi (efter fradrag af salgsomkostninger) for det tilgrundliggende objekt i den kontoførende enheds regnskab. |
| --- | --- |

—

Sikkerhedsstillelse til fuld dækning af udlånseksponeringer forudsættes, så længe restværdien er fuldstændig dækket af den aktuelle bogføringsværdi (regnskabsmæssig værdi) under forudsætning af, at restværdien er ansat tilstrækkeligt konservativt. Sidstnævnte er tilfældet, så længe restværdien svarer til den med høj sandsynlighed opnåelige nettosalgsværdi (efter fradrag af salgsomkostninger) for det tilgrundliggende objekt i den kontoførende enheds regnskab.

| — | Ethvert udlånsengagement, som indeholder frie kreditlinjer, skal overholde de nye udlånsstandarder i henhold til punkt 4.1.1.-4.1.6. |
| --- | --- |

—

Ethvert udlånsengagement, som indeholder frie kreditlinjer, skal overholde de nye udlånsstandarder i henhold til punkt 4.1.1.-4.1.6.

| — | Transaktioner inden for HGAA-gruppen (f.eks. refinansieringer af lokale banker, leasing og øvrige kapitalinteresser) samt forretninger som led i HGAA's likviditetsstyringskrav hører til segmentet finansielle institutioner. |
| --- | --- |

—

Transaktioner inden for HGAA-gruppen (f.eks. refinansieringer af lokale banker, leasing og øvrige kapitalinteresser) samt forretninger som led i HGAA's likviditetsstyringskrav hører til segmentet finansielle institutioner.

4.2.2.3.   Begrænsninger

Begrænsningerne for nye forretninger i henhold til punkt 4.1.1.-4.1.6. gælder ikke for følgende risikorelevante transaktioner:

| — | transaktioner med finansielle institutioner i forbindelse med HGAA's likviditetsbeholdning, dvs.






  — | FX-spottransaktioner (f.eks. Intraday Settlement Limits) |
| --- | --- | --- |

—

transaktioner med finansielle institutioner i forbindelse med HGAA's likviditetsbeholdning, dvs.

—

FX-spottransaktioner (f.eks. Intraday Settlement Limits)

| — | FX Outrights og swaps med en løbetid på maks. [...], såfremt der herfor er indgået en netting- og sikkerhedsstillelsesaftale (ISDA med CSA) med en tærskelværdi (= materielt usikret eksponering) på maks. [...]EUR |
| --- | --- |

—

FX Outrights og swaps med en løbetid på maks. [...], såfremt der herfor er indgået en netting- og sikkerhedsstillelsesaftale (ISDA med CSA) med en tærskelværdi (= materielt usikret eksponering) på maks. [...]EUR

| — | pengemarkedslån, indskud samt (omvendte) repo-transaktioner med en løbetid på hver maks.[...], såfremt maksimalbeløbet pr. modpart er begrænset til i alt [...] EUR, og det pågældende samlede beløb til enhver tid er begrænset til maks. [...] EUR |
| --- | --- |

—

pengemarkedslån, indskud samt (omvendte) repo-transaktioner med en løbetid på hver maks.[...], såfremt maksimalbeløbet pr. modpart er begrænset til i alt [...] EUR, og det pågældende samlede beløb til enhver tid er begrænset til maks. [...] EUR

| — | finansielle derivater (renteswaps) med en løbetid på maks. [...], såfremt der herfor er indgået en netting- og sikkerhedsstillelsesaftale (ISDA med CSA) med en tærskelværdi (= materielt usikret eksponering) på maks. [...]EUR |
| --- | --- |

—

finansielle derivater (renteswaps) med en løbetid på maks. [...], såfremt der herfor er indgået en netting- og sikkerhedsstillelsesaftale (ISDA med CSA) med en tærskelværdi (= materielt usikret eksponering) på maks. [...]EUR

HGAA skal sikre, at HGAA-koncernhovedsædets risikostyringsafdeling kun godkender de enkelte modpartsgrænser for finansielle institutioner for hver en periode på maks. [...]

| — | nye finansieringer, udlånsforlængelser, roll-overs, omstruktureringer og omprogrammeringer af udlån til nødlidende kunder (og alle kunder inden for gruppens ansvarsområde/lokal indsatsgruppe for rehabilitering og/eller lånerehabilitering) med det formål og den klart dokumenterede udsigt til at bringe de nødlidende udlånsengagementer tilbage i performing-status og/eller muliggøre en endelig tilbageførsel af den udestående eksponering, for så vidt angår løbetiden for den i denne sammenhæng ydede nyfinansiering er begrænset til maks.[...]. For enhver af disse transaktioner skal det være tilstrækkeligt dokumenteret, herunder i form af kvantitativ dokumentation, at den pågældende transaktion er den bedste måde at bevare værdier for HGAA på og ikke blot medfører en udskydelse af tabsrealiseringen. Parametrene for den kvantitative analyse skal være tilstrækkeligt konservative |
| --- | --- |

—

nye finansieringer, udlånsforlængelser, roll-overs, omstruktureringer og omprogrammeringer af udlån til nødlidende kunder (og alle kunder inden for gruppens ansvarsområde/lokal indsatsgruppe for rehabilitering og/eller lånerehabilitering) med det formål og den klart dokumenterede udsigt til at bringe de nødlidende udlånsengagementer tilbage i performing-status og/eller muliggøre en endelig tilbageførsel af den udestående eksponering, for så vidt angår løbetiden for den i denne sammenhæng ydede nyfinansiering er begrænset til maks.[...]. For enhver af disse transaktioner skal det være tilstrækkeligt dokumenteret, herunder i form af kvantitativ dokumentation, at den pågældende transaktion er den bedste måde at bevare værdier for HGAA på og ikke blot medfører en udskydelse af tabsrealiseringen. Parametrene for den kvantitative analyse skal være tilstrækkeligt konservative

| — | forlængelser, løbetidsforlængelser, omstruktureringer og omprogrammeringer af eksisterende performing- eksponering (4) eller kunder (grupper af indbyrdes forbundne kunder), som er objektivt begrundet, er i HGGA's interesse og ikke ydes for en løbetid på mere end [...]. For enhver af disse transaktioner skal det være tilstrækkeligt dokumenteret, herunder i form af kvantitativ dokumentation, at den pågældende transaktion er den bedste måde at bevare værdier for HGAA på og ikke blot medfører en udskydelse af tabsrealiseringen. Parametrene for den kvantitative analyse skal være tilstrækkeligt konservative |
| --- | --- |

—

forlængelser, løbetidsforlængelser, omstruktureringer og omprogrammeringer af eksisterende performing- eksponering (4) eller kunder (grupper af indbyrdes forbundne kunder), som er objektivt begrundet, er i HGGA's interesse og ikke ydes for en løbetid på mere end [...]. For enhver af disse transaktioner skal det være tilstrækkeligt dokumenteret, herunder i form af kvantitativ dokumentation, at den pågældende transaktion er den bedste måde at bevare værdier for HGAA på og ikke blot medfører en udskydelse af tabsrealiseringen. Parametrene for den kvantitative analyse skal være tilstrækkeligt konservative

| — | yderligere finansieringer til kunder, som befinder sig på observationslisten for HGAA-gruppen eller de lokale enheder med det formål og den klare og dokumenterede udsigt til at stabilisere kundernes finansielle situation (herunder dækning af rente- og valutarisici) og dermed undgå et tilfælde af misligholdelse samt muliggøre kundens tilbagevenden til performing-statussen, for så vidt angår løbetiden på de i denne sammenhæng ydede yderligere finansieringer på maks. [...]. For enhver af disse transaktioner skal det være tilstrækkeligt dokumenteret, herunder i form af kvantitativ dokumentation, at den pågældende transaktion er den bedste måde at bevare værdier for HGAA på og ikke blot medfører en udskydelse af tabsrealiseringen. Parametrene for den kvantitative analyse skal være tilstrækkeligt konservative |
| --- | --- |

—

yderligere finansieringer til kunder, som befinder sig på observationslisten for HGAA-gruppen eller de lokale enheder med det formål og den klare og dokumenterede udsigt til at stabilisere kundernes finansielle situation (herunder dækning af rente- og valutarisici) og dermed undgå et tilfælde af misligholdelse samt muliggøre kundens tilbagevenden til performing-statussen, for så vidt angår løbetiden på de i denne sammenhæng ydede yderligere finansieringer på maks. [...]. For enhver af disse transaktioner skal det være tilstrækkeligt dokumenteret, herunder i form af kvantitativ dokumentation, at den pågældende transaktion er den bedste måde at bevare værdier for HGAA på og ikke blot medfører en udskydelse af tabsrealiseringen. Parametrene for den kvantitative analyse skal være tilstrækkeligt konservative

| — | transaktioner,






  — | som fuldstændigt og i hele udlånsløbetiden er dækket af straks eksigible og ikke med tredjemands sikkerhedsrettigheder pålagte kontante deposita, såfremt låntagers rating ikke er dårligere end [...], ELLER |
| --- | --- | --- |

—

transaktioner,

—

som fuldstændigt og i hele udlånsløbetiden er dækket af straks eksigible og ikke med tredjemands sikkerhedsrettigheder pålagte kontante deposita, såfremt låntagers rating ikke er dårligere end [...], ELLER

| — | som er sikret fuldstændigt af et pengeinstituts lån eller garanti (»bankgaranti«), såfremt kreditvurderingen af garantistilleren ikke er dårligere end [...] |
| --- | --- |

—

som er sikret fuldstændigt af et pengeinstituts lån eller garanti (»bankgaranti«), såfremt kreditvurderingen af garantistilleren ikke er dårligere end [...]

| — | eksponeringsudvidelser på basis af valutakursændringer, markedsværdivariationer i derivater og markedsprisudvikling på lån |
| --- | --- |

—

eksponeringsudvidelser på basis af valutakursændringer, markedsværdivariationer i derivater og markedsprisudvikling på lån

| — | omlægning af eksisterende udlån i udenlandsk valuta til udlån i EUR, hvis den pågældende kundes balancevaluta er EUR, kuna eller den konvertible marka, den samlede eksponering omlægges til aktuelle valutakurser, og HGAA's sikkerhedsposition forbliver uændret eller forbedres. |
| --- | --- |

—

omlægning af eksisterende udlån i udenlandsk valuta til udlån i EUR, hvis den pågældende kundes balancevaluta er EUR, kuna eller den konvertible marka, den samlede eksponering omlægges til aktuelle valutakurser, og HGAA's sikkerhedsposition forbliver uændret eller forbedres.

| — | nye forretninger, hvor der allerede inden den 1. januar 2013 er sendt og af kunden accepteret et tilbud, som er afstemt mellem den relevante lokale risiko- og salgsenhed, såfremt det kan dokumenteres, at HGAA er juridisk forpligtet til udbetaling |
| --- | --- |

—

nye forretninger, hvor der allerede inden den 1. januar 2013 er sendt og af kunden accepteret et tilbud, som er afstemt mellem den relevante lokale risiko- og salgsenhed, såfremt det kan dokumenteres, at HGAA er juridisk forpligtet til udbetaling

| — | transaktioner, som indgås under anvendelse af programmidler fra udviklingsbanker og overnationale finansieringsinstitutioner (f.eks. EIB, EBRD, HBOR, SID osv.) eller som led i subventionerede, af statslige/nationale myndigheder tilbudte udlånsprogrammer, såfremt ratinggrænsen på [...] overholdes, og udlånsløbetiden maks. udgør [...]. Deltagelsen i subventionerede udlånsprogrammer i overensstemmelse med ovenstående er kun tilladt, hvis programmerne har udlånsrisikominimerende karakteristika [...]. Sidstnævnte skal verificeres og bekræftes af tilsynsadministratoren, inden HGAA deltager i programmet |
| --- | --- |

—

transaktioner, som indgås under anvendelse af programmidler fra udviklingsbanker og overnationale finansieringsinstitutioner (f.eks. EIB, EBRD, HBOR, SID osv.) eller som led i subventionerede, af statslige/nationale myndigheder tilbudte udlånsprogrammer, såfremt ratinggrænsen på [...] overholdes, og udlånsløbetiden maks. udgør [...]. Deltagelsen i subventionerede udlånsprogrammer i overensstemmelse med ovenstående er kun tilladt, hvis programmerne har udlånsrisikominimerende karakteristika [...]. Sidstnævnte skal verificeres og bekræftes af tilsynsadministratoren, inden HGAA deltager i programmet

| — | koncerninterne finansieringer (navnlig refinansieringslinjer) til andre enheder i HGAA-gruppen med henblik på tilbagekøb (»repossessions«) af sikkerheder og aktiver som led i retslige og udenretslige auktions- eller salgsprocedurer |
| --- | --- |

—

koncerninterne finansieringer (navnlig refinansieringslinjer) til andre enheder i HGAA-gruppen med henblik på tilbagekøb (»repossessions«) af sikkerheder og aktiver som led i retslige og udenretslige auktions- eller salgsprocedurer

| — | omklassificeringen af leasingordninger, dvs. fra driftsleasing- til finansieringsleasingforretninger, hvis aktivrisikoen herved kan omlægges fuldstændig til modpartsrisiko (dvs. hvis alle risici og fordele, der er forbundet med ejerskabet af leasingobjekterne, kan overføres fra leasinggiver til leasingtager) |
| --- | --- |

—

omklassificeringen af leasingordninger, dvs. fra driftsleasing- til finansieringsleasingforretninger, hvis aktivrisikoen herved kan omlægges fuldstændig til modpartsrisiko (dvs. hvis alle risici og fordele, der er forbundet med ejerskabet af leasingobjekterne, kan overføres fra leasinggiver til leasingtager)

| — | overholdelsen af eksisterende kontraktlige forpligtelser (f.eks. »fast ejendom under opførelse«, »aktivering af endnu ikke udlejede leasingobjekter« (= leases to go)), såfremt kontrakten eller den lokale lovgivning ikke tillader fuldstændigt eller delvist ophør af forpligtelsen (eksempelvis inden for rammerne af særlige kontraktbetingelser (klausuler)). |
| --- | --- |

—

overholdelsen af eksisterende kontraktlige forpligtelser (f.eks. »fast ejendom under opførelse«, »aktivering af endnu ikke udlejede leasingobjekter« (= leases to go)), såfremt kontrakten eller den lokale lovgivning ikke tillader fuldstændigt eller delvist ophør af forpligtelsen (eksempelvis inden for rammerne af særlige kontraktbetingelser (klausuler)).

4.2.3.   Nye forretninger i »retail«-segmentet

I henhold til punkt 4.2.2.1 og principperne for velordnet risikorapportering defineres »nye forretninger« for retail-segmentet som følger:

| i) | En risikorelevant udlåns- eller leasingtransaktion (f.eks. et lån eller en kreditlinje), som skal betragtes som et retail-udlåns- eller leasingprodukt i retail-segmentet, og som noget nyt ydes til en ny eller eksisterende kunde (eller i henhold til principperne om god regnskabsskik),
  eller |
| --- | --- |

i)

En risikorelevant udlåns- eller leasingtransaktion (f.eks. et lån eller en kreditlinje), som skal betragtes som et retail-udlåns- eller leasingprodukt i retail-segmentet, og som noget nyt ydes til en ny eller eksisterende kunde (eller i henhold til principperne om god regnskabsskik),
  eller

| ii) | for revolverende kreditlinjer eller med rammer udstyrede (»limit based«) retail-produkter, som allerede er i en kundes besiddelse, f.eks. overtræk, kreditkort og SMV-(driftsmidler)kreditlinjer, forskellen mellem den nye ydede (højere) grænse og den gamle (lavere) grænse,
  ELLER |
| --- | --- |

ii)

for revolverende kreditlinjer eller med rammer udstyrede (»limit based«) retail-produkter, som allerede er i en kundes besiddelse, f.eks. overtræk, kreditkort og SMV-(driftsmidler)kreditlinjer, forskellen mellem den nye ydede (højere) grænse og den gamle (lavere) grænse,
  ELLER

| iii) | for retail-produkter, der skal betales regelmæssigt (amortisering), som allerede er i en kundes besiddelse, f.eks. alle former for ratelån, forskellen mellem det nye ydede (højere) lånebeløb og det gamle (lavere) lånebeløb. |
| --- | --- |

iii)

for retail-produkter, der skal betales regelmæssigt (amortisering), som allerede er i en kundes besiddelse, f.eks. alle former for ratelån, forskellen mellem det nye ydede (højere) lånebeløb og det gamle (lavere) lånebeløb.

4.2.3.1.   Yderligere definitioner og synspunkter

| i) | Indtil HGAA er i stand til at dokumentere en ekstraordinær stigning i eksponeringen som angivet i punkt 4.2.3. ii) og iii) i forbindelse med rapportering, betragtes en stigning i eksponeringen med hensyn til en eksisterende kunde (på produktbasis) som en ny forretning. Bemærk: En nedsættelse af ratefrekvensen (f.eks. fra månedlig til kvartalsvis) skal betragtes som en ny forretning. |
| --- | --- |

i)

Indtil HGAA er i stand til at dokumentere en ekstraordinær stigning i eksponeringen som angivet i punkt 4.2.3. ii) og iii) i forbindelse med rapportering, betragtes en stigning i eksponeringen med hensyn til en eksisterende kunde (på produktbasis) som en ny forretning. Bemærk: En nedsættelse af ratefrekvensen (f.eks. fra månedlig til kvartalsvis) skal betragtes som en ny forretning.

| ii) | Marginale/uvæsentlige eksponeringsstigninger (op til [...] EUR), som tilvejebringes af transaktionsgebyrer, kapitaliserede renter/gebyrer osv., navnlig sådanne i forbindelse med under punkt 4.2.3.2 anførte transaktioner (f.eks. valutakonverteringer, omstruktureringer, konsolideringer, forlængelser osv.), gælder på intet tidspunkt som en ny forretning. |
| --- | --- |

ii)

Marginale/uvæsentlige eksponeringsstigninger (op til [...] EUR), som tilvejebringes af transaktionsgebyrer, kapitaliserede renter/gebyrer osv., navnlig sådanne i forbindelse med under punkt 4.2.3.2 anførte transaktioner (f.eks. valutakonverteringer, omstruktureringer, konsolideringer, forlængelser osv.), gælder på intet tidspunkt som en ny forretning.

| iii) | I forbindelse med eksponeringsøgende retail-forretninger bestemmes forekomst eller ikkeforekomst af nye forretninger på enkelttransaktionsniveau. således at eksponeringsstigninger i forbindelse med et produkt (en kundes) ikke kan modregnes med eksponeringsreduktioner i forbindelse med et andet produkt. Modregningen (»netting«) af kundelån med kundeindeståender er heller ikke tilladt. |
| --- | --- |

iii)

I forbindelse med eksponeringsøgende retail-forretninger bestemmes forekomst eller ikkeforekomst af nye forretninger på enkelttransaktionsniveau. således at eksponeringsstigninger i forbindelse med et produkt (en kundes) ikke kan modregnes med eksponeringsreduktioner i forbindelse med et andet produkt. Modregningen (»netting«) af kundelån med kundeindeståender er heller ikke tilladt.

| iv) | Finansieringsleasing gælder som udlånsfinansiering og dermed i henhold til punkt 4.2.3 som en ny forretning, der er underlagt begrænsningerne for nye forretninger. |
| --- | --- |

iv)

Finansieringsleasing gælder som udlånsfinansiering og dermed i henhold til punkt 4.2.3 som en ny forretning, der er underlagt begrænsningerne for nye forretninger.

| v) | Driftsleasing gælder som en ny forretning, såfremt den falder ind under punkt 4.2.3, og er for så vidt underlagt begrænsningerne for nye forretninger. |
| --- | --- |

v)

Driftsleasing gælder som en ny forretning, såfremt den falder ind under punkt 4.2.3, og er for så vidt underlagt begrænsningerne for nye forretninger.

| vi) | Omkvalificeringen af leasingkontrakter (f.eks. fra driftsleasing til finansieringsleasing) gælder ikke som en ny forretning, hvis dette fører til en eksponeringsudvidelse i regulatorisk eller økonomisk forstand. |
| --- | --- |

vi)

Omkvalificeringen af leasingkontrakter (f.eks. fra driftsleasing til finansieringsleasing) gælder ikke som en ny forretning, hvis dette fører til en eksponeringsudvidelse i regulatorisk eller økonomisk forstand.

4.2.3.2   Begrænsninger/undtagelser

Følgende risikorelevante transaktioner skal behandles særskilt:

| — | Alle tilbud om retail-udlån, som er afgivet til kunder inden den 1. januar 2013, falder ikke ind under gyldighedsområdet for begrænsningerne for nye forretninger, hvis de af den pågældende kunde er accepteret inden for den i det pågældende lands lovgivning fastsatte acceptfrist. Tilbud om retail-udlån, som er afgivet efter den 1. januar 2013, er underlagt tilsagnene under punkt 4.1. |
| --- | --- |

—

Alle tilbud om retail-udlån, som er afgivet til kunder inden den 1. januar 2013, falder ikke ind under gyldighedsområdet for begrænsningerne for nye forretninger, hvis de af den pågældende kunde er accepteret inden for den i det pågældende lands lovgivning fastsatte acceptfrist. Tilbud om retail-udlån, som er afgivet efter den 1. januar 2013, er underlagt tilsagnene under punkt 4.1.

| — | Retail-udlån, som støttes af udviklingsbanker og overnationale finansinstitutter (f.eks. EIB, EBRD, HBOR, SID osv.), eller subventionerede programmer, som støttes af statslige/statsnære kredit- eller forsikringsagenturer eller det offentlige, er ikke underlagt begrænsningerne for nye forretninger. |
| --- | --- |

—

Retail-udlån, som støttes af udviklingsbanker og overnationale finansinstitutter (f.eks. EIB, EBRD, HBOR, SID osv.), eller subventionerede programmer, som støttes af statslige/statsnære kredit- eller forsikringsagenturer eller det offentlige, er ikke underlagt begrænsningerne for nye forretninger.

| — | Omstruktureringer af retail-udlån eller leasingkontrakter, som blev ydet til fysiske personer (privatkunder), og som ikke overstiger et maksimumsbeløb på [...]EUR, betragtes ikke som nye forretninger, for så vidt de ikke medfører en stigning i eksponeringen. Følgende principper skal iagttages:






  — | Omstruktureringer skal altid være nutidsværdineutrale (NPV-neutrale). |
| --- | --- | --- |

—

Omstruktureringer af retail-udlån eller leasingkontrakter, som blev ydet til fysiske personer (privatkunder), og som ikke overstiger et maksimumsbeløb på [...]EUR, betragtes ikke som nye forretninger, for så vidt de ikke medfører en stigning i eksponeringen. Følgende principper skal iagttages:

—

Omstruktureringer skal altid være nutidsværdineutrale (NPV-neutrale).

| — | I forbindelse med omstruktureringen må eksponeringen i forhold til kunden IKKE øges. |
| --- | --- |

—

I forbindelse med omstruktureringen må eksponeringen i forhold til kunden IKKE øges.

| — | Hverken i løbet af omstruktureringsprocessen eller som led i den omstrukturerede finansiering må der stilles nye midler til rådighed. |
| --- | --- |

—

Hverken i løbet af omstruktureringsprocessen eller som led i den omstrukturerede finansiering må der stilles nye midler til rådighed.

| — | Der må kun foretages omstruktureringer, hvis kunden dokumenterer evne og vilje til at betjene den omstrukturerede finansiering. |
| --- | --- |

—

Der må kun foretages omstruktureringer, hvis kunden dokumenterer evne og vilje til at betjene den omstrukturerede finansiering.

| — | Omstruktureringer må ikke foretages, hvis der anlægges sag mod kunden (af en tredjepart), iværksættes tvangsfuldbyrdelse mod denne, eller hvis den pågældende på anden vis begrænses i sin handleevne på grund af en retssag. |
| --- | --- |

—

Omstruktureringer må ikke foretages, hvis der anlægges sag mod kunden (af en tredjepart), iværksættes tvangsfuldbyrdelse mod denne, eller hvis den pågældende på anden vis begrænses i sin handleevne på grund af en retssag.

Hvis kunden ikke er en fysisk person (privatkunde), men en SMV (forretningskunde) (og foreligger den indledningsvis nævnte anvendelsesforudsætning således ikke), finder de gældende bestemmelser for corporate-kunder vedrørende omstrukturering anvendelse (i form af en genopretningsmaksimering) og løbetidsbegrænsninger.

| — | Et skifte af eksisterende eksponeringer fra et andet kundesegment uden eksponeringsudvidelse betragtes ikke som en ny forretning. Dette vedrører navnlig eksponering i forbindelse med projektfinansiering for corporate-kunder (f.eks. til boligbyggeri), som i sidste ende overgår til retail-kunder (f.eks. ved at disse optager lån til køb af boligerne). Eksponeringen overgår i dette tilfælde fra corporate- til retail-segmentet. Der gælder imidlertid følgende begrænsninger:






  — | Den maksimalt tilladte belåningsprocent er [...] %. |
| --- | --- | --- |

—

Et skifte af eksisterende eksponeringer fra et andet kundesegment uden eksponeringsudvidelse betragtes ikke som en ny forretning. Dette vedrører navnlig eksponering i forbindelse med projektfinansiering for corporate-kunder (f.eks. til boligbyggeri), som i sidste ende overgår til retail-kunder (f.eks. ved at disse optager lån til køb af boligerne). Eksponeringen overgår i dette tilfælde fra corporate- til retail-segmentet. Der gælder imidlertid følgende begrænsninger:

—

Den maksimalt tilladte belåningsprocent er [...] %.

| — | Det samlede årlige volumen af nye forretninger er begrænset til maksimalt [...] % af det samlede årlige volumen af nye forretninger inden for området retail-realkreditlån i det pågældende land. |
| --- | --- |

—

Det samlede årlige volumen af nye forretninger er begrænset til maksimalt [...] % af det samlede årlige volumen af nye forretninger inden for området retail-realkreditlån i det pågældende land.

| — | Forhøjelser af den samlede eksponering for retail-udlån som følge af påløbne renter, gebyrer eller andre former for omdannelse af gæld til selskabskapital (mest i forbindelse med nødlidende eller omstrukturerede udlån) betragtes ikke som nye forretninger. |
| --- | --- |

—

Forhøjelser af den samlede eksponering for retail-udlån som følge af påløbne renter, gebyrer eller andre former for omdannelse af gæld til selskabskapital (mest i forbindelse med nødlidende eller omstrukturerede udlån) betragtes ikke som nye forretninger.

| — | Konsolidering af gæld for retail-kunder (inden for henholdsvis HGAA's bogførende enheder og kundekonti) betragtes som en del af omstruktureringen, hvis den med det nye konsoliderede udlån forbundne eksponering ikke overstiger et beløb på [...] EUR ([...] EUR i Kroatien, for så vidt det accepteres af tilsynsadministratoren, jf. 4.2.1.3). Hvis eksponeringen overstiger dette beløb finder de for corporate-kunder gældende langtidsbegrænsninger anvendelse.
  Hvis den med et nyt konsolideret retail-udlån forbundne eksponering imidlertid er (signifikant) højere end summen for den med konsoliderede udlån forbundne eksponering, gælder forskellen i henhold til 4.2.3 ii) og iii) som en ny forretning. Så længe de relevante rapporteringsmuligheder endnu ikke er gennemført, finder 4.2.3.1 i) imidlertid anvendelse. |
| --- | --- |

—

Konsolidering af gæld for retail-kunder (inden for henholdsvis HGAA's bogførende enheder og kundekonti) betragtes som en del af omstruktureringen, hvis den med det nye konsoliderede udlån forbundne eksponering ikke overstiger et beløb på [...] EUR ([...] EUR i Kroatien, for så vidt det accepteres af tilsynsadministratoren, jf. 4.2.1.3). Hvis eksponeringen overstiger dette beløb finder de for corporate-kunder gældende langtidsbegrænsninger anvendelse.

Hvis den med et nyt konsolideret retail-udlån forbundne eksponering imidlertid er (signifikant) højere end summen for den med konsoliderede udlån forbundne eksponering, gælder forskellen i henhold til 4.2.3 ii) og iii) som en ny forretning. Så længe de relevante rapporteringsmuligheder endnu ikke er gennemført, finder 4.2.3.1 i) imidlertid anvendelse.

| — | Låneforhøjelser (»loan top-ups«) af retail-udlån skal ikke betragtes som nye forretninger, hvis muligheden for forhøjelse udtrykkeligt var blevet givet i den oprindelige udlånskontrakt, ikke kunne opsiges eller tilbagekaldes af HGAA og kun krævede kundens overholdelse af bestemte udlånsvilkår, men imidlertid ikke behøvede at gennemgå en standard kreditvurdering. I tilfælde af andre former for låneforhøjelser af retail-udlån skal forskellen mellem det gamle udlånsbeløb og det nye udlånsbeløb i henhold til punkt 4.2.3 ii) og iii) betragtes som en ny forretning. Så længe de relevante rapporteringsmuligheder endnu ikke er gennemført, finder 4.2.3.1 i) imidlertid anvendelse. |
| --- | --- |

—

Låneforhøjelser (»loan top-ups«) af retail-udlån skal ikke betragtes som nye forretninger, hvis muligheden for forhøjelse udtrykkeligt var blevet givet i den oprindelige udlånskontrakt, ikke kunne opsiges eller tilbagekaldes af HGAA og kun krævede kundens overholdelse af bestemte udlånsvilkår, men imidlertid ikke behøvede at gennemgå en standard kreditvurdering. I tilfælde af andre former for låneforhøjelser af retail-udlån skal forskellen mellem det gamle udlånsbeløb og det nye udlånsbeløb i henhold til punkt 4.2.3 ii) og iii) betragtes som en ny forretning. Så længe de relevante rapporteringsmuligheder endnu ikke er gennemført, finder 4.2.3.1 i) imidlertid anvendelse.

| — | Såkaldte valutaomlægninger (»currency switches«), dvs. en retail-kundes skifte fra et udlån i en udenlandsk valuta (eller fra et udlån indekseret i en udenlandsk valuta) til et udlån i det pågældende lands valuta uden væsentlig forhøjelse af eksponeringen (op til [...] EUR), skal ikke betragtes som en ny forretning. I tilfælde af en betydelig stigning i eksponeringent skal forskellen mellem det gamle udlånsbeløb/eksponering og det nye udlånsbeløb/eksponering i henhold til punkt 4.2.3 ii) og iii) betragtessom en ny forretning. Så længe de relevante rapporteringsmuligheder endnu ikke er gennemført, finder 4.2.3.1 i) imidlertid anvendelse. |
| --- | --- |

—

Såkaldte valutaomlægninger (»currency switches«), dvs. en retail-kundes skifte fra et udlån i en udenlandsk valuta (eller fra et udlån indekseret i en udenlandsk valuta) til et udlån i det pågældende lands valuta uden væsentlig forhøjelse af eksponeringen (op til [...] EUR), skal ikke betragtes som en ny forretning. I tilfælde af en betydelig stigning i eksponeringent skal forskellen mellem det gamle udlånsbeløb/eksponering og det nye udlånsbeløb/eksponering i henhold til punkt 4.2.3 ii) og iii) betragtessom en ny forretning. Så længe de relevante rapporteringsmuligheder endnu ikke er gennemført, finder 4.2.3.1 i) imidlertid anvendelse.

| — | Retail-udlån, som ydes til fornyet markedsføring eller fornyet leasing af aktiver og sikkerheder, der er taget i besiddelse, skal ikke betragtes som en ny forretning. De følgende begrænsninger finder anvendelse:






  — | For den fornyede markedsføring af boliger og anden fast ejendom er en belåningsprocent på maksimalt [...] % tilladt, og det samlede årlige volumen af sådanne nye forretninger er begrænset til maksimalt [...] % af det årlige samlede volumen af nye forretninger inden for retail-realkreditlån i det pågældende land. |
| --- | --- | --- |

—

Retail-udlån, som ydes til fornyet markedsføring eller fornyet leasing af aktiver og sikkerheder, der er taget i besiddelse, skal ikke betragtes som en ny forretning. De følgende begrænsninger finder anvendelse:

—

For den fornyede markedsføring af boliger og anden fast ejendom er en belåningsprocent på maksimalt [...] % tilladt, og det samlede årlige volumen af sådanne nye forretninger er begrænset til maksimalt [...] % af det årlige samlede volumen af nye forretninger inden for retail-realkreditlån i det pågældende land.

| — | For køretøjer og løsøre (equipment) er det samlede årlige volumen for nye forretninger begrænset til maksimalt [...] % af det årlige samlede volumen for nye forretninger vedrørende detailkøretøjer og løsøre i det pågældende land. |
| --- | --- |

—

For køretøjer og løsøre (equipment) er det samlede årlige volumen for nye forretninger begrænset til maksimalt [...] % af det årlige samlede volumen for nye forretninger vedrørende detailkøretøjer og løsøre i det pågældende land.

| — | Overholdelsen af eksisterende kontrakter og forpligtelser (f.eks. fast ejendom under opførelse, aktivering af endnu ikke udlejede varige forbrugsgoder) skal ikke betragtes som en ny forretning. |
| --- | --- |

—

Overholdelsen af eksisterende kontrakter og forpligtelser (f.eks. fast ejendom under opførelse, aktivering af endnu ikke udlejede varige forbrugsgoder) skal ikke betragtes som en ny forretning.

IV.   Genprivatisering af omsættelige enheder

1.   Reduktion af balancesum og markedstilstedeværelse

| 1.1. | HGAA var pr. den 31. december 2008 aktiv som international finansgruppe med 384 filialer i 12 lande (Østrig, Italien, Slovenien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Serbien, Montenegro, Bulgarien, Tyskland, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Ukraine og Ungarn (retail, corporate, public), leasing (retail, corporate; fast ejendom, motorkøretøjer, løsøre) samt via kapitalinteresser med en balancesum på 43,34 mia. EUR og risikovægtede aktiver på 32,83 mia. EUR. |
| --- | --- |

1.1.

HGAA var pr. den 31. december 2008 aktiv som international finansgruppe med 384 filialer i 12 lande (Østrig, Italien, Slovenien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Serbien, Montenegro, Bulgarien, Tyskland, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Ukraine og Ungarn (retail, corporate, public), leasing (retail, corporate; fast ejendom, motorkøretøjer, løsøre) samt via kapitalinteresser med en balancesum på 43,34 mia. EUR og risikovægtede aktiver på 32,83 mia. EUR.

| 1.2. | Allerede efter nationaliseringen trak HGAA sig ud af samtlige nye forretninger i Bulgarien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Ukraine, Ungarn og Tyskland og indstillede samtlige ikkestrategiske aktiviteter. Datterenhederne i disse lande blev underlagt afviklingsdelen (wind down) og afvikles nu på en velordnet måde. I tråd med den strategiske nypositionering er 12 af de tidligere i alt 18 filialer i »afviklingslandene« Bulgarien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Ukraine, Ungarn og Tyskland blevet lukket. |
| --- | --- |

1.2.

Allerede efter nationaliseringen trak HGAA sig ud af samtlige nye forretninger i Bulgarien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Ukraine, Ungarn og Tyskland og indstillede samtlige ikkestrategiske aktiviteter. Datterenhederne i disse lande blev underlagt afviklingsdelen (wind down) og afvikles nu på en velordnet måde. I tråd med den strategiske nypositionering er 12 af de tidligere i alt 18 filialer i »afviklingslandene« Bulgarien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Ukraine, Ungarn og Tyskland blevet lukket.

| 1.3. | De pr. 31. december 2012 af HGAA's på markedet tiloversblevne aktiviteter, dvs. de »omsættelige enheder« som omhandlet i afsnit B.II.1, og HBI havde en akkumuleret balancesum på knap 17,54 mia. EUR og risikovægtede aktiver på 11,02 mia. EUR, hvilket kun svarede til henholdsvis omkring 40,5 % af koncernbalancesummen og 33,6 % af de risikovægtede aktiver i HGAA pr. 31. december 2008. Heraf havde






  — | HBA en balancesum pr. 31. december 2012 på ca. 4,15 mia. EUR, hvilket svarer til ca. 59 % af HBA's balancesum pr. 31. december 2008 (7,05 mia. EUR) og kun 10 % af HGAA's koncernbalancesum pr. 31. december 2008 samt risikovægtede aktiver på 1,23 mia. EUR (HBA pr. 31. december 2008: 3,392 mia. EUR) |
| --- | --- | --- |

1.3.

De pr. 31. december 2012 af HGAA's på markedet tiloversblevne aktiviteter, dvs. de »omsættelige enheder« som omhandlet i afsnit B.II.1, og HBI havde en akkumuleret balancesum på knap 17,54 mia. EUR og risikovægtede aktiver på 11,02 mia. EUR, hvilket kun svarede til henholdsvis omkring 40,5 % af koncernbalancesummen og 33,6 % af de risikovægtede aktiver i HGAA pr. 31. december 2008. Heraf havde

—

HBA en balancesum pr. 31. december 2012 på ca. 4,15 mia. EUR, hvilket svarer til ca. 59 % af HBA's balancesum pr. 31. december 2008 (7,05 mia. EUR) og kun 10 % af HGAA's koncernbalancesum pr. 31. december 2008 samt risikovægtede aktiver på 1,23 mia. EUR (HBA pr. 31. december 2008: 3,392 mia. EUR)

| — | HBI en balancesum pr. 31. december 2012 på ca. 3,28 mia. EUR, hvilket svarer til ca. 65 % af HBI's balancesum pr. 31. december 2008 (5,02 mia. EUR) og kun 8 % af HGAA's koncernbalancesum pr. 31. december 2008 samt risikovægtede aktiver på 2,54 mia. EUR (HBI pr. 31. december 2008: 4,198 mia. EUR) |
| --- | --- |

—

HBI en balancesum pr. 31. december 2012 på ca. 3,28 mia. EUR, hvilket svarer til ca. 65 % af HBI's balancesum pr. 31. december 2008 (5,02 mia. EUR) og kun 8 % af HGAA's koncernbalancesum pr. 31. december 2008 samt risikovægtede aktiver på 2,54 mia. EUR (HBI pr. 31. december 2008: 4,198 mia. EUR)

| — | SEE-netværket en balancesum pr. 31. december 2012 på ca. 10,11 mia. EUR, hvilket svarer til ca. 68,5 % af HBI's balancesum pr. 31. december 2008 (14,775 mia. EUR) og kun 23 % af HGAA's koncernbalancesum pr. 31. december 2008 samt risikovægtede aktiver på 7,2 mia. EUR (SEE pr. 31. december 2008: 12,623 mia. EUR). |
| --- | --- |

—

SEE-netværket en balancesum pr. 31. december 2012 på ca. 10,11 mia. EUR, hvilket svarer til ca. 68,5 % af HBI's balancesum pr. 31. december 2008 (14,775 mia. EUR) og kun 23 % af HGAA's koncernbalancesum pr. 31. december 2008 samt risikovægtede aktiver på 7,2 mia. EUR (SEE pr. 31. december 2008: 12,623 mia. EUR).

Gennem klassificeringen af HBI som afviklingsenhed i andet halvår af 2013 reduceres den akkumulerede balancesum for de omsættelige enheder (HBA og SEE-netværket) i forhold til de foranstående data med yderligere 19 %, hvilket kun svarer til henholdsvis ca. 33 % af koncernbalancesummen og 26 % af HGAA's risikovægtede aktiver pr. 31. december 2008.

| 1.4. | De resterende omsættelige enheder genprivatiseres i henhold til afsnit B.IV.3 hurtigst og bedst muligt. Efter den fuldstændige genprivatisering af de omsættelige enheder vil der kun være forretninger, der skal afvikles, på HGAA's balance. |
| --- | --- |

1.4.

De resterende omsættelige enheder genprivatiseres i henhold til afsnit B.IV.3 hurtigst og bedst muligt. Efter den fuldstændige genprivatisering af de omsættelige enheder vil der kun være forretninger, der skal afvikles, på HGAA's balance.

2.   Opretholdelse af rentabilitet indtil genprivatisering

Østrig sikrer, at HGAA fører de omsættelige enheders forretninger med henblik på genoprettelse og opretholdelse af de omsættelige enheders langsigtede rentabilitet i overensstemmelse med omstruktureringsplanen og bilagene hertil (inklusive denne tilsagnspakke). Dette tilsagn hindrer ikke omstruktureringer af de omsættelige enheder og/eller overførsel af enkelte aktiver eller porteføljer til afviklingsdelen, for så vidt disse er nødvendige for genoprettelse, opretholdelse eller optimering af genprivatiseringsudsigterne.

3.   Hurtig genprivatisering

Østrig sikrer, at en genprivatisering af de omsættelige enheder sker hurtigst muligt i overensstemmelse med dette afsnit. I det omfang, der i dette afsnit B.IV.3. tages hensyn til genprivatiseringen af de omsættelige enheder, inkluderer dette den i givet fald ligeledes tilladte genprivatisering af dele af omsættelige enheder.

3.1.   Genprivatisering

Genprivatiseringen af en omsættelig enhed gælder som sket, når Republikken Østrig har solgt 100 % af andelene eller alle aktiver i den pågældende omsættelige enhed til en eller flere købere, som ikke er kontrolleret af Republikken Østrig. Som genprivatisering gælder også et salg af alle direkte eller indirekte andele i de omsættelige enheder, som Republikken Østrig er i besiddelse af, inden for rammerne af en normal IPO.

3.2.   Genprivatiseringstidspunkt

Genprivatiseringen gælder som sket den dag, hvor der underskrives en bindende obligationsretlig købsaftale om købet af den omsættelige enhed (»købsaftale«). I tilfælde af et salg af dele af en omsættelig enhed til flere købere er dagen for indgåelsen af den sidste købsaftale retningsgivende. Inden for rammerne af en IPO er for en genprivatisering inden for fristen den dag retningsgivende, hvor den sidste af Østrig indirekte eller direkte besiddede aktie er placeret på markedet. Bindingen bortfalder imidlertid for de enheder, som sælges ved hjælp af en IPO, til de i afsnit B.III. indeholdte forpligtelser allerede den dag, hvor [...] aktien placeres på markedet.

3.3.   Genprivatiseringsfrist

Genprivatiseringen af HBA foretages inden den 31. december 2013 og af SEE-netværket inden den 30. juni 2015.

3.4.   Gennemførelsesfrister

Gennemførelsen af salget af HBA skal ske inden den [...]. Gennemførelsen af salget af SEE-netværket skal ske inden den [...].

3.5.   Forlængelse af gennemførelsesfrister

I tilfælde af forsinkelser, som er resultatet af en mangel på de nødvendige tilladelser til salget fra en tilsyns- eller konkurrencemyndighed, kan Kommissionens tjenestegrene godkende forlængelsen af en gennemførelsesfrist for salget af SEE-netværket i henhold til punkt 3.4. med yderligere [...]. Østrig vil rettidigt, dog mindst to uger før udløbet af den oprindelse gennemførelsesfrist, anmode om og forelægge Kommissionen en bekræftelse fra tilsynsadministratoren på, at forsinkelsen udelukkende kan henhøres til de(n) godkendelsesberettigede myndighed(er), og at HGAA efter den pågældendes opfattelse har truffet alle rimelige foranstaltninger for at tilvejebringe gennemførelsen af købsaftalen inden for den oprindelige gennemførelsesfrist.

3.6.   Erhververskifte

Hvis det efter rettidig genprivatisering, men før udløbet af gennemførelsesfristen viser sig, at erhververen af en enhed ikke eller ikke inden for gennemførelsesfristen kan opfylde gennemførelsesbetingelserne, kan der efter aftale med Kommissionens tjenestegrene ske salg til en tredjemand, såfremt gennemførelsen af købet kan ske inden for den for førstegangssalg gældende gennemførelsesfrist.

3.7.   Manglende overholdelse af genprivatiserings- eller gennemførelsesfrister

For så vidt en genprivatiseringsfrist i henhold til 3.3. eller en gennemførelsesfrist i henhold til 3.4. sammenholdt med 3.5. ikke overholdes, skal den pågældende enhed fra og med dagen efter udløbet af den ikke overholdte frist indstille nye forretninger. Fra dette tidspunkt finder de for afviklingsdelen gældende bestemmelser i denne tilsagnspakke anvendelse for den pågældende enhed.

4.   Afhændelsesprocedure

| 4.1. | Østrig sikrer, at HGAA indleder den for genprivatiseringen af de omsættelige enheder nødvendige afhændelsesprocedure i så god tid og så hurtigt, at det er muligt at gennemføre en genprivatisering hurtigst muligt. |
| --- | --- |

4.1.

Østrig sikrer, at HGAA indleder den for genprivatiseringen af de omsættelige enheder nødvendige afhændelsesprocedure i så god tid og så hurtigt, at det er muligt at gennemføre en genprivatisering hurtigst muligt.

| 4.2. | Genprivatiseringen af omsættelige enheder sker enten som led i en normal IPO eller, for så vidt det er tilladt ifølge lovgivningen og muligt uden overtrædelse af forretningshemmeligheder, som led i en åben, gennemsigtig og ubetinget salgsprocedure og under ydelse af sædvanlige sælgergarantier (erklæringer og garantier). Dette udelukker ikke, at der før eller under en sådan procedure også finder forhandlinger sted med en specifik kreds af interessenter. |
| --- | --- |

4.2.

Genprivatiseringen af omsættelige enheder sker enten som led i en normal IPO eller, for så vidt det er tilladt ifølge lovgivningen og muligt uden overtrædelse af forretningshemmeligheder, som led i en åben, gennemsigtig og ubetinget salgsprocedure og under ydelse af sædvanlige sælgergarantier (erklæringer og garantier). Dette udelukker ikke, at der før eller under en sådan procedure også finder forhandlinger sted med en specifik kreds af interessenter.

V.   Afviklingsdel

1.   Kapital- og værdiskånende afvikling af eksisterende forretninger

| 1.1. | Østrig sikrer, at HGAA i sin afviklingsdel fra udstedelsen af den endelige tilladelse udelukkende afvikler sin på dette tidspunkt eksisterende forretning på en kapital- og værdiskånende måde. |
| --- | --- |

1.1.

Østrig sikrer, at HGAA i sin afviklingsdel fra udstedelsen af den endelige tilladelse udelukkende afvikler sin på dette tidspunkt eksisterende forretning på en kapital- og værdiskånende måde.

| 1.2. | Aktiverne i afviklingsdelen sælges, likvideres eller afvikles aktivt og så godt som muligt. |
| --- | --- |

1.2.

Aktiverne i afviklingsdelen sælges, likvideres eller afvikles aktivt og så godt som muligt.

| 1.3. | Aktiverne skal grundlæggende sælges hurtigst muligt. HGAA forpligter sig til at sælge disse aktiver, så snart der kan opnås et salgsprovenu på mindst aktivernes bogføringsværdi, medmindre salgsprisen på basis af en ubestridt objektiv vurdering kan betragtes som klart urimelig. |
| --- | --- |

1.3.

Aktiverne skal grundlæggende sælges hurtigst muligt. HGAA forpligter sig til at sælge disse aktiver, så snart der kan opnås et salgsprovenu på mindst aktivernes bogføringsværdi, medmindre salgsprisen på basis af en ubestridt objektiv vurdering kan betragtes som klart urimelig.

| 1.4. | Alle aktiver, som ikke kan afhændes i henhold til 1.3., udløber i overensstemmelse med forfaldstidspunktet. |
| --- | --- |

1.4.

Alle aktiver, som ikke kan afhændes i henhold til 1.3., udløber i overensstemmelse med forfaldstidspunktet.

2.   Ingen nye forretninger i afviklingsdelen

| 2.1. | Østrig sikrer, at der fra udstedelsen af den endelige tilladelse i afviklingsdelen ikke indgås nogen nye forretninger. Medmindre andet er anført nedenfor under 2.2. og 2.3., vil alle HGAA-virksomheder med undtagelse af de omsættelige enheder fra dette tidspunkt kun afvikle deres på dette tidspunkt eksisterende forretninger. |
| --- | --- |

2.1.

Østrig sikrer, at der fra udstedelsen af den endelige tilladelse i afviklingsdelen ikke indgås nogen nye forretninger. Medmindre andet er anført nedenfor under 2.2. og 2.3., vil alle HGAA-virksomheder med undtagelse af de omsættelige enheder fra dette tidspunkt kun afvikle deres på dette tidspunkt eksisterende forretninger.

| 2.2. | Fristerne i afviklingssegmentet forlænges kun, hvis der foreligger en realistisk, faktuel og plausibel mulighed for, at forlængelsen vil forbedre den fremtidige anvendelse af finansieringen. Forlængelser ydes ikke længere som [...]. Begrundede undtagelser med længere forlængelsesperioder skal i hvert enkelt tilfælde meddeles tilsynsadministratoren og begrundes tilstrækkeligt. Alle afviklingsaktiviteter skal efter udløb af omstruktureringsperioden også afsluttes hurtigst muligt.
  Tilladt er dog fortsat:






  — | transaktioner, der er nødvendige som led i likviditetsstyringen af afviklingsdelen, f.eks. nationalbanktransaktioner |
| --- | --- | --- |

2.2.

Fristerne i afviklingssegmentet forlænges kun, hvis der foreligger en realistisk, faktuel og plausibel mulighed for, at forlængelsen vil forbedre den fremtidige anvendelse af finansieringen. Forlængelser ydes ikke længere som [...]. Begrundede undtagelser med længere forlængelsesperioder skal i hvert enkelt tilfælde meddeles tilsynsadministratoren og begrundes tilstrækkeligt. Alle afviklingsaktiviteter skal efter udløb af omstruktureringsperioden også afsluttes hurtigst muligt.

Tilladt er dog fortsat:

—

transaktioner, der er nødvendige som led i likviditetsstyringen af afviklingsdelen, f.eks. nationalbanktransaktioner

| — | forvaltning af afviklingsdelens puljer, i hvilken forbindelse der — medmindre andet følger af fjerde led — ikke foretages nogen nye aktive transaktioner |
| --- | --- |

—

forvaltning af afviklingsdelens puljer, i hvilken forbindelse der — medmindre andet følger af fjerde led — ikke foretages nogen nye aktive transaktioner

| — | derivative transaktioner, der er nødvendige for at styre rente-, valuta- og udlånsrisici i forbindelse med den eksisterende portefølje, f.eks. asset-swaps, for så vidt de fører til, at HGAA's risikoposition på markedet som helhed reduceres |
| --- | --- |

—

derivative transaktioner, der er nødvendige for at styre rente-, valuta- og udlånsrisici i forbindelse med den eksisterende portefølje, f.eks. asset-swaps, for så vidt de fører til, at HGAA's risikoposition på markedet som helhed reduceres

| — | transaktioner, der er nødvendige af tilsynsmæssige eller andre lovmæssige grunde, herunder erhvervelse, besiddelse og afhændelse af omsættelige værdipapirer til forvaltningen af HGAA's puljer og til likviditetsstyringen i HGAA |
| --- | --- |

—

transaktioner, der er nødvendige af tilsynsmæssige eller andre lovmæssige grunde, herunder erhvervelse, besiddelse og afhændelse af omsættelige værdipapirer til forvaltningen af HGAA's puljer og til likviditetsstyringen i HGAA

| — | transaktioner, som afviklingsenheden indgår med henblik på sin egen refinansiering, herunder nyemissioner og tilbagekøb af gældsinstrumenter |
| --- | --- |

—

transaktioner, som afviklingsenheden indgår med henblik på sin egen refinansiering, herunder nyemissioner og tilbagekøb af gældsinstrumenter

| — | erhvervelse af løsøre og fast ejendom som led i retslige og udenretslige auktioner samt den frivillige overtagelse til råderet over sikkerheder |
| --- | --- |

—

erhvervelse af løsøre og fast ejendom som led i retslige og udenretslige auktioner samt den frivillige overtagelse til råderet over sikkerheder

| — | opfyldelse af allerede eksisterende kontrakter og tilsagn (f.eks. fast ejendom under opførelse, aktivering af endnu ikke udlejede leasingobjekter (leases to go), ændring af klassifikationen fra finansieringsleasing til driftsleasing og omvendt osv.) |
| --- | --- |

—

opfyldelse af allerede eksisterende kontrakter og tilsagn (f.eks. fast ejendom under opførelse, aktivering af endnu ikke udlejede leasingobjekter (leases to go), ændring af klassifikationen fra finansieringsleasing til driftsleasing og omvendt osv.)

| — | genleasing af aktiver (kort- til mellemfristet), hvis et værdiskånende salg af aktiverne ikke er muligt på kort sigt, for således at reducere eller undgå omkostninger (vedligeholdelse osv.). |
| --- | --- |

—

genleasing af aktiver (kort- til mellemfristet), hvis et værdiskånende salg af aktiverne ikke er muligt på kort sigt, for således at reducere eller undgå omkostninger (vedligeholdelse osv.).

Fortsat tilladt er desuden transaktioner med koncernselskaber i HGAA (for så vidt formålet hermed er forlængelser af refinansieringslinjer) og transaktioner med købere af aktiver (kapitalinteresser, porteføljer osv.) i HGAA, som gennemføres i forbindelse med genprivatiseringen og er nødvendige for det vellykkede salg af de pågældende enheder og/eller aktiver (f.eks. ydelse af købskreditter (»sælgerfinansiering«), forlængelse af sikkerheder ydet af HGAA (f.eks. garantier) til fordel for erhververen osv.).

| 2.3. | Inden for rammerne af uerholdelige engagementer kan afviklingsenheden som led i saneringen og afviklingen foretage forretningstilpasninger i samarbejde med den pågældende skyldner i det berørte referenceengagement, hvis og i det omfang disse foranstaltninger uden at forårsage konkurrencefordrejninger kan klassificeres som værdibevarende eller risikoformindskende, i hvilken forbindelse tilsynsadministratoren forelægges begrundet dokumentation. Forretningstilpasninger er ændringer i engagementet såsom rentetilpasninger, udsættelser, løbetidstilpasninger, debitorskifte, forlængelser og omlægninger, f.eks. ved indgåelse af nye udlånsaftaler med enslydende beløb, ændring af sikkerheder eller ændring af henholdsvis finansielle nøgletal og afståelse fra retlige virkninger af finansielle nøgletal. De i dette stykke nævnte forretningstilpasninger behøver en langtidsudvidelse på [...]; forretningstilpasninger, som ligger udover dette, må kun foretages med tilladelse fra tilsynsadministratoren. |
| --- | --- |

2.3.

Inden for rammerne af uerholdelige engagementer kan afviklingsenheden som led i saneringen og afviklingen foretage forretningstilpasninger i samarbejde med den pågældende skyldner i det berørte referenceengagement, hvis og i det omfang disse foranstaltninger uden at forårsage konkurrencefordrejninger kan klassificeres som værdibevarende eller risikoformindskende, i hvilken forbindelse tilsynsadministratoren forelægges begrundet dokumentation. Forretningstilpasninger er ændringer i engagementet såsom rentetilpasninger, udsættelser, løbetidstilpasninger, debitorskifte, forlængelser og omlægninger, f.eks. ved indgåelse af nye udlånsaftaler med enslydende beløb, ændring af sikkerheder eller ændring af henholdsvis finansielle nøgletal og afståelse fra retlige virkninger af finansielle nøgletal. De i dette stykke nævnte forretningstilpasninger behøver en langtidsudvidelse på [...]; forretningstilpasninger, som ligger udover dette, må kun foretages med tilladelse fra tilsynsadministratoren.

| 2.4. | Desuden er (finansieringer af) udgifter til indirekte opgradering af aktiver, der skal sælges, tilladte, hvis markedsføringsmulighederne derigennem kan forøges signifikant. Dette vedrører navnlig retsgebyrer og administrationsgebyrer (f.eks. til korrektion af den lokale tingbog) samt i enkelte tilfælde også bygningsmæssige/tekniske ændringer af enkelte aktiver, i hvilken forbindelse det er nødvendigt med tilsynsadministratorens godkendelse. |
| --- | --- |

2.4.

Desuden er (finansieringer af) udgifter til indirekte opgradering af aktiver, der skal sælges, tilladte, hvis markedsføringsmulighederne derigennem kan forøges signifikant. Dette vedrører navnlig retsgebyrer og administrationsgebyrer (f.eks. til korrektion af den lokale tingbog) samt i enkelte tilfælde også bygningsmæssige/tekniske ændringer af enkelte aktiver, i hvilken forbindelse det er nødvendigt med tilsynsadministratorens godkendelse.

3.   Afvikling af HBI

Med det formål at undgå markedsforvridninger i forbindelse med afviklingen af retail-banken HBI samt dæmpe deposit-strømme og et deraf resulterende yderligere likviditetsbehov i HBI gælder med hensyn til HBI følgende bestemmelser:

| 3.1. | HBI vil ikke gennemføre nogen nye transaktioner, medmindre andet er fastsat nedenfor. |
| --- | --- |

3.1.

HBI vil ikke gennemføre nogen nye transaktioner, medmindre andet er fastsat nedenfor.

| 3.2. | HBI's aktiver reduceres gradvist gennem afhændelse af porteføljer eller enkelte aktiver, andre omstruktureringstransaktioner (dvs. overførsler af porteføljer og/eller aktiver til afviklingsenheden) og i øvrigt nedskrivning af de eksisterende aktiver. |
| --- | --- |

3.2.

HBI's aktiver reduceres gradvist gennem afhændelse af porteføljer eller enkelte aktiver, andre omstruktureringstransaktioner (dvs. overførsler af porteføljer og/eller aktiver til afviklingsenheden) og i øvrigt nedskrivning af de eksisterende aktiver.

| 3.3. | Afviklingen af balancens passivside i HBI følger afviklingen på aktivsiden i HBI og bestemmes af denne. HBI's passiver reduceres dermed proportionalt med reduktionen på aktivsiden. |
| --- | --- |

3.3.

Afviklingen af balancens passivside i HBI følger afviklingen på aktivsiden i HBI og bestemmes af denne. HBI's passiver reduceres dermed proportionalt med reduktionen på aktivsiden.

| 3.4. | I øjeblikket er der planlagt følgende hjørnesten for afviklingen af HBI:






  — | reduktion af balancesummen fra i øjeblikket ca. 3 mia. EUR med ca. [...] % indtil udgangen af 2013 gennem yderligere porteføljeoverførsel til den lokale afviklingsenhed (HLI) |
| --- | --- | --- |

3.4.

I øjeblikket er der planlagt følgende hjørnesten for afviklingen af HBI:

—

reduktion af balancesummen fra i øjeblikket ca. 3 mia. EUR med ca. [...] % indtil udgangen af 2013 gennem yderligere porteføljeoverførsel til den lokale afviklingsenhed (HLI)

| — | reduktion af balancesummen for de resterende kundekrav efter kontraktudløb med ca. [...] til ca. [...] EUR indtil udgangen af 2018 |
| --- | --- |

—

reduktion af balancesummen for de resterende kundekrav efter kontraktudløb med ca. [...] til ca. [...] EUR indtil udgangen af 2018

| — | [...]











  (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

—

[...]

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| 3.5. | For at sikre en [...] egenfinansiering af HBI i afviklingsstadiet og undgå yderligere likviditetsbehov kan HBI [...], såfremt dette er nødvendigt for at forhindre eller udligne en underskridelse af ovenstående [...]. |
| --- | --- |

3.5.

For at sikre en [...] egenfinansiering af HBI i afviklingsstadiet og undgå yderligere likviditetsbehov kan HBI [...], såfremt dette er nødvendigt for at forhindre eller udligne en underskridelse af ovenstående [...].

| 3.6. | HBI vil kun tilbyde/modtage indskud til nominelle rentesatser, som er lavere end gennemsnittet af de bedste rentesatser, der tilbydes i samme periode af de fem vigtigste ikkestøttede konkurrenter i HBI's aktivitetsområde [...] for sammenlignelige produkter. |
| --- | --- |

3.6.

HBI vil kun tilbyde/modtage indskud til nominelle rentesatser, som er lavere end gennemsnittet af de bedste rentesatser, der tilbydes i samme periode af de fem vigtigste ikkestøttede konkurrenter i HBI's aktivitetsområde [...] for sammenlignelige produkter.

| 3.7. | [...]. |
| --- | --- |

3.7.

[...].

| 3.8. | Medmindre andet er anført, gælder for afviklingen af HBI bestemmelserne vedrørende afviklingsdelen i V.1 og V.2 tilsvarende. |
| --- | --- |

3.8.

Medmindre andet er anført, gælder for afviklingen af HBI bestemmelserne vedrørende afviklingsdelen i V.1 og V.2 tilsvarende.

2.   Tilsynsadministrator (»monitoring trustee«)

I.   Udpegelse

| 1. | Østrig sikrer, at HGAA i henhold til nedenstående bestemmelser udnævner en (tilsyns-) administrator (»administrator«), som skal opfylde de i afsnit C.II. nævnte opgaver og funktioner. |
| --- | --- |

1.

Østrig sikrer, at HGAA i henhold til nedenstående bestemmelser udnævner en (tilsyns-) administrator (»administrator«), som skal opfylde de i afsnit C.II. nævnte opgaver og funktioner.

| 2. | Administratoren skal være uafhængig af HGAA, må på intet tidspunkt have været eller være genstand for en interessekonflikt og skal have de fornødne kvalifikationer til at opfylde mandatet. Administratoren modtager et vederlag fra HGAA, som ikke må forhindre administratoren i at opfylde mandatet uafhængigt og effektivt. Såfremt lovgivningen tillader det, bæres omkostningerne til administratoren af HGAA, ellers af Østrig. |
| --- | --- |

2.

Administratoren skal være uafhængig af HGAA, må på intet tidspunkt have været eller være genstand for en interessekonflikt og skal have de fornødne kvalifikationer til at opfylde mandatet. Administratoren modtager et vederlag fra HGAA, som ikke må forhindre administratoren i at opfylde mandatet uafhængigt og effektivt. Såfremt lovgivningen tillader det, bæres omkostningerne til administratoren af HGAA, ellers af Østrig.

| 3. | Med Kommissionens godkendelse vil den under opfyldelsen af forpligtelserne, jf. punkt 12 i bilaget til Kommissionens godkendelsesbeslutning af 5. december 2012, C(2012) 9255 final, allerede udnævnte tilsynsadministrator [...] også fortsat have hvervet som tilsynsadministrator. For det tilfælde, at Kommissionen i stedet kræver, at en anden tilsynsadministrator varetager hvervet, gælder følgende:






  3.1. | Østrig sikrer, at HGAA inden for en rimelig tid efter udstedelse af den endelige tilladelse foreslår en eller flere personer, som indstilles til administrator, til Kommissionen til godkendelse. Forslagene skal indeholde tilstrækkelige oplysninger om disse personer med henblik på vurdering af deres egnethed (afsnit C.I.2.). HGAA's udpegelse af en foreslået administrator forudsætter godkendelse af Kommissionens tjenestegrene, som kun må afvise den foreslåede administrator, hvis denne er åbenlyst uegnet til at varetage hvervet. |
| --- | --- | --- |

3.

Med Kommissionens godkendelse vil den under opfyldelsen af forpligtelserne, jf. punkt 12 i bilaget til Kommissionens godkendelsesbeslutning af 5. december 2012, C(2012) 9255 final, allerede udnævnte tilsynsadministrator [...] også fortsat have hvervet som tilsynsadministrator. For det tilfælde, at Kommissionen i stedet kræver, at en anden tilsynsadministrator varetager hvervet, gælder følgende:

3.1.

Østrig sikrer, at HGAA inden for en rimelig tid efter udstedelse af den endelige tilladelse foreslår en eller flere personer, som indstilles til administrator, til Kommissionen til godkendelse. Forslagene skal indeholde tilstrækkelige oplysninger om disse personer med henblik på vurdering af deres egnethed (afsnit C.I.2.). HGAA's udpegelse af en foreslået administrator forudsætter godkendelse af Kommissionens tjenestegrene, som kun må afvise den foreslåede administrator, hvis denne er åbenlyst uegnet til at varetage hvervet.

| 3.2. | Hvis alle de af HGAA foreslåede administratorer afvises af Kommissionens tjenestegrene, sikrer Østrig, at HGAA inden for fire uger efter at være blevet underrettet om afvisningen, foreslår en eller flere yderligere personer i overensstemmelse med de betingelser og efter den procedure, der er beskrevet i afsnit C.I.2 og C.I.3. Hvis alle de yderligere foreslåede administratorer også afvises af Kommissionen tjenestegrene, udpeger Kommissionen en administrator, som derefter udnævnes af HGAA. |
| --- | --- |

3.2.

Hvis alle de af HGAA foreslåede administratorer afvises af Kommissionens tjenestegrene, sikrer Østrig, at HGAA inden for fire uger efter at være blevet underrettet om afvisningen, foreslår en eller flere yderligere personer i overensstemmelse med de betingelser og efter den procedure, der er beskrevet i afsnit C.I.2 og C.I.3. Hvis alle de yderligere foreslåede administratorer også afvises af Kommissionen tjenestegrene, udpeger Kommissionen en administrator, som derefter udnævnes af HGAA.

II.   Tilsynsadministratorens opgaver og forpligtelser

| 1. | Tilsynsadministratoren har til opgave at overvåge en fuldstændig og korrekt opfyldelse af forpligtelserne i tilsagnene og en fuldstændig og korrekt gennemførelse af omstruktureringsplanen samt opfylde de i tilsagnspakken (f.eks. i afsnit D.I.) nævnte specifikke forpligtelser, som påhviler tilsynsadministratoren. Kommissionen kan forlange forklaringer eller redegørelser af tilsynsadministratoren. |
| --- | --- |

1.

Tilsynsadministratoren har til opgave at overvåge en fuldstændig og korrekt opfyldelse af forpligtelserne i tilsagnene og en fuldstændig og korrekt gennemførelse af omstruktureringsplanen samt opfylde de i tilsagnspakken (f.eks. i afsnit D.I.) nævnte specifikke forpligtelser, som påhviler tilsynsadministratoren. Kommissionen kan forlange forklaringer eller redegørelser af tilsynsadministratoren.

| 2. | Tilsynsadministratoren rapporterer kvartalsvist til Kommissionen om gennemførelsen af omstruktureringsplanen og opfyldelsen af tilsagnene. Til dette formål forelægger tilsynsadministratoren efter udgangen af hvert kvartal Kommissionen, Østrig og HGAA et udkast til en skriftlig rapport om gennemførelsen af omstruktureringsplanen og opfyldelsen af tilsagnene. Rapportens omfang kan efter behov præciseres nærmere af Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Tilsynsadministratoren rapporterer kvartalsvist til Kommissionen om gennemførelsen af omstruktureringsplanen og opfyldelsen af tilsagnene. Til dette formål forelægger tilsynsadministratoren efter udgangen af hvert kvartal Kommissionen, Østrig og HGAA et udkast til en skriftlig rapport om gennemførelsen af omstruktureringsplanen og opfyldelsen af tilsagnene. Rapportens omfang kan efter behov præciseres nærmere af Kommissionen.

| 3. | Kommissionen, Østrig og HGAA kan fremsætte bemærkninger til udkastet inden for to uger fra modtagelsen heraf (frist for fremsættelse af bemærkninger). Inden for fire uger fra udløbet af fristen for fremsættelse af bemærkninger forelægger tilsynsadministratoren Kommissionen den endelige rapport, hvori den pågældende tager hensyn til eventuelle bemærkninger. Administratoren fremsender en kopi af den endelige rapport til Østrig og HGAA. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen, Østrig og HGAA kan fremsætte bemærkninger til udkastet inden for to uger fra modtagelsen heraf (frist for fremsættelse af bemærkninger). Inden for fire uger fra udløbet af fristen for fremsættelse af bemærkninger forelægger tilsynsadministratoren Kommissionen den endelige rapport, hvori den pågældende tager hensyn til eventuelle bemærkninger. Administratoren fremsender en kopi af den endelige rapport til Østrig og HGAA.

III.   Østrigs og HGAA's opgaver og forpligtelser

Østrig sikrer, at Kommissionen og tilsynsadministratoren har ubegrænset adgang til alle oplysninger under gennemførelsen af den endelige tilladelse, som er nødvendige for tilsynet med gennemførelsen af den endelige tilladelse. I den forbindelse støtter HGAA tilsynsadministratoren med en hurtig forberedelse og tilrådighedsstillelse af oplysninger. Kommissionen og tilsynsadministratoren kan forlange erklæringer eller redegørelser af HGAA og Østrig. Østrig og HGAA samarbejder fuldt ud med Kommissionen og tilsynsadministratoren med hensyn til alle forespørgsler i forbindelse med overvågningen af gennemførelsen af den endelige godkendelse.

IV.   Udskiftning og frigørelse af tilsynsadministratoren

| 1. | Hvis tilsynsadministratoren ikke overholder sine opgaver og forpligtelser eller ikke (længere) opfylder egnethedsforudsætningerne (afsnit C.I.2.), kan denne efter godkendelse fra Kommissionens tjenestegrene eller i tilfælde af et relevant begrundet krav fra Kommissionen efter høring af tilsynsadministratoren afsættes af HGAA. Hvis tilsynsadministratoren afsættes, skal denne erstattes af en ny tilsynsadministrator. Udpegelsen af den nye tilsynsadministrator sker i henhold til proceduren i afsnit C.I. |
| --- | --- |

1.

Hvis tilsynsadministratoren ikke overholder sine opgaver og forpligtelser eller ikke (længere) opfylder egnethedsforudsætningerne (afsnit C.I.2.), kan denne efter godkendelse fra Kommissionens tjenestegrene eller i tilfælde af et relevant begrundet krav fra Kommissionen efter høring af tilsynsadministratoren afsættes af HGAA. Hvis tilsynsadministratoren afsættes, skal denne erstattes af en ny tilsynsadministrator. Udpegelsen af den nye tilsynsadministrator sker i henhold til proceduren i afsnit C.I.

| 2. | Afsættes tilsynsadministratoren, kan det kræves, at denne fortsætter sine aktiviteter, indtil en ny administrator tiltræder. Den afsatte tilsynsadministrator giver alle relevante oplysninger til den nye tilsynsadministrator. Den afsatte tilsynsadministrators hverv ophører først, når HGAA har frigjort tilsynsadministratoren herfor med godkendelse fra Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

2.

Afsættes tilsynsadministratoren, kan det kræves, at denne fortsætter sine aktiviteter, indtil en ny administrator tiltræder. Den afsatte tilsynsadministrator giver alle relevante oplysninger til den nye tilsynsadministrator. Den afsatte tilsynsadministrators hverv ophører først, når HGAA har frigjort tilsynsadministratoren herfor med godkendelse fra Kommissionens tjenestegrene.

2.   Afsluttende bestemmelser

I.   Rapportering om yderligere støtte

| 1. | Republikken Østrig forpligter sig til kun at yde yderligere støtte til virksomheder i HGAA-gruppen, som ikke indgår i afviklingsdelen, såfremt dette tjener til overholdelse af tilsynskrav, og dette bekræftes af tilsynsmyndigheden. Indtil den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen forpligter Republikken Østrig sig desuden til omgående at informere Kommissionen om samtlige andre støtteforanstaltninger til HGAA. |
| --- | --- |

1.

Republikken Østrig forpligter sig til kun at yde yderligere støtte til virksomheder i HGAA-gruppen, som ikke indgår i afviklingsdelen, såfremt dette tjener til overholdelse af tilsynskrav, og dette bekræftes af tilsynsmyndigheden. Indtil den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen forpligter Republikken Østrig sig desuden til omgående at informere Kommissionen om samtlige andre støtteforanstaltninger til HGAA.

II.   Opløsning af retskonflikter

| 1. | I tilfælde af en konflikt mellem Østrigs forpligtelser og HGAA's retlige forpligtelser sikrer Østrig, at HGAA straks informerer tilsynsadministratoren herom og foreslår et alternativ til løsning af konflikten. |
| --- | --- |

1.

I tilfælde af en konflikt mellem Østrigs forpligtelser og HGAA's retlige forpligtelser sikrer Østrig, at HGAA straks informerer tilsynsadministratoren herom og foreslår et alternativ til løsning af konflikten.

| 2. | Tilsynsadministratoren kontrollerer efter modtagelsen af et tilstrækkeligt begrundet alternativt forslag fra HGAA hurtigst muligt og i samråd med Kommissionen, om det alternative forslag i lyset af den endelige tilladelse og HGAA's konkret relevante forpligtelse er passende. Hvis dette er tilfældet, vil Kommissionens tjenestegrene tage alle nødvendige yderligere skridt i henhold til de procedurer, der skal anvendes. |
| --- | --- |

2.

Tilsynsadministratoren kontrollerer efter modtagelsen af et tilstrækkeligt begrundet alternativt forslag fra HGAA hurtigst muligt og i samråd med Kommissionen, om det alternative forslag i lyset af den endelige tilladelse og HGAA's konkret relevante forpligtelse er passende. Hvis dette er tilfældet, vil Kommissionens tjenestegrene tage alle nødvendige yderligere skridt i henhold til de procedurer, der skal anvendes.

III.   Tilpasningsklausul

Kommissionen kan på grundlag af en tilstrækkelig begrundet anmodning fra Østrig i samråd med tilsynsadministratoren imødekomme denne anmodning om en forlængelse af de i tilsagnene fastlagte frister, for så vidt der inden for en sådan frist er indført en bestemt resultatforpligtelse, eller ophæve, ændre eller erstatte en eller flere forpligtelser og betingelser i disse tilsagn.

---

(1)  Enheder, som kontrolleres direkte af statslige eller nationale myndigheder eller er økonomisk forbundet med statslige eller nationale myndigheder.

(2)  Udtrykket »risikorelevant« defineres i overensstemmelse med gruppens udlånspolitik og omfatter følgelig enhver udlåns- eller leasingtransaktion, hvor der er involveret modparts- og/eller kreditrisiko.

(3)  Også selv om eksponeringsforlængende transaktioner med en løbetid på[...] ikke er underlagt begrænsningerne for nye forretninger i henhold til punkt 4.1.1.-4.1.6., skal disse transaktioner nøje overholde kravene i HGAA's interne risikopolitikker og andre relevante bestemmelser.

(4)  I henhold til HGAA's metodik til konstatering af udlånseksponering (»Exposure Measurement Methodology«). Dette betyder, at den ikkeudnyttede del af eksisterende, tilsagnsgivne rammekreditter ikke betragtes som nye forretninger.

---

| 14.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 176/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 176/38

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 16. oktober 2013

om statsstøtte nr. SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005) ydet af Den Slovakiske Republik til Frucona Košice a.s.

(meddelt under nummer C(2013) 6261)

(Kun den slovakiske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2014/342/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i overensstemmelse med denne artikel og under hensyntagen til disse bemærkninger (2), og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

1.   SAGSBEHANDLING I KOMMISSIONEN

| (1) | Ved brev af 15. oktober 2004, der blev registreret den 25. oktober 2004, fik Kommissionen tilsendt en klage over påstået ulovlig statsstøtte til Frucona Košice. Klageren fremsendte yderligere oplysninger den 3. februar 2005. Der blev holdt et møde med klageren den 24. maj 2005. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 15. oktober 2004, der blev registreret den 25. oktober 2004, fik Kommissionen tilsendt en klage over påstået ulovlig statsstøtte til Frucona Košice. Klageren fremsendte yderligere oplysninger den 3. februar 2005. Der blev holdt et møde med klageren den 24. maj 2005.

| (2) | På grundlag af klagerens oplysninger anmodede Kommissionen ved brev af 6. december 2004 Slovakiet om at underrette den om den omstridte foranstaltning. Slovakiet svarede ved brev af 4. januar 2005, der blev registreret den 17. januar 2005, og hvorved det oplyste Kommissionen om den muligvis ulovlige støtte til Frucona Košice a.s. i forbindelse med en kreditorordning og anmodede Kommissionen om at godkende den som redningsstøtte til en virksomhed i økonomiske vanskeligheder. Slovakiet indsendte yderligere oplysninger ved brev af 24. januar 2005, der blev registreret den 28. januar 2005. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 9. februar 2005, som blev besvaret ved brev af 4. marts 2005, der blev registreret den 10. marts 2005. Der blev holdt et møde med de slovakiske myndigheder den 12. maj 2005. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af klagerens oplysninger anmodede Kommissionen ved brev af 6. december 2004 Slovakiet om at underrette den om den omstridte foranstaltning. Slovakiet svarede ved brev af 4. januar 2005, der blev registreret den 17. januar 2005, og hvorved det oplyste Kommissionen om den muligvis ulovlige støtte til Frucona Košice a.s. i forbindelse med en kreditorordning og anmodede Kommissionen om at godkende den som redningsstøtte til en virksomhed i økonomiske vanskeligheder. Slovakiet indsendte yderligere oplysninger ved brev af 24. januar 2005, der blev registreret den 28. januar 2005. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 9. februar 2005, som blev besvaret ved brev af 4. marts 2005, der blev registreret den 10. marts 2005. Der blev holdt et møde med de slovakiske myndigheder den 12. maj 2005.

| (3) | Ved brev af 5. juli 2005 oplyste Kommissionen Slovakiet om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter TEUF's artikel 108, stk. 2, med hensyn til støtten. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 5. juli 2005 oplyste Kommissionen Slovakiet om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter TEUF's artikel 108, stk. 2, med hensyn til støtten.

| (4) | Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningen.

| (5) | De slovakiske myndigheder indsendte deres bemærkninger ved brev af 10. oktober 2005, der blev registreret den 17. oktober 2005. Kommissionen modtog bemærkninger fra én interesseret part (modtageren af støtten) ved brev af 24. oktober 2005, der blev registreret den 25. oktober 2005. Den videresendte dem til Slovakiet med en opfordring om at kommentere dem. Slovakiets kommentarer indgik ved brev af 16. december 2005, der blev registreret den 20. december 2005. Den 28. marts 2006 blev der holdt et møde, hvor modtageren fik lejlighed til at uddybe sine bemærkninger. Slovakiet fremsendte yderligere oplysninger ved brev af 5. maj 2006, der blev registreret den 8. maj 2006. |
| --- | --- |

(5)

De slovakiske myndigheder indsendte deres bemærkninger ved brev af 10. oktober 2005, der blev registreret den 17. oktober 2005. Kommissionen modtog bemærkninger fra én interesseret part (modtageren af støtten) ved brev af 24. oktober 2005, der blev registreret den 25. oktober 2005. Den videresendte dem til Slovakiet med en opfordring om at kommentere dem. Slovakiets kommentarer indgik ved brev af 16. december 2005, der blev registreret den 20. december 2005. Den 28. marts 2006 blev der holdt et møde, hvor modtageren fik lejlighed til at uddybe sine bemærkninger. Slovakiet fremsendte yderligere oplysninger ved brev af 5. maj 2006, der blev registreret den 8. maj 2006.

| (6) | Kommissionen vedtog en afgørelse om tilbagebetaling af støtten den 7. juni 2006 (4). Efter den dato er Kommissionen i sin kommunikation med de slovakiske myndigheder, hvad angår gennemførelsen af afgørelsen, blevet underrettet om resultatet af den nationale retssag vedrørende størrelsen af den gæld, der skal være omfattet af virksomhedens ordning med kreditorerne. Der skal tages hensyn til disse oplysninger i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen vedtog en afgørelse om tilbagebetaling af støtten den 7. juni 2006 (4). Efter den dato er Kommissionen i sin kommunikation med de slovakiske myndigheder, hvad angår gennemførelsen af afgørelsen, blevet underrettet om resultatet af den nationale retssag vedrørende størrelsen af den gæld, der skal være omfattet af virksomhedens ordning med kreditorerne. Der skal tages hensyn til disse oplysninger i denne afgørelse.

2.   SAGSBEHANDLING VED RETTEN

| (7) | Den 12. januar 2007 ankede Frucona Košice a.s. afgørelsen til Retten, idet virksomheden bl.a. gjorde indsigelse imod klassificeringen af gældsafskrivningen som statsstøtte og påberåbte sig, at gældsafskrivningen var i overensstemmelse med det markedsøkonomiske kreditorprincip. Ved dom afsagt den 7. december 2010 (sag T-11/07) afviste Retten appellantens argumentation og bekræftede Kommissionens afgørelse med den begrundelse, at en konkursprocedure ville have været mere fordelagtig for staten end kreditorproceduren. |
| --- | --- |

(7)

Den 12. januar 2007 ankede Frucona Košice a.s. afgørelsen til Retten, idet virksomheden bl.a. gjorde indsigelse imod klassificeringen af gældsafskrivningen som statsstøtte og påberåbte sig, at gældsafskrivningen var i overensstemmelse med det markedsøkonomiske kreditorprincip. Ved dom afsagt den 7. december 2010 (sag T-11/07) afviste Retten appellantens argumentation og bekræftede Kommissionens afgørelse med den begrundelse, at en konkursprocedure ville have været mere fordelagtig for staten end kreditorproceduren.

3.   SAGSBEHANDLING VED DOMSTOLEN

| (8) | Frucona Košice a.s. ankede Rettens dom til Domstolen og påberåbte sig navnlig, at Retten ikke havde vurderet Kommissionens anvendelse af det markedsøkonomiske kreditorprincip korrekt og uberettiget havde søgt at erstatte sin egen vurdering med Kommissionens vedrørende det markedsøkonomiske kreditorprincip (sag C-73/11 P). |
| --- | --- |

(8)

Frucona Košice a.s. ankede Rettens dom til Domstolen og påberåbte sig navnlig, at Retten ikke havde vurderet Kommissionens anvendelse af det markedsøkonomiske kreditorprincip korrekt og uberettiget havde søgt at erstatte sin egen vurdering med Kommissionens vedrørende det markedsøkonomiske kreditorprincip (sag C-73/11 P).

| (9) | Den 24. januar 2013 omstødte Domstolen Rettens dom. Domstolen fastslog, at Kommissionen havde begået en uomtvistelig fejl ved ikke at tage højde for en konkursprocedures varighed i sin vurdering af det markedsøkonomiske kreditorprincip eller, hvis den havde taget højde for denne faktor, ved ikke at begrunde sin afgørelse tilstrækkeligt. Sagen blev sendt tilbage til Retten med henblik på at få pådømt virksomhedens anbringender vedrørende skattefuldbyrdelsesproceduren, som Retten endnu ikke havde afsagt dom om. |
| --- | --- |

(9)

Den 24. januar 2013 omstødte Domstolen Rettens dom. Domstolen fastslog, at Kommissionen havde begået en uomtvistelig fejl ved ikke at tage højde for en konkursprocedures varighed i sin vurdering af det markedsøkonomiske kreditorprincip eller, hvis den havde taget højde for denne faktor, ved ikke at begrunde sin afgørelse tilstrækkeligt. Sagen blev sendt tilbage til Retten med henblik på at få pådømt virksomhedens anbringender vedrørende skattefuldbyrdelsesproceduren, som Retten endnu ikke havde afsagt dom om.

4.   TILBAGEKALDELSE

| (10) | På baggrund af Domstolens dom finder Kommissionen det derfor relevant at tilbagekalde den oprindelige afgørelse af 7. juni 2006 og erstatte den med denne afgørelse for at råde bod på de mangler, som Domstolen har fastslået. |
| --- | --- |

(10)

På baggrund af Domstolens dom finder Kommissionen det derfor relevant at tilbagekalde den oprindelige afgørelse af 7. juni 2006 og erstatte den med denne afgørelse for at råde bod på de mangler, som Domstolen har fastslået.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

1.   DEN BERØRTE VIRKSOMHED

| (11) | Modtageren af den økonomiske støtte er Frucona Košice a.s., som var aktiv inden for produktion af alkohol og alkoholholdige drikkevarer, alkoholfri drikkevarer, frugt og grønsager på dåse og eddike. Efter at have mistet sin licens stoppede modtageren med at producere alkohol og alkoholholdige drikkevarer. Virksomheden fortsatte dog med at være aktiv på engrosmarkedet for alkohol og alkoholholdige drikkevarer. Virksomheden ligger i en region, der er berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF. |
| --- | --- |

(11)

Modtageren af den økonomiske støtte er Frucona Košice a.s., som var aktiv inden for produktion af alkohol og alkoholholdige drikkevarer, alkoholfri drikkevarer, frugt og grønsager på dåse og eddike. Efter at have mistet sin licens stoppede modtageren med at producere alkohol og alkoholholdige drikkevarer. Virksomheden fortsatte dog med at være aktiv på engrosmarkedet for alkohol og alkoholholdige drikkevarer. Virksomheden ligger i en region, der er berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF.

| (12) | På tidspunktet for de afgørende begivenheder havde modtageren omkring 200 beskæftigede. I forbindelse med sine bemærkninger til Kommissionens afgørelse om at indlede den formelle undersøgelse fremlagde virksomheden tal for sin omsætning (inklusive punktafgifter og moms), der er anført i følgende tabel.

  Tabel 1


  Omsætning i forskellige produktionssegmenter, inklusive punktafgifter og moms (SKK) | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eddike | 28 029 500 | 27 605 100 | 11 513 600 |
| Frugt- og grønsags-produktion | 37 112 500 | 32 584 500 | 22 696 400 |
| Kål | 2 878 340 | 503 030 | 201 310 |
| Kulsyreholdige alkoholfri drikkevarer | 9 373 800 | 17 601 600 | 17 560 100 |
| Ikke-kulsyreholdige alkoholfri drikkevarer | 2 877 700 | 6 420 420 | 7 920 010 |
| Safter 100 % | 51 654 900 | 43 421 600 | 22 706 600 |
| Spiritus | 696 193 500 | 743 962 700 | 728 837 400 |
| Æblevin | 1 495 640 | 106 360 | 0 |
| Sukkerholdig frugtsaft | 5 928 100 | 6 502 920 | 5 199 540 |
| Andre produkter/tjenester | 59 476 000 | 99 635 000 | 63 680 000 |
| I ALT | 895 019 980 | 978 343 230 | 880 314 960 (5) |

(12)

På tidspunktet for de afgørende begivenheder havde modtageren omkring 200 beskæftigede. I forbindelse med sine bemærkninger til Kommissionens afgørelse om at indlede den formelle undersøgelse fremlagde virksomheden tal for sin omsætning (inklusive punktafgifter og moms), der er anført i følgende tabel.

Tabel 1

Omsætning i forskellige produktionssegmenter, inklusive punktafgifter og moms (SKK)

2002

2003

2004

Eddike

28 029 500

27 605 100

11 513 600

Frugt- og grønsags-produktion

37 112 500

32 584 500

22 696 400

Kål

2 878 340

503 030

201 310

Kulsyreholdige alkoholfri drikkevarer

9 373 800

17 601 600

17 560 100

Ikke-kulsyreholdige alkoholfri drikkevarer

2 877 700

6 420 420

7 920 010

Safter 100 %

51 654 900

43 421 600

22 706 600

Spiritus

696 193 500

743 962 700

728 837 400

Æblevin

1 495 640

106 360

0

Sukkerholdig frugtsaft

5 928 100

6 502 920

5 199 540

Andre produkter/tjenester

59 476 000

99 635 000

63 680 000

I ALT

895 019 980

978 343 230

880 314 960 (5)

| (13) | Disse tal adskiller sig betydeligt fra dem, Kommissionen har modtaget fra de slovakiske myndigheder, og som den har anført i sin afgørelse om at indlede den formelle undersøgelse (6). De slovakiske myndigheder anfægtede ikke ovennævnte tals rigtighed i forbindelse med deres reaktion på modtagerens bemærkninger efter indledningen af den formelle undersøgelse. Ifølge de slovakiske myndigheder opfylder modtageren kriterierne for en mellemstor virksomhed. |
| --- | --- |

(13)

Disse tal adskiller sig betydeligt fra dem, Kommissionen har modtaget fra de slovakiske myndigheder, og som den har anført i sin afgørelse om at indlede den formelle undersøgelse (6). De slovakiske myndigheder anfægtede ikke ovennævnte tals rigtighed i forbindelse med deres reaktion på modtagerens bemærkninger efter indledningen af den formelle undersøgelse. Ifølge de slovakiske myndigheder opfylder modtageren kriterierne for en mellemstor virksomhed.

2.   GÆLDENDE NATIONAL LOVGIVNING

| (14) | Den omstridte foranstaltning vedrører afskrivning af en skattegæld, som skattekontoret, Košice IV, har foretaget som led i en kreditorprocedure. Kreditorproceduren er indført i henhold til lov nr. 328/91 om konkurs og kreditorordninger (i det følgende benævnt »konkursloven«). |
| --- | --- |

(14)

Den omstridte foranstaltning vedrører afskrivning af en skattegæld, som skattekontoret, Košice IV, har foretaget som led i en kreditorprocedure. Kreditorproceduren er indført i henhold til lov nr. 328/91 om konkurs og kreditorordninger (i det følgende benævnt »konkursloven«).

| (15) | En kreditorprocedure er en domstolsovervåget procedure, der i lighed med konkursproceduren sigter mod at afklare forgældede selskabers økonomiske situation (7). Under konkursproceduren ophører virksomheden med at eksistere, og enten sælges dens aktiver til en ny ejer, eller den træder i likvidation. Under kreditorproceduren fortsætter den forgældede virksomhed derimod sin virksomhed uden ændring af ejerskabet. |
| --- | --- |

(15)

En kreditorprocedure er en domstolsovervåget procedure, der i lighed med konkursproceduren sigter mod at afklare forgældede selskabers økonomiske situation (7). Under konkursproceduren ophører virksomheden med at eksistere, og enten sælges dens aktiver til en ny ejer, eller den træder i likvidation. Under kreditorproceduren fortsætter den forgældede virksomhed derimod sin virksomhed uden ændring af ejerskabet.

| (16) | Kreditorproceduren indledes af den forgældede virksomhed. Målet er at opnå en aftale med kreditorerne, hvorved den forgældede virksomhed betaler en del af sin gæld, og kreditorerne giver afkald på den resterende del. Denne aftale skal godkendes af den overvågende domstol. |
| --- | --- |

(16)

Kreditorproceduren indledes af den forgældede virksomhed. Målet er at opnå en aftale med kreditorerne, hvorved den forgældede virksomhed betaler en del af sin gæld, og kreditorerne giver afkald på den resterende del. Denne aftale skal godkendes af den overvågende domstol.

| (17) | Kreditorer, hvis tilgodehavender er sikret, for eksempel ved pant, optræder som separatister. For at forslaget til en ordning kan accepteres, skal alle separatisterne stemme for, hvorimod et kvalificeret flertal er tilstrækkeligt for andre kreditorers vedkommende. Med andre ord stemmer separatister individuelt og har vetoret over forslaget. |
| --- | --- |

(17)

Kreditorer, hvis tilgodehavender er sikret, for eksempel ved pant, optræder som separatister. For at forslaget til en ordning kan accepteres, skal alle separatisterne stemme for, hvorimod et kvalificeret flertal er tilstrækkeligt for andre kreditorers vedkommende. Med andre ord stemmer separatister individuelt og har vetoret over forslaget.

| (18) | Separatister har også en privilegeret stilling i konkursproceduren. Separatisternes krav kan indfries når som helst under konkursproceduren, og indtægterne fra salget af de sikrede aktiver i konkursproceduren skal udelukkende bruges til dækning af separatisternes krav. Hvis disse tilgodehavender ikke alle kan indfries med provenuet fra dette salg, overføres det udestående beløb til den næste gruppe bestående af de øvrige kreditorers fordringer. I denne gruppe fordeles provenuet proportionelt. |
| --- | --- |

(18)

Separatister har også en privilegeret stilling i konkursproceduren. Separatisternes krav kan indfries når som helst under konkursproceduren, og indtægterne fra salget af de sikrede aktiver i konkursproceduren skal udelukkende bruges til dækning af separatisternes krav. Hvis disse tilgodehavender ikke alle kan indfries med provenuet fra dette salg, overføres det udestående beløb til den næste gruppe bestående af de øvrige kreditorers fordringer. I denne gruppe fordeles provenuet proportionelt.

| (19) | I henhold til konkursloven skal en virksomhed, der indgiver en begæring om en kreditorprocedure, forelægge den overvågende domstol en liste over foranstaltninger med henblik på omstrukturering og fortsat finansiering af driften efter kreditorproceduren. |
| --- | --- |

(19)

I henhold til konkursloven skal en virksomhed, der indgiver en begæring om en kreditorprocedure, forelægge den overvågende domstol en liste over foranstaltninger med henblik på omstrukturering og fortsat finansiering af driften efter kreditorproceduren.

| (20) | I henhold til lov 511/92 om forvaltning af skatter og afgifter og ændringer i systemet med lokale finansielle myndigheder (i det følgende benævnt »skatteforvaltningsloven«) har en virksomhed mulighed for at bede skattemyndighederne om henstand med betalingen af skatter. Der opkræves renter af beløbet, og der skal stilles sikkerhed for skattegælden. |
| --- | --- |

(20)

I henhold til lov 511/92 om forvaltning af skatter og afgifter og ændringer i systemet med lokale finansielle myndigheder (i det følgende benævnt »skatteforvaltningsloven«) har en virksomhed mulighed for at bede skattemyndighederne om henstand med betalingen af skatter. Der opkræves renter af beløbet, og der skal stilles sikkerhed for skattegælden.

| (21) | Skattefuldbyrdelsesproceduren, der har til formål at indfri statens skattetilgodehavender gennem salg af fast ejendom, løsøre eller virksomheden som helhed, er også underlagt skatteforvaltningsloven. |
| --- | --- |

(21)

Skattefuldbyrdelsesproceduren, der har til formål at indfri statens skattetilgodehavender gennem salg af fast ejendom, løsøre eller virksomheden som helhed, er også underlagt skatteforvaltningsloven.

3.   FAKTA

| (22) | Mellem november 2002 og november 2003 udnyttede modtageren den mulighed, skatteforvaltningsloven giver for at få henstand med betalingen af punktafgiften på alkohol (8). Den udskudte gæld beløb sig til i alt 477 015 759 SKK (12,6 mio. EUR). Før skattekontoret accepterede at yde henstand, sikrede det alle sine tilgodehavender i modtagerens aktiver, som det er foreskrevet i loven. De slovakiske myndigheder gør gældende, at værdien af denne sikkerhed på grundlag af modtagerens regnskaber var 397 476 726 SKK (10,5 mio. EUR). Modtageren hævder imidlertid, at værdien af sikkerheden ifølge ekspertvurderinger ved udgangen af 2003 var 193 940 000 SKK (5 mio. EUR). Dette er ifølge modtageren værdien af de sikrede aktiver (løsøre, fast ejendom og tilgodehavender) udtrykt i såkaldte »ekspertpriser«. |
| --- | --- |

(22)

Mellem november 2002 og november 2003 udnyttede modtageren den mulighed, skatteforvaltningsloven giver for at få henstand med betalingen af punktafgiften på alkohol (8). Den udskudte gæld beløb sig til i alt 477 015 759 SKK (12,6 mio. EUR). Før skattekontoret accepterede at yde henstand, sikrede det alle sine tilgodehavender i modtagerens aktiver, som det er foreskrevet i loven. De slovakiske myndigheder gør gældende, at værdien af denne sikkerhed på grundlag af modtagerens regnskaber var 397 476 726 SKK (10,5 mio. EUR). Modtageren hævder imidlertid, at værdien af sikkerheden ifølge ekspertvurderinger ved udgangen af 2003 var 193 940 000 SKK (5 mio. EUR). Dette er ifølge modtageren værdien af de sikrede aktiver (løsøre, fast ejendom og tilgodehavender) udtrykt i såkaldte »ekspertpriser«.

| (23) | Pr. 1. januar 2004 begrænsede den ændrede skatteforvaltningslov muligheden for at anmode om henstand med skattebetalingen til kun en enkelt gang om året. Modtageren udnyttede denne mulighed for punktafgiften for december 2003, der skulle betales i januar 2004. Modtageren var imidlertid ikke i stand til at betale eller få henstand med punktafgiften for januar 2004, der skulle betales den 25. februar 2004. Som følge heraf blev modtageren til en forgældet virksomhed i konkurslovens betydning og mistede derfor sin tilladelse til produktion og forarbejdning af alkohol. |
| --- | --- |

(23)

Pr. 1. januar 2004 begrænsede den ændrede skatteforvaltningslov muligheden for at anmode om henstand med skattebetalingen til kun en enkelt gang om året. Modtageren udnyttede denne mulighed for punktafgiften for december 2003, der skulle betales i januar 2004. Modtageren var imidlertid ikke i stand til at betale eller få henstand med punktafgiften for januar 2004, der skulle betales den 25. februar 2004. Som følge heraf blev modtageren til en forgældet virksomhed i konkurslovens betydning og mistede derfor sin tilladelse til produktion og forarbejdning af alkohol.

| (24) | Den 8. marts 2004 indgav modtageren en ansøgning om en kreditorprocedure til den kompetente regionale domstol. Efter at have fastslået, at alle de nødvendige juridiske krav var opfyldt, traf den regionale domstol den 29. april 2004 en afgørelse om, at kreditorproceduren kunne gå i gang. På et møde den 9. juli 2004 stemte kreditorerne for den ordning, som modtageren havde foreslået. Den overvågende regionale domstol bekræftede ordningen ved afgørelse af 14. juli 2004. |
| --- | --- |

(24)

Den 8. marts 2004 indgav modtageren en ansøgning om en kreditorprocedure til den kompetente regionale domstol. Efter at have fastslået, at alle de nødvendige juridiske krav var opfyldt, traf den regionale domstol den 29. april 2004 en afgørelse om, at kreditorproceduren kunne gå i gang. På et møde den 9. juli 2004 stemte kreditorerne for den ordning, som modtageren havde foreslået. Den overvågende regionale domstol bekræftede ordningen ved afgørelse af 14. juli 2004.

| (25) | I august 2004 ankede skattekontoret domstolens bekræftende afgørelse. Ved afgørelse af 25. oktober 2004 fastslog den slovakiske højesteret, at anken ikke kunne tages til påkendelse, og erklærede, at den regionale domstols afgørelse, som godkendte ordningen, fandt anvendelse og kunne fuldbyrdes pr. 23. juli 2004. Anklagemyndigheden ankede efterfølgende den regionale domstols afgørelse i henhold til den ekstraordinære ankeprocedure. |
| --- | --- |

(25)

I august 2004 ankede skattekontoret domstolens bekræftende afgørelse. Ved afgørelse af 25. oktober 2004 fastslog den slovakiske højesteret, at anken ikke kunne tages til påkendelse, og erklærede, at den regionale domstols afgørelse, som godkendte ordningen, fandt anvendelse og kunne fuldbyrdes pr. 23. juli 2004. Anklagemyndigheden ankede efterfølgende den regionale domstols afgørelse i henhold til den ekstraordinære ankeprocedure.

| (26) | Kreditorerne, herunder skattekontoret, blev enige med modtageren om følgende ordning: 35 % af gælden skulle tilbagebetales af modtageren inden en måned fra ordningens ikrafttræden, og kreditorerne skulle give afkald på de resterende 65 % af gælden. Alle kreditorerne blev derfor behandlet på lige vilkår. De relevante beløb pr. kreditor er specificeret i nedenstående tabel.

  Tabel 2


  Modtagerens gældsstatus før og efter ordningen (SKK)










  Kreditor | Gæld før
  ordningen | Gæld efter
  ordningen (9) | Afskrevet gæld |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Offentlig | Skattekontoret | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Privat | Tetra Pak a.s. | 1 004 208 | 351 498 | 652 710 |
| MTM-obaly s.r.o. | 317 934 | 111 277 | 206 657 |
| Merkant družstvo | 332 808 | 116 483 | 216 325 |
| Vetropack s.r.o. | 2 142 658 | 749 930 | 1 392 728 |
| I ALT | | 644 591 439 (10) | 225 607 029 | 418 984 410 |

(26)

Kreditorerne, herunder skattekontoret, blev enige med modtageren om følgende ordning: 35 % af gælden skulle tilbagebetales af modtageren inden en måned fra ordningens ikrafttræden, og kreditorerne skulle give afkald på de resterende 65 % af gælden. Alle kreditorerne blev derfor behandlet på lige vilkår. De relevante beløb pr. kreditor er specificeret i nedenstående tabel.

Tabel 2

Modtagerens gældsstatus før og efter ordningen (SKK)

Kreditor

Gæld før

ordningen

Gæld efter

ordningen (9)

Afskrevet gæld

Offentlig

Skattekontoret

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Privat

Tetra Pak a.s.

1 004 208

351 498

652 710

MTM-obaly s.r.o.

317 934

111 277

206 657

Merkant družstvo

332 808

116 483

216 325

Vetropack s.r.o.

2 142 658

749 930

1 392 728

I ALT

644 591 439 (10)

225 607 029

418 984 410

| (27) | Skattekontorets krav, som blev medtaget i kreditorproceduren, androg 640 793 831 SKK (16,86 mio. EUR) og omfattede for størstedelens vedkommende ubetalte punktafgifter for perioden maj 2003-marts 2004 og moms for perioden januar-april 2004 med straftillæg og renter. De krav, skattekontoret gav afkald på, beløb sig til 416 515 990 SKK (11 mio. EUR). Ordningen gav skattekontoret 244 277 841 SKK (5,86 mio. EUR). |
| --- | --- |

(27)

Skattekontorets krav, som blev medtaget i kreditorproceduren, androg 640 793 831 SKK (16,86 mio. EUR) og omfattede for størstedelens vedkommende ubetalte punktafgifter for perioden maj 2003-marts 2004 og moms for perioden januar-april 2004 med straftillæg og renter. De krav, skattekontoret gav afkald på, beløb sig til 416 515 990 SKK (11 mio. EUR). Ordningen gav skattekontoret 244 277 841 SKK (5,86 mio. EUR).

| (28) | I kreditorproceduren optrådte skattekontoret som separatist og stemte som sådan individuelt. For at kreditorproceduren kunne blive gennemført skulle skattekontoret således stemme for. Skattekontorets privilegerede stilling skyldtes, at nogle af dets tilgodehavender var sikrede i forbindelse med modtagerens henstand med skattebetalingen i 2002-2003 (jf. betragtning 17). Alle de andre kreditorer stemte for den foreslåede ordning. Deres tilgodehavender var almindelige handelstilgodehavender uden sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

(28)

I kreditorproceduren optrådte skattekontoret som separatist og stemte som sådan individuelt. For at kreditorproceduren kunne blive gennemført skulle skattekontoret således stemme for. Skattekontorets privilegerede stilling skyldtes, at nogle af dets tilgodehavender var sikrede i forbindelse med modtagerens henstand med skattebetalingen i 2002-2003 (jf. betragtning 17). Alle de andre kreditorer stemte for den foreslåede ordning. Deres tilgodehavender var almindelige handelstilgodehavender uden sikkerhedsstillelse.

| (29) | I sit forslag til en ordning fremlagde modtageren i overensstemmelse med konkurslovens krav om en detaljeret beskrivelse af reorganiseringsforanstaltningerne vedrørende produktion, distribution og arbejdsstyrke (herunder afskedigelser). |
| --- | --- |

(29)

I sit forslag til en ordning fremlagde modtageren i overensstemmelse med konkurslovens krav om en detaljeret beskrivelse af reorganiseringsforanstaltningerne vedrørende produktion, distribution og arbejdsstyrke (herunder afskedigelser).

| (30) | Med hensyn til organisation og arbejdsstyrke planlagde modtageren følgende foranstaltninger: oprettelse af en fælles produktionsenhed for alle produktionsaktiviteterne, reorganisering af transportfaciliteterne ved eksklusion af køretøjer med den laveste bogførte restværdi og reorganisering af de kommercielle aktiviteter. Disse foranstaltninger skulle ledsages af en afskedigelse af 50 medarbejdere fra marts til maj 2004. I samme periode skulle yderligere 50 medarbejdere arbejde for 60 % løn. |
| --- | --- |

(30)

Med hensyn til organisation og arbejdsstyrke planlagde modtageren følgende foranstaltninger: oprettelse af en fælles produktionsenhed for alle produktionsaktiviteterne, reorganisering af transportfaciliteterne ved eksklusion af køretøjer med den laveste bogførte restværdi og reorganisering af de kommercielle aktiviteter. Disse foranstaltninger skulle ledsages af en afskedigelse af 50 medarbejdere fra marts til maj 2004. I samme periode skulle yderligere 50 medarbejdere arbejde for 60 % løn.

| (31) | På det produktionsmæssige og tekniske område erklærede modtageren, at produktionsanlæggene til alkohol ville blive udlejet fra april 2004, eftersom virksomheden havde mistet sin tilladelse til alkoholproduktion. Modtageren havde planer om at reducere eller standse produktionen af visse urentable alkoholfri drikkevarer og erklærede, at der forud for indførelse af et eventuelt nyt produkt i denne kategori ville blive gennemført en analyse af dets rentabilitet. |
| --- | --- |

(31)

På det produktionsmæssige og tekniske område erklærede modtageren, at produktionsanlæggene til alkohol ville blive udlejet fra april 2004, eftersom virksomheden havde mistet sin tilladelse til alkoholproduktion. Modtageren havde planer om at reducere eller standse produktionen af visse urentable alkoholfri drikkevarer og erklærede, at der forud for indførelse af et eventuelt nyt produkt i denne kategori ville blive gennemført en analyse af dets rentabilitet.

| (32) | Modtageren nævner også følgende foranstaltninger: Den omstrukturering af omkostningerne, der skulle følge af de lavere produktionsomkostninger efter indstillingen af alkoholproduktionen og af den delvise nedlæggelse af virksomhedens egne transportaktiviteter og salget af gammelt udstyr til skrot. |
| --- | --- |

(32)

Modtageren nævner også følgende foranstaltninger: Den omstrukturering af omkostningerne, der skulle følge af de lavere produktionsomkostninger efter indstillingen af alkoholproduktionen og af den delvise nedlæggelse af virksomhedens egne transportaktiviteter og salget af gammelt udstyr til skrot.

| (33) | Modtageren planlagde også at sælge en administrationsbygning, en butik og en rekreationsfacilitet og nævnte muligheden af at sælge eller udleje anlægget til eddikeproduktion. De slovakiske myndigheder bekræftede i deres kommentarer til afgørelsen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at salget af administrationsbygningen, butikken og rekreationsfaciliteten ikke havde fundet sted. |
| --- | --- |

(33)

Modtageren planlagde også at sælge en administrationsbygning, en butik og en rekreationsfacilitet og nævnte muligheden af at sælge eller udleje anlægget til eddikeproduktion. De slovakiske myndigheder bekræftede i deres kommentarer til afgørelsen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at salget af administrationsbygningen, butikken og rekreationsfaciliteten ikke havde fundet sted.

| (34) | Modtageren planlagde et intensivt salg af sin lagerbeholdning af leveringsklare produkter (11). |
| --- | --- |

(34)

Modtageren planlagde et intensivt salg af sin lagerbeholdning af leveringsklare produkter (11).

| (35) | I henhold til dette forslag skulle modtageren finansiere ordningen ved hjælp af egne midler (salg af lagerbeholdning) for 110 mio. SKK og gennem ekstern finansiering i form af et banklån på 100 mio. SKK. Ud fra de oplysninger, modtageren fremsendte som reaktion på indledningen af den formelle undersøgelse, blev den udestående gæld til sidst dækket af indtægterne fra udstedelsen af nye aktier (21 mio. SKK; 0,56 mio. EUR), indtægterne fra salget af lagerbeholdning (110 mio. SKK; 2,9 mio. EUR) og et leverandørlån fra Old Herold s.r.o. (100 mio. SKK; 2,6 mio. EUR). Betalingsfristen for Old Herold s.r.o.'s fakturaer var 40 dage, hvilket ifølge modtageren var en lang periode, som skyldtes modtagerens vanskelige økonomiske situation. Denne forlængede betalingsfrist gjorde det muligt for modtageren at opspare de nødvendige kontanter. |
| --- | --- |

(35)

I henhold til dette forslag skulle modtageren finansiere ordningen ved hjælp af egne midler (salg af lagerbeholdning) for 110 mio. SKK og gennem ekstern finansiering i form af et banklån på 100 mio. SKK. Ud fra de oplysninger, modtageren fremsendte som reaktion på indledningen af den formelle undersøgelse, blev den udestående gæld til sidst dækket af indtægterne fra udstedelsen af nye aktier (21 mio. SKK; 0,56 mio. EUR), indtægterne fra salget af lagerbeholdning (110 mio. SKK; 2,9 mio. EUR) og et leverandørlån fra Old Herold s.r.o. (100 mio. SKK; 2,6 mio. EUR). Betalingsfristen for Old Herold s.r.o.'s fakturaer var 40 dage, hvilket ifølge modtageren var en lang periode, som skyldtes modtagerens vanskelige økonomiske situation. Denne forlængede betalingsfrist gjorde det muligt for modtageren at opspare de nødvendige kontanter.

| (36) | Efter indledningen af den formelle undersøgelse underrettede de slovakiske myndigheder Kommissionen om, at der i overensstemmelse med kreditorproceduren var indbetalt 224 277 841 SKK til skattekontoret den 17. december 2004. De slovakiske myndigheder bekræftede, at de havde suspenderet den gældsafskrivning, der var opnået enighed om under kreditorproceduren, så længe Kommissionens sagsbehandling ikke var afsluttet. |
| --- | --- |

(36)

Efter indledningen af den formelle undersøgelse underrettede de slovakiske myndigheder Kommissionen om, at der i overensstemmelse med kreditorproceduren var indbetalt 224 277 841 SKK til skattekontoret den 17. december 2004. De slovakiske myndigheder bekræftede, at de havde suspenderet den gældsafskrivning, der var opnået enighed om under kreditorproceduren, så længe Kommissionens sagsbehandling ikke var afsluttet.

| (37) | I en af deres henvendelser vedrørende gennemførelsen af Kommissionens afgørelse om tilbagebetaling af støtten underrettede de slovakiske myndigheder Kommissionen om udfaldet af den ekstraordinære ankeprocedure, der er omtalt i betragtning 25: Med sin afgørelse af 27. april 2006 forkastede den slovakiske højesteret delvist den kompetente regionale domstols afgørelse af 14. juli 2004, der bekræftede kreditorproceduren, med den begrundelse, at man fejlagtigt havde inkluderet en vejafgiftsrestance på 424 490 SKK i ordningen. Højesteret afviste den resterende del af anken. Ved sin afgørelse af 18. august 2006 gennemførte den kompetente regionale domstol højesterets afgørelse af 27. april 2006 og fastslog, at det korrigerede beløb, der skulle betales til skattekontoret, var 640 369 341,4 SKK (hvoraf 35 % svarer til 224 129 269,1 SKK). |
| --- | --- |

(37)

I en af deres henvendelser vedrørende gennemførelsen af Kommissionens afgørelse om tilbagebetaling af støtten underrettede de slovakiske myndigheder Kommissionen om udfaldet af den ekstraordinære ankeprocedure, der er omtalt i betragtning 25: Med sin afgørelse af 27. april 2006 forkastede den slovakiske højesteret delvist den kompetente regionale domstols afgørelse af 14. juli 2004, der bekræftede kreditorproceduren, med den begrundelse, at man fejlagtigt havde inkluderet en vejafgiftsrestance på 424 490 SKK i ordningen. Højesteret afviste den resterende del af anken. Ved sin afgørelse af 18. august 2006 gennemførte den kompetente regionale domstol højesterets afgørelse af 27. april 2006 og fastslog, at det korrigerede beløb, der skulle betales til skattekontoret, var 640 369 341,4 SKK (hvoraf 35 % svarer til 224 129 269,1 SKK).

III.   AFGØRELSE OM AT INDLEDE PROCEDUREN EFTER ARTIKEL 108, STK. 2, I TEUF

| (38) | I sin afgørelse om at indlede den formelle undersøgelse udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt den omstridte gældsafskrivning udgjorde statsstøtte. Kommissionen konkluderede, at skattekontorets adfærd i forbindelse med kreditorproceduren ikke var i overensstemmelse med det markedsøkonomiske kreditorprincip. Kommissionen fandt navnlig, at skattekontoret var i en situation, der var juridisk forskellig fra de andre kreditorers, da det ejede pantesikrede fordringer og havde mulighed for at indlede en skattefuldbyrdelsesprocedure. Kommissionen tvivlede på, om kreditorproceduren førte til det bedst mulige resultat for staten sammenlignet med konkursproceduren eller skattefuldbyrdelsesproceduren. |
| --- | --- |

(38)

I sin afgørelse om at indlede den formelle undersøgelse udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt den omstridte gældsafskrivning udgjorde statsstøtte. Kommissionen konkluderede, at skattekontorets adfærd i forbindelse med kreditorproceduren ikke var i overensstemmelse med det markedsøkonomiske kreditorprincip. Kommissionen fandt navnlig, at skattekontoret var i en situation, der var juridisk forskellig fra de andre kreditorers, da det ejede pantesikrede fordringer og havde mulighed for at indlede en skattefuldbyrdelsesprocedure. Kommissionen tvivlede på, om kreditorproceduren førte til det bedst mulige resultat for staten sammenlignet med konkursproceduren eller skattefuldbyrdelsesproceduren.

| (39) | Kommissionen satte også spørgsmålstegn ved, om den omstridte støtte var forenelig med det indre marked. Den tvivlede især på, om støtten kunne anses for forenelig som redningsstøtte, sådan som de slovakiske myndigheder havde hævdet. Redningsstøtte kan kun være likviditetsstøtte i form af lånegarantier eller lån. Den omstridte foranstaltning er imidlertid en gældsafskrivning, hvilket svarer til et tilskud, der ikke skal tilbagebetales. Støtten blev heller ikke bevilget på den betingelse, at modtageren fremlagde en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller tilbagebetalte støtten fuldt ud inden 6 måneder efter, at redningsforanstaltningen var godkendt. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen satte også spørgsmålstegn ved, om den omstridte støtte var forenelig med det indre marked. Den tvivlede især på, om støtten kunne anses for forenelig som redningsstøtte, sådan som de slovakiske myndigheder havde hævdet. Redningsstøtte kan kun være likviditetsstøtte i form af lånegarantier eller lån. Den omstridte foranstaltning er imidlertid en gældsafskrivning, hvilket svarer til et tilskud, der ikke skal tilbagebetales. Støtten blev heller ikke bevilget på den betingelse, at modtageren fremlagde en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller tilbagebetalte støtten fuldt ud inden 6 måneder efter, at redningsforanstaltningen var godkendt.

| (40) | Kommissionen undersøgte dernæst den omstridte foranstaltnings forenelighed som omstruktureringsstøtte og rejste tvivl om, hvorvidt to af hovedbetingelserne var opfyldt, nemlig at der forelå en omstruktureringsplan, som sikrede genetablering af den langsigtede rentabilitet inden for en rimelig tidsfrist, og at støtten var begrænset til det strengt nødvendige. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen undersøgte dernæst den omstridte foranstaltnings forenelighed som omstruktureringsstøtte og rejste tvivl om, hvorvidt to af hovedbetingelserne var opfyldt, nemlig at der forelå en omstruktureringsplan, som sikrede genetablering af den langsigtede rentabilitet inden for en rimelig tidsfrist, og at støtten var begrænset til det strengt nødvendige.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (41) | Ud over oplysninger om de forhold, der er omtalt ovenfor i del II, indsendte modtageren følgende bemærkninger. |
| --- | --- |

(41)

Ud over oplysninger om de forhold, der er omtalt ovenfor i del II, indsendte modtageren følgende bemærkninger.

| (42) | Modtageren fremfører, at grunden til virksomhedens økonomiske vanskeligheder i begyndelsen af 2004 var ændringen af skatteforvaltningsloven, som begrænsede muligheden for at anmode om henstand med skattebetalingen til kun én gang om året. Dette var en vigtig ændring for modtageren, som, med egne ord, havde regnet med denne mulighed i de foregående år. |
| --- | --- |

(42)

Modtageren fremfører, at grunden til virksomhedens økonomiske vanskeligheder i begyndelsen af 2004 var ændringen af skatteforvaltningsloven, som begrænsede muligheden for at anmode om henstand med skattebetalingen til kun én gang om året. Dette var en vigtig ændring for modtageren, som, med egne ord, havde regnet med denne mulighed i de foregående år.

| (43) | Om sagens realitet fremfører modtageren for det første, at Kommissionen ikke havde kompetence til at undersøge den omstridte foranstaltning, fordi foranstaltningen var iværksat før tiltrædelsesdatoen og ikke fandt anvendelse efter tiltrædelsen. Foranstaltningen hævdes at haft virkning før tiltrædelsen, fordi kreditorproceduren blev indledt den 8. marts 2004 og, som modtageren gør gældende, blev godkendt af domstolen den 29. april 2004, dvs. før Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union. Endvidere hævdes skattemyndighederne at have tilkendegivet, at de var enige i den foreslåede ordning ved de forhandlinger, der gik forud for indledningen af kreditorproceduren. Der blev holdt et møde med Den Slovakiske Republiks skattedirektorat i december 2003, og den 3. februar 2004 sendte det lokale skattekontor modtageren et brev, hvori det angiveligt bekræftede muligheden for at benytte en kreditorprocedure. |
| --- | --- |

(43)

Om sagens realitet fremfører modtageren for det første, at Kommissionen ikke havde kompetence til at undersøge den omstridte foranstaltning, fordi foranstaltningen var iværksat før tiltrædelsesdatoen og ikke fandt anvendelse efter tiltrædelsen. Foranstaltningen hævdes at haft virkning før tiltrædelsen, fordi kreditorproceduren blev indledt den 8. marts 2004 og, som modtageren gør gældende, blev godkendt af domstolen den 29. april 2004, dvs. før Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union. Endvidere hævdes skattemyndighederne at have tilkendegivet, at de var enige i den foreslåede ordning ved de forhandlinger, der gik forud for indledningen af kreditorproceduren. Der blev holdt et møde med Den Slovakiske Republiks skattedirektorat i december 2003, og den 3. februar 2004 sendte det lokale skattekontor modtageren et brev, hvori det angiveligt bekræftede muligheden for at benytte en kreditorprocedure.

| (44) | Modtageren fremfører endvidere, at den omstridte foranstaltning, selv om Kommissionen fortsat hævdede at have kompetence til at behandle sagen, ikke kunne betragtes som statsstøtte, fordi det markedsøkonomiske kreditorprincip var opfyldt. |
| --- | --- |

(44)

Modtageren fremfører endvidere, at den omstridte foranstaltning, selv om Kommissionen fortsat hævdede at have kompetence til at behandle sagen, ikke kunne betragtes som statsstøtte, fordi det markedsøkonomiske kreditorprincip var opfyldt.

| (45) | For det første fremfører modtageren, at sammenligningen mellem kreditorproceduren og skattefuldbyrdelsesproceduren er vildledende, fordi indledningen af førstnævnte udelukker eller suspenderer sidstnævnte. Skattefuldbyrdelsesproceduren var derfor ikke et alternativ for skattekontoret. Endvidere ville skattekontoret ifølge modtageren have været juridisk forpligtet til at iværksætte konkursproceduren eller en kreditorprocedure i henhold til insolvenslovgivningen efter nogle uger eller måneder, hvis kreditorproceduren ikke var blevet indledt frivilligt. |
| --- | --- |

(45)

For det første fremfører modtageren, at sammenligningen mellem kreditorproceduren og skattefuldbyrdelsesproceduren er vildledende, fordi indledningen af førstnævnte udelukker eller suspenderer sidstnævnte. Skattefuldbyrdelsesproceduren var derfor ikke et alternativ for skattekontoret. Endvidere ville skattekontoret ifølge modtageren have været juridisk forpligtet til at iværksætte konkursproceduren eller en kreditorprocedure i henhold til insolvenslovgivningen efter nogle uger eller måneder, hvis kreditorproceduren ikke var blevet indledt frivilligt.

| (46) | For det andet fremfører modtageren, at statens beslutning om at undgå konkurs og i stedet søge at finde en løsning gennem kreditorproceduren opfyldte det markedsøkonomiske kreditorprincip. Som bevis herpå fremlægger virksomheden erklæringer fra to revisorer og en bobestyrer om, at skattekontoret ville få mere ud af kreditorproceduren end af konkursproceduren, og at det ville ske hurtigere. Modtageren fremlægger også yderligere materiale og statistikker for at påvise, at konkursproceduren i Slovakiet i gennemsnit varer 3-7 år og kun giver et meget begrænset udbytte ved salg af aktiver (12). |
| --- | --- |

(46)

For det andet fremfører modtageren, at statens beslutning om at undgå konkurs og i stedet søge at finde en løsning gennem kreditorproceduren opfyldte det markedsøkonomiske kreditorprincip. Som bevis herpå fremlægger virksomheden erklæringer fra to revisorer og en bobestyrer om, at skattekontoret ville få mere ud af kreditorproceduren end af konkursproceduren, og at det ville ske hurtigere. Modtageren fremlægger også yderligere materiale og statistikker for at påvise, at konkursproceduren i Slovakiet i gennemsnit varer 3-7 år og kun giver et meget begrænset udbytte ved salg af aktiver (12).

| (47) | Modtageren baserer hovedsagelig sin analyse på revisionsfirmaet EKORDAs rapport af 7. juli 2004, som skattekontoret hævdes at have haft til rådighed før kreditorernes afstemning den 9. juli 2004. Der blev imidlertid ikke fremlagt noget bevismateriale for, at dette rent faktisk var tilfældet. |
| --- | --- |

(47)

Modtageren baserer hovedsagelig sin analyse på revisionsfirmaet EKORDAs rapport af 7. juli 2004, som skattekontoret hævdes at have haft til rådighed før kreditorernes afstemning den 9. juli 2004. Der blev imidlertid ikke fremlagt noget bevismateriale for, at dette rent faktisk var tilfældet.

| (48) | Ifølge EKORDAs rapport ville indtægterne af salget af aktiver i tilfælde af konkurs i bedste fald være 204 mio. SKK (5,3 mio. EUR) og, efter fradrag af diverse gebyrer på 45 mio. SKK, kun 159 mio. SKK (4,2 mio. EUR). Modtageren selv korrigerede det gebyrbeløb, der skulle fratrækkes (36 mio. SKK), og nåede frem til et tal på 168 mio. SKK (4,4 mio. EUR). Selv om skattekontoret som den eneste separatist og som langt den største kreditor ville få det meste af dette provenu, ville det stadig være mindre end det, skattekontoret fik efter ordningen. |
| --- | --- |

(48)

Ifølge EKORDAs rapport ville indtægterne af salget af aktiver i tilfælde af konkurs i bedste fald være 204 mio. SKK (5,3 mio. EUR) og, efter fradrag af diverse gebyrer på 45 mio. SKK, kun 159 mio. SKK (4,2 mio. EUR). Modtageren selv korrigerede det gebyrbeløb, der skulle fratrækkes (36 mio. SKK), og nåede frem til et tal på 168 mio. SKK (4,4 mio. EUR). Selv om skattekontoret som den eneste separatist og som langt den største kreditor ville få det meste af dette provenu, ville det stadig være mindre end det, skattekontoret fik efter ordningen.

| (49) | For at nå frem til dette resultat brugte EKORDA som grundlag bogføringsværdien pr. 31. marts 2004 af anlægsaktiver, lagerbeholdning, kontanter og kortfristede tilgodehavender efter en justering, hvor der blev taget højde for deres uerholdelighed og deres lave værdi. EKORDA justerede den nominelle værdi af modtagerens aktiver med en »likvidationsfaktor« for hver enkelt del af aktiverne i tilfælde af salg under en konkursprocedure (45 % for anlægsaktiver, 20 % for lagerbeholdning og kortfristede tilgodehavender og 100 % for kontanter). |
| --- | --- |

(49)

For at nå frem til dette resultat brugte EKORDA som grundlag bogføringsværdien pr. 31. marts 2004 af anlægsaktiver, lagerbeholdning, kontanter og kortfristede tilgodehavender efter en justering, hvor der blev taget højde for deres uerholdelighed og deres lave værdi. EKORDA justerede den nominelle værdi af modtagerens aktiver med en »likvidationsfaktor« for hver enkelt del af aktiverne i tilfælde af salg under en konkursprocedure (45 % for anlægsaktiver, 20 % for lagerbeholdning og kortfristede tilgodehavender og 100 % for kontanter).

| (50) | EKORDA nævner såvel det fremtidige skatteprovenu af modtagerens drift (13) som beskæftigelsesudviklingen i regionen og udviklingen i fødevarebranchen i Slovakiet som meget vigtige faktorer, der taler for en beslutning om at opretholde modtagerens drift. |
| --- | --- |

(50)

EKORDA nævner såvel det fremtidige skatteprovenu af modtagerens drift (13) som beskæftigelsesudviklingen i regionen og udviklingen i fødevarebranchen i Slovakiet som meget vigtige faktorer, der taler for en beslutning om at opretholde modtagerens drift.

| (51) | Modtageren nævner også to andre rapporter. Revisoren Marta Kochová konkluderede, at maksimumindtægten fra salget af aktiverne, som dog ikke var blevet vurderet, ville være 100 mio. SKK (2,6 mio. EUR), som efter fradrag af gebyrer på 22 mio. SKK kun ville være 78 mio. SKK (2 mio. EUR). Bobestyreren fr. Holovačová har efter sigende udtalt, at kreditorproceduren efter hendes mening generelt er mere fordelagtig for kreditorerne end konkurs. Én af grundene er, at kreditorerne har en interesse i, at skyldneren fortsætter driften (fremtidige indtægter fra handel eller fra skatter). |
| --- | --- |

(51)

Modtageren nævner også to andre rapporter. Revisoren Marta Kochová konkluderede, at maksimumindtægten fra salget af aktiverne, som dog ikke var blevet vurderet, ville være 100 mio. SKK (2,6 mio. EUR), som efter fradrag af gebyrer på 22 mio. SKK kun ville være 78 mio. SKK (2 mio. EUR). Bobestyreren fr. Holovačová har efter sigende udtalt, at kreditorproceduren efter hendes mening generelt er mere fordelagtig for kreditorerne end konkurs. Én af grundene er, at kreditorerne har en interesse i, at skyldneren fortsætter driften (fremtidige indtægter fra handel eller fra skatter).

| (52) | For det tredje fremfører modtageren, at langsigtede hensyn bør tages i betragtning, såsom fremtidigt skatteprovenu. Det hævdes, at retspraksis, som udelukker socialpolitiske hensyn fra det markedsøkonomiske kreditorprincip, ikke gælder, når en offentlig myndighed ser på beregningen af det fremtidige skatteprovenu (14). Ifølge modtageren er den offentlige myndighed her i samme situation som en kreditor, der opererer under markedsøkonomiske forhold og i sin egenskab af leverandør er interesseret i kundens overlevelse. Modtageren henviser dernæst til retspraksis vedrørende det markedsøkonomiske investorprincip. |
| --- | --- |

(52)

For det tredje fremfører modtageren, at langsigtede hensyn bør tages i betragtning, såsom fremtidigt skatteprovenu. Det hævdes, at retspraksis, som udelukker socialpolitiske hensyn fra det markedsøkonomiske kreditorprincip, ikke gælder, når en offentlig myndighed ser på beregningen af det fremtidige skatteprovenu (14). Ifølge modtageren er den offentlige myndighed her i samme situation som en kreditor, der opererer under markedsøkonomiske forhold og i sin egenskab af leverandør er interesseret i kundens overlevelse. Modtageren henviser dernæst til retspraksis vedrørende det markedsøkonomiske investorprincip.

| (53) | Modtageren konkluderer, at det markedsøkonomiske kreditorprincip var opfyldt, og at den omstridte foranstaltning ikke skal betragtes som statsstøtte. |
| --- | --- |

(53)

Modtageren konkluderer, at det markedsøkonomiske kreditorprincip var opfyldt, og at den omstridte foranstaltning ikke skal betragtes som statsstøtte.

| (54) | Hvis Kommissionen alligevel skulle konkludere noget andet, mener modtageren, at den omstridte foranstaltning er forenelig som omstruktureringsstøtte. Modtageren fremfører, at skattekontoret havde efterprøvet dennes forretningsplan for genetablering af den langsigtede rentabilitet, før det accepterede ordningen. At der ikke foreligger en formel omstruktureringsplan er ifølge modtageren irrelevant i en situation, hvor Kommissionen foretager en efterfølgende vurdering af sagen, fordi Kommissionen nu er i stand til at se, om modtageren faktisk blev levedygtig. Dog mener modtageren, at en detaljeret omstruktureringsplan er nødvendig i tilfælde af en forudgående vurdering. Modtageren beskriver dernæst kort de omstruktureringsforanstaltninger, der er truffet, nemlig forøgelse af egenkapitalen, afskedigelser og salg af lagerbeholdning, og giver udtryk for den opfattelse, at indstillingen af produktionen af alkohol og alkoholholdige drikkevarer og udlejningen af produktionsaktiverne til selskabet Old Herold s.r.o. virkelig var en omstruktureringsforanstaltning. Skønt indstillingen af produktionen oprindeligt skyldtes inddragelse af virksomhedens tilladelse, ansøgte modtageren ikke om en ny tilladelse efter ordningen. |
| --- | --- |

(54)

Hvis Kommissionen alligevel skulle konkludere noget andet, mener modtageren, at den omstridte foranstaltning er forenelig som omstruktureringsstøtte. Modtageren fremfører, at skattekontoret havde efterprøvet dennes forretningsplan for genetablering af den langsigtede rentabilitet, før det accepterede ordningen. At der ikke foreligger en formel omstruktureringsplan er ifølge modtageren irrelevant i en situation, hvor Kommissionen foretager en efterfølgende vurdering af sagen, fordi Kommissionen nu er i stand til at se, om modtageren faktisk blev levedygtig. Dog mener modtageren, at en detaljeret omstruktureringsplan er nødvendig i tilfælde af en forudgående vurdering. Modtageren beskriver dernæst kort de omstruktureringsforanstaltninger, der er truffet, nemlig forøgelse af egenkapitalen, afskedigelser og salg af lagerbeholdning, og giver udtryk for den opfattelse, at indstillingen af produktionen af alkohol og alkoholholdige drikkevarer og udlejningen af produktionsaktiverne til selskabet Old Herold s.r.o. virkelig var en omstruktureringsforanstaltning. Skønt indstillingen af produktionen oprindeligt skyldtes inddragelse af virksomhedens tilladelse, ansøgte modtageren ikke om en ny tilladelse efter ordningen.

| (55) | Ifølge modtageren var kravet om, at virksomhedens bidrag til omstruktureringen skulle være betydeligt, også opfyldt. |
| --- | --- |

(55)

Ifølge modtageren var kravet om, at virksomhedens bidrag til omstruktureringen skulle være betydeligt, også opfyldt.

| (56) | Endelig fremfører modtageren, at den kendsgerning, at virksomheden opererer i en støtteberettiget region og er en af de største regionale arbejdsgivere, bør tages i betragtning ved anvendelsen af de rammebestemmelser, der gælder for omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(56)

Endelig fremfører modtageren, at den kendsgerning, at virksomheden opererer i en støtteberettiget region og er en af de største regionale arbejdsgivere, bør tages i betragtning ved anvendelsen af de rammebestemmelser, der gælder for omstruktureringsstøtte.

V.   KOMMENTARER FRA DEN SLOVAKISKE REPUBLIK

| (57) | De slovakiske myndigheder fremsatte i deres svar på indledningen af den formelle undersøgelse nogle kommentarer til de oplysninger, som er nævnt i del II. |
| --- | --- |

(57)

De slovakiske myndigheder fremsatte i deres svar på indledningen af den formelle undersøgelse nogle kommentarer til de oplysninger, som er nævnt i del II.

| (58) | De slovakiske myndigheder bekræftede, at skattekontoret på tidspunktet for afstemningen i forbindelse med kreditorproceduren ikke tog statsstøtteaspektet i betragtning. Skattekontoret anså ikke ordningen som en form for statsstøtte, og modtageren blev derfor ikke bedt om at fremlægge en omstruktureringsplan, som er forskellig fra den forretningsplan, der fremlægges for domstolen i henhold til insolvenslovgivningen. |
| --- | --- |

(58)

De slovakiske myndigheder bekræftede, at skattekontoret på tidspunktet for afstemningen i forbindelse med kreditorproceduren ikke tog statsstøtteaspektet i betragtning. Skattekontoret anså ikke ordningen som en form for statsstøtte, og modtageren blev derfor ikke bedt om at fremlægge en omstruktureringsplan, som er forskellig fra den forretningsplan, der fremlægges for domstolen i henhold til insolvenslovgivningen.

| (59) | De slovakiske myndigheder fremsatte følgende kommentarer til støttemodtagerens bemærkninger. |
| --- | --- |

(59)

De slovakiske myndigheder fremsatte følgende kommentarer til støttemodtagerens bemærkninger.

| (60) | De slovakiske myndigheder mente ikke, at modtagerens bemærkninger om konkursprocedurens gennemsnitlige varighed og det gennemsnitlige provenu fra salg af aktiver under en konkursprocedure var relevante i den foreliggende sag. Ifølge dem ville konkursprocedurens varighed — i betragtning af det beskedne antal kreditorer og beholdningen af aktiver med en positiv likvidationsværdi, som oversteg det beløb, staten fik udbetalt efter ordningen — have været kortere end den gennemsnitlige periode, og skattekontorets udbytte ville have været større, end det var tilfældet ved ordningen. Det lokale skattekontor gennemførte en inspektion hos modtageren den 21. juni 2004 og fandt, at denne pr. 17. juni 2004 havde en kontantbeholdning på 161,3 mio. SKK, tilgodehavender på 62,8 mio. SKK, lagre af alkohol og alkoholholdige drikkevarer til en værdi af 84 mio. SKK og anlægsaktiver med en bogført værdi på 200 mio. SKK. |
| --- | --- |

(60)

De slovakiske myndigheder mente ikke, at modtagerens bemærkninger om konkursprocedurens gennemsnitlige varighed og det gennemsnitlige provenu fra salg af aktiver under en konkursprocedure var relevante i den foreliggende sag. Ifølge dem ville konkursprocedurens varighed — i betragtning af det beskedne antal kreditorer og beholdningen af aktiver med en positiv likvidationsværdi, som oversteg det beløb, staten fik udbetalt efter ordningen — have været kortere end den gennemsnitlige periode, og skattekontorets udbytte ville have været større, end det var tilfældet ved ordningen. Det lokale skattekontor gennemførte en inspektion hos modtageren den 21. juni 2004 og fandt, at denne pr. 17. juni 2004 havde en kontantbeholdning på 161,3 mio. SKK, tilgodehavender på 62,8 mio. SKK, lagre af alkohol og alkoholholdige drikkevarer til en værdi af 84 mio. SKK og anlægsaktiver med en bogført værdi på 200 mio. SKK.

| (61) | De slovakiske myndigheder mener, at skattefuldbyrdelsesproceduren var et reelt alternativ for skattekontoret. De bekræfter, at skattekontoret havde mulighed for at indlede denne procedure forud for kreditorproceduren, hvilket det også kunne have gjort, hvis domstolen havde afvist at bekræfte ordningen (fordi skattekontoret som separatist ikke havde stemt for den). |
| --- | --- |

(61)

De slovakiske myndigheder mener, at skattefuldbyrdelsesproceduren var et reelt alternativ for skattekontoret. De bekræfter, at skattekontoret havde mulighed for at indlede denne procedure forud for kreditorproceduren, hvilket det også kunne have gjort, hvis domstolen havde afvist at bekræfte ordningen (fordi skattekontoret som separatist ikke havde stemt for den).

| (62) | De slovakiske myndigheder er ikke enige i modtagerens påstand om, at dennes økonomiske vanskeligheder skyldtes ændringen i skatteforvaltningsloven. Ifølge de slovakiske myndigheder skyldtes modtagerens økonomiske vanskeligheder den økonomiske strategi, der bestod i, at modtageren brugte indirekte skatter til at drive sin forretning med. I stedet burde modtageren blot have opkrævet skatterne fra sine kunder og overført dem til staten. |
| --- | --- |

(62)

De slovakiske myndigheder er ikke enige i modtagerens påstand om, at dennes økonomiske vanskeligheder skyldtes ændringen i skatteforvaltningsloven. Ifølge de slovakiske myndigheder skyldtes modtagerens økonomiske vanskeligheder den økonomiske strategi, der bestod i, at modtageren brugte indirekte skatter til at drive sin forretning med. I stedet burde modtageren blot have opkrævet skatterne fra sine kunder og overført dem til staten.

| (63) | De slovakiske myndigheder er heller ikke enige i, at mødet med skattedirektoratet i december 2003 er bevis på en foreløbig accept af ordningen fra skattekontorets side. De fremlagde et brev af 6. juli 2004 fra skattedirektoratet til skattekontoret med besked om ikke at acceptere den ordning, modtageren havde foreslået, fordi den var ufordelagtig for staten. Dette brev henviste dernæst til et andet, mere generelt brev af 15. januar 2004 fra finansministeren til skattedirektoratet med besked om ikke at acceptere forslag til ordninger med kreditorer, som ville betyde, at skattemyndighederne skulle give afkald på skattetilgodehavender. Endvidere fortolker de slovakiske myndigheder det brev af 3. februar 2004, som modtageren henviste til (jf. betragtning 43), som en udtrykkelig afvisning af 35 %-ordningen. |
| --- | --- |

(63)

De slovakiske myndigheder er heller ikke enige i, at mødet med skattedirektoratet i december 2003 er bevis på en foreløbig accept af ordningen fra skattekontorets side. De fremlagde et brev af 6. juli 2004 fra skattedirektoratet til skattekontoret med besked om ikke at acceptere den ordning, modtageren havde foreslået, fordi den var ufordelagtig for staten. Dette brev henviste dernæst til et andet, mere generelt brev af 15. januar 2004 fra finansministeren til skattedirektoratet med besked om ikke at acceptere forslag til ordninger med kreditorer, som ville betyde, at skattemyndighederne skulle give afkald på skattetilgodehavender. Endvidere fortolker de slovakiske myndigheder det brev af 3. februar 2004, som modtageren henviste til (jf. betragtning 43), som en udtrykkelig afvisning af 35 %-ordningen.

| (64) | De slovakiske myndigheder fremfører, at modtageren ikke havde betalt punktafgifter til tiden (januar 2001-marts 2004) og regelmæssigt havde fået sine skatteforpligtelser udsat. |
| --- | --- |

(64)

De slovakiske myndigheder fremfører, at modtageren ikke havde betalt punktafgifter til tiden (januar 2001-marts 2004) og regelmæssigt havde fået sine skatteforpligtelser udsat.

| (65) | Ifølge de slovakiske myndigheder rejser de betydelige forskelle i vurderingerne i de to revisorers rapporter (se betragtning 48 og 51) tvivl om begge rapporters troværdighed. Myndighederne tvivler især på den likvidationsfaktor, EKORDA tilskriver kortfristede aktiver. Denne faktor burde være højere end 20 %. |
| --- | --- |

(65)

Ifølge de slovakiske myndigheder rejser de betydelige forskelle i vurderingerne i de to revisorers rapporter (se betragtning 48 og 51) tvivl om begge rapporters troværdighed. Myndighederne tvivler især på den likvidationsfaktor, EKORDA tilskriver kortfristede aktiver. Denne faktor burde være højere end 20 %.

| (66) | Endelig havde modtageren ifølge de slovakiske myndigheder ikke udarbejdet en realistisk omstruktureringsplan, og de foranstaltninger, der blev foreslået i forbindelse med kreditorproceduren, kunne ikke betragtes som omstruktureringsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(66)

Endelig havde modtageren ifølge de slovakiske myndigheder ikke udarbejdet en realistisk omstruktureringsplan, og de foranstaltninger, der blev foreslået i forbindelse med kreditorproceduren, kunne ikke betragtes som omstruktureringsforanstaltninger.

VI.   VURDERING

1.   KOMMISSIONENS KOMPETENCE

| (67) | Da nogle af de relevante begivenheder fandt sted før Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union den 1. maj 2004, skal Kommissionen først fastslå, om den er kompetent til at behandle den omstridte foranstaltning. |
| --- | --- |

(67)

Da nogle af de relevante begivenheder fandt sted før Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union den 1. maj 2004, skal Kommissionen først fastslå, om den er kompetent til at behandle den omstridte foranstaltning.

| (68) | Foranstaltninger, der er iværksat før tiltrædelsen og ikke gælder efter tiltrædelsen, kan ikke undersøges af Kommissionen, hverken i henhold til overgangsordningen efter punkt 3 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten eller i henhold til de procedurer, der er fastlagt i artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Hverken tiltrædelsestraktaten eller TEUF kræver eller hjemler en undersøgelse af disse støtteforanstaltninger fra Kommissionens side. |
| --- | --- |

(68)

Foranstaltninger, der er iværksat før tiltrædelsen og ikke gælder efter tiltrædelsen, kan ikke undersøges af Kommissionen, hverken i henhold til overgangsordningen efter punkt 3 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten eller i henhold til de procedurer, der er fastlagt i artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Hverken tiltrædelsestraktaten eller TEUF kræver eller hjemler en undersøgelse af disse støtteforanstaltninger fra Kommissionens side.

| (69) | Foranstaltninger iværksat efter tiltrædelsen falder imidlertid klart inden for Kommissionens kompetenceområde. For at kunne bedømme tidspunktet for gennemførelsen af en bestemt støtteforanstaltning er det relevante kriterium den retligt bindende retsakt, hvorved den kompetente nationale myndighed påtager sig at bevilge støtten (15). |
| --- | --- |

(69)

Foranstaltninger iværksat efter tiltrædelsen falder imidlertid klart inden for Kommissionens kompetenceområde. For at kunne bedømme tidspunktet for gennemførelsen af en bestemt støtteforanstaltning er det relevante kriterium den retligt bindende retsakt, hvorved den kompetente nationale myndighed påtager sig at bevilge støtten (15).

| (70) | Modtageren hævdede, at den omstridte foranstaltning blev iværksat før tiltrædelsen og ikke gælder derefter (jf. betragtning 43). |
| --- | --- |

(70)

Modtageren hævdede, at den omstridte foranstaltning blev iværksat før tiltrædelsen og ikke gælder derefter (jf. betragtning 43).

| (71) | Kommissionen kan ikke acceptere de argumenter, der fremlægges af modtageren. Forslaget om at indlede kreditorproceduren er ikke et dokument udstedt af den bevilgende myndighed, men modtagerens eget tiltag. Domstolens afgørelse om at iværksætte kreditorproceduren er heller ikke et dokument udstedt af den bevilgende myndighed. Denne afgørelse tillod kun modtageren og dennes kreditorer at gå videre med forhandlingerne om ordningen, men udgjorde klart ikke den bevilgende begivenhed. Der foreligger intet bevis for, at skattedirektoratet skulle have givet udtryk for sin enighed i den omstridte foranstaltning på mødet i december 2003. De slovakiske myndigheder benægtede tværtimod, at der skulle have foreligget en sådan foreløbig aftale. Brevet af 3. februar 2004 afviser udtrykkeligt forslaget om 35 %-ordningen. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen kan ikke acceptere de argumenter, der fremlægges af modtageren. Forslaget om at indlede kreditorproceduren er ikke et dokument udstedt af den bevilgende myndighed, men modtagerens eget tiltag. Domstolens afgørelse om at iværksætte kreditorproceduren er heller ikke et dokument udstedt af den bevilgende myndighed. Denne afgørelse tillod kun modtageren og dennes kreditorer at gå videre med forhandlingerne om ordningen, men udgjorde klart ikke den bevilgende begivenhed. Der foreligger intet bevis for, at skattedirektoratet skulle have givet udtryk for sin enighed i den omstridte foranstaltning på mødet i december 2003. De slovakiske myndigheder benægtede tværtimod, at der skulle have foreligget en sådan foreløbig aftale. Brevet af 3. februar 2004 afviser udtrykkeligt forslaget om 35 %-ordningen.

| (72) | Den kompetente myndigheds beslutning om at give afkald på nogle af sine krav blev truffet den 9. juli 2004, da skattekontoret accepterede den ordning, der blev foreslået af modtageren. |
| --- | --- |

(72)

Den kompetente myndigheds beslutning om at give afkald på nogle af sine krav blev truffet den 9. juli 2004, da skattekontoret accepterede den ordning, der blev foreslået af modtageren.

| (73) | Spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningen er gældende efter tiltrædelsen, er derfor ikke længere relevant. |
| --- | --- |

(73)

Spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningen er gældende efter tiltrædelsen, er derfor ikke længere relevant.

| (74) | Kommissionen erklærer sig derfor kompetent til at vurdere den anfægtede foranstaltning i medfør af artikel 108 i TEUF. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen erklærer sig derfor kompetent til at vurdere den anfægtede foranstaltning i medfør af artikel 108 i TEUF.

2.   STATSSTØTTE SOM OMHANDLET I ARTIKEL 107, STK. 1, I TEUF

| (75) | I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(75)

I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked.

| (76) | Når en offentlig myndighed, såsom et skattekontor, giver afkald på et tilgodehavende, er der tale om anvendelse af statsmidler, og da foranstaltningen begunstiger en individuel virksomhed, er den selektiv. |
| --- | --- |

(76)

Når en offentlig myndighed, såsom et skattekontor, giver afkald på et tilgodehavende, er der tale om anvendelse af statsmidler, og da foranstaltningen begunstiger en individuel virksomhed, er den selektiv.

| (77) | Indtil de begivenheder, som udløste insolvensproceduren, opererede modtageren på markedet for produktion af alkohol og alkoholholdige drikkevarer, alkoholfri drikkevarer samt frugt og grøntsager på dåse. I 2003 var modtageren den tredjestørste producent af alkohol og alkoholholdige drikkevarer i Slovakiet. Siden inddragelsen af tilladelsen til produktion af alkohol og alkoholholdige drikkevarer i marts 2004 har modtageren været aktiv på engrosmarkedet gennem salg af alkohol og alkoholholdige drikkevarer produceret af et andet selskab, Old Herold s.r.o., som lejer og anvender modtagerens produktionsfaciliteter. I alle de segmenter, hvor modtageren var aktiv før kreditorproceduren, og hvor modtageren er aktiv i øjeblikket, sker der samhandel mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(77)

Indtil de begivenheder, som udløste insolvensproceduren, opererede modtageren på markedet for produktion af alkohol og alkoholholdige drikkevarer, alkoholfri drikkevarer samt frugt og grøntsager på dåse. I 2003 var modtageren den tredjestørste producent af alkohol og alkoholholdige drikkevarer i Slovakiet. Siden inddragelsen af tilladelsen til produktion af alkohol og alkoholholdige drikkevarer i marts 2004 har modtageren været aktiv på engrosmarkedet gennem salg af alkohol og alkoholholdige drikkevarer produceret af et andet selskab, Old Herold s.r.o., som lejer og anvender modtagerens produktionsfaciliteter. I alle de segmenter, hvor modtageren var aktiv før kreditorproceduren, og hvor modtageren er aktiv i øjeblikket, sker der samhandel mellem medlemsstaterne.

| (78) | I afgørelsen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure rejste Kommissionen tvivl om, hvorvidt foranstaltningen fordrejede eller truede med at fordreje konkurrencevilkårene ved at give modtageren en fordel, som denne normalt ikke ville kunne opnå på markedet. Kommissionen tvivlede med andre ord på, om staten havde opført sig som en markedsøkonomisk kreditor i forhold til modtageren. |
| --- | --- |

(78)

I afgørelsen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure rejste Kommissionen tvivl om, hvorvidt foranstaltningen fordrejede eller truede med at fordreje konkurrencevilkårene ved at give modtageren en fordel, som denne normalt ikke ville kunne opnå på markedet. Kommissionen tvivlede med andre ord på, om staten havde opført sig som en markedsøkonomisk kreditor i forhold til modtageren.

| (79) | Det blev fastslået, at kreditorproceduren indeholdt de samme gældssaneringsvilkår for både de private kreditorer og skattekontoret (offentlig kreditor). 35 % af gælden skulle betales til kreditorerne inden for en fastsat periode — et krav, som modtageren opfyldte. De resterende 65 % skulle afskrives. |
| --- | --- |

(79)

Det blev fastslået, at kreditorproceduren indeholdt de samme gældssaneringsvilkår for både de private kreditorer og skattekontoret (offentlig kreditor). 35 % af gælden skulle betales til kreditorerne inden for en fastsat periode — et krav, som modtageren opfyldte. De resterende 65 % skulle afskrives.

| (80) | Skattekontorets kreditorstilling var imidlertid usædvanligt stærk i dette tilfælde og kan ikke sidestilles med en typisk kreditors stilling i en konkursprocedure. Før ordningen var skattekontoret i en juridisk og økonomisk mere fordelagtig position end kreditorerne. Ikke alene var skattekontoret, der stod for over 99 % af alle krav i konkursproceduren, klart den dominerende og afgørende kreditor, men også — og ikke mindst — separatist. Skattekontorets krav kunne derfor indfries når som helst under konkursproceduren qua indtægterne fra salg af sikrede aktiver: Som nævnt i betragtning 18 ovenfor ville disse indtægter udelukkende blive brugt til dækning af separatistens krav. Det er derfor nødvendigt at undersøge i detaljer, om skattekontoret brugte alle disponible midler for at opnå den størst mulige tilbagebetaling af sine tilgodehavender, ligesom en markedsøkonomisk kreditor ville gøre. |
| --- | --- |

(80)

Skattekontorets kreditorstilling var imidlertid usædvanligt stærk i dette tilfælde og kan ikke sidestilles med en typisk kreditors stilling i en konkursprocedure. Før ordningen var skattekontoret i en juridisk og økonomisk mere fordelagtig position end kreditorerne. Ikke alene var skattekontoret, der stod for over 99 % af alle krav i konkursproceduren, klart den dominerende og afgørende kreditor, men også — og ikke mindst — separatist. Skattekontorets krav kunne derfor indfries når som helst under konkursproceduren qua indtægterne fra salg af sikrede aktiver: Som nævnt i betragtning 18 ovenfor ville disse indtægter udelukkende blive brugt til dækning af separatistens krav. Det er derfor nødvendigt at undersøge i detaljer, om skattekontoret brugte alle disponible midler for at opnå den størst mulige tilbagebetaling af sine tilgodehavender, ligesom en markedsøkonomisk kreditor ville gøre.

| (81) | De betingelser, som en foranstaltning skal opfylde for at blive behandlet som statsstøtte i henhold til artikel 107 TEUF, er ikke opfyldt, hvis den begunstigede virksomhed under omstændigheder, der svarer til normale markedsvilkår, ville kunne opnå de samme fordele som dem, der opnås qua statsmidlerne (16). Den vurdering skal som udgangspunkt foretages på grundlag af det markedsøkonomiske kreditorprincip. Når en offentlig kreditor yder betalingslempelser, hvad angår dennes tilgodehavender hos en virksomhed, udgør disse betalingslempelser statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, hvis — under hensyn til, hvor stor en økonomisk fordel betalingslempelserne medfører — den pågældende virksomhed helt klart ikke ville have opnået tilsvarende lempelser fra en privat kreditor, der befinder sig i en situation, der svarer så meget som muligt til den offentlige kreditors situation, og som ønsker at inddrive tilgodehavender fra en skyldner i økonomiske vanskeligheder (17). |
| --- | --- |

(81)

De betingelser, som en foranstaltning skal opfylde for at blive behandlet som statsstøtte i henhold til artikel 107 TEUF, er ikke opfyldt, hvis den begunstigede virksomhed under omstændigheder, der svarer til normale markedsvilkår, ville kunne opnå de samme fordele som dem, der opnås qua statsmidlerne (16). Den vurdering skal som udgangspunkt foretages på grundlag af det markedsøkonomiske kreditorprincip. Når en offentlig kreditor yder betalingslempelser, hvad angår dennes tilgodehavender hos en virksomhed, udgør disse betalingslempelser statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, hvis — under hensyn til, hvor stor en økonomisk fordel betalingslempelserne medfører — den pågældende virksomhed helt klart ikke ville have opnået tilsvarende lempelser fra en privat kreditor, der befinder sig i en situation, der svarer så meget som muligt til den offentlige kreditors situation, og som ønsker at inddrive tilgodehavender fra en skyldner i økonomiske vanskeligheder (17).

| (82) | Anvendeligheden af princippet om den private markedsaktør afhænger i sidste ende af, om den pågældende medlemsstat på anden vis end i sin egenskab af offentlig myndighed har givet virksomheden en økonomisk fordel. Det følger heraf, at hvis en medlemsstat henholder sig til dette princip under den administrative procedure, skal den i tvivlstilfælde fremskaffe utvetydig, objektiv og verificerbar dokumentation for, at den gennemførte foranstaltning kan tilskrives medlemsstaten, der handler som en privat markedsaktør. Det skal fremgå tydeligt af dokumentationen, at den pågældende medlemsstat traf beslutningen om at handle, som den gjorde, før eller samtidig med at modtageren opnåede en økonomisk fordel. I den sammenhæng kan det være nødvendigt at fremskaffe dokumentation for, at beslutningen er baseret på økonomiske vurderinger svarende til sådanne vurderinger, som en rationel privat markedsaktør i en situation, der svarer så meget som muligt til medlemsstatens situation, ville have foretaget under lignende omstændigheder. Det er imidlertid ikke nok at henholde sig til økonomiske vurderinger, der foretages, efter at modtageren har opnået en økonomisk fordel, eller til en efterfølgende konstatering af, at den pågældende medlemsstats fremgangsmåde reelt var gavnlig, eller til efterfølgende begrundelser for den faktisk valgte fremgangsmåde (18). |
| --- | --- |

(82)

Anvendeligheden af princippet om den private markedsaktør afhænger i sidste ende af, om den pågældende medlemsstat på anden vis end i sin egenskab af offentlig myndighed har givet virksomheden en økonomisk fordel. Det følger heraf, at hvis en medlemsstat henholder sig til dette princip under den administrative procedure, skal den i tvivlstilfælde fremskaffe utvetydig, objektiv og verificerbar dokumentation for, at den gennemførte foranstaltning kan tilskrives medlemsstaten, der handler som en privat markedsaktør. Det skal fremgå tydeligt af dokumentationen, at den pågældende medlemsstat traf beslutningen om at handle, som den gjorde, før eller samtidig med at modtageren opnåede en økonomisk fordel. I den sammenhæng kan det være nødvendigt at fremskaffe dokumentation for, at beslutningen er baseret på økonomiske vurderinger svarende til sådanne vurderinger, som en rationel privat markedsaktør i en situation, der svarer så meget som muligt til medlemsstatens situation, ville have foretaget under lignende omstændigheder. Det er imidlertid ikke nok at henholde sig til økonomiske vurderinger, der foretages, efter at modtageren har opnået en økonomisk fordel, eller til en efterfølgende konstatering af, at den pågældende medlemsstats fremgangsmåde reelt var gavnlig, eller til efterfølgende begrundelser for den faktisk valgte fremgangsmåde (18).

| (83) | Den Slovakiske Republik fremfører kort sagt, at foranstaltningen efter dens opfattelse skal betragtes som statsstøtte. Den erkender, at spørgsmålet om statsstøtte ganske enkelt ikke blev overvejet på det tidspunkt, hvor ordningen blev iværksat, og anmoder om, at den omstridte foranstaltning betragtes som redningsstøtte. Det fremgår således, at kravene i henhold til retspraksis, jf. ovenfor, ikke er opfyldt i dette tilfælde, og den omstridte foranstaltning udgør således statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(83)

Den Slovakiske Republik fremfører kort sagt, at foranstaltningen efter dens opfattelse skal betragtes som statsstøtte. Den erkender, at spørgsmålet om statsstøtte ganske enkelt ikke blev overvejet på det tidspunkt, hvor ordningen blev iværksat, og anmoder om, at den omstridte foranstaltning betragtes som redningsstøtte. Det fremgår således, at kravene i henhold til retspraksis, jf. ovenfor, ikke er opfyldt i dette tilfælde, og den omstridte foranstaltning udgør således statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF.

| (84) | Det er modtageren, der fremfører, at foranstaltningen ikke omfatter støtte, og som fremlægger ovennævnte dokumenter, navnlig rapporter fra to revisorer. |
| --- | --- |

(84)

Det er modtageren, der fremfører, at foranstaltningen ikke omfatter støtte, og som fremlægger ovennævnte dokumenter, navnlig rapporter fra to revisorer.

| (85) | På grundlag af de oplysninger, som både modtageren og de slovakiske myndigheder har fremlagt, har Kommissionen med hensyn til modtagerens økonomiske situation i det pågældende år fastslået følgende forhold, der er relevante for anvendelsen af det markedsøkonomiske kreditorprincip. Kommissionen kan ikke kontrollere modtagerens tal pr. 31. marts 2004 og de slovakiske myndigheders tal pr. 17. juni 2004 på grundlag af modtagerens regnskaber. Kommissionen har imidlertid ingen grund til at betvivle disse tal.

  Tabel 3


  Modtagerens økonomiske situation 2003-2004 (mio. SKK) | 31.12.2003 (19) | 31.3.2004 (20) | 28.4.2004 (21) | 17.6.2004 (22) | 31.12.2004 (23) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Langfristede aktiver (24) | 208 | 205 | 204 | 200 | 200 |
| Lagerbeholdning | 119 | 209 | 176 | 84 | 52 |
| Kontanter | 3 | 50 | 94 | 161 | 27 |
| Kortfristede handelstilgodehavender | 128 | 98 (25) | 80 | 63 (26) | 97 |

(85)

På grundlag af de oplysninger, som både modtageren og de slovakiske myndigheder har fremlagt, har Kommissionen med hensyn til modtagerens økonomiske situation i det pågældende år fastslået følgende forhold, der er relevante for anvendelsen af det markedsøkonomiske kreditorprincip. Kommissionen kan ikke kontrollere modtagerens tal pr. 31. marts 2004 og de slovakiske myndigheders tal pr. 17. juni 2004 på grundlag af modtagerens regnskaber. Kommissionen har imidlertid ingen grund til at betvivle disse tal.

Tabel 3

Modtagerens økonomiske situation 2003-2004 (mio. SKK)

31.12.2003 (19)

31.3.2004 (20)

28.4.2004 (21)

17.6.2004 (22)

31.12.2004 (23)

Langfristede aktiver (24)

208

205

204

200

200

Lagerbeholdning

119

209

176

84

52

Kontanter

3

50

94

161

27

Kortfristede handelstilgodehavender

128

98 (25)

80

63 (26)

97

| (86) | Kommissionen vil først undersøge den dokumentation, modtageren har fremlagt til støtte for sin udtalelse om, at konkursproceduren ville have stillet skattekontoret ringere end kreditorproceduren (afsnit 2.1). Derefter vil Kommissionen undersøge skattekontorets situation i forhold til en skattefuldbyrdelsesprocedure (afsnit 2.2). Endelig vil Kommissionen undersøge andet bevismateriale, som de slovakiske myndigheder og modtageren har fremlagt (afsnit 2.3). |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen vil først undersøge den dokumentation, modtageren har fremlagt til støtte for sin udtalelse om, at konkursproceduren ville have stillet skattekontoret ringere end kreditorproceduren (afsnit 2.1). Derefter vil Kommissionen undersøge skattekontorets situation i forhold til en skattefuldbyrdelsesprocedure (afsnit 2.2). Endelig vil Kommissionen undersøge andet bevismateriale, som de slovakiske myndigheder og modtageren har fremlagt (afsnit 2.3).

| (87) | Som beskrevet i betragtning 37 blev det gældsbeløb, som ordningen skulle omfatte, reduceret som følge af den ekstraordinære ankeprocedure. Det skal dog bemærkes, at denne dom blev afsagt flere år efter beslutningen om at deltage i ordningen. Hvad angår det markedsøkonomiske kreditorprincip, er det de oplysninger, der var tilgængelige på det tidspunkt, hvor en kreditor ville have taget stilling til, hvilken fremgangsmåde der var den mest hensigtsmæssige, der udgør den standard, som den offentlige kreditors adfærd skal vurderes ud fra. I analysen nedenfor benyttes derfor tallene fra aftalen af 23. juli 2004. |
| --- | --- |

(87)

Som beskrevet i betragtning 37 blev det gældsbeløb, som ordningen skulle omfatte, reduceret som følge af den ekstraordinære ankeprocedure. Det skal dog bemærkes, at denne dom blev afsagt flere år efter beslutningen om at deltage i ordningen. Hvad angår det markedsøkonomiske kreditorprincip, er det de oplysninger, der var tilgængelige på det tidspunkt, hvor en kreditor ville have taget stilling til, hvilken fremgangsmåde der var den mest hensigtsmæssige, der udgør den standard, som den offentlige kreditors adfærd skal vurderes ud fra. I analysen nedenfor benyttes derfor tallene fra aftalen af 23. juli 2004.

2.1   Kreditorprocedure over for konkurs

| (88) | For at vurdere, om modtageren opnåede faktiske fordele, skal Kommissionen foretage en generel vurdering og tage højde for alle relevante beviser i sagen, så den kan fastslå, om den pågældende virksomhed reelt ikke ville have opnået tilsvarende lempelser fra en privat kreditor (27). Kommissionen skal med andre ord undersøge, om skattekontoret blev bedre stillet ved at acceptere de foreslåede betingelser i kreditorproceduren, eller om det ville have været mere fordelagtigt at indlede en konkursprocedure. |
| --- | --- |

(88)

For at vurdere, om modtageren opnåede faktiske fordele, skal Kommissionen foretage en generel vurdering og tage højde for alle relevante beviser i sagen, så den kan fastslå, om den pågældende virksomhed reelt ikke ville have opnået tilsvarende lempelser fra en privat kreditor (27). Kommissionen skal med andre ord undersøge, om skattekontoret blev bedre stillet ved at acceptere de foreslåede betingelser i kreditorproceduren, eller om det ville have været mere fordelagtigt at indlede en konkursprocedure.

| (89) | Kommissionen mener ikke, at EKORDA-rapporten udgør et pålideligt grundlag for at sammenligne den foreslåede ordning med en hypotetisk konkursprocedure. De slovakiske myndigheder er enige med Kommissionen i den henseende. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen mener ikke, at EKORDA-rapporten udgør et pålideligt grundlag for at sammenligne den foreslåede ordning med en hypotetisk konkursprocedure. De slovakiske myndigheder er enige med Kommissionen i den henseende.

| (90) | Indledningsvis noterer Kommissionen, at EKORDA ved udgivelsen af sin rapport den 7. juli 2004 (kun to dage før kreditorernes møde) lagde modtagerens aktiver pr. 31. marts 2004 til grund for sine beregninger. Det fremgår klart af tabel 3, at de forskellige aktivers niveau ændredes betydeligt efter 31. marts 2004. Især blev en betydelig del af lagerbeholdningen solgt, hvilket førte til en øget kontantbeholdning. Disse ændringer er af stor betydning for anvendelsen af likvidationsfaktorer, som strækker sig fra 20 % for lagerbeholdning og kortfristede tilgodehavender til 100 % for kontanter. Det forholder sig nemlig sådan, at selv hvis EKORDAs likvidationsfaktorer havde været korrekte (hvilket Kommissionen anfægter af de grunde, der er beskrevet nedenfor), og man anvendte EKORDAs metode, viser følgende tabel, at resultatet af EKORDAs beregning ville have været anderledes, hvis den havde været baseret på tal fra 28. april 2004 og 17. juni 2004, dvs. stadig før kreditorernes møde den 9. juli 2004.

  Tabel 4


  Sammenligning af det sandsynlige provenu af salget af modtagerens aktiver ved en konkursprocedure (mio. SKK) | Situation den: |
| --- | --- | --- |
| | 31.3.2004 | 28.4.2004 | 17.6.2004 |
| | Likvidationsfaktor (%) | Bogført værdi | Udbytte | Bogført værdi | Udbytte | Bogført værdi | Udbytte |
| Langfristede aktiver | 45 | 205 | 92 | 204 | 92 | 200 | 90 |
| Lagerbeholdning | 20 | 209 | 42 | 176 | 35 | 84 | 17 |
| Kortfristede tilgodehavender | 20 | 98 (28) | 20 | 86 (29) | 17 | 37 (30) | 7 |
| Kontanter | 100 | 50 | 50 | 94 | 94 | 161 | 161 |
| I alt | | | 204 | | 238 | | 275 |

(90)

Indledningsvis noterer Kommissionen, at EKORDA ved udgivelsen af sin rapport den 7. juli 2004 (kun to dage før kreditorernes møde) lagde modtagerens aktiver pr. 31. marts 2004 til grund for sine beregninger. Det fremgår klart af tabel 3, at de forskellige aktivers niveau ændredes betydeligt efter 31. marts 2004. Især blev en betydelig del af lagerbeholdningen solgt, hvilket førte til en øget kontantbeholdning. Disse ændringer er af stor betydning for anvendelsen af likvidationsfaktorer, som strækker sig fra 20 % for lagerbeholdning og kortfristede tilgodehavender til 100 % for kontanter. Det forholder sig nemlig sådan, at selv hvis EKORDAs likvidationsfaktorer havde været korrekte (hvilket Kommissionen anfægter af de grunde, der er beskrevet nedenfor), og man anvendte EKORDAs metode, viser følgende tabel, at resultatet af EKORDAs beregning ville have været anderledes, hvis den havde været baseret på tal fra 28. april 2004 og 17. juni 2004, dvs. stadig før kreditorernes møde den 9. juli 2004.

Tabel 4

Sammenligning af det sandsynlige provenu af salget af modtagerens aktiver ved en konkursprocedure (mio. SKK)

Situation den:

31.3.2004

28.4.2004

17.6.2004

Likvidationsfaktor (%)

Bogført værdi

Udbytte

Bogført værdi

Udbytte

Bogført værdi

Udbytte

Langfristede aktiver

45

205

92

204

92

200

90

Lagerbeholdning

20

209

42

176

35

84

17

Kortfristede tilgodehavender

20

98 (28)

20

86 (29)

17

37 (30)

7

Kontanter

100

50

50

94

94

161

161

I alt

204

238

275

| (91) | Det skal bemærkes, at den forretningsplan, som modtageren forelagde domstolen, omfattede salg af lagerbeholdning for 110 mio. SKK over perioden marts-maj 2004. EKORDA må derfor have været klar over, at modtagerens aktiver ville undergå betydelige ændringer efter 31. marts 2004, men tog ikke hensyn til det. |
| --- | --- |

(91)

Det skal bemærkes, at den forretningsplan, som modtageren forelagde domstolen, omfattede salg af lagerbeholdning for 110 mio. SKK over perioden marts-maj 2004. EKORDA må derfor have været klar over, at modtagerens aktiver ville undergå betydelige ændringer efter 31. marts 2004, men tog ikke hensyn til det.

| (92) | Hvis der var blevet taget højde for modtagerens aktiver fra 28. april 2004, ville konklusionen have været, at det sandsynlige udbytte fra salg af modtagerens aktiver i en konkursprocedure ville have været større, end det skønnes i rapporten (238 mio. SKK, eller 6,3 mio. EUR, i stedet for 204 mio. SKK, eller 5,3 mio. EUR). En analyse med tallene fra juni 2004 ville have gjort det muligt at fastslå tydeligt og klart, at det sandsynlige udbytte fra salg af modtagerens aktiver i en konkursprocedure (275 mio. SKK; 7,2 mio. EUR) ville have været større, end det var foreslået i kreditorproceduren, og at skattekontoret skulle bruge sin vetoret og afvise forslaget med en ophævelse af kreditorproceduren til følge. Kommissionen vil gerne endnu en gang understrege, at ovenstående resultater er opnået ved brug af EKORDAs antagelser og metode. |
| --- | --- |

(92)

Hvis der var blevet taget højde for modtagerens aktiver fra 28. april 2004, ville konklusionen have været, at det sandsynlige udbytte fra salg af modtagerens aktiver i en konkursprocedure ville have været større, end det skønnes i rapporten (238 mio. SKK, eller 6,3 mio. EUR, i stedet for 204 mio. SKK, eller 5,3 mio. EUR). En analyse med tallene fra juni 2004 ville have gjort det muligt at fastslå tydeligt og klart, at det sandsynlige udbytte fra salg af modtagerens aktiver i en konkursprocedure (275 mio. SKK; 7,2 mio. EUR) ville have været større, end det var foreslået i kreditorproceduren, og at skattekontoret skulle bruge sin vetoret og afvise forslaget med en ophævelse af kreditorproceduren til følge. Kommissionen vil gerne endnu en gang understrege, at ovenstående resultater er opnået ved brug af EKORDAs antagelser og metode.

| (93) | Kommissionen kan imidlertid ikke acceptere den metode, der er anvendt af EKORDA, og finder ikke modtagerens forudsætninger troværdige. Denne konklusion understøttes af de slovakiske myndigheders tvivl som beskrevet i betragtning 60 og 65. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen kan imidlertid ikke acceptere den metode, der er anvendt af EKORDA, og finder ikke modtagerens forudsætninger troværdige. Denne konklusion understøttes af de slovakiske myndigheders tvivl som beskrevet i betragtning 60 og 65.

| (94) | For det første forklarer EKORDA ikke i sin rapport, hvordan de 3 likvidationsfaktorer er fastsat. Formålet med likvidationsfaktorerne er at beregne restværdien af de aktiver, der sælges under likvidationen, idet der tages højde for, hvilken type salg der er tale om, f.eks. aktiver, der sælges separat, under tidspres osv. Derfor går man ud fra, at værdien af aktiver, der afhændes under likvidation, normalt er lavere end deres bogførte værdi, alt efter hvilken type aktiv der er tale om. Likvidationsfaktoren er den procentvise forskel på værdien af aktiver, der afhændes under likvidation, og deres bogførte værdi. |
| --- | --- |

(94)

For det første forklarer EKORDA ikke i sin rapport, hvordan de 3 likvidationsfaktorer er fastsat. Formålet med likvidationsfaktorerne er at beregne restværdien af de aktiver, der sælges under likvidationen, idet der tages højde for, hvilken type salg der er tale om, f.eks. aktiver, der sælges separat, under tidspres osv. Derfor går man ud fra, at værdien af aktiver, der afhændes under likvidation, normalt er lavere end deres bogførte værdi, alt efter hvilken type aktiv der er tale om. Likvidationsfaktoren er den procentvise forskel på værdien af aktiver, der afhændes under likvidation, og deres bogførte værdi.

| (95) | Endvidere synes likvidationsfaktoren på 45 % for langfristede aktiver at være for lav. Ifølge modtageren var værdien af de aktiver, skattekontoret havde pant i, 194 mio. SKK (31). Denne værdi er ifølge modtageren udtrykt i priser, som blev anslået af uafhængige eksperter omkring udgangen af 2003/begyndelsen af 2004. Efter Kommissionens opfattelse skulle en sådan »ekspertpris« normalt afspejle aktivets generelle pris og være udtryk for den pris, som aktivet kunne sælges til på et givet tidspunkt. Det bør erindres, at ekspertværdien af disse aktiver blev beregnet med henblik på at vurdere deres værdi som sikkerhed for de slovakiske myndigheder i forhold til modtagerens udskudte skattegæld, som krævet i den slovakiske skatteforvaltningslov. EKORDA giver ingen forklaring på, hvorfor udbyttet ved konkurssalget af langfristede aktiver kun ville udgøre 45 % af deres bogførte værdi på 205 mio. SKK, når modtageren selv vurderede disse aktiver meget højere. |
| --- | --- |

(95)

Endvidere synes likvidationsfaktoren på 45 % for langfristede aktiver at være for lav. Ifølge modtageren var værdien af de aktiver, skattekontoret havde pant i, 194 mio. SKK (31). Denne værdi er ifølge modtageren udtrykt i priser, som blev anslået af uafhængige eksperter omkring udgangen af 2003/begyndelsen af 2004. Efter Kommissionens opfattelse skulle en sådan »ekspertpris« normalt afspejle aktivets generelle pris og være udtryk for den pris, som aktivet kunne sælges til på et givet tidspunkt. Det bør erindres, at ekspertværdien af disse aktiver blev beregnet med henblik på at vurdere deres værdi som sikkerhed for de slovakiske myndigheder i forhold til modtagerens udskudte skattegæld, som krævet i den slovakiske skatteforvaltningslov. EKORDA giver ingen forklaring på, hvorfor udbyttet ved konkurssalget af langfristede aktiver kun ville udgøre 45 % af deres bogførte værdi på 205 mio. SKK, når modtageren selv vurderede disse aktiver meget højere.

| (96) | Hvad angår modtagerens udsagn om, at det ville være vanskeligt at finde en køber, fordi størstedelen af de pantsatte maskiner var begrænset til produktion af alkohol og alkoholholdige drikkevarer, alkoholfri drikkevarer eller produkter på dåse, har Kommissionen følgende to kommentarer. For det første skal det bemærkes, at »ekspertprisen« på den pantsatte faste ejendom var 105 mio. SKK, hvilket i sig selv er højere end det totale udbytte efter EKORDAs skøn (92 mio. SKK). For det andet viser den faktiske udvikling i virksomheden, at nogle af disse produktionsaktiver hurtigt fandt en bruger, Old Herold s.r.o. Faktisk blev virksomhedens produktionsaktiver udlånt til Old Herold, så snart modtageren havde mistet sin licens til fremstilling af alkohol og alkoholholdige drikkevarer. Der ser derfor ud til at have været en umiddelbar interesse i disse produktionsaktiver fra en konkurrents side. |
| --- | --- |

(96)

Hvad angår modtagerens udsagn om, at det ville være vanskeligt at finde en køber, fordi størstedelen af de pantsatte maskiner var begrænset til produktion af alkohol og alkoholholdige drikkevarer, alkoholfri drikkevarer eller produkter på dåse, har Kommissionen følgende to kommentarer. For det første skal det bemærkes, at »ekspertprisen« på den pantsatte faste ejendom var 105 mio. SKK, hvilket i sig selv er højere end det totale udbytte efter EKORDAs skøn (92 mio. SKK). For det andet viser den faktiske udvikling i virksomheden, at nogle af disse produktionsaktiver hurtigt fandt en bruger, Old Herold s.r.o. Faktisk blev virksomhedens produktionsaktiver udlånt til Old Herold, så snart modtageren havde mistet sin licens til fremstilling af alkohol og alkoholholdige drikkevarer. Der ser derfor ud til at have været en umiddelbar interesse i disse produktionsaktiver fra en konkurrents side.

| (97) | Med hensyn til lageret anser de slovakiske myndigheder selv, at likvidationsfaktoren burde være højere end 20 %. |
| --- | --- |

(97)

Med hensyn til lageret anser de slovakiske myndigheder selv, at likvidationsfaktoren burde være højere end 20 %.

| (98) | Modtageren var i stand til at få 110 mio. SKK for salget af sit lager i 2004 (se betragtning 35), dvs. mere end 50 % af den bogførte værdi af lageret, som EKORDA baserede sin vurdering på. Dette er en stærk indikation af, at likvidationsfaktoren på 20 % var for lav. Ændringerne i balancen for 2004 med hensyn til lageret understøtter denne konklusion. Derudover anslog modtageren selv i sin forretningsplan provenuet fra salget af lageret i perioden marts-maj 2004 til 110 mio. SKK (se betragtning 35). EKORDA ignorerede dette skøn. Endelig kan det ud fra karakteren af modtagerens aktiviteter antages, at lageret bestod af færdigvarer og halvfabrikata, der kunne være solgt direkte til distributører eller forbrugere, hvilket yderligere understøtter en højere likvidationsfaktor. |
| --- | --- |

(98)

Modtageren var i stand til at få 110 mio. SKK for salget af sit lager i 2004 (se betragtning 35), dvs. mere end 50 % af den bogførte værdi af lageret, som EKORDA baserede sin vurdering på. Dette er en stærk indikation af, at likvidationsfaktoren på 20 % var for lav. Ændringerne i balancen for 2004 med hensyn til lageret understøtter denne konklusion. Derudover anslog modtageren selv i sin forretningsplan provenuet fra salget af lageret i perioden marts-maj 2004 til 110 mio. SKK (se betragtning 35). EKORDA ignorerede dette skøn. Endelig kan det ud fra karakteren af modtagerens aktiviteter antages, at lageret bestod af færdigvarer og halvfabrikata, der kunne være solgt direkte til distributører eller forbrugere, hvilket yderligere understøtter en højere likvidationsfaktor.

| (99) | Kommissionen mener derfor, at likvidationsfaktoren for lageret bør være 52 %. Dette tal er baseret på modtagerens skøn for det provenu, virksomheden kunne få fra salget af lageret med henblik på at finansiere aftalen (dvs. 110 mio. SKK). Under hensyntagen til den bogførte værdi på det tidspunkt (209 mio. SKK) var den eneste mulige likvidationsfaktor for lageret derfor mindst 52 % (52 % af 209 mio. = 110 mio.). |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen mener derfor, at likvidationsfaktoren for lageret bør være 52 %. Dette tal er baseret på modtagerens skøn for det provenu, virksomheden kunne få fra salget af lageret med henblik på at finansiere aftalen (dvs. 110 mio. SKK). Under hensyntagen til den bogførte værdi på det tidspunkt (209 mio. SKK) var den eneste mulige likvidationsfaktor for lageret derfor mindst 52 % (52 % af 209 mio. = 110 mio.).

| (100) | Endvidere anvendte EKORDA en dobbeltjustering med hensyn til kortfristede tilgodehavender. Det justerede først deres bogførte værdi med 59 % (den bogførte værdi var 166 mio. SKK, og den værdi, EKORDA brugte i sine beregninger, var 98 mio. SKK) og anvendte dernæst den lave likvidationsfaktor på 20 %. Denne metode er tvivlsom. Det er acceptabelt at justere bogføringsværdien af tilgodehavender, så den afspejler deres faktiske værdi på et givet tidspunkt. EKORDA giver imidlertid ingen forklaring på, hvorfor udbyttet ved konkurs/likvidation kun ville være en femtedel (20 mio. SKK) af, hvad modtageren selv mente at kunne opnå fra sine debitorer (98 mio. SKK). |
| --- | --- |

(100)

Endvidere anvendte EKORDA en dobbeltjustering med hensyn til kortfristede tilgodehavender. Det justerede først deres bogførte værdi med 59 % (den bogførte værdi var 166 mio. SKK, og den værdi, EKORDA brugte i sine beregninger, var 98 mio. SKK) og anvendte dernæst den lave likvidationsfaktor på 20 %. Denne metode er tvivlsom. Det er acceptabelt at justere bogføringsværdien af tilgodehavender, så den afspejler deres faktiske værdi på et givet tidspunkt. EKORDA giver imidlertid ingen forklaring på, hvorfor udbyttet ved konkurs/likvidation kun ville være en femtedel (20 mio. SKK) af, hvad modtageren selv mente at kunne opnå fra sine debitorer (98 mio. SKK).

| (101) | På grundlag af tal fra marts 2004 justerede EKORDA den bogførte værdi af de kortfristede tilgodehavender (166 mio. SKK) til 98 mio. SKK for at korrigere for uerholdelige tilgodehavender og tilgodehavender af lav kvalitet. Imidlertid anvendte EKORDA også en likvidationsfaktor på kun 20 % på den justerede bogførte værdi. Hvis EKORDAs faktor på 59 % for justering af den bogførte værdi af de kortfristede tilgodehavender anvendes på den bogførte værdi pr. juni 2004 (63 mio. SKK), bliver resultatet 37 mio. SKK. I henhold til oplysningerne fra de slovakiske myndigheder var der imidlertid tilgodehavender for 63 mio. SKK, som kunne tilbagesøges. Det er derfor tvivlsomt, om en justering af deres bogførte værdi faktisk er nødvendig. |
| --- | --- |

(101)

På grundlag af tal fra marts 2004 justerede EKORDA den bogførte værdi af de kortfristede tilgodehavender (166 mio. SKK) til 98 mio. SKK for at korrigere for uerholdelige tilgodehavender og tilgodehavender af lav kvalitet. Imidlertid anvendte EKORDA også en likvidationsfaktor på kun 20 % på den justerede bogførte værdi. Hvis EKORDAs faktor på 59 % for justering af den bogførte værdi af de kortfristede tilgodehavender anvendes på den bogførte værdi pr. juni 2004 (63 mio. SKK), bliver resultatet 37 mio. SKK. I henhold til oplysningerne fra de slovakiske myndigheder var der imidlertid tilgodehavender for 63 mio. SKK, som kunne tilbagesøges. Det er derfor tvivlsomt, om en justering af deres bogførte værdi faktisk er nødvendig.

| (102) | Under alle omstændigheder er der ingen åbenlys grund til, at likvidationsværdien skulle være endnu lavere end den justerede værdi. Kommissionen finder derfor, at det forventede provenu fra de kortfristede tilgodehavender i hvert fald ikke er lavere end den justerede værdi på 37 mio. SKK. |
| --- | --- |

(102)

Under alle omstændigheder er der ingen åbenlys grund til, at likvidationsværdien skulle være endnu lavere end den justerede værdi. Kommissionen finder derfor, at det forventede provenu fra de kortfristede tilgodehavender i hvert fald ikke er lavere end den justerede værdi på 37 mio. SKK.

| (103) | I lyset af ovenstående justerede Kommissionen EKORDAs skøn og foretog en ny vurdering på basis af tallene fra juni 2004. Denne vurdering viser klart, at det sandsynlige provenu fra salget af modtagerens aktiver under en konkursprocedure ville have været meget højere end det forventede provenu i EKORDAs rapport. Tallene er gengivet i nedenstående tabel.

  Tabel 5


  Sammenligning af det sandsynlige provenu af salget af modtagerens aktiver ved en konkursprocedure — EKORDAs tal sammenlignet med Kommissionens korrigerede tal (mio. SKK) | EKORDA
  (31.3.2004) | Korrektion
  (17.6.2004) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Bogført værdi | Provenu | Bogført værdi | Provenu |
| Langfristede aktiver | 205 | 92 | 200 | 194 (32) |
| Lagerbeholdning | 209 | 42 | 84 | 43 (33) |
| Kortfristede tilgodehavender | 98 (34) | 20 | 63 | 37 (35) |
| Kontanter | 50 | 50 | 161 | 161 |
| I alt | 562 | 204 | 508 | 435 |

(103)

I lyset af ovenstående justerede Kommissionen EKORDAs skøn og foretog en ny vurdering på basis af tallene fra juni 2004. Denne vurdering viser klart, at det sandsynlige provenu fra salget af modtagerens aktiver under en konkursprocedure ville have været meget højere end det forventede provenu i EKORDAs rapport. Tallene er gengivet i nedenstående tabel.

Tabel 5

Sammenligning af det sandsynlige provenu af salget af modtagerens aktiver ved en konkursprocedure — EKORDAs tal sammenlignet med Kommissionens korrigerede tal (mio. SKK)

EKORDA

(31.3.2004)

Korrektion

(17.6.2004)

Bogført værdi

Provenu

Bogført værdi

Provenu

Langfristede aktiver

205

92

200

194 (32)

Lagerbeholdning

209

42

84

43 (33)

Kortfristede tilgodehavender

98 (34)

20

63

37 (35)

Kontanter

50

50

161

161

I alt

562

204

508

435

| (104) | Omkostningerne ved konkursproceduren burde ifølge modtagerens kommentarer til afgørelsen om at indlede proceduren udgøre 18 % af den skønnede værdi af indtægterne fra salget af modtagerens aktiver under en sådan behandling. Ifølge modtageren er dette en hensigtsmæssig sats set i lyset af Verdensbankens rapport fra 2004 (36). Ved anvendelse af denne procentsats på den korrigerede værdi af det sandsynlige provenu fra salget af modtagerens aktiver, som fastslået af Kommissionen, ville omkostningerne ved en konkursprocedure derfor være 78,3 mio. SKK. Når dette beløb trækkes fra det korrigerede provenu fra salget af modtagerens aktiver, bliver resultatet højere end det beløb, skattekontoret modtog under ordningen (435 mio. -78,3 mio. = 356,7 mio.; det aftalte beløb under ordningen var 224,3 mio. SKK). |
| --- | --- |

(104)

Omkostningerne ved konkursproceduren burde ifølge modtagerens kommentarer til afgørelsen om at indlede proceduren udgøre 18 % af den skønnede værdi af indtægterne fra salget af modtagerens aktiver under en sådan behandling. Ifølge modtageren er dette en hensigtsmæssig sats set i lyset af Verdensbankens rapport fra 2004 (36). Ved anvendelse af denne procentsats på den korrigerede værdi af det sandsynlige provenu fra salget af modtagerens aktiver, som fastslået af Kommissionen, ville omkostningerne ved en konkursprocedure derfor være 78,3 mio. SKK. Når dette beløb trækkes fra det korrigerede provenu fra salget af modtagerens aktiver, bliver resultatet højere end det beløb, skattekontoret modtog under ordningen (435 mio. -78,3 mio. = 356,7 mio.; det aftalte beløb under ordningen var 224,3 mio. SKK).

| (105) | Som angivet i tabel 5 var det sandsynlige provenu fra salget af modtagerens aktiver 435 mio. SKK. Når man tager i betragtning, at skattekontoret ville have modtaget tæt på 100 % af indtægterne fra salget (37), og at selv hvis man tillod konkursomkostninger på op til 18 % som hævdet af modtageren, ville skattekontoret stadig have fået 132,4 mio. SKK mere end under ordningen. |
| --- | --- |

(105)

Som angivet i tabel 5 var det sandsynlige provenu fra salget af modtagerens aktiver 435 mio. SKK. Når man tager i betragtning, at skattekontoret ville have modtaget tæt på 100 % af indtægterne fra salget (37), og at selv hvis man tillod konkursomkostninger på op til 18 % som hævdet af modtageren, ville skattekontoret stadig have fået 132,4 mio. SKK mere end under ordningen.

| (106) | Derudover gælder det, at selv hvis man anvendte EKORDAs meget lave likvidationsfaktorer på værdien af modtagerens aktiver pr. juni 2004, ville det sandsynlige provenu fra salget af disse aktiver (efter fradrag af omkostningerne ved konkursproceduren, dvs. 18 %) være 225,5 mio. SKK, hvilket stadig er højere end det beløb, skattekontoret accepterede under ordningen (38). |
| --- | --- |

(106)

Derudover gælder det, at selv hvis man anvendte EKORDAs meget lave likvidationsfaktorer på værdien af modtagerens aktiver pr. juni 2004, ville det sandsynlige provenu fra salget af disse aktiver (efter fradrag af omkostningerne ved konkursproceduren, dvs. 18 %) være 225,5 mio. SKK, hvilket stadig er højere end det beløb, skattekontoret accepterede under ordningen (38).

| (107) | Endelig bør det bemærkes, at de slovakiske myndigheder ikke har støttet modtagerens påstand om, at skattekontoret havde EKORDA-rapporten til sin rådighed før kreditormødet den 9. juli 2004 og derfor kunne være brugt den som grundlag for dets beslutning. Skattekontoret havde imidlertid resultatet af deres egen inspektion i juni 2004, som viste, at Frucona rådede over betydelige aktiver som anført i tabel 3. På grundlag af disse oplysninger angav skattedirektoratet ved brev af 6. juli 2004 til det lokale skattekontor, at det lokale skattekontor ikke skulle acceptere den ordning, som modtageren havde foreslået, da ordningen var ugunstig for staten. |
| --- | --- |

(107)

Endelig bør det bemærkes, at de slovakiske myndigheder ikke har støttet modtagerens påstand om, at skattekontoret havde EKORDA-rapporten til sin rådighed før kreditormødet den 9. juli 2004 og derfor kunne være brugt den som grundlag for dets beslutning. Skattekontoret havde imidlertid resultatet af deres egen inspektion i juni 2004, som viste, at Frucona rådede over betydelige aktiver som anført i tabel 3. På grundlag af disse oplysninger angav skattedirektoratet ved brev af 6. juli 2004 til det lokale skattekontor, at det lokale skattekontor ikke skulle acceptere den ordning, som modtageren havde foreslået, da ordningen var ugunstig for staten.

| (108) | De øvrige ekspertrapporter, som modtageren har fremlagt, har ikke levet op til den nødvendige standard i forhold til at bevise, at det markedsøkonomiske kreditorprincip var opfyldt. Især nævnes det ikke i nogen af rapporterne, på hvilket grundlag de til tider ekstremt lave likvidationsfaktorer var beregnet. For så vidt angår fr. Kochová, hvis konklusioner var bemærkelsesværdigt forskellige fra EKORDAs konklusioner, bemærker Kommissionen desuden, at det ikke står klart, hvad formålet med udarbejdelsen af rapporten var, ligesom det heller ikke står klart, hvilken periode og hvilke antagelser den var baseret på. Bobestyreren fr. Holovačovás rapport erklærer blot, at kreditorproceduren generelt er mere fordelagtig for kreditorer end konkurs. Derfor kan ingen af oplysningerne i disse to rapporter anvendes til hverken at støtte eller at afvise modtagerens påstand om, at det markedsøkonomiske kreditorprincip var opfyldt. |
| --- | --- |

(108)

De øvrige ekspertrapporter, som modtageren har fremlagt, har ikke levet op til den nødvendige standard i forhold til at bevise, at det markedsøkonomiske kreditorprincip var opfyldt. Især nævnes det ikke i nogen af rapporterne, på hvilket grundlag de til tider ekstremt lave likvidationsfaktorer var beregnet. For så vidt angår fr. Kochová, hvis konklusioner var bemærkelsesværdigt forskellige fra EKORDAs konklusioner, bemærker Kommissionen desuden, at det ikke står klart, hvad formålet med udarbejdelsen af rapporten var, ligesom det heller ikke står klart, hvilken periode og hvilke antagelser den var baseret på. Bobestyreren fr. Holovačovás rapport erklærer blot, at kreditorproceduren generelt er mere fordelagtig for kreditorer end konkurs. Derfor kan ingen af oplysningerne i disse to rapporter anvendes til hverken at støtte eller at afvise modtagerens påstand om, at det markedsøkonomiske kreditorprincip var opfyldt.

| (109) | Hvad angår argumenterne vedrørende varigheden af konkursproceduren, skal omstændighederne vedrørende denne sag også tages i betragtning ved vurderingen af, hvilken indvirkning den mulige længde af konkursproceduren ville have haft på beslutningsprocessen hos en hypotetisk privat kreditor. |
| --- | --- |

(109)

Hvad angår argumenterne vedrørende varigheden af konkursproceduren, skal omstændighederne vedrørende denne sag også tages i betragtning ved vurderingen af, hvilken indvirkning den mulige længde af konkursproceduren ville have haft på beslutningsprocessen hos en hypotetisk privat kreditor.

| (110) | Det faktum, at staten var i en privilegeret stilling i forhold til de andre kreditorer, idet staten havde sikkerhed i modtagerens faste aktiver, er endnu et vigtigt aspekt i denne sag. I HAMSA-dommen bekræftede Domstolen, at en status som separatist er en relevant faktor, der skal tages i betragtning ved anvendelsen af det markedsøkonomiske kreditorprincip (39). I overensstemmelse med artikel 31, stk. 1, litra e), i konkursloven kan en separatist på ethvert tidspunkt i løbet af konkursproceduren få sine fordringer opfyldt gennem salg af de aktiver, hvori separatisten har sikkerhed. For så vidt angår de aktiver, som skattekontoret har pant i, var varigheden af konkursproceduren derfor med Kommissionens øjne irrelevant, da disse fordringer kunne have blevet indfriet uafhængigt af udviklingen i konkursproceduren. |
| --- | --- |

(110)

Det faktum, at staten var i en privilegeret stilling i forhold til de andre kreditorer, idet staten havde sikkerhed i modtagerens faste aktiver, er endnu et vigtigt aspekt i denne sag. I HAMSA-dommen bekræftede Domstolen, at en status som separatist er en relevant faktor, der skal tages i betragtning ved anvendelsen af det markedsøkonomiske kreditorprincip (39). I overensstemmelse med artikel 31, stk. 1, litra e), i konkursloven kan en separatist på ethvert tidspunkt i løbet af konkursproceduren få sine fordringer opfyldt gennem salg af de aktiver, hvori separatisten har sikkerhed. For så vidt angår de aktiver, som skattekontoret har pant i, var varigheden af konkursproceduren derfor med Kommissionens øjne irrelevant, da disse fordringer kunne have blevet indfriet uafhængigt af udviklingen i konkursproceduren.

| (111) | Selv hvis man tager hensyn til den værdi, som modtageren tillagde de sikrede aktiver, kunne skattekontoret have opnået en tidlig indfrielse gennem salget af aktiverne på mindst 194 mio. SKK svarende til 86 % af det foreslåede beløb i kreditorordningen. Kun hvis der havde været en vis udsigt til, at man ikke ville få det fulde beløb som aftalt i ordningen, ville skattekontoret have været nødt til at overveje, om det var værd at vente på afslutningen af konkursproceduren. Desuden ville skattekontoret ved den endelige fordeling til kreditorerne have modtaget omkring 99 % af provenuet fra salget af de resterende aktiver (185 mio. SKK i den værst tænkelige situation, dvs. ved anvendelse af EKORDAs likvidationsfaktorer; se tabel 4). Det burde have stået skattekontoret klart, at det deraf følgende skatteinddrevne beløb ville have været væsentligt større end det beløb, skattekontoret blev tilbudt i ordningen, og at kun en lille del af dette beløb ville have været forsinket sammenlignet med i ordningen. |
| --- | --- |

(111)

Selv hvis man tager hensyn til den værdi, som modtageren tillagde de sikrede aktiver, kunne skattekontoret have opnået en tidlig indfrielse gennem salget af aktiverne på mindst 194 mio. SKK svarende til 86 % af det foreslåede beløb i kreditorordningen. Kun hvis der havde været en vis udsigt til, at man ikke ville få det fulde beløb som aftalt i ordningen, ville skattekontoret have været nødt til at overveje, om det var værd at vente på afslutningen af konkursproceduren. Desuden ville skattekontoret ved den endelige fordeling til kreditorerne have modtaget omkring 99 % af provenuet fra salget af de resterende aktiver (185 mio. SKK i den værst tænkelige situation, dvs. ved anvendelse af EKORDAs likvidationsfaktorer; se tabel 4). Det burde have stået skattekontoret klart, at det deraf følgende skatteinddrevne beløb ville have været væsentligt større end det beløb, skattekontoret blev tilbudt i ordningen, og at kun en lille del af dette beløb ville have været forsinket sammenlignet med i ordningen.

| (112) | Det kan derfor konkluderes, at oplysninger om varigheden af konkursproceduren i Slovakiet ikke ville have haft nogen væsentlig indflydelse på en hypotetisk privat kreditors beslutning. |
| --- | --- |

(112)

Det kan derfor konkluderes, at oplysninger om varigheden af konkursproceduren i Slovakiet ikke ville have haft nogen væsentlig indflydelse på en hypotetisk privat kreditors beslutning.

| (113) | Under alle omstændigheder havde modtageren på tidspunktet for indgåelse af ordningen desuden: i) et meget lavt antal kreditorer og ii) aktiver med en likvidationsværdi, der var højere end det af staten accepterede beløb i ordningen (som vist i tabel 5 var alene det sandsynlige provenu fra salget af ikke-sikrede aktiver 241 mio. SKK). |
| --- | --- |

(113)

Under alle omstændigheder havde modtageren på tidspunktet for indgåelse af ordningen desuden: i) et meget lavt antal kreditorer og ii) aktiver med en likvidationsværdi, der var højere end det af staten accepterede beløb i ordningen (som vist i tabel 5 var alene det sandsynlige provenu fra salget af ikke-sikrede aktiver 241 mio. SKK).

| (114) | Antallet af kreditorer, der var involveret i ordningen, var lavt, idet der kun var fem. Af disse fem kreditorer var fire private, og deres andel af den samlede gæld var kun 0,6 % (3 797 608 SKK ud af 644 166 949 SKK) som vist i tabel 2. Staten udgjorde derfor langt den største kreditor med 99,4 % af de samlede fordringer. Sådanne omstændigheder ville i betydelig grad reducere risikoen for enhver uenighed mellem kreditorer og deraf følgende sagsanlæg, og konkursproceduren ville derfor sandsynligvis tage kortere tid. |
| --- | --- |

(114)

Antallet af kreditorer, der var involveret i ordningen, var lavt, idet der kun var fem. Af disse fem kreditorer var fire private, og deres andel af den samlede gæld var kun 0,6 % (3 797 608 SKK ud af 644 166 949 SKK) som vist i tabel 2. Staten udgjorde derfor langt den største kreditor med 99,4 % af de samlede fordringer. Sådanne omstændigheder ville i betydelig grad reducere risikoen for enhver uenighed mellem kreditorer og deraf følgende sagsanlæg, og konkursproceduren ville derfor sandsynligvis tage kortere tid.

| (115) | Hvad angår det argument, som modtageren har fremført på grundlag af »Doing Business in 2004«-rapporten fra Verdensbanken, nemlig at konkursprocedure i Slovakiet i gennemsnit tager 4,8 år, bør det bemærkes, at rapporten omhandler en generel »indikator for afvikling af en virksomhed«, som måler den tid, det tager at gennemføre konkursproceduren samt retssager i forbindelse med konkursproceduren. Denne varighed er strengt taget ikke den samme som den gennemsnitlige varighed af konkursprocedure. De slovakiske myndigheder har selv udtrykt det synspunkt, at i lyset af sagens omstændigheder ville en konkurs tage kortere tid at behandle end den gennemsnitlige konkurs (se betragtning 60). De slovakiske myndigheders vurdering er særlig relevant set i lyset af, at den pågældende behandling ville blive gennemført i overensstemmelse med den slovakiske konkurslov og -praksis. Hvad ydermere er, var den slovakiske regering selv kreditor hos modtageren. |
| --- | --- |

(115)

Hvad angår det argument, som modtageren har fremført på grundlag af »Doing Business in 2004«-rapporten fra Verdensbanken, nemlig at konkursprocedure i Slovakiet i gennemsnit tager 4,8 år, bør det bemærkes, at rapporten omhandler en generel »indikator for afvikling af en virksomhed«, som måler den tid, det tager at gennemføre konkursproceduren samt retssager i forbindelse med konkursproceduren. Denne varighed er strengt taget ikke den samme som den gennemsnitlige varighed af konkursprocedure. De slovakiske myndigheder har selv udtrykt det synspunkt, at i lyset af sagens omstændigheder ville en konkurs tage kortere tid at behandle end den gennemsnitlige konkurs (se betragtning 60). De slovakiske myndigheders vurdering er særlig relevant set i lyset af, at den pågældende behandling ville blive gennemført i overensstemmelse med den slovakiske konkurslov og -praksis. Hvad ydermere er, var den slovakiske regering selv kreditor hos modtageren.

| (116) | Desuden svinger varigheden af konkursprocedure i de af modtageren fremlagte rapporter betydeligt fra to år til mere end seks år (40). Derfor var de vurderinger af varigheden af konkursprocedure i Slovakiet, som modtageren fremsendte til Kommissionen, generaliserede og tog ikke hensyn til de specifikke detaljer i den foreliggende sag. En række af disse vurderinger var skøn og hængte til en vis grad ikke sammen indbyrdes. |
| --- | --- |

(116)

Desuden svinger varigheden af konkursprocedure i de af modtageren fremlagte rapporter betydeligt fra to år til mere end seks år (40). Derfor var de vurderinger af varigheden af konkursprocedure i Slovakiet, som modtageren fremsendte til Kommissionen, generaliserede og tog ikke hensyn til de specifikke detaljer i den foreliggende sag. En række af disse vurderinger var skøn og hængte til en vis grad ikke sammen indbyrdes.

| (117) | Hvad angår det specifikke eksempel på en slovakisk virksomhed i samme branche som modtageren, hvis konkursprocedure varede mere end fem år, bør det bemærkes, at modtageren ikke har bevist, hvordan det eksempel hænger sammen med denne sag, og især hvorvidt den virksomhed var i samme eller en lignende juridisk og materiel situation som modtageren (41). I betragtning af, at modtageren havde én stor privilegeret kreditor, nemlig staten, og en række aktiver med en betydelig skønsmæssig værdi, ville konkursproceduren i modtagerens tilfælde kunne have været afsluttet forholdsvis hurtigt og ville derfor have været den foretrukne fremgangsmåde for den største kreditor, staten. |
| --- | --- |

(117)

Hvad angår det specifikke eksempel på en slovakisk virksomhed i samme branche som modtageren, hvis konkursprocedure varede mere end fem år, bør det bemærkes, at modtageren ikke har bevist, hvordan det eksempel hænger sammen med denne sag, og især hvorvidt den virksomhed var i samme eller en lignende juridisk og materiel situation som modtageren (41). I betragtning af, at modtageren havde én stor privilegeret kreditor, nemlig staten, og en række aktiver med en betydelig skønsmæssig værdi, ville konkursproceduren i modtagerens tilfælde kunne have været afsluttet forholdsvis hurtigt og ville derfor have været den foretrukne fremgangsmåde for den største kreditor, staten.

| (118) | Endelig, selv hvis man antog, at konkursproceduren ville have varet i fire til fem år som hævdet af modtageren, var der tale om så stor en forskel mellem de sandsynlige beløb, der skulle tilbagesøges, og de beløb, der var aftalt i ordningen, at varigheden af behandlingen ikke ville have spillet en større rolle i en privat kreditors beslutning med hensyn til, om ordningen var acceptabel. I betragtning af en diskonto på 5,14 % (42) er nutidsværdien af det fremtidige cashflow på 356,7 mio. SKK selv efter fem år 277,6 mio. SKK, dvs. et godt stykke over det beløb, der blev aftalt i ordningen. Under sådanne omstændigheder skulle konkursproceduren have taget mere end 9 år, for at nutidsværdien blev lavere end det i ordningen aftalte beløb. En så lang likvidationsproces ville ikke have været set som sandsynlig af nogen privat markedsoperatør. Desuden ville nutidsværdien af de samlede beløb, der skulle tilbagesøges, være endnu større, hvis man tog i betragtning, at en betydelig del af gælden sandsynligvis ville have været tilbagebetalt tidligere qua salget af de sikrede aktiver (se betragtning 111). |
| --- | --- |

(118)

Endelig, selv hvis man antog, at konkursproceduren ville have varet i fire til fem år som hævdet af modtageren, var der tale om så stor en forskel mellem de sandsynlige beløb, der skulle tilbagesøges, og de beløb, der var aftalt i ordningen, at varigheden af behandlingen ikke ville have spillet en større rolle i en privat kreditors beslutning med hensyn til, om ordningen var acceptabel. I betragtning af en diskonto på 5,14 % (42) er nutidsværdien af det fremtidige cashflow på 356,7 mio. SKK selv efter fem år 277,6 mio. SKK, dvs. et godt stykke over det beløb, der blev aftalt i ordningen. Under sådanne omstændigheder skulle konkursproceduren have taget mere end 9 år, for at nutidsværdien blev lavere end det i ordningen aftalte beløb. En så lang likvidationsproces ville ikke have været set som sandsynlig af nogen privat markedsoperatør. Desuden ville nutidsværdien af de samlede beløb, der skulle tilbagesøges, være endnu større, hvis man tog i betragtning, at en betydelig del af gælden sandsynligvis ville have været tilbagebetalt tidligere qua salget af de sikrede aktiver (se betragtning 111).

| (119) | På grundlag af det foreliggende bevismateriale konkluderer Kommissionen derfor, at en privat kreditor ikke ville have accepteret ordningen på de vilkår, som skattekontoret accepterede i dette tilfælde. I betragtning af, at skattekontoret kunne få sine krav indfriet som separatist når som helst i løbet af konkursproceduren og desuden ville få over 99 % af det provenu, der skulle deles blandt de øvrige kreditorer (på grund af dets kravs størrelse sammenlignet med andre kreditorers), konkluderer Kommissionen, at næsten hele udbyttet i forbindelse med konkurs ville tilfalde skattekontoret, og at skattekontoret som påvist ovenfor ville have fået et langt højere beløb end det, der blev accepteret i kreditorordningen. |
| --- | --- |

(119)

På grundlag af det foreliggende bevismateriale konkluderer Kommissionen derfor, at en privat kreditor ikke ville have accepteret ordningen på de vilkår, som skattekontoret accepterede i dette tilfælde. I betragtning af, at skattekontoret kunne få sine krav indfriet som separatist når som helst i løbet af konkursproceduren og desuden ville få over 99 % af det provenu, der skulle deles blandt de øvrige kreditorer (på grund af dets kravs størrelse sammenlignet med andre kreditorers), konkluderer Kommissionen, at næsten hele udbyttet i forbindelse med konkurs ville tilfalde skattekontoret, og at skattekontoret som påvist ovenfor ville have fået et langt højere beløb end det, der blev accepteret i kreditorordningen.

2.2   Kreditorordningen over for skattefuldbyrdelse

| (120) | Skattekontoret havde til forskel fra private kreditorer ret til på eget initiativ at indlede skattefuldbyrdelsesproceduren gennem salg af fast ejendom, maskiner og inventar eller firmaet som helhed. I forhold til den retspraksis, der er nævnt i betragtning 82 ovenfor, er der ikke tilvejebragt bevis, for at skattekontoret skulle have overvejet denne fremgangsmåde og skulle have konkluderet, at det ville have været mindre fordelagtigt end at tiltræde ordningen. |
| --- | --- |

(120)

Skattekontoret havde til forskel fra private kreditorer ret til på eget initiativ at indlede skattefuldbyrdelsesproceduren gennem salg af fast ejendom, maskiner og inventar eller firmaet som helhed. I forhold til den retspraksis, der er nævnt i betragtning 82 ovenfor, er der ikke tilvejebragt bevis, for at skattekontoret skulle have overvejet denne fremgangsmåde og skulle have konkluderet, at det ville have været mindre fordelagtigt end at tiltræde ordningen.

| (121) | Under alle omstændigheder finder Kommissionen modtagerens udsagn om, at kreditorproceduren beskytter virksomheden mod skattefuldbyrdelsesproceduren, irrelevant. Som bekræftet af de slovakiske myndigheder var skattefuldbyrdelsesproceduren et reelt alternativ for skattekontoret, enten før iværksættelsen af kreditorproceduren eller efter skattekontorets veto mod den foreslåede ordning. Det er derfor nødvendigt at overveje denne mulighed, når det skal fastslås, om det markedsøkonomiske kreditorprincip er overholdt. Modtageren sammenligner ikke den foreslåede ordning med det mulige resultat af skattefuldbyrdelsen. |
| --- | --- |

(121)

Under alle omstændigheder finder Kommissionen modtagerens udsagn om, at kreditorproceduren beskytter virksomheden mod skattefuldbyrdelsesproceduren, irrelevant. Som bekræftet af de slovakiske myndigheder var skattefuldbyrdelsesproceduren et reelt alternativ for skattekontoret, enten før iværksættelsen af kreditorproceduren eller efter skattekontorets veto mod den foreslåede ordning. Det er derfor nødvendigt at overveje denne mulighed, når det skal fastslås, om det markedsøkonomiske kreditorprincip er overholdt. Modtageren sammenligner ikke den foreslåede ordning med det mulige resultat af skattefuldbyrdelsen.

| (122) | Kommissionen har i sin analyse anvendt både modtagerens og de slovakiske myndigheders oplysninger. I denne sammenhæng skal det bemærkes, at de slovakiske myndigheder har bekræftet, at skattekontoret havde en panteret svarende til 397 mio. SKK, som anført i afgørelsen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure. Denne værdi siges at være opnået på grundlag af modtagerens regnskaber. Modtageren fremfører for sit vedkommende, at værdien af de pantsatte aktiver udtrykt i »ekspertpriser« er 194 mio. SKK (se betragtning 22). Kommissionen behøver ikke at fastslå, hvilket tal der er korrekt, men kan ikke desto mindre drage følgende konklusioner. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen har i sin analyse anvendt både modtagerens og de slovakiske myndigheders oplysninger. I denne sammenhæng skal det bemærkes, at de slovakiske myndigheder har bekræftet, at skattekontoret havde en panteret svarende til 397 mio. SKK, som anført i afgørelsen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure. Denne værdi siges at være opnået på grundlag af modtagerens regnskaber. Modtageren fremfører for sit vedkommende, at værdien af de pantsatte aktiver udtrykt i »ekspertpriser« er 194 mio. SKK (se betragtning 22). Kommissionen behøver ikke at fastslå, hvilket tal der er korrekt, men kan ikke desto mindre drage følgende konklusioner.

| (123) | For det første udgjorde pantet modværdien af modtagerens udsatte skattegæld, som fastsat i skatteforvaltningsloven. Hvis værdien af modtagerens aktiver faktisk kun beløb sig til halvdelen af pantet, som anført i den ekspertudtalelse, modtageren fremlagde, var den pantesikkerhed, som staten krævede for denne henstand, utilstrækkelig. Under disse omstændigheder opfyldte den skattehenstand, skattekontoret tillod mellem november 2002 og november 2003 på i alt 477 mio. SKK, efter al sandsynlighed ikke det markedsøkonomiske kreditorprincip. I forbindelse med denne sag behøver Kommissionen heller ikke at fastslå, om disse foranstaltninger udgjorde statsstøtte. Hvis den tidligere henstand allerede udgjorde statsstøtte, kan der dog ikke længere henvises til det markedsøkonomiske kreditorprincip, når den udsatte gæld senere (delvis) afskrives. |
| --- | --- |

(123)

For det første udgjorde pantet modværdien af modtagerens udsatte skattegæld, som fastsat i skatteforvaltningsloven. Hvis værdien af modtagerens aktiver faktisk kun beløb sig til halvdelen af pantet, som anført i den ekspertudtalelse, modtageren fremlagde, var den pantesikkerhed, som staten krævede for denne henstand, utilstrækkelig. Under disse omstændigheder opfyldte den skattehenstand, skattekontoret tillod mellem november 2002 og november 2003 på i alt 477 mio. SKK, efter al sandsynlighed ikke det markedsøkonomiske kreditorprincip. I forbindelse med denne sag behøver Kommissionen heller ikke at fastslå, om disse foranstaltninger udgjorde statsstøtte. Hvis den tidligere henstand allerede udgjorde statsstøtte, kan der dog ikke længere henvises til det markedsøkonomiske kreditorprincip, når den udsatte gæld senere (delvis) afskrives.

| (124) | For det andet ville en kreditor, der opererer under markedsøkonomiske forhold — selv i det tilfælde, hvor det lavere tal, modtageren har fremlagt, blev anvendt ved beregningen af provenuet af en skattefuldbyrdelsesprocedure — have foretrukket denne procedure frem for kreditorproceduren, hvis muligheden havde foreligget. |
| --- | --- |

(124)

For det andet ville en kreditor, der opererer under markedsøkonomiske forhold — selv i det tilfælde, hvor det lavere tal, modtageren har fremlagt, blev anvendt ved beregningen af provenuet af en skattefuldbyrdelsesprocedure — have foretrukket denne procedure frem for kreditorproceduren, hvis muligheden havde foreligget.

| (125) | Under en skattefuldbyrdelsesprocedure kan et skattekontor sælge debitors aktiver (tilgodehavender og andre kortfristede aktiver, løsøre, fast ejendom) direkte. På det tidspunkt, hvor skattekontoret stemte for ordningen, havde modtageren en lagerbeholdning med en værdi af 43 mio. SKK, inddrivelige tilgodehavender på 37 mio. SKK og en kontantbeholdning på 161 mio. SKK (se tabel 5). Det skal bemærkes, at værdien af de kortfristede aktiver alene (241 mio. SKK; 6,3 mio. EUR) (43) ville overstige det udbytte, ordningen ville medføre (224,3 mio. SKK; 5,93 mio. EUR). Desuden havde modtageren andre aktiver, hvis værdi var mindst 194 mio. SKK. |
| --- | --- |

(125)

Under en skattefuldbyrdelsesprocedure kan et skattekontor sælge debitors aktiver (tilgodehavender og andre kortfristede aktiver, løsøre, fast ejendom) direkte. På det tidspunkt, hvor skattekontoret stemte for ordningen, havde modtageren en lagerbeholdning med en værdi af 43 mio. SKK, inddrivelige tilgodehavender på 37 mio. SKK og en kontantbeholdning på 161 mio. SKK (se tabel 5). Det skal bemærkes, at værdien af de kortfristede aktiver alene (241 mio. SKK; 6,3 mio. EUR) (43) ville overstige det udbytte, ordningen ville medføre (224,3 mio. SKK; 5,93 mio. EUR). Desuden havde modtageren andre aktiver, hvis værdi var mindst 194 mio. SKK.

| (126) | Skattefuldbyrdelsesproceduren ville heller ikke medføre administrationsgebyrer, som det var tilfældet med konkursproceduren. Det er en procedure, som indledes og styres af skattekontoret selv, så det kan antages, at den ville blive gennemført hurtigt. |
| --- | --- |

(126)

Skattefuldbyrdelsesproceduren ville heller ikke medføre administrationsgebyrer, som det var tilfældet med konkursproceduren. Det er en procedure, som indledes og styres af skattekontoret selv, så det kan antages, at den ville blive gennemført hurtigt.

| (127) | Kommissionen konkluderede derfor, at skattefuldbyrdelsesproceduren på grundlag af modtagerens aktiver ville have ført til et større udbytte end ordningen. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen konkluderede derfor, at skattefuldbyrdelsesproceduren på grundlag af modtagerens aktiver ville have ført til et større udbytte end ordningen.

2.3   Andet bevismateriale

| (128) | Kommissionen noterer sig det brev, der er fremlagt af de slovakiske myndigheder, og som skattedirektoratets direktør har sendt til sin underordnede, direktøren for det pågældende skattekontor (se betragtning 63). Brevet er et klart bevis på, at skattedirektoratet (som tidligere havde haft direkte kontakt med modtageren) modsatte sig den foreslåede ordning og gav det lokale skattekontor en klar instruks om ikke at stemme for ordningen. Den grund, der blev nævnt i brevet, var, at den foreslåede ordning var »ufordelagtig« for staten. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen noterer sig det brev, der er fremlagt af de slovakiske myndigheder, og som skattedirektoratets direktør har sendt til sin underordnede, direktøren for det pågældende skattekontor (se betragtning 63). Brevet er et klart bevis på, at skattedirektoratet (som tidligere havde haft direkte kontakt med modtageren) modsatte sig den foreslåede ordning og gav det lokale skattekontor en klar instruks om ikke at stemme for ordningen. Den grund, der blev nævnt i brevet, var, at den foreslåede ordning var »ufordelagtig« for staten.

| (129) | Det blev også påvist af de slovakiske myndigheder, at finansministeriet i begyndelsen af 2004 havde givet skattemyndighederne en klar instruks om ikke at acceptere ordninger med forslag om afskrivning af skattemyndighedernes tilgodehavender (44). Denne instruks blev givet i forbindelse med ændringen af skatteforvaltningsloven pr. 1. januar 2004 som led i bestræbelserne på at styrke disciplinen på skatteopkrævningsområdet. |
| --- | --- |

(129)

Det blev også påvist af de slovakiske myndigheder, at finansministeriet i begyndelsen af 2004 havde givet skattemyndighederne en klar instruks om ikke at acceptere ordninger med forslag om afskrivning af skattemyndighedernes tilgodehavender (44). Denne instruks blev givet i forbindelse med ændringen af skatteforvaltningsloven pr. 1. januar 2004 som led i bestræbelserne på at styrke disciplinen på skatteopkrævningsområdet.

| (130) | Desuden bemærker Kommissionen, at skattekontoret selv havde anket denne ordning allerede den 2. august 2004, dvs. ikke engang en måned efter, at der blev opnået enighed om ordningen. |
| --- | --- |

(130)

Desuden bemærker Kommissionen, at skattekontoret selv havde anket denne ordning allerede den 2. august 2004, dvs. ikke engang en måned efter, at der blev opnået enighed om ordningen.

| (131) | Modtageren fremførte, at skattekontoret havde meddelt, at det var enigt i ordningen, allerede før modtageren indledte proceduren. Det er Kommissionens opfattelse, at det bevismateriale, modtageren har fremlagt, indikerer præcist det modsatte. Ved brev af 3. februar 2004 skriver direktøren for skattekontoret til modtageren, at han ganske vist ikke principielt er modstander af brugen af kreditorproceduren, men at han ikke kan tilslutte sig modtagerens forslag om en ordning med en tilbagebetaling af 35 % af gælden. |
| --- | --- |

(131)

Modtageren fremførte, at skattekontoret havde meddelt, at det var enigt i ordningen, allerede før modtageren indledte proceduren. Det er Kommissionens opfattelse, at det bevismateriale, modtageren har fremlagt, indikerer præcist det modsatte. Ved brev af 3. februar 2004 skriver direktøren for skattekontoret til modtageren, at han ganske vist ikke principielt er modstander af brugen af kreditorproceduren, men at han ikke kan tilslutte sig modtagerens forslag om en ordning med en tilbagebetaling af 35 % af gælden.

| (132) | På grundlag af dette bevismateriale kan Kommissionen kun konkludere, at de slovakiske myndigheder var imod den ordning, som modtageren havde foreslået, og at dette allerede var tilfældet, inden kreditorproceduren blev indledt den 8. marts 2004, inden kreditorernes afstemning den 9. juli 2004 og også efter domstolens godkendelse af ordningen. |
| --- | --- |

(132)

På grundlag af dette bevismateriale kan Kommissionen kun konkludere, at de slovakiske myndigheder var imod den ordning, som modtageren havde foreslået, og at dette allerede var tilfældet, inden kreditorproceduren blev indledt den 8. marts 2004, inden kreditorernes afstemning den 9. juli 2004 og også efter domstolens godkendelse af ordningen.

| (133) | Modtageren fremførte, at de langsigtede virkninger, såsom kontinuiteten i statens skatteprovenu, skulle tages i betragtning (se betragtning 52). |
| --- | --- |

(133)

Modtageren fremførte, at de langsigtede virkninger, såsom kontinuiteten i statens skatteprovenu, skulle tages i betragtning (se betragtning 52).

| (134) | For det første skal det understreges, at det markedsøkonomiske kreditorprincip adskiller sig fra det markedsøkonomiske investorprincip. Mens en markedsøkonomisk investor er i en situation, hvor han kan afgøre, om han vil indlede forretningsforbindelser med den pågældende virksomhed, og er motiveret af den langsigtede strategiske udsigt til at opnå et passende afkast af sin investering (45), vil en »markedsøkonomisk kreditor«, som allerede har forretningsmæssige eller offentligretlige forbindelser med den insolvente virksomhed, søge at opnå tilbagebetaling af beløb, som han allerede har til gode (46), på betingelser, der er så fordelagtige som muligt, hvad angår tilbagebetalingens størrelse og tidsrammen. Den markedsøkonomiske kreditors og den markedsøkonomiske investors motivationer vil derfor være forskellige. Følgelig har retspraksis defineret to særskilte principper for de to situationer. |
| --- | --- |

(134)

For det første skal det understreges, at det markedsøkonomiske kreditorprincip adskiller sig fra det markedsøkonomiske investorprincip. Mens en markedsøkonomisk investor er i en situation, hvor han kan afgøre, om han vil indlede forretningsforbindelser med den pågældende virksomhed, og er motiveret af den langsigtede strategiske udsigt til at opnå et passende afkast af sin investering (45), vil en »markedsøkonomisk kreditor«, som allerede har forretningsmæssige eller offentligretlige forbindelser med den insolvente virksomhed, søge at opnå tilbagebetaling af beløb, som han allerede har til gode (46), på betingelser, der er så fordelagtige som muligt, hvad angår tilbagebetalingens størrelse og tidsrammen. Den markedsøkonomiske kreditors og den markedsøkonomiske investors motivationer vil derfor være forskellige. Følgelig har retspraksis defineret to særskilte principper for de to situationer.

| (135) | For det andet er det vigtigt at bemærke, at der med hensyn til analogien mellem en kreditor, der er leverandør, og staten, er en fundamental forskel i deres tilgodehavenders karakter. Da leverandørens forhold til den insolvente virksomhed udelukkende er kontraktligt, kan han komme til at lide under tabet af en forretningspartner. Hvis den insolvente virksomhed likvideres eller sælges, er leverandøren nødt til at finde en ny kunde eller indgå kontrakt med den nye ejer. Risikoen er større, når leverandøren er stærkt afhængig af den insolvente virksomhed. En sådan kreditor vil absolut tage hensyn til fremtiden. Til forskel herfra er statens forhold til den insolvente virksomhed baseret på offentlig ret og er derfor ikke afhængigt af parternes vilje. Enhver ny ejer, der overtager den likviderede virksomheds aktiver, vil automatisk være forpligtet til at betale skatter. Endvidere er staten aldrig afhængig af en enkelt skatteyder. Endelig, og som det vigtigste, er staten ikke profitorienteret, når den påligner skatter, og den handler ikke på kommercielle vilkår eller med kommercielle hensigter i denne forbindelse. Ovenstående analogi er derfor ikke velbegrundet. |
| --- | --- |

(135)

For det andet er det vigtigt at bemærke, at der med hensyn til analogien mellem en kreditor, der er leverandør, og staten, er en fundamental forskel i deres tilgodehavenders karakter. Da leverandørens forhold til den insolvente virksomhed udelukkende er kontraktligt, kan han komme til at lide under tabet af en forretningspartner. Hvis den insolvente virksomhed likvideres eller sælges, er leverandøren nødt til at finde en ny kunde eller indgå kontrakt med den nye ejer. Risikoen er større, når leverandøren er stærkt afhængig af den insolvente virksomhed. En sådan kreditor vil absolut tage hensyn til fremtiden. Til forskel herfra er statens forhold til den insolvente virksomhed baseret på offentlig ret og er derfor ikke afhængigt af parternes vilje. Enhver ny ejer, der overtager den likviderede virksomheds aktiver, vil automatisk være forpligtet til at betale skatter. Endvidere er staten aldrig afhængig af en enkelt skatteyder. Endelig, og som det vigtigste, er staten ikke profitorienteret, når den påligner skatter, og den handler ikke på kommercielle vilkår eller med kommercielle hensigter i denne forbindelse. Ovenstående analogi er derfor ikke velbegrundet.

| (136) | Kommissionen konkluderer, at statens situation i den foreliggende sag ikke kan sammenlignes med en markedsøkonomisk investors eller en afhængig markedsøkonomisk kreditors situation. Et fremtidigt skatteindtægtstab kan derfor ikke tages i betragtning ved anvendelsen af det markedsøkonomiske kreditorprincip (47). |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen konkluderer, at statens situation i den foreliggende sag ikke kan sammenlignes med en markedsøkonomisk investors eller en afhængig markedsøkonomisk kreditors situation. Et fremtidigt skatteindtægtstab kan derfor ikke tages i betragtning ved anvendelsen af det markedsøkonomiske kreditorprincip (47).

| (137) | Endelig skal det på grundlag af den skatteoversigt, som modtageren har fremlagt, bemærkes, at størstedelen af de skatter, modtageren har betalt siden 1995, har været indirekte skatter (punktafgifter og moms). Da disse skatter betales af de endelige forbrugere, ville modtagerens likvidation ikke have haft nogen indvirkning på opkrævningen af dem, så længe forbrugerne fortsatte med at købe de beskattede produkter (i dette tilfælde hovedsagelig alkohol og alkoholholdige drikkevarer) af andre producenter. Modtagerens argument med hensyn til et betragteligt fremtidigt skatteindtægtstab er derfor ikke troværdigt. |
| --- | --- |

(137)

Endelig skal det på grundlag af den skatteoversigt, som modtageren har fremlagt, bemærkes, at størstedelen af de skatter, modtageren har betalt siden 1995, har været indirekte skatter (punktafgifter og moms). Da disse skatter betales af de endelige forbrugere, ville modtagerens likvidation ikke have haft nogen indvirkning på opkrævningen af dem, så længe forbrugerne fortsatte med at købe de beskattede produkter (i dette tilfælde hovedsagelig alkohol og alkoholholdige drikkevarer) af andre producenter. Modtagerens argument med hensyn til et betragteligt fremtidigt skatteindtægtstab er derfor ikke troværdigt.

| (138) | Kommissionen konkluderer, at ingen af de øvrige beviser forelagt af modtageren dokumenterer, at den private kreditors adfærd ville være blevet påvirket. Der er derfor intet i dette afsnit, som ændrer Kommissionens vurdering af denne adfærd i afsnit 2.1 og 2.2. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen konkluderer, at ingen af de øvrige beviser forelagt af modtageren dokumenterer, at den private kreditors adfærd ville være blevet påvirket. Der er derfor intet i dette afsnit, som ændrer Kommissionens vurdering af denne adfærd i afsnit 2.1 og 2.2.

2.4   Konklusion

| (139) | På grundlag af ovennævnte bevismateriale konkluderer Kommissionen, at det markedsøkonomiske kreditorprincip ikke er overholdt i den foreliggende sag, og at staten gav modtageren en fordel, som virksomheden ikke ville have kunnet opnå på markedet. |
| --- | --- |

(139)

På grundlag af ovennævnte bevismateriale konkluderer Kommissionen, at det markedsøkonomiske kreditorprincip ikke er overholdt i den foreliggende sag, og at staten gav modtageren en fordel, som virksomheden ikke ville have kunnet opnå på markedet.

| (140) | Kommissionen konkluderer derfor, at den omstridte foranstaltning skal betragtes som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen konkluderer derfor, at den omstridte foranstaltning skal betragtes som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

3.   STØTTEFORANSTALTNINGENS FORENELIGHED: UNDTAGELSE I HENHOLD TIL ARTIKEL 107, STK. 3, I TEUF

| (141) | Foranstaltningens primære formål er at støtte en kriseramt virksomhed. I sådanne tilfælde er det muligt at anvende undtagelsesbestemmelsen i TEUF, artikel 107, stk. 3, litra c), som tillader statsstøtte, der fremmer udviklingen af visse erhvervsgrene, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, og når de relevante betingelser er opfyldt. |
| --- | --- |

(141)

Foranstaltningens primære formål er at støtte en kriseramt virksomhed. I sådanne tilfælde er det muligt at anvende undtagelsesbestemmelsen i TEUF, artikel 107, stk. 3, litra c), som tillader statsstøtte, der fremmer udviklingen af visse erhvervsgrene, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, og når de relevante betingelser er opfyldt.

| (142) | I betragtning af modtagerens produktionsportefølje har Kommissionen vurderet, om de særlige regler, der gælder for landbrug, gælder i den foreliggende sag. På grundlag af de slovakiske myndigheders oplysninger om modtagerens omsætning konkluderede Kommissionen i sin afgørelse om indledning af den formelle undersøgelse, at de fleste af modtagerens produkter ikke falder ind under bilag I til TEUF, og at de generelle regler for statsstøtte derfor gælder. |
| --- | --- |

(142)

I betragtning af modtagerens produktionsportefølje har Kommissionen vurderet, om de særlige regler, der gælder for landbrug, gælder i den foreliggende sag. På grundlag af de slovakiske myndigheders oplysninger om modtagerens omsætning konkluderede Kommissionen i sin afgørelse om indledning af den formelle undersøgelse, at de fleste af modtagerens produkter ikke falder ind under bilag I til TEUF, og at de generelle regler for statsstøtte derfor gælder.

| (143) | Modtageren anfægtede i sine bemærkninger til afgørelsen om indledning af den formelle undersøgelse de omsætningstal, der var blevet fremlagt af de slovakiske myndigheder (jf. tabel 1), men ikke Kommissionens afgørelse om at foretage sin vurdering på grundlag af de generelle regler for statsstøtte. Uden at ville fastslå, om modtagerens tal er korrekte (48), efterprøvede Kommissionen, om dens ovennævnte konklusion ville holde på grundlag af de nye tal. Den konkluderer, at det meste af modtagerens omsætning stammer fra produkter, som ikke falder ind under bilag I til TEUF. Det er således de generelle og ikke de sektorspecifikke regler for statsstøtte, der gælder. |
| --- | --- |

(143)

Modtageren anfægtede i sine bemærkninger til afgørelsen om indledning af den formelle undersøgelse de omsætningstal, der var blevet fremlagt af de slovakiske myndigheder (jf. tabel 1), men ikke Kommissionens afgørelse om at foretage sin vurdering på grundlag af de generelle regler for statsstøtte. Uden at ville fastslå, om modtagerens tal er korrekte (48), efterprøvede Kommissionen, om dens ovennævnte konklusion ville holde på grundlag af de nye tal. Den konkluderer, at det meste af modtagerens omsætning stammer fra produkter, som ikke falder ind under bilag I til TEUF. Det er således de generelle og ikke de sektorspecifikke regler for statsstøtte, der gælder.

| (144) | Rednings- og omstruktureringsstøtte til kriseramte virksomheder reguleres for øjeblikket af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (49) (de nye rammebestemmelser), som har erstattet de tidligere rammebestemmelser, der blev vedtaget i 1999 (50) (1999-rammebestemmelserne). |
| --- | --- |

(144)

Rednings- og omstruktureringsstøtte til kriseramte virksomheder reguleres for øjeblikket af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (49) (de nye rammebestemmelser), som har erstattet de tidligere rammebestemmelser, der blev vedtaget i 1999 (50) (1999-rammebestemmelserne).

| (145) | I overgangsbestemmelserne i de nye rammebestemmelser er det fastsat, at de skal gælde for vurderingen af al rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er ydet uden Kommissionens forudgående godkendelse (ulovlig støtte), hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter offentliggørelsen af de nye rammebestemmelser i Den Europæiske Unions Tidende (punkt 104, første afsnit), dvs. efter den 1. oktober 2004. Hvis støtten imidlertid er ydet ulovligt før den 1. oktober 2004, skal undersøgelsen foretages på grundlag af de rammebestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet (punkt 104, andet afsnit). |
| --- | --- |

(145)

I overgangsbestemmelserne i de nye rammebestemmelser er det fastsat, at de skal gælde for vurderingen af al rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er ydet uden Kommissionens forudgående godkendelse (ulovlig støtte), hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter offentliggørelsen af de nye rammebestemmelser i Den Europæiske Unions Tidende (punkt 104, første afsnit), dvs. efter den 1. oktober 2004. Hvis støtten imidlertid er ydet ulovligt før den 1. oktober 2004, skal undersøgelsen foretages på grundlag af de rammebestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet (punkt 104, andet afsnit).

| (146) | Skattekontorets godkendelse af kreditorordningen blev udstedt 9. juli 2004 med virkning fra den 23. juli 2004. Det betyder, at støtten blev ydet ulovligt før 1. oktober 2004. 1999-rammebestemmelserne, som var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, finder derfor anvendelse. |
| --- | --- |

(146)

Skattekontorets godkendelse af kreditorordningen blev udstedt 9. juli 2004 med virkning fra den 23. juli 2004. Det betyder, at støtten blev ydet ulovligt før 1. oktober 2004. 1999-rammebestemmelserne, som var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, finder derfor anvendelse.

| (147) | Kommissionen konkluderer, at modtageren er en mellemstor virksomhed som omhandlet i Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (51). |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen konkluderer, at modtageren er en mellemstor virksomhed som omhandlet i Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (51).

3.1   Virksomhedens støtteberettigelse

| (148) | Ifølge 1999-rammebestemmelsernes punkt 5, litra c), betragtes en virksomhed som kriseramt, når den efter de nationale regler opfylder betingelserne for konkursprocedure. |
| --- | --- |

(148)

Ifølge 1999-rammebestemmelsernes punkt 5, litra c), betragtes en virksomhed som kriseramt, når den efter de nationale regler opfylder betingelserne for konkursprocedure.

| (149) | Modtageren var part i den kreditorprocedure, der kun gælder for insolvente virksomheder som defineret i konkursloven. Den er derfor berettiget til rednings- og omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(149)

Modtageren var part i den kreditorprocedure, der kun gælder for insolvente virksomheder som defineret i konkursloven. Den er derfor berettiget til rednings- og omstruktureringsstøtte.

3.2   Redningsstøtte

| (150) | Den omstridte foranstaltning blev oprindeligt beskrevet af de slovakiske myndigheder som redningsstøtte. I henhold til 1999-rammebestemmelserne rejste Kommissionen tvivl om støttens forenelighed som redningsstøtte af de årsager, der er beskrevet i del III ovenfor. |
| --- | --- |

(150)

Den omstridte foranstaltning blev oprindeligt beskrevet af de slovakiske myndigheder som redningsstøtte. I henhold til 1999-rammebestemmelserne rejste Kommissionen tvivl om støttens forenelighed som redningsstøtte af de årsager, der er beskrevet i del III ovenfor.

| (151) | Hverken de slovakiske myndigheder eller modtageren har kommenteret denne tvivl. Kommissionen har ikke fået forelagt nye oplysninger i denne henseende. |
| --- | --- |

(151)

Hverken de slovakiske myndigheder eller modtageren har kommenteret denne tvivl. Kommissionen har ikke fået forelagt nye oplysninger i denne henseende.

| (152) | Eftersom ovennævnte tvivl ikke er fjernet, konkluderer Kommissionen, at støtten ikke er forenelig som redningsstøtte i 1999-rammebestemmelsernes betydning. |
| --- | --- |

(152)

Eftersom ovennævnte tvivl ikke er fjernet, konkluderer Kommissionen, at støtten ikke er forenelig som redningsstøtte i 1999-rammebestemmelsernes betydning.

3.3   Omstruktureringsstøtte

| (153) | Kommissionen rejste af de årsager, der er beskrevet i del III ovenfor, tvivl om, hvorvidt støtten var forenelig som omstruktureringsstøtte i 1999-rammebestemmelsernes betydning. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen rejste af de årsager, der er beskrevet i del III ovenfor, tvivl om, hvorvidt støtten var forenelig som omstruktureringsstøtte i 1999-rammebestemmelsernes betydning.

| (154) | Kommissionen bemærker, at de slovakiske myndigheder, som skal bevise, at statsstøtten er forenelig med det indre marked, ikke har fremlagt nogen nye oplysninger til støtte for denne konklusion. Den har taget modtagerens bemærkninger til efterretning. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen bemærker, at de slovakiske myndigheder, som skal bevise, at statsstøtten er forenelig med det indre marked, ikke har fremlagt nogen nye oplysninger til støtte for denne konklusion. Den har taget modtagerens bemærkninger til efterretning.

3.3.1   Genetablering af den langsigtede rentabilitet

| (155) | I henhold til 1999-rammebestemmelserne skal omstruktureringsstøtte være betinget af, at der gennemføres en realistisk og sammenhængende omstruktureringsplan, som skal genetablere virksomhedens rentabilitet på længere sigt. Medlemsstaten forpligter sig til at sikre gennemførelsen af planen, som skal godkendes af Kommissionen. Hvis virksomheden ikke gennemfører planen, betragtes det som misbrug af støtte. |
| --- | --- |

(155)

I henhold til 1999-rammebestemmelserne skal omstruktureringsstøtte være betinget af, at der gennemføres en realistisk og sammenhængende omstruktureringsplan, som skal genetablere virksomhedens rentabilitet på længere sigt. Medlemsstaten forpligter sig til at sikre gennemførelsen af planen, som skal godkendes af Kommissionen. Hvis virksomheden ikke gennemfører planen, betragtes det som misbrug af støtte.

| (156) | I hovedsagen skal omstruktureringsplanen sætte modtageren i stand til at genetablere sin langsigtede rentabilitet inden for en rimelig tidsfrist og på grundlag af realistiske antagelser med hensyn til de fremtidige driftsvilkår. Planen skal beskrive de forhold, der førte til modtagerens vanskeligheder, og fastlægge passende foranstaltninger til at modvirke disse vanskeligheder. Omstruktureringstiltag må ikke kun bestå i finansiel støtte, der tager sigte på at afvikle gæld og dække tidligere tab, men skal også tackle årsagerne til vanskelighederne. |
| --- | --- |

(156)

I hovedsagen skal omstruktureringsplanen sætte modtageren i stand til at genetablere sin langsigtede rentabilitet inden for en rimelig tidsfrist og på grundlag af realistiske antagelser med hensyn til de fremtidige driftsvilkår. Planen skal beskrive de forhold, der førte til modtagerens vanskeligheder, og fastlægge passende foranstaltninger til at modvirke disse vanskeligheder. Omstruktureringstiltag må ikke kun bestå i finansiel støtte, der tager sigte på at afvikle gæld og dække tidligere tab, men skal også tackle årsagerne til vanskelighederne.

| (157) | For virksomheder, der ligger i støttede områder, og for små og mellemstore virksomheder foreskriver 1999-rammebestemmelserne, at der for godkendelse af støtte stilles mindre strenge krav til gennemførelse af modydelser og tilsynsrapporternes indhold. Disse faktorer fritager dog hverken virksomhederne for kravet om at udarbejde en omstruktureringsplan eller medlemsstaterne for forpligtelsen til at gøre omstruktureringsstøtten betinget af, at der gennemføres en omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(157)

For virksomheder, der ligger i støttede områder, og for små og mellemstore virksomheder foreskriver 1999-rammebestemmelserne, at der for godkendelse af støtte stilles mindre strenge krav til gennemførelse af modydelser og tilsynsrapporternes indhold. Disse faktorer fritager dog hverken virksomhederne for kravet om at udarbejde en omstruktureringsplan eller medlemsstaterne for forpligtelsen til at gøre omstruktureringsstøtten betinget af, at der gennemføres en omstruktureringsplan.

| (158) | Efter indledningen af den formelle undersøgelse bekræftede de slovakiske myndigheder, at den forretningsplan, modtageren var forpligtet til at fremlægge som en betingelse for indledning af kreditorproceduren, kun blev behandlet af den kompetente domstol, dvs. ikke af den bevilgende myndighed, og at hverken domstolen eller skattekontoret overvågede planens gennemførelse. |
| --- | --- |

(158)

Efter indledningen af den formelle undersøgelse bekræftede de slovakiske myndigheder, at den forretningsplan, modtageren var forpligtet til at fremlægge som en betingelse for indledning af kreditorproceduren, kun blev behandlet af den kompetente domstol, dvs. ikke af den bevilgende myndighed, og at hverken domstolen eller skattekontoret overvågede planens gennemførelse.

| (159) | I modsætning til denne bekræftelse fremførte modtageren, at skattekontoret havde undersøgt, om forretningsplanen ville kunne genetablere virksomhedens langsigtede rentabilitet, inden det godkendte ordningen, men modtageren fremlagde intet bevismateriale til støtte for denne påstand. |
| --- | --- |

(159)

I modsætning til denne bekræftelse fremførte modtageren, at skattekontoret havde undersøgt, om forretningsplanen ville kunne genetablere virksomhedens langsigtede rentabilitet, inden det godkendte ordningen, men modtageren fremlagde intet bevismateriale til støtte for denne påstand.

| (160) | Modtageren fremførte endvidere, at det var uden betydning, om der forelå en formel omstruktureringsplan i tilfælde, hvor Kommissionen skulle foretage en efterfølgende vurdering af støtte, eftersom Kommissionen er i stand til at fastslå, om modtageren rent faktisk var blevet levedygtig. Ifølge modtageren kan der kun kræves en formel omstruktureringsplan i tilfælde af en forudgående vurdering, som er den eneste type vurdering, 1999-rammebestemmelserne gælder for. |
| --- | --- |

(160)

Modtageren fremførte endvidere, at det var uden betydning, om der forelå en formel omstruktureringsplan i tilfælde, hvor Kommissionen skulle foretage en efterfølgende vurdering af støtte, eftersom Kommissionen er i stand til at fastslå, om modtageren rent faktisk var blevet levedygtig. Ifølge modtageren kan der kun kræves en formel omstruktureringsplan i tilfælde af en forudgående vurdering, som er den eneste type vurdering, 1999-rammebestemmelserne gælder for.

| (161) | Dette argument er ikke korrekt. 1999-rammebestemmelserne gælder for vurderingen af både anmeldt og ulovlig støtte. Uanset hvornår vurderingen finder sted, gælder kravet om, at omstruktureringsstøtten gøres betinget af, at der udarbejdes en omstruktureringsplan, som kan genskabe virksomhedens rentabilitet. Kommissionen skal foretage sin vurdering på grundlag af de foreliggende oplysninger på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet. |
| --- | --- |

(161)

Dette argument er ikke korrekt. 1999-rammebestemmelserne gælder for vurderingen af både anmeldt og ulovlig støtte. Uanset hvornår vurderingen finder sted, gælder kravet om, at omstruktureringsstøtten gøres betinget af, at der udarbejdes en omstruktureringsplan, som kan genskabe virksomhedens rentabilitet. Kommissionen skal foretage sin vurdering på grundlag af de foreliggende oplysninger på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet.

| (162) | Det kan konkluderes, at skattekontoret som den bevilgende myndighed ikke havde lejlighed til at vurdere en omstruktureringsplan og til at gøre afskrivningen af sine tilgodehavender betinget af gennemførelsen af en omstruktureringsplan, som var underlagt tilsyn. Det betyder, at den første formelle betingelse, som gælder fuldt ud, også for en efterfølgende vurdering, ikke var opfyldt. |
| --- | --- |

(162)

Det kan konkluderes, at skattekontoret som den bevilgende myndighed ikke havde lejlighed til at vurdere en omstruktureringsplan og til at gøre afskrivningen af sine tilgodehavender betinget af gennemførelsen af en omstruktureringsplan, som var underlagt tilsyn. Det betyder, at den første formelle betingelse, som gælder fuldt ud, også for en efterfølgende vurdering, ikke var opfyldt.

| (163) | Hvad angår forretningsplanens indhold, har de slovakiske myndigheder ikke fremlagt nogen oplysninger, som fjerner Kommissionens tvivl om, hvorvidt planen udgør en reel omstruktureringsplan som fastsat i 1999-rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(163)

Hvad angår forretningsplanens indhold, har de slovakiske myndigheder ikke fremlagt nogen oplysninger, som fjerner Kommissionens tvivl om, hvorvidt planen udgør en reel omstruktureringsplan som fastsat i 1999-rammebestemmelserne.

| (164) | Kommissionen kan kun fastholde den konklusion, som den anførte i afgørelsen om at indlede den formelle undersøgelse. Den fremlagte forretningsplan er slet og ret en plan, der vedrører modtagerens akutte problem med voksende gæld til staten. Planen analyserer på ingen måde de forhold, der førte til modtagerens vanskeligheder, eller virksomhedens økonomiske situation på det tidspunkt eller dets økonomiske udsigter. Eftersom denne analyse manglede, foreslog modtageren ikke nogen konkrete tiltag for at fjerne de enkelte årsager til vanskelighederne. Den eneste foranstaltning, der er beskrevet i detaljer, er den foreslåede finansielle omstrukturering gennem ordningen med kreditorerne. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen kan kun fastholde den konklusion, som den anførte i afgørelsen om at indlede den formelle undersøgelse. Den fremlagte forretningsplan er slet og ret en plan, der vedrører modtagerens akutte problem med voksende gæld til staten. Planen analyserer på ingen måde de forhold, der førte til modtagerens vanskeligheder, eller virksomhedens økonomiske situation på det tidspunkt eller dets økonomiske udsigter. Eftersom denne analyse manglede, foreslog modtageren ikke nogen konkrete tiltag for at fjerne de enkelte årsager til vanskelighederne. Den eneste foranstaltning, der er beskrevet i detaljer, er den foreslåede finansielle omstrukturering gennem ordningen med kreditorerne.

| (165) | Planen nævner slet ikke forøgelsen af modtagerens egenkapital, der omtales af modtageren som en af omstruktureringsforanstaltningerne. Der er intet i sagsakterne, der viser, at kapitalforøgelsen gennem Hydree Slovakia skulle betragtes som en foranstaltning, der kunne sikre, at modtageren ikke på langt sigt ville gentage sin strategi med at finansiere sin produktion gennem moms- og punktafgiftsgæld, som i sidste ende var det, der bragte virksomheden i vanskeligheder. De slovakiske myndigheder bekræftede selv, at kapitalforøgelsen ikke på nogen måde mindsker risikoen for, at de økonomiske problemer gentager sig. Denne risiko er så meget desto større, når det tages i betragtning, at kapitalforøgelsen beløb sig til 21 mio. SKK, mens den omstrukturerede gæld var på 644 mio. SKK. |
| --- | --- |

(165)

Planen nævner slet ikke forøgelsen af modtagerens egenkapital, der omtales af modtageren som en af omstruktureringsforanstaltningerne. Der er intet i sagsakterne, der viser, at kapitalforøgelsen gennem Hydree Slovakia skulle betragtes som en foranstaltning, der kunne sikre, at modtageren ikke på langt sigt ville gentage sin strategi med at finansiere sin produktion gennem moms- og punktafgiftsgæld, som i sidste ende var det, der bragte virksomheden i vanskeligheder. De slovakiske myndigheder bekræftede selv, at kapitalforøgelsen ikke på nogen måde mindsker risikoen for, at de økonomiske problemer gentager sig. Denne risiko er så meget desto større, når det tages i betragtning, at kapitalforøgelsen beløb sig til 21 mio. SKK, mens den omstrukturerede gæld var på 644 mio. SKK.

| (166) | Kapitalforøgelsen er ikke i sig selv noget bevis på markedets tillid til, at modtageren på ny bliver levedygtig på lang sigt. Kommissionen bemærker, at det på trods af en aktiv indsats ikke lykkedes modtageren at opnå noget lån fra en privat bank. |
| --- | --- |

(166)

Kapitalforøgelsen er ikke i sig selv noget bevis på markedets tillid til, at modtageren på ny bliver levedygtig på lang sigt. Kommissionen bemærker, at det på trods af en aktiv indsats ikke lykkedes modtageren at opnå noget lån fra en privat bank.

| (167) | Kommissionen bemærker endvidere, at udlejningen af produktionsfaciliteterne til modtagerens konkurrent Old Herold s.r.o. klart var begrundet i, at modtageren havde mistet sin tilladelse til at producere alkohol og alkoholholdige produkter, og ikke skyldtes, at produktionen ville have været tabsgivende og derfor måtte omstruktureres. Det er sandt, at modtageren selv kunne have anmodet om en ny tilladelse, efter at ordningen var afsluttet, men ikke gjorde det. Kommissionen bemærker imidlertid, at modtageren fortsat sælger de produkter, der produceres af Old Herold ved hjælp af modtagerens faciliteter, og sælger dem under sit eget varemærke og endog planlægger at øge dette salg, som angivet i årsberetningen for perioden 29. april-30. december 2004. Udlejningen af disse produktionsaktiver kan derfor ikke anses som en omstruktureringsforanstaltning, fordi der på grundlag af alt det foreliggende bevismateriale ikke var noget behov for omstrukturering af denne del af produktionen. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen bemærker endvidere, at udlejningen af produktionsfaciliteterne til modtagerens konkurrent Old Herold s.r.o. klart var begrundet i, at modtageren havde mistet sin tilladelse til at producere alkohol og alkoholholdige produkter, og ikke skyldtes, at produktionen ville have været tabsgivende og derfor måtte omstruktureres. Det er sandt, at modtageren selv kunne have anmodet om en ny tilladelse, efter at ordningen var afsluttet, men ikke gjorde det. Kommissionen bemærker imidlertid, at modtageren fortsat sælger de produkter, der produceres af Old Herold ved hjælp af modtagerens faciliteter, og sælger dem under sit eget varemærke og endog planlægger at øge dette salg, som angivet i årsberetningen for perioden 29. april-30. december 2004. Udlejningen af disse produktionsaktiver kan derfor ikke anses som en omstruktureringsforanstaltning, fordi der på grundlag af alt det foreliggende bevismateriale ikke var noget behov for omstrukturering af denne del af produktionen.

| (168) | Hvad angår de resterende foranstaltninger, der er foreslået i forretningsplanen, er Kommissionens tvivl ikke fjernet. Disse foranstaltninger er ganske enkelt aktiviteter i den sædvanlige forretningsgang og ikke rationaliseringsforanstaltninger (salg af gammelt udstyr eller gamle køretøjer). De to foreslåede strukturforanstaltninger (indstilling af produktionen af urentable alkoholfri produkter og salg af fast ejendom) var meget uklart beskrevet uden nogen nøjagtig angivelse af produkterne eller en tidsplan. De slovakiske myndigheder bekræftede, at den faste ejendom, der skulle sælges (en administrationsbygning, en butik og en rekreationsfacilitet), ikke var blevet solgt pr. 10. oktober 2005, dvs. at denne planlagte foranstaltning ikke var blevet gennemført som bebudet. |
| --- | --- |

(168)

Hvad angår de resterende foranstaltninger, der er foreslået i forretningsplanen, er Kommissionens tvivl ikke fjernet. Disse foranstaltninger er ganske enkelt aktiviteter i den sædvanlige forretningsgang og ikke rationaliseringsforanstaltninger (salg af gammelt udstyr eller gamle køretøjer). De to foreslåede strukturforanstaltninger (indstilling af produktionen af urentable alkoholfri produkter og salg af fast ejendom) var meget uklart beskrevet uden nogen nøjagtig angivelse af produkterne eller en tidsplan. De slovakiske myndigheder bekræftede, at den faste ejendom, der skulle sælges (en administrationsbygning, en butik og en rekreationsfacilitet), ikke var blevet solgt pr. 10. oktober 2005, dvs. at denne planlagte foranstaltning ikke var blevet gennemført som bebudet.

| (169) | Da der ikke foreligger en formel omstruktureringsplan og en reel analyse af vanskelighederne, og da der ikke er truffet de nødvendige foranstaltninger til at rette op på disse vanskeligheder, kombineret med markedsvilkårene og -udsigterne, må Kommissionen konkludere, at den forretningsplan, modtageren har fremlagt, ikke er en reel omstruktureringsplan som fastsat af 1999-rammebestemmelserne (52). Kommissionens tvivl om, hvorvidt modtageren på ny ville kunne blive levedygtig på lang sigt, er derfor ikke fjernet. |
| --- | --- |

(169)

Da der ikke foreligger en formel omstruktureringsplan og en reel analyse af vanskelighederne, og da der ikke er truffet de nødvendige foranstaltninger til at rette op på disse vanskeligheder, kombineret med markedsvilkårene og -udsigterne, må Kommissionen konkludere, at den forretningsplan, modtageren har fremlagt, ikke er en reel omstruktureringsplan som fastsat af 1999-rammebestemmelserne (52). Kommissionens tvivl om, hvorvidt modtageren på ny ville kunne blive levedygtig på lang sigt, er derfor ikke fjernet.

3.3.2   Støtten begrænset til det strengt nødvendige

| (170) | Selv om Kommissionen fortsat er i tvivl med hensyn til den langsigtede rentabilitet, da der ikke foreligger en reel omstruktureringsplan, og dette i sig selv er tilstrækkeligt til at konkludere, at støtten ikke er forenelig med det indre marked, vil den også analysere 1999-rammebestemmelsernes andet centrale kriterium, nemlig at støtten skal være begrænset til det strengt nødvendige. |
| --- | --- |

(170)

Selv om Kommissionen fortsat er i tvivl med hensyn til den langsigtede rentabilitet, da der ikke foreligger en reel omstruktureringsplan, og dette i sig selv er tilstrækkeligt til at konkludere, at støtten ikke er forenelig med det indre marked, vil den også analysere 1999-rammebestemmelsernes andet centrale kriterium, nemlig at støtten skal være begrænset til det strengt nødvendige.

| (171) | I henhold til 1999-rammebestemmelsernes punkt 40 skal støttens størrelse og intensitet begrænses til det strengt nødvendige for at gøre det muligt at foretage en omstrukturering på grundlag af modtagerens eksisterende finansielle midler. Modtageren forventes at yde et betydeligt bidrag til omstruktureringen over sine egne midler. |
| --- | --- |

(171)

I henhold til 1999-rammebestemmelsernes punkt 40 skal støttens størrelse og intensitet begrænses til det strengt nødvendige for at gøre det muligt at foretage en omstrukturering på grundlag af modtagerens eksisterende finansielle midler. Modtageren forventes at yde et betydeligt bidrag til omstruktureringen over sine egne midler.

| (172) | Omstruktureringsomkostningerne svarede til den samlede gæld, der blev omstruktureret gennem ordningen. Modtageren betalte 35 % af dette beløb. |
| --- | --- |

(172)

Omstruktureringsomkostningerne svarede til den samlede gæld, der blev omstruktureret gennem ordningen. Modtageren betalte 35 % af dette beløb.

| (173) | De slovakiske myndigheder gav ingen yderligere forklaring med hensyn til den tvivl, Kommissionen havde givet udtryk for i denne forbindelse. Modtageren forklarede, hvordan den resterende gæld efter ordningen blev finansieret (jf. betragtning 30-35). Ifølge modtageren beløb virksomhedens eget bidrag sig til 231 mio. SKK (6,1 mio. EUR). |
| --- | --- |

(173)

De slovakiske myndigheder gav ingen yderligere forklaring med hensyn til den tvivl, Kommissionen havde givet udtryk for i denne forbindelse. Modtageren forklarede, hvordan den resterende gæld efter ordningen blev finansieret (jf. betragtning 30-35). Ifølge modtageren beløb virksomhedens eget bidrag sig til 231 mio. SKK (6,1 mio. EUR).

| (174) | For det første bemærker Kommissionen, at de midler, modtageren havde til rådighed, oversteg den resterende gæld efter ordningen. Dette tyder på, at støtten ikke var begrænset til det strengt nødvendige. |
| --- | --- |

(174)

For det første bemærker Kommissionen, at de midler, modtageren havde til rådighed, oversteg den resterende gæld efter ordningen. Dette tyder på, at støtten ikke var begrænset til det strengt nødvendige.

| (175) | Hvad der er vigtigere, er, at kreditten fra Old Herold efter Kommissionens opfattelse ikke kan betragtes som modtagerens eget bidrag i 1999-rammebestemmelsernes betydning. Tilgodehavender udgør en løbende kilde til finansiering af virksomhedens drift. De er kortfristede lån, som imidlertid skal betales tilbage. Det er kun i de tilfælde, hvor leverandører accepterer en længere betalingsfrist end den normale, at virksomheden får yderligere midler til rådighed til omstrukturering, og at en sådan henstand er et tegn på, at markedet har tillid til, at en genetablering af rentabiliteten er realistisk. |
| --- | --- |

(175)

Hvad der er vigtigere, er, at kreditten fra Old Herold efter Kommissionens opfattelse ikke kan betragtes som modtagerens eget bidrag i 1999-rammebestemmelsernes betydning. Tilgodehavender udgør en løbende kilde til finansiering af virksomhedens drift. De er kortfristede lån, som imidlertid skal betales tilbage. Det er kun i de tilfælde, hvor leverandører accepterer en længere betalingsfrist end den normale, at virksomheden får yderligere midler til rådighed til omstrukturering, og at en sådan henstand er et tegn på, at markedet har tillid til, at en genetablering af rentabiliteten er realistisk.

| (176) | Modtageren påviste på ingen måde, at Old Herolds betalingshenstand strakte sig langt ud over, hvad der er normal handelspraksis mellem modtageren og leverandørerne. Betalingsfristen på 40 dage synes at være standardpraksis, særlig i betragtning af at den blev bevilget modtageren efter ordningen. Modtageren var derfor ikke længere i økonomiske vanskeligheder. Selve ordningens formål var netop at hjælpe modtageren ud af de økonomiske problemer. |
| --- | --- |

(176)

Modtageren påviste på ingen måde, at Old Herolds betalingshenstand strakte sig langt ud over, hvad der er normal handelspraksis mellem modtageren og leverandørerne. Betalingsfristen på 40 dage synes at være standardpraksis, særlig i betragtning af at den blev bevilget modtageren efter ordningen. Modtageren var derfor ikke længere i økonomiske vanskeligheder. Selve ordningens formål var netop at hjælpe modtageren ud af de økonomiske problemer.

| (177) | Kommissionen konkluderer derfor, at denne forlængede betalingsfrist ikke kan anses som et bidrag til omstruktureringen gennem eksterne midler. |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen konkluderer derfor, at denne forlængede betalingsfrist ikke kan anses som et bidrag til omstruktureringen gennem eksterne midler.

| (178) | Uden denne henstand andrager modtagerens eget bidrag i 1999-rammebestemmelsernes betydning 131 mio. SKK (3,4 mio. EUR) og svarer således til 20 % af omstruktureringsomkostningerne. |
| --- | --- |

(178)

Uden denne henstand andrager modtagerens eget bidrag i 1999-rammebestemmelsernes betydning 131 mio. SKK (3,4 mio. EUR) og svarer således til 20 % af omstruktureringsomkostningerne.

| (179) | 1999-rammebestemmelserne indeholdt ikke nogen tærskler for, hvornår modtagerens eget bidrag anses for at være betydeligt. |
| --- | --- |

(179)

1999-rammebestemmelserne indeholdt ikke nogen tærskler for, hvornår modtagerens eget bidrag anses for at være betydeligt.

| (180) | I betragtning af Kommissionens praksis med anvendelsen af 1999-rammebestemmelserne og udviklingen i Kommissionens politik i denne henseende hen imod indførelsen af tærsklerne under de nye rammebestemmelser anser Kommissionen bidraget på 20 % for at være temmelig lavt (53). Et sådant bidrag ville kun kunne accepteres under 1999-rammebestemmelserne, hvis alle de andre betingelser for godkendelse af støtten var opfyldt, og Kommissionen ville da være nødt til at tage hensyn til, om virksomheden er aktiv i et støtteberettiget område, og i hvilket omfang finansieringskilderne afspejler markedets — ud over modtagerens og aktionærernes — tillid til virksomhedens langsigtede rentabilitet eller andre specifikke træk ved sagen. |
| --- | --- |

(180)

I betragtning af Kommissionens praksis med anvendelsen af 1999-rammebestemmelserne og udviklingen i Kommissionens politik i denne henseende hen imod indførelsen af tærsklerne under de nye rammebestemmelser anser Kommissionen bidraget på 20 % for at være temmelig lavt (53). Et sådant bidrag ville kun kunne accepteres under 1999-rammebestemmelserne, hvis alle de andre betingelser for godkendelse af støtten var opfyldt, og Kommissionen ville da være nødt til at tage hensyn til, om virksomheden er aktiv i et støtteberettiget område, og i hvilket omfang finansieringskilderne afspejler markedets — ud over modtagerens og aktionærernes — tillid til virksomhedens langsigtede rentabilitet eller andre specifikke træk ved sagen.

| (181) | På baggrund af ovenstående er Kommissionen ikke enig i, at modtagerens bidrag i den foreliggende sag er betydeligt. Den konkluderer, at dens tvivl om, hvorvidt modtagerens eget bidrag var betydeligt, og hvorvidt støtten er begrænset til det strengt nødvendige, ikke er fjernet. |
| --- | --- |

(181)

På baggrund af ovenstående er Kommissionen ikke enig i, at modtagerens bidrag i den foreliggende sag er betydeligt. Den konkluderer, at dens tvivl om, hvorvidt modtagerens eget bidrag var betydeligt, og hvorvidt støtten er begrænset til det strengt nødvendige, ikke er fjernet.

3.4   Støttens forenelighed med det indre marked: konklusion

| (182) | Kommissionen konkluderer, at støtten ikke er forenelig med det indre marked som rednings- eller omstruktureringsstøtte. Der kan heller ikke anvendes andre undtagelsesbestemmelser i TEUF i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen konkluderer, at støtten ikke er forenelig med det indre marked som rednings- eller omstruktureringsstøtte. Der kan heller ikke anvendes andre undtagelsesbestemmelser i TEUF i den foreliggende sag.

VII.   KONKLUSION

| (183) | Kommissionen finder, at Den Slovakiske Republik ulovligt har tilladt Frucona Košice a.s. at afskrive skattegæld og således har overtrådt artikel 108, stk. 3, i TEUF. Denne støtte er ikke forenelig med det indre marked ifølge nogen af undtagelsesbestemmelserne i TEUF. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen finder, at Den Slovakiske Republik ulovligt har tilladt Frucona Košice a.s. at afskrive skattegæld og således har overtrådt artikel 108, stk. 3, i TEUF. Denne støtte er ikke forenelig med det indre marked ifølge nogen af undtagelsesbestemmelserne i TEUF.

| (184) | Selv om skattekontorets gennemførelse af afskrivningen har været stillet i bero under Kommissionens procedure, finder Kommissionen, at modtageren opnåede denne fordel på det tidspunkt, hvor skattekontoret besluttede at frafalde en del af sit krav og dermed stillede støtten til rådighed for modtageren. Dette tidspunkt var den 23. juli 2004, hvor kreditorernes aftale trådte i kraft. Den fordel, modtageren opnåede i forhold til sine konkurrenter, bestod i, at skattekontoret ikke havde håndhævet sit skattekrav. |
| --- | --- |

(184)

Selv om skattekontorets gennemførelse af afskrivningen har været stillet i bero under Kommissionens procedure, finder Kommissionen, at modtageren opnåede denne fordel på det tidspunkt, hvor skattekontoret besluttede at frafalde en del af sit krav og dermed stillede støtten til rådighed for modtageren. Dette tidspunkt var den 23. juli 2004, hvor kreditorernes aftale trådte i kraft. Den fordel, modtageren opnåede i forhold til sine konkurrenter, bestod i, at skattekontoret ikke havde håndhævet sit skattekrav.

| (185) | For at genoprette den tidligere situation skal statsstøtten tilbagebetales. Eftersom fordelen blev ydet i det øjeblik, kreditorordningen trådte i kraft den 23. juli 2004, er det beløb, der skal tilbagebetales, det fulde beløb af afskrivningen som fastlagt i ordningen. |
| --- | --- |

(185)

For at genoprette den tidligere situation skal statsstøtten tilbagebetales. Eftersom fordelen blev ydet i det øjeblik, kreditorordningen trådte i kraft den 23. juli 2004, er det beløb, der skal tilbagebetales, det fulde beløb af afskrivningen som fastlagt i ordningen.

| (186) | Højesteret i Den Slovakiske Republik afgjorde imidlertid, at vejafgiftsrestancer på 424 490 SKK fejlagtigt var medtaget i ordningen. Derfor blev den samlede gæld nedskrevet med dette beløb, og den skyldige gæld til skattekontoret beløb sig efter korrektion i kreditorordningen til 640 369 341 SKK. |
| --- | --- |

(186)

Højesteret i Den Slovakiske Republik afgjorde imidlertid, at vejafgiftsrestancer på 424 490 SKK fejlagtigt var medtaget i ordningen. Derfor blev den samlede gæld nedskrevet med dette beløb, og den skyldige gæld til skattekontoret beløb sig efter korrektion i kreditorordningen til 640 369 341 SKK.

| (187) | Vejafgiftsrestancerne, der i mellemtiden var blevet behandlet, som var de afskrevet, blev betalt fuldt ud den 2. august 2006. Denne betaling skal medtages ved beregningen af støttebeløbet og den dertil hørende rente, der stadig skal betales — |
| --- | --- |

(187)

Vejafgiftsrestancerne, der i mellemtiden var blevet behandlet, som var de afskrevet, blev betalt fuldt ud den 2. august 2006. Denne betaling skal medtages ved beregningen af støttebeløbet og den dertil hørende rente, der stadig skal betales —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Beslutning 2007/254/EF ophæves.

Artikel 2

Den statsstøtte, som Den Slovakiske Republik har ydet Frucona Košice a.s., og som beløber sig til i alt 416 515 990 SKK, er uforenelig med det indre marked.

Artikel 3

1.   Den Slovakiske Republik træffer alle nødvendige foranstaltninger for at tilbagesøge den i artikel 2 omhandlede støtte, som allerede er udbetalt ulovligt til støttemodtageren, under hensyntagen til, at beløbet på 424 490 SKK for vejafgiftsrestancer blev betalt til det lokale skattekontor den 2. august 2006.

2.   Tilbagesøgningen skal ske omgående og i overensstemmelse med den nationale lovgivning, hvis denne giver mulighed for at efterkomme afgørelsen hurtigt og effektivt.

3.   Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter i hele perioden fra det tidspunkt, hvor den blev udbetalt Frucona Košice a.s.'s, og indtil den er tilbagebetalt.

4.   Renterne beregnes i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (54). Renten tilskrives med renters rente gennem hele den periode, der er omhandlet i stk. 3.

Artikel 4

Den Slovakiske Republik underretter inden to måneder at regne fra meddelelsen af denne afgørelse Kommissionen om de foranstaltninger, den har truffet for at efterkomme afgørelsen. Den giver disse oplysninger ved hjælp af spørgeskemaet i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til Den Slovakiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. oktober 2013.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  Med virkning fra 1. december 2009 er artikel 87 og 88 i EF-traktaten blevet til henholdsvis artikel 107 og 108 i TEUF. De to sæt bestemmelser er i realiteten identiske. I denne beslutning skal henvisninger til artikel 107 og 108 i TEUF forstås som henvisninger til henholdsvis artikel 87 og 88 i EF-traktaten, hvor det er relevant. Med TEUF er der tillige indført visse ændringer i terminologien; f.eks. er »Fællesskabet« erstattet med »Unionen« og »fællesmarkedet« med »det indre marked«. Det er terminologien i TEUF, der benyttes i denne afgørelse.

1

(2)  EUT L 233 af 22.9.2005, s. 47.

2

(3)  Se fodnote 2.

3

(4)  Kommissionens beslutning 2007/254/EF af 7. april 2006 om Den Slovakiske Republiks statsstøtte C 25/2005 (ex NN 21/2005) til Frucona Košice a.s.(EUT L 112 af 30.4.2007, s. 14).

4

(5)  Omsætningen blev angivet til 23,6 mio. EUR i 2002, 25,7 mio. EUR i 2003 og 23 mio. EUR i 2004. Den vekselkurs, der er anvendt i denne afgørelse til orientering, er 1 EUR = 38 SKK.

5

(6)  Den samlede omsætning blev angivet til 334 mio. SKK (8,8 mio. EUR) i 2002, 360 mio. SKK (9,5 mio. EUR) i 2003 og 720 mio. SKK (19 mio. EUR) i 2004.

6

(7)  En virksomhed betragtes som forgældet, når den har et vist antal kreditorer og ikke er i stand til at indfri sine forpligtelser inden 30 dage efter forfaldsdagen.

7

(8)  Punktafgiften skal betales på månedsbasis.

8

(9)  Det beløb, modtageren er forpligtet til at betale tilbage til sine kreditorer.

9

(10)  I euro var den samlede gæld før ordningen 16,96 mio. EUR og den samlede tilbageværende gæld efter ordningen 5,93 mio. EUR.

10

(11)  Ifølge klagerens oplysninger og i betragtning af inddragelsen af tilladelsen til alkoholproduktion og afledte drikkevarer vedrørte dette salg især alkohol.

11

(12)  Modtageren giver et eksempel på et selskab, der ejer lignende aktiver og opererer i den samme sektor, og nogle mere generelle statistiske gennemsnit for brugen af konkursproceduren i Slovakiet.

12

(13)  Det fremgår af 2004-tallene i EKORDAs rapport, at 98 % er moms og punktafgifter.

13

(14)  Modtageren henviser til forenede sager C-278/92, C-279/92 og C-280/92, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1994 I, s. 4103.

14

(15)  Sag T-109/01, Fleuren Compost mod Kommissionen, Sml. 2004 II, s. 132, præmis 74.

15

(16)  Sag C-73/11 P, Frucona Košice, dom af 24. januar 2013, endnu ikke offentliggjort, præmis 70.

16

(17)  Se sag C-342/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1999 I, s. 2459, præmis 46, sag C-256/97, DM Transport, Sml. 1999 I, s. 3913, præmis 30, sag C-124/10 P, Kommissionen mod EDF, dom af 5. juni 2012, endnu ikke offentliggjort, præmis 79 og sag C-73/11 P, Frucona Košice, jf. ovenfor, præmis 73.

17

(18)  Se sag C-124/10 P, Kommissionen mod EDF, jf. ovenfor, præmis 81-85.

18

(19)

19

Kilde: Regnskab 1. januar-31. december 2003, fremlagt af modtageren. Alle værdierne er bogførte værdier.

(20)

20

Kilde: EKORDAs rapport af 7. juli 2004, som tager den bogførte værdi i betragtning, undtagen for tilgodehavender, der er justeret til deres likvidationsværdi.

(21)

21

Kilde: Regnskab 1. januar-28. april 2004, fremlagt af modtageren. Alle værdierne er bogførte værdier.

(22)  Oplysninger fra de slovakiske myndigheder, indhentet ved skattekontorets kontrol på modtagerens ejendom den 17. juni 2004 (jf. betragtning 60 ovenfor).

22

(23)

23

Kilde: Årsberetning 2004 fremlagt af modtageren. Alle værdierne er bogførte værdier.

(24)  Jord, bygninger, maskiner og inventar, immaterielle aktiver, finansielle aktiver.

24

(25)  Ifølge EKORDA skal den bogførte værdi af kortfristede tilgodehavender på 166 mio. SKK justeres til likvidationsværdien på 98 mio. SKK (jf. betragtning 97 nedenfor).

25

(26)  Det er ikke klart, om dette tal repræsenterer den bogførte værdi eller likvidationsværdien af de kortfristede tilgodehavender. Af forsigtighedsgrunde går Kommissionen ud fra, at der er tale om den bogførte værdi.

26

(27)  Se sag C-124/10 P, Kommissionen mod EDF, jf. ovenfor, præmis 86.

27

(28)  Dette er den bogførte værdi (166 mio. SKK) justeret af EKORDA for at opnå tilgodehavendernes likvidationsværdi.

28

(29)  Dette er en indikator for likvidationsværdien, som Kommissionen er nået frem til ved at justere den bogførte værdi af de kortfristede tilgodehavender (147 mio. SKK) med det samme forholdstal, som EKORDA brugte i sin analyse (jf. tabel 3, fodnote 6).

29

(30)  Dette er en indikator for likvidationsværdien, som Kommissionen er nået frem til ved at justere den bogførte værdi af de kortfristede tilgodehavender (63 mio. SKK; se også fodnote 1) med samme forholdstal, som EKORDA brugte i sin analyse (jf. fodnote 16). Kommissionen bemærker dog, at tilgodehavenderne på 63 mio. SKK efter oplysningerne fra de slovakiske myndigheder at dømme var inddrivelige tilgodehavender. Det er derfor meget tvivlsomt, om en justering af deres bogførte værdi faktisk er nødvendig. Hvis 63 mio. SKK er disse tilgodehavenders faktiske likvidationsværdi, ville det samlede udbytte ved en konkursprocedure pr. 17. juni 2004 have været 331 mio. SKK (8,7 mio. EUR).

30

(31)  Dette tal anfægtes af de slovakiske myndigheder, som det vil blive forklaret nedenfor.

31

(32)  I løbet af undersøgelsesproceduren har modtageren fremført, at værdien af virksomhedens faste aktiver, som skattekontoret havde pant i, var 194 mio. SKK. Dette er en uafhængig valuars bedømmelse, udtrykt som en »ekspertpris«. Denne pris bør være en indikator for den pris, aktivet kunne være solgt til på det tidspunkt. Det bør bemærkes, at dette er en minimumspris; de slovakiske myndigheder skønnede, at værdien af de pantsatte aktiver var 397 mio. SKK.

32

(33)  Den anvendte likvidationsfaktor er 52 %. Denne likvidationsfaktor kan udledes af det faktum, at modtageren havde indikeret, at virksomheden havde til hensigt at opnå mindst 110 mio. SKK fra salget af lageret med henblik på finansiering af ordningen. På grundlag af en bogført værdi på 209 mio. SKK var dette imidlertid kun muligt, hvis likvidationsfaktoren for lageret var mindst 52 % (110 mio. SKK/209 mio. SKK).

33

(34)  Dette er den bogførte værdi (166 mio. SKK) justeret af EKORDA for at afspejle tilgodehavendernes likvidationsværdi.

34

(35)  Dette er værdien af de kortfristede tilgodehavender efter justering af deres bogførte værdi (63 mio. SKK) med en faktor på 59 %, som EKORDA anvendte. Der er ingen åbenlys grund til, hvorfor likvidationsværdien skulle være lavere efter sådan en justering.

35

(36)  Det bemærkes, at de andre rapporter, som modtageren har fremsendt (navnlig rapporterne fra EKORDA og fr. Kochová), anvender en lidt højere omkostningsprocent på omkring 22 %. Da behandlingen i denne sag sandsynligvis ville tage kortere tid end den gennemsnitlige behandlingstid for konkurser, synes der imidlertid ikke at være nogen grund til, at omkostningerne skulle være endnu højere end omkostningerne ved gennemsnitlige behandlinger som anført i Verdensbankens rapport. Tværtimod ville man forvente, at det lave antal kreditorer og den simple gældsstruktur (én kreditor står for over 99 % af gælden) ville medføre omkostninger, der var lavere end gennemsnittet.

36

(37)  Skattekontoret ville have fået 100 % af de pantsatte aktiver (194 mio. SKK) samt over 99 % af indtægterne fra salget af de resterende aktiver.

37

(38)  Provenuet fra salget af modtagerens aktiver ville beløbe sig til 275 mio. SKK (se tabel 4). Efter fradrag af omkostningerne til konkursproceduren, som ifølge modtageren udgjorde 18 % af provenuet fra salget, dvs. 49,5 mio. SKK, ville skattekontoret have fået 225,5 mio. SKK.

38

(39)  Sag T-152/99, HAMSA, Sml. 2002 II, s. 3058, præmis 168.

39

(40)  Kochová-rapporten tog to år; Holovačová-rapporten tog mere end seks år, Verdensbankens 2004-rapport 4,8 år, det slovakiske justitsministeriums rapport og Verdensbankens 2002-rapport 3,7 år.

40

(41)  Det eksempel, som modtageren bringer i sine kommentarer af 25. oktober 2005, henviser til den erklærede konkurs i virksomheden Liehofruct White Lady Distillery s.r.o. Levoča.

41

(42)  I 2004 svingede renten på statsobligationer med en løbetid på 3 til 5 år mellem 4,06 % og 5,14 %. Af forsigtighedshensyn anvendes der i beregningen den højeste sats på 5,14 %.

42

(43)  Værdien af de kortfristede aktiver = lageret (43 mio. SKK) + kortfristede tilgodehavender (37 mio. SKK) + kontantbeholdning (161 mio. SKK) = 241 mio. SKK.

43

(44)  Det kan udledes af brevet, at ministeriet accepterede ordninger, der bestod i betalingshenstand på højst to måneder for moms og punktafgifter og seks måneder for andre skatter.

44

(45)  Sag T-152/99, HAMSA, jf. ovenfor, præmis 126.

45

(46)  Se f.eks. sag C-342/96, Spanien mod Kommissionen, jf. ovenfor, præmis 46.

46

(47)  Se sag C-124/10 P, Kommissionen mod EDF, jf. ovenfor, præmis 79 og 80.

47

(48)  Der er tilsyneladende ikke belæg for disse tal i modtagerens årsregnskaber.

48

(49)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

49

(50)  EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.

50

(51)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 33.

51

(52)  Se også sag C-17/99, Frankrig mod Kommissionen, Sml. 2001 I, s. 2481.

52

(53)  Tærsklen for mellemstore virksomheder i henhold til de nye rammebestemmelser fra 2004 er mindst 40 %.

53

(54)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

54

---

BILAG I

OPLYSNINGER OM GENNEMFØRELSEN AF KOMMISSIONENS AFGØRELSE ...

1.   Beregning af det beløb, der skal tilbagebetales

| 1.1. | De bedes give følgende detaljerede oplysninger om det ulovlige statsstøttebeløb, der er stillet til modtagerens rådighed:







  Dato(er) (1) | Støttebeløb (2) | Valuta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1.

De bedes give følgende detaljerede oplysninger om det ulovlige statsstøttebeløb, der er stillet til modtagerens rådighed:

Dato(er) (1)

Støttebeløb (2)

Valuta

Bemærkninger:

| 1.2. | De bedes redegøre udførligt for, hvordan renterne på det beløb, der skal tilbagebetales, vil blive beregnet. |
| --- | --- |

1.2.

De bedes redegøre udførligt for, hvordan renterne på det beløb, der skal tilbagebetales, vil blive beregnet.

2.   Planlagte og gennemførte foranstaltninger til tilbagebetaling af støtten

| 2.1. | De bedes redegøre udførligt for, hvilke foranstaltninger der er planlagt, og hvilke foranstaltninger der allerede er gennemført for at sikre en omgående og effektiv tilbagebetaling af støtten. Hvor det er relevant, angives retsgrundlaget for disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.1.

De bedes redegøre udførligt for, hvilke foranstaltninger der er planlagt, og hvilke foranstaltninger der allerede er gennemført for at sikre en omgående og effektiv tilbagebetaling af støtten. Hvor det er relevant, angives retsgrundlaget for disse foranstaltninger.

| 2.2. | Hvad er tidsplanen for tilbagebetalingen? På hvilket tidspunkt vil støtten være fuldt tilbagebetalt? |
| --- | --- |

2.2.

Hvad er tidsplanen for tilbagebetalingen? På hvilket tidspunkt vil støtten være fuldt tilbagebetalt?

3.   Støtte, der allerede er tilbagebetalt

| 3.1. | De bedes give følgende detaljerede oplysninger om de støttebeløb, der er blevet tilbagebetalt af modtageren:







  Dato(er) (3) | Tilbagebetalt støttebeløb | Valuta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1.

De bedes give følgende detaljerede oplysninger om de støttebeløb, der er blevet tilbagebetalt af modtageren:

Dato(er) (3)

Tilbagebetalt støttebeløb

Valuta

| 3.2. | Der vedlægges dokumentation for den tilbagebetaling, der fremgår af tabellen i punkt 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Der vedlægges dokumentation for den tilbagebetaling, der fremgår af tabellen i punkt 3.1.

---

(1)

| (o) | Det eller de tidspunkter, hvor støtten eller individuelle støttetrancher blev stillet til modtagerens rådighed. |
| --- | --- |

(o)

Det eller de tidspunkter, hvor støtten eller individuelle støttetrancher blev stillet til modtagerens rådighed.

(2)  Støttebeløb stillet til modtagerens rådighed, i bruttosubventionsækvivalent.

(3)

| (o) | Det eller de tidspunkter, hvor støtten blev tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(o)

Det eller de tidspunkter, hvor støtten blev tilbagebetalt.

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 14.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 176/64 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 176/64

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 98 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og er udstyret med gasudladningslyskilder

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 4 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 15. juli 2013

INDHOLDSFORTEGNELSE

ANVENDELSESOMRÅDE

| 1. | Definitioner |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ansøgning om godkendelse af en forlygte |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mærkning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lysafgivelse |
| --- | --- |

6.

| 7. | Måling af gener og/eller funktionsforringelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ændring af en forlygtetype og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

12.

| 13. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

13.

BILAG

| 1. | Meddelelse vedrørende godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type forlygte eller distribueret lyssystem i henhold til regulativ nr. 98 |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eksempler på udformning af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sfærisk koordinatmålesystem og prøvningspunkter |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prøvninger af den fotometriske ydelses stabilitet på forlygter i brug |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forskrifter for lygter med lygteglas af plast – Prøvning af lygteglas eller materialeprøver samt af komplette lygter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Referencecentrum |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mærkning af spænding |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kontrol af »afskæring« for nærlyslygter ved hjælp af instrumenter |
| --- | --- |

10.

| 11. | Forskrifter for LED-moduler og forlygter med LED-moduler |
| --- | --- |

11.

A.   ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

Anvendelsesområde (1)

Dette regulativ finder anvendelse på:

| a) | forlygter, og |
| --- | --- |

a)

forlygter, og

| b) | distribuerede lyssystemer, |
| --- | --- |

b)

distribuerede lyssystemer,

der anvender gasudladningslyskilder, i køretøjer i klasse M, N og L3.

1.   DEFINITIONER

| 1.1. | I dette regulativ anvendes definitionerne i regulativ nr. 48 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen. |
| --- | --- |

1.1.

I dette regulativ anvendes definitionerne i regulativ nr. 48 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.

| 1.2. | »lygteglas«: forlygtens (enhedens) yderste del, som afgiver lys gennem den lysende overflade |
| --- | --- |

1.2.

»lygteglas«: forlygtens (enhedens) yderste del, som afgiver lys gennem den lysende overflade

| 1.3. | »coating«: et eller flere produkter, som er påført i et eller flere lag på ydersiden af lygteglasset |
| --- | --- |

1.3.

»coating«: et eller flere produkter, som er påført i et eller flere lag på ydersiden af lygteglasset

| 1.4. | »lygtepar«: et sæt lygter med samme funktion i køretøjets venstre og højre side |
| --- | --- |

1.4.

»lygtepar«: et sæt lygter med samme funktion i køretøjets venstre og højre side

| 1.5. | forlygter af forskellig »type«: forlygter, som afviger på væsentlige punkter såsom:






  1.5.1. | fabriks- eller varemærke |
| --- | --- | --- |

1.5.

forlygter af forskellig »type«: forlygter, som afviger på væsentlige punkter såsom:

1.5.1.

fabriks- eller varemærke

| 1.5.2. | egenskaberne af det optiske system |
| --- | --- |

1.5.2.

egenskaberne af det optiske system

| 1.5.3. | hvorvidt de indeholder komponenter, som under funktion er i stand til at ændre de optiske virkninger ved refleksion, brydning, absorption og/eller deformation |
| --- | --- |

1.5.3.

hvorvidt de indeholder komponenter, som under funktion er i stand til at ændre de optiske virkninger ved refleksion, brydning, absorption og/eller deformation

| 1.5.4. | egnethed til højre- eller venstrekørsel eller til begge færdselsretninger |
| --- | --- |

1.5.4.

egnethed til højre- eller venstrekørsel eller til begge færdselsretninger

| 1.5.5. | det frembragte lys (nærlys, fjernlys eller både nær- og fjernlys) |
| --- | --- |

1.5.5.

det frembragte lys (nærlys, fjernlys eller både nær- og fjernlys)

| 1.5.6. | dog skal en anordning beregnet til montering i køretøjets venstre side og den tilsvarende anordning beregnet til montering i køretøjets højre side anses for at være af samme type. |
| --- | --- |

1.5.6.

dog skal en anordning beregnet til montering i køretøjets venstre side og den tilsvarende anordning beregnet til montering i køretøjets højre side anses for at være af samme type.

| 1.6. | Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og gasudladningslyskilder læses som henvisninger til henholdsvis regulativ nr. 37 og nr. 99 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen. |
| --- | --- |

1.6.

Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og gasudladningslyskilder læses som henvisninger til henholdsvis regulativ nr. 37 og nr. 99 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.

2.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN FORLYGTE (2)

| 2.1. | Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket for forlygten eller af dennes bemyndigede repræsentant. I ansøgningen skal følgende oplyses:






  2.1.1. | om forlygten er til nærlys eller fjernlys eller til både nærlys og fjernlys |
| --- | --- | --- |

2.1.

Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket for forlygten eller af dennes bemyndigede repræsentant. I ansøgningen skal følgende oplyses:

2.1.1.

om forlygten er til nærlys eller fjernlys eller til både nærlys og fjernlys

| 2.1.2. | såfremt forlygten er bestemt til at afgive nærlys, om den er bestemt for både venstre- og højrekørsel eller kun venstre- eller højrekørsel |
| --- | --- |

2.1.2.

såfremt forlygten er bestemt til at afgive nærlys, om den er bestemt for både venstre- og højrekørsel eller kun venstre- eller højrekørsel

| 2.1.3. | for forlygter med indstillelig reflektor, forlygtens monteringsposition(er), angivet i forhold til vejbanen og til køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

2.1.3.

for forlygter med indstillelig reflektor, forlygtens monteringsposition(er), angivet i forhold til vejbanen og til køretøjets midterplan i længderetningen.

| 2.1.4. | de største lodrette vinkler, som opretningsmekanismen kan anbringes i over og under den eller de nominelle positioner |
| --- | --- |

2.1.4.

de største lodrette vinkler, som opretningsmekanismen kan anbringes i over og under den eller de nominelle positioner

| 2.1.5. | hvilke lyskilder, der er under strøm, når de forskellige kombinationer af lys anvendes |
| --- | --- |

2.1.5.

hvilke lyskilder, der er under strøm, når de forskellige kombinationer af lys anvendes

| 2.1.6. | om der anvendes et distribueret lyssystem, og hvilken eller hvilke typer lys, dette system er beregnet til at afgive |
| --- | --- |

2.1.6.

om der anvendes et distribueret lyssystem, og hvilken eller hvilke typer lys, dette system er beregnet til at afgive

| 2.1.7. | kategorien af lyskilde som anført i regulativ nr. 37 eller 99 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om godkendelse.
  For et distribueret lyssystem, som anvender en ikke-udskiftelig gasudladningslyskilde, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, det delnummer, som fabrikanten af lysgeneratoren har givet lysgeneratoren. |
| --- | --- |

2.1.7.

kategorien af lyskilde som anført i regulativ nr. 37 eller 99 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om godkendelse.

For et distribueret lyssystem, som anvender en ikke-udskiftelig gasudladningslyskilde, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, det delnummer, som fabrikanten af lysgeneratoren har givet lysgeneratoren.

| 2.2. | Alle ansøgninger skal vedlægges:






  2.2.1. | tegninger i tre eksemplarer, som er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres (jf. punkt 3.2 og 4.2 nedenfor). Tegningerne skal vise, hvor godkendelsesnummeret og tillægssymbolerne skal anbringes i forhold til godkendelsesmærkets cirkel, og hvis der er tale om LED-moduler også det område, der er afsat til modulets/modulernes specifikke identifikationskode(r), og de skal vise forlygten i lodret (aksialt) snit og i vertikalprojektion set forfra med de vigtigste detaljer i den optiske opbygning, herunder eventuelle rifler. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Alle ansøgninger skal vedlægges:

2.2.1.

tegninger i tre eksemplarer, som er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres (jf. punkt 3.2 og 4.2 nedenfor). Tegningerne skal vise, hvor godkendelsesnummeret og tillægssymbolerne skal anbringes i forhold til godkendelsesmærkets cirkel, og hvis der er tale om LED-moduler også det område, der er afsat til modulets/modulernes specifikke identifikationskode(r), og de skal vise forlygten i lodret (aksialt) snit og i vertikalprojektion set forfra med de vigtigste detaljer i den optiske opbygning, herunder eventuelle rifler.

| 2.2.2. | en kortfattet teknisk specifikation, herunder ballastens/ballasternes fabrikat og type, hvis dette er relevant, og hvis forlygten anvendes til kurvelys, yderpositionerne i henhold til punkt 6.2.7 nedenfor. Hvis der er tale om LED-moduler, skal specifikationen omfatte:






  a) | en kortfattet teknisk specifikation af LED-modulet/modulerne |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

en kortfattet teknisk specifikation, herunder ballastens/ballasternes fabrikat og type, hvis dette er relevant, og hvis forlygten anvendes til kurvelys, yderpositionerne i henhold til punkt 6.2.7 nedenfor. Hvis der er tale om LED-moduler, skal specifikationen omfatte:

a)

en kortfattet teknisk specifikation af LED-modulet/modulerne

| b) | en tegning med dimensioner og de grundlæggende elektriske og fotometriske værdier samt den objektive lysflux. |
| --- | --- |

b)

en tegning med dimensioner og de grundlæggende elektriske og fotometriske værdier samt den objektive lysflux.

Desuden, hvis der er tale om et distribueret lyssystem, en kort teknisk specifikation, herunder fortegnelse over lysleder(e) og relaterede optiske komponenter samt oplysninger, der beskriver lysgeneratoren/-generatorerne godt nok til at de kan identificeres. Oplysningerne skal omfatte det identifikationsnummer, som fabrikanten af lysgeneratoren har tildelt, en tegning med målene og de vigtigste elektriske og fotometriske værdier samt en officiel prøvningsrapport vedrørende punkt 5.8 i dette regulativ.

| 2.2.3. | prøveeksemplarer som følger:






  2.2.3.1. | til godkendelse af en forlygte, to prøveeksemplarer af hver type forlygte, idet det ene prøveeksemplar skal være beregnet til montering i køretøjets venstre side og det andet prøveeksemplar til montering i køretøjets højre side, med standard gasudladningslyskilde og én ballast af hver type, der skal anvendes, hvor dette er relevant.
  Til godkendelse af et distribueret lyssystem, der anvender en ikke-udskiftelig gasudladningslyskilde, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, to prøveeksemplarer af systemet, inklusive lysgenerator og én ballast af hver type, der skal anvendes, hvor dette er relevant. |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

prøveeksemplarer som følger:

2.2.3.1.

til godkendelse af en forlygte, to prøveeksemplarer af hver type forlygte, idet det ene prøveeksemplar skal være beregnet til montering i køretøjets venstre side og det andet prøveeksemplar til montering i køretøjets højre side, med standard gasudladningslyskilde og én ballast af hver type, der skal anvendes, hvor dette er relevant.

Til godkendelse af et distribueret lyssystem, der anvender en ikke-udskiftelig gasudladningslyskilde, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, to prøveeksemplarer af systemet, inklusive lysgenerator og én ballast af hver type, der skal anvendes, hvor dette er relevant.

| 2.2.4. | Til prøvning af det plastmateriale, som lygteglasset er fremstillet af:






  2.2.4.1. | 14 stk. lygteglas






  2.2.4.1.1. | ti af disse lygteglas kan erstattes af ti materialeprøver, som måler mindst 60 × 80 mm og har flad eller konveks ydre overflade og i midten et omtrent fladt areal (krumningsradius mindst 300 mm), som måler mindst 15 × 15 mm |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

Til prøvning af det plastmateriale, som lygteglasset er fremstillet af:

2.2.4.1.

14 stk. lygteglas

2.2.4.1.1.

ti af disse lygteglas kan erstattes af ti materialeprøver, som måler mindst 60 × 80 mm og har flad eller konveks ydre overflade og i midten et omtrent fladt areal (krumningsradius mindst 300 mm), som måler mindst 15 × 15 mm

| 2.2.4.1.2. | hver(t) sådan(t) lygteglas eller materialeprøve skal være fremstillet ved den metode, som vil blive anvendt til massefabrikation |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

hver(t) sådan(t) lygteglas eller materialeprøve skal være fremstillet ved den metode, som vil blive anvendt til massefabrikation

| 2.2.4.2. | en reflektor, hvorpå lygteglassene kan monteres efter fabrikantens anvisninger. |
| --- | --- |

2.2.4.2.

en reflektor, hvorpå lygteglassene kan monteres efter fabrikantens anvisninger.

| 2.2.5. | Til prøvning af lystransmitterende plastdeles bestandighed over for uv-stråling fra gasudladningslyskilder i forlygten:






  2.2.5.1. | En prøve af hvert af de relevante materialer, som anvendes i forlygten, eller en prøve af forlygten indeholdende disse. Hver materialeprøve skal have samme fremtræden og eventuel overfladebehandling, som påtænkes anvendt i den forlygte, der søges godkendt. |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

Til prøvning af lystransmitterende plastdeles bestandighed over for uv-stråling fra gasudladningslyskilder i forlygten:

2.2.5.1.

En prøve af hvert af de relevante materialer, som anvendes i forlygten, eller en prøve af forlygten indeholdende disse. Hver materialeprøve skal have samme fremtræden og eventuel overfladebehandling, som påtænkes anvendt i den forlygte, der søges godkendt.

| 2.2.5.2. | Prøvning af indvendige materialers bestandighed over for uv-stråling er ikke påkrævet:






  2.2.5.2.1. | hvis der anvendes gasudladningslyskilder af typen med lav uv-stråling som nærmere specificeret i regulativ nr. 99, eller |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2.

Prøvning af indvendige materialers bestandighed over for uv-stråling er ikke påkrævet:

2.2.5.2.1.

hvis der anvendes gasudladningslyskilder af typen med lav uv-stråling som nærmere specificeret i regulativ nr. 99, eller

| 2.2.5.2.2. | hvis de relevante dele af forlygten afskærmes mod uv-stråling, f.eks. med glasfiltre, eller |
| --- | --- |

2.2.5.2.2.

hvis de relevante dele af forlygten afskærmes mod uv-stråling, f.eks. med glasfiltre, eller

| 2.2.5.2.3. | hvis der anvendes LED-moduler med lav uv-stråling som angivet i bilag 11 til dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.5.2.3.

hvis der anvendes LED-moduler med lav uv-stråling som angivet i bilag 11 til dette regulativ.

| 2.3. | For et distribueret lyssystem, 10 prøver af det materiale eller de materialer og eventuel coating/skjold hertil, som lyslederne og systemets andre optiske dele er fremstillet af. |
| --- | --- |

2.3.

For et distribueret lyssystem, 10 prøver af det materiale eller de materialer og eventuel coating/skjold hertil, som lyslederne og systemets andre optiske dele er fremstillet af.

| 2.4. | De materialer, som lygteglas og, hvis der er tale om et distribueret lyssystem, de materialer som systemets optiske dele og eventuel coating/skjolde består af, skal være ledsaget af prøvningsrapporten over de pågældende materialers og coatingers egenskaber, såfremt de i forvejen er afprøvet. |
| --- | --- |

2.4.

De materialer, som lygteglas og, hvis der er tale om et distribueret lyssystem, de materialer som systemets optiske dele og eventuel coating/skjolde består af, skal være ledsaget af prøvningsrapporten over de pågældende materialers og coatingers egenskaber, såfremt de i forvejen er afprøvet.

3.   MÆRKNING

| 3.1. | Forlygter og distribuerede lyssystemer, som forelægges til godkendelse, skal på læselig og blivende vis være påført ansøgerens fabriks- eller varemærke. |
| --- | --- |

3.1.

Forlygter og distribuerede lyssystemer, som forelægges til godkendelse, skal på læselig og blivende vis være påført ansøgerens fabriks- eller varemærke.

| 3.2. | På lygteglasset og på lygtehuset (3) skal de omfatte arealer af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket og til de i punkt 4 omhandlede tillægssymboler; disse arealer skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger. |
| --- | --- |

3.2.

På lygteglasset og på lygtehuset (3) skal de omfatte arealer af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket og til de i punkt 4 omhandlede tillægssymboler; disse arealer skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger.

| 3.3. | Forlygter bestemt til at opfylde sikkerhedsforskrifterne for både højre- og venstrekørsel skal afmærkes med de to indstillingsmuligheder for den optiske enhed på køretøjet, eller for gasudladningslyskilden på reflektoren; disse mærker skal bestå af bogstaverne »R/D« for positionen svarende til højrekørsel og bogstaverne »L/G« for positionen svarende til venstrekørsel. |
| --- | --- |

3.3.

Forlygter bestemt til at opfylde sikkerhedsforskrifterne for både højre- og venstrekørsel skal afmærkes med de to indstillingsmuligheder for den optiske enhed på køretøjet, eller for gasudladningslyskilden på reflektoren; disse mærker skal bestå af bogstaverne »R/D« for positionen svarende til højrekørsel og bogstaverne »L/G« for positionen svarende til venstrekørsel.

| 3.4. | Alle lys kan på deres lysafgivende overflade været forsynet med et referencecentrum som vist i bilag 6. |
| --- | --- |

3.4.

Alle lys kan på deres lysafgivende overflade været forsynet med et referencecentrum som vist i bilag 6.

| 3.5. | Hvis der er tale om en lysgenerator i et distribueret lyssystem, der anvender en ikke-udskiftelig gasudladningslyskilde, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, skal lysgeneratoren være påført fabriks- eller varemærke og det delnummer, der er omhandlet i punkt 2.2.2 ovenfor. |
| --- | --- |

3.5.

Hvis der er tale om en lysgenerator i et distribueret lyssystem, der anvender en ikke-udskiftelig gasudladningslyskilde, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, skal lysgeneratoren være påført fabriks- eller varemærke og det delnummer, der er omhandlet i punkt 2.2.2 ovenfor.

| 3.6. | Hvis der er tale om lygter med LED-modul(er), skal lygten være mærket med nominel spænding og nominel effekt samt lyskildemodulets specifikke identifikationskode. |
| --- | --- |

3.6.

Hvis der er tale om lygter med LED-modul(er), skal lygten være mærket med nominel spænding og nominel effekt samt lyskildemodulets specifikke identifikationskode.

| 3.7. | LED-modul(er) indleveret i forbindelse med lygtens godkendelse:






  3.7.1. | skal være mærket med ansøgerens fabriks- eller varemærke. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- | --- |

3.7.

LED-modul(er) indleveret i forbindelse med lygtens godkendelse:

3.7.1.

skal være mærket med ansøgerens fabriks- eller varemærke. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes.

| 3.7.2. | skal være mærket med modulets specifikke identifikationskode. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes.
  Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODUL«, efterfulgt af godkendelsesmærket uden den i punkt 4.2.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af tillægssymboler eller tegn. Denne specifikke identifikationskode skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger. Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger. |
| --- | --- |

3.7.2.

skal være mærket med modulets specifikke identifikationskode. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes.

Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODUL«, efterfulgt af godkendelsesmærket uden den i punkt 4.2.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af tillægssymboler eller tegn. Denne specifikke identifikationskode skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger. Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger.

| 3.8. | Hvis et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, der ikke er en del af et LED-modul, anvendes til at drive et eller flere LED-moduler, skal det mærkes med dets specifikke identifikationskode(r), nominel spænding (volt) og nominel effekt (watt). |
| --- | --- |

3.8.

Hvis et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, der ikke er en del af et LED-modul, anvendes til at drive et eller flere LED-moduler, skal det mærkes med dets specifikke identifikationskode(r), nominel spænding (volt) og nominel effekt (watt).

4.   GODKENDELSE

4.1.   Generelt

| 4.1.1. | Er dette regulativs forskrifter opfyldt for alle de i henhold til punkt 2 ovenfor indleverede prøveeksemplarer af en type forlygte, meddeles godkendelse. |
| --- | --- |

4.1.1.

Er dette regulativs forskrifter opfyldt for alle de i henhold til punkt 2 ovenfor indleverede prøveeksemplarer af en type forlygte, meddeles godkendelse.

| 4.1.2. | Forlygter, der opfylder forskrifterne i dette regulativ, kan sammenbygges og kombineres med enhver anden lys- eller lyssignaleringsfunktion, eller de kan indbygges i hinanden, forudsat at lysfunktionerne ikke forringes. |
| --- | --- |

4.1.2.

Forlygter, der opfylder forskrifterne i dette regulativ, kan sammenbygges og kombineres med enhver anden lys- eller lyssignaleringsfunktion, eller de kan indbygges i hinanden, forudsat at lysfunktionerne ikke forringes.

| 4.1.3. | Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere end ét regulativ, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på dem. |
| --- | --- |

4.1.3.

Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere end ét regulativ, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på dem.

| 4.1.4. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre er den ændringsserie, som angiver de seneste væsentlige tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på udstedelsestidspunktet for godkendelsen (for tiden 01). En aftalepart må ikke tildele samme nummer til to forskellige typer forlygte, der er omfattet af dette regulativ. Lygterne i et lygtepar anses dog for at udgøre en enkelt type. |
| --- | --- |

4.1.4.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre er den ændringsserie, som angiver de seneste væsentlige tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på udstedelsestidspunktet for godkendelsen (for tiden 01). En aftalepart må ikke tildele samme nummer til to forskellige typer forlygte, der er omfattet af dette regulativ. Lygterne i et lygtepar anses dog for at udgøre en enkelt type.

| 4.1.5. | Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en type forlygte i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.1.5.

Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en type forlygte i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

| 4.1.6. | Ud over det i punkt 3.1 foreskrevne mærke skal der påføres et godkendelsesmærke som beskrevet i punkt 4.2 og 4.3 nedenfor på de i punkt 3.2 ovenfor omhandlede pladser på hver forlygte, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.1.6.

Ud over det i punkt 3.1 foreskrevne mærke skal der påføres et godkendelsesmærke som beskrevet i punkt 4.2 og 4.3 nedenfor på de i punkt 3.2 ovenfor omhandlede pladser på hver forlygte, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ.

4.2.   Godkendelsesmærkets sammensætning

Godkendelsesmærket skal bestå af:

| 4.2.1. | Et internationalt godkendelsesmærke bestående af:






  4.2.1.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4) |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

4.2.1.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4)

| 4.2.1.2. | det i punkt 4.1.4 foreskrevne godkendelsesnummer. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

det i punkt 4.1.4 foreskrevne godkendelsesnummer.

| 4.2.2. | Følgende tillægssymbol eller tillægssymboler:






  4.2.2.1. | på forlygter, der kun opfylder forskrifterne for venstrekørsel, en vandret pil, der for en iagttager rettet mod forlygten peger mod højre, dvs. mod den side af vejen, hvor der køres |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

Følgende tillægssymbol eller tillægssymboler:

4.2.2.1.

på forlygter, der kun opfylder forskrifterne for venstrekørsel, en vandret pil, der for en iagttager rettet mod forlygten peger mod højre, dvs. mod den side af vejen, hvor der køres

| 4.2.2.2. | på forlygter, der er konstrueret til at opfylde forskrifterne for begge færdselsretninger ved passende indstilling af den optiske enhed eller lyskilden, en vandret pil med hoved i begge ender, altså en pil, som peger både mod venstre og højre |
| --- | --- |

4.2.2.2.

på forlygter, der er konstrueret til at opfylde forskrifterne for begge færdselsretninger ved passende indstilling af den optiske enhed eller lyskilden, en vandret pil med hoved i begge ender, altså en pil, som peger både mod venstre og højre

| 4.2.2.3. | på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår nærlyset, bogstaverne »DC« |
| --- | --- |

4.2.2.3.

på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår nærlyset, bogstaverne »DC«

| 4.2.2.4. | på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår fjernlyset, bogstaverne »DR« |
| --- | --- |

4.2.2.4.

på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår fjernlyset, bogstaverne »DR«

| 4.2.2.5. | på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter hvad angår både nær- og fjernlyset, bogstaverne »DCR« |
| --- | --- |

4.2.2.5.

på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter hvad angår både nær- og fjernlyset, bogstaverne »DCR«

| 4.2.2.6. | på forlygter med lygteglas af plast, bogstaverne »PL«, som anbringes nær de symboler, som foreskrives i punkt 4.2.2.3 til 4.2.2.5 ovenfor |
| --- | --- |

4.2.2.6.

på forlygter med lygteglas af plast, bogstaverne »PL«, som anbringes nær de symboler, som foreskrives i punkt 4.2.2.3 til 4.2.2.5 ovenfor

| 4.2.2.7. | på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter hvad angår fjernlyset, den maksimale lysstyrke, angivet ved et henvisningsmærke som foreskrevet i punkt 6.3.2.2 nedenfor, placeret tæt ved cirklen, som omslutter bogstavet »E«.
  For i hinanden indbyggede forlygter, angivelse af fjernlysets største lysstyrke som helhed, udtrykt som angivet ovenfor. |
| --- | --- |

4.2.2.7.

på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter hvad angår fjernlyset, den maksimale lysstyrke, angivet ved et henvisningsmærke som foreskrevet i punkt 6.3.2.2 nedenfor, placeret tæt ved cirklen, som omslutter bogstavet »E«.

For i hinanden indbyggede forlygter, angivelse af fjernlysets største lysstyrke som helhed, udtrykt som angivet ovenfor.

| 4.2.2.8. | hvis der er tale om et distribueret lyssystem, erstatter bogstaverne »DLS« bogstavet »D« som foreskrevet i punkt 4.2.2.3, 4.2.2.4 og 4.2.2.5 ved anvendelse af samme kriterier. |
| --- | --- |

4.2.2.8.

hvis der er tale om et distribueret lyssystem, erstatter bogstaverne »DLS« bogstavet »D« som foreskrevet i punkt 4.2.2.3, 4.2.2.4 og 4.2.2.5 ved anvendelse af samme kriterier.

| 4.2.3. | I hvert tilfælde skal den pågældende arbejdsfunktion i henhold til punkt 1.1.1.1 i bilag 4 og de(n) tilladte spænding(er) i henhold til punkt 1.1.1.2 i bilag 4 være fastlagt på godkendelsesattesterne og på de anmeldelsesformularer, som fremsendes til de stater, som er parter i overenskomsten og anvender dette regulativ.
  I de pågældende tilfælde skal anordningerne være mærket som følger:






  4.2.3.1. | På forlygter, som opfylder forskrifterne i dette regulativ og er konstrueret således, at nærlyset ikke tænder samtidigt med en anden lygtefunktion, i hvilken den er gensidigt indbygget: anføres en skråstreg (/) efter symbolet for den forlygte, der afgiver nærlyset i godkendelsesmærket. |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

I hvert tilfælde skal den pågældende arbejdsfunktion i henhold til punkt 1.1.1.1 i bilag 4 og de(n) tilladte spænding(er) i henhold til punkt 1.1.1.2 i bilag 4 være fastlagt på godkendelsesattesterne og på de anmeldelsesformularer, som fremsendes til de stater, som er parter i overenskomsten og anvender dette regulativ.

I de pågældende tilfælde skal anordningerne være mærket som følger:

4.2.3.1.

På forlygter, som opfylder forskrifterne i dette regulativ og er konstrueret således, at nærlyset ikke tænder samtidigt med en anden lygtefunktion, i hvilken den er gensidigt indbygget: anføres en skråstreg (/) efter symbolet for den forlygte, der afgiver nærlyset i godkendelsesmærket.

| 4.2.3.2. | Forskrifterne i punkt 4.2.3.1 ovenfor finder ikke anvendelse på forlygter, der opfylder forskrifterne i dette regulativ, og som er konstrueret således, at nærlys og fjernlys leveres af den samme gasudladningslyskilde. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Forskrifterne i punkt 4.2.3.1 ovenfor finder ikke anvendelse på forlygter, der opfylder forskrifterne i dette regulativ, og som er konstrueret således, at nærlys og fjernlys leveres af den samme gasudladningslyskilde.

| 4.2.4. | De to cifre i godkendelsesnummeret, som angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt, og om nødvendigt kan den påkrævede pil være angivet nær ovenstående tillægssymboler. |
| --- | --- |

4.2.4.

De to cifre i godkendelsesnummeret, som angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt, og om nødvendigt kan den påkrævede pil være angivet nær ovenstående tillægssymboler.

| 4.2.5. | De mærker og symboler, der henvises til i punkt 4.2.1 til 4.2.3 ovenfor, skal være let læselige og må ikke kunne slettes. De kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af forlygten, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af forlygten, som udsender lyset. Hvis der er tale om et distribueret lyssystem med ydre lygteglas indbygget i lyslederen, anses denne betingelse for at være opfyldt, hvis godkendelsesmærkningen mindst placeres på lysgeneratoren og på lyslederen, eller på dens beskyttende skjold. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når forlygten eller systemet er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. kølerhjelmen åbnes. |
| --- | --- |

4.2.5.

De mærker og symboler, der henvises til i punkt 4.2.1 til 4.2.3 ovenfor, skal være let læselige og må ikke kunne slettes. De kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af forlygten, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af forlygten, som udsender lyset. Hvis der er tale om et distribueret lyssystem med ydre lygteglas indbygget i lyslederen, anses denne betingelse for at være opfyldt, hvis godkendelsesmærkningen mindst placeres på lysgeneratoren og på lyslederen, eller på dens beskyttende skjold. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når forlygten eller systemet er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. kølerhjelmen åbnes.

4.3.   Udformning af godkendelsesmærket

4.3.1.   Uafhængige lygter

Eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning med ovennævnte tillægssymboler findes i bilag 2, figur 1 til 9, i dette regulativ.

4.3.2.   Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

| 4.3.2.1. | Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:






  4.3.2.1.1. | det er synligt, jf. punkt 4.2.5 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:

4.3.2.1.1.

det er synligt, jf. punkt 4.2.5

| 4.3.2.1.2. | ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.

| 4.3.2.2. | Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af det pågældende regulativ på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, skal være påført:






  4.3.2.2.1. | enten på den pågældende lysemitterende flade |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af det pågældende regulativ på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, skal være påført:

4.3.2.2.1.

enten på den pågældende lysemitterende flade

| 4.3.2.2.2. | eller i en gruppe, på en sådan måde, at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres (se fire mulige eksempler i bilag 2, figur 10). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

eller i en gruppe, på en sådan måde, at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres (se fire mulige eksempler i bilag 2, figur 10).

| 4.3.2.3. | Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som for det mindste af de enkelte mærker foreskrives i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som for det mindste af de enkelte mærker foreskrives i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt.

| 4.3.2.4. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som omfattes af dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som omfattes af dette regulativ.

| 4.3.2.5. | I figur 10 i bilag 2 til dette regulativ findes eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte ekstra symboler. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

I figur 10 i bilag 2 til dette regulativ findes eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte ekstra symboler.

4.3.3.   Lygter, hvis lygteglas anvendes til forskellige forlygtetyper, og som kan indbygges i hinanden eller sammenbygges med andre lygter

Bestemmelserne i punkt 4.3.2 ovenfor finder anvendelse.

| 4.3.3.1. | Når samme lygteglas anvendes, kan dette endvidere være påført forskellige godkendelsesmærker for de forskellige typer forlygter eller lygteenheder, forudsat at forlygtens hus eller distribuerede lyssystem, uanset at de ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter den i punkt 3.2 ovenfor beskrevne plads og er påført godkendelsesmærker for de faktiske funktioner. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Når samme lygteglas anvendes, kan dette endvidere være påført forskellige godkendelsesmærker for de forskellige typer forlygter eller lygteenheder, forudsat at forlygtens hus eller distribuerede lyssystem, uanset at de ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter den i punkt 3.2 ovenfor beskrevne plads og er påført godkendelsesmærker for de faktiske funktioner.

| 4.3.3.2. | I bilag 2, figur 11, i dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning i forbindelse med ovennævnte tilfælde. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

I bilag 2, figur 11, i dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning i forbindelse med ovennævnte tilfælde.

4.3.4.   Distribuerede lyssystemer

For distribuerede lyssystemer skal de relevante forskrifter i punkt 4.3.1 til 4.3.3.2 opfyldes, i sammenhæng med forskrifterne i punkt 3.4.

B.   TEKNISKE FORSKRIFTER FOR FORLYGTER (5)

5.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

5.1.   Hvert prøveeksemplar skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6 til 8 nedenfor.

5.2.   Forlygter skal være udført således, at de bevarer de foreskrevne fotometriske egenskaber og forbliver funktionsdygtige ved normal brug uanset de vibrationer, de kan blive udsat for.

5.2.1.   Forlygter skal være udstyret med en anordning, som bevirker, at de kan justeres således på køretøjet, at de opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på dem. Dog behøver en sådan anordning ikke være monteret på lygteenheder, i hvilke reflektor og lygteglas ikke kan skilles fra hinanden, forudsat at anvendelse af sådanne lygteenheder begrænses til køretøjer, på hvilke justering af forlygterne kan finde sted på anden måde.

Når en forlygte, der afgiver en hovednærlysstråle, og en forlygte, der afgiver en fjernlysstråle, hver har egen lyskilde og er samlet til en sammensat enhed, skal justeranordningen give mulighed for korrekt justering af hvert optisk system for sig. Den samme bestemmelse gælder for forlygter, der afgiver en tågeforlysstråle og en fjernlysstråle, og for forlygter, der afgiver en hovednærlysstråle og en tågeforlysstråle, samt for forlygter med alle disse tre lysstråler.

5.2.2.   Disse forskrifter finder dog ikke anvendelse på forlygteenheder, hvis reflektorer er udelelige. For en sådan type enhed finder forskrifterne i punkt 6.3 i dette regulativ anvendelse.

5.3.   Forlygter, som er konstrueret således, at de opfylder forskrifterne for både højre- og venstrekørsel, kan tilpasses en given færdselsretning enten ved passende grundindstilling i monteret stand på køretøjet eller ved valgfri indstilling foretaget af brugeren. En sådan grundindstilling eller valgfri indstilling kan f.eks. bestå i, at den optiske enhed fastgøres i en given vinkel på køretøjet, eller at lyskilden/lyskilderne fastgøres i en given vinkel i forhold til den optiske enhed. I alle tilfælde må der kun være mulighed for to nøje afgrænsede indstillinger, en for højre- og en for venstrekørsel, og konstruktionen skal forhindre utilsigtet ændring af indstillingen fra den ene færdselsretning til den anden eller indstilling i en mellemposition. Når der findes to forskellige indstillingsmuligheder for lyskilden, skal de komponenter, som fastholder lyskilden til reflektoren, være således konstrueret og udført, at lyskilden i hver af de to indstillinger vil blive fastholdt i stilling med den nøjagtighed, som foreskrives for forlygter konstrueret til kun én færdselsretning. Overensstemmelsen med forskrifterne i dette punkt efterprøves ved visuel inspektion og, om nødvendigt, ved en prøvemontering.

5.4.   Belysningskonfiguration til forskellige trafikforhold

5.4.1.   For forlygter, som er konstrueret til at opfylde kravene for kun én færdselsretning (højre- eller venstrekørsel), skal der træffes egnede foranstaltninger til at undgå gener for trafikanter i stater, hvor færdselsretningen er modsat færdselsretningen i den stat, som lygten er godkendt til (6). Disse foranstaltninger kan bestå i:

| a) | afblænding af en del af forlygtens udvendige lygteglas |
| --- | --- |

a)

afblænding af en del af forlygtens udvendige lygteglas

| b) | sænkning af lysstrålen. Horisontal forskydning er tilladt |
| --- | --- |

b)

sænkning af lysstrålen. Horisontal forskydning er tilladt

| c) | enhver anden foranstaltning til fjernelse eller reduktion af strålens asymmetriske del. |
| --- | --- |

c)

enhver anden foranstaltning til fjernelse eller reduktion af strålens asymmetriske del.

5.4.2.   Efter anvendelse af denne (disse) foranstaltning(er) skal følgende forskrifter for lysstyrken være opfyldt, når justeringen er uforandret i forhold til justeringen til den oprindelige færdselsretning.

| 5.4.2.1. | Nærlysstråle beregnet til højrekørsel og tilpasset venstrekørsel: | ved 0,86D-1,72L, mindst 2 500 cd |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1.

Nærlysstråle beregnet til højrekørsel og tilpasset venstrekørsel:

ved 0,86D-1,72L, mindst 2 500 cd

| | ved 0,57U-3,43R, højst 880 cd. |
| --- | --- |

ved 0,57U-3,43R, højst 880 cd.

| 5.4.2.2. | Nærlysstråle beregnet til venstrekørsel og tilpasset højrekørsel: | ved 0,86D-1,72R, mindst 2 500 cd |
| --- | --- | --- |

5.4.2.2.

Nærlysstråle beregnet til venstrekørsel og tilpasset højrekørsel:

ved 0,86D-1,72R, mindst 2 500 cd

| | ved 0,57U-3,43L, højst 880 cd. |
| --- | --- |

ved 0,57U-3,43L, højst 880 cd.

5.5.   På forlygter, som er konstrueret til skiftevis at afgive fjernlys og nærlys, eller fjernlys og/eller nærlys konstrueret til at frembringe kurvelys, skal eventuelle mekaniske, elektromekaniske eller andre anordninger, som er indbygget i forlygten til disse formål (7), være konstrueret således:

| 5.5.1. | at anordningen er så robust, at den kan klare 50 000 betjeninger under normale anvendelsesforhold. For at kontrollere opfyldelsen af denne forskrift kan den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne:






  a) | kræve at ansøgeren leverer det udstyr, der er nødvendigt for at udføre prøvningen |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

at anordningen er så robust, at den kan klare 50 000 betjeninger under normale anvendelsesforhold. For at kontrollere opfyldelsen af denne forskrift kan den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne:

a)

kræve at ansøgeren leverer det udstyr, der er nødvendigt for at udføre prøvningen

| b) | give afkald på prøvningen, hvis den forlygte, der indleveres af ansøgeren, er ledsaget af en prøvningsrapport udstedt af en teknisk tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvninger af forlygter af samme konstruktion (enhed), der bekræfter overensstemmelsen med denne forskrift. |
| --- | --- |

b)

give afkald på prøvningen, hvis den forlygte, der indleveres af ansøgeren, er ledsaget af en prøvningsrapport udstedt af en teknisk tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvninger af forlygter af samme konstruktion (enhed), der bekræfter overensstemmelsen med denne forskrift.

| 5.5.2. | at forlygtens lysstyrke over linjen H-H i tilfælde af svigt ikke er større end værdierne for nærlys i henhold til punkt 6.2.6; desuden skal der med forlygter, der er konstrueret til at frembringe nær- og/eller fjernlys, der bliver til kurvelys, være en mindste lysstyrke på 2 500 lux i prøvningspunkt 25 V (VV linje, D 1,72) |
| --- | --- |

5.5.2.

at forlygtens lysstyrke over linjen H-H i tilfælde af svigt ikke er større end værdierne for nærlys i henhold til punkt 6.2.6; desuden skal der med forlygter, der er konstrueret til at frembringe nær- og/eller fjernlys, der bliver til kurvelys, være en mindste lysstyrke på 2 500 lux i prøvningspunkt 25 V (VV linje, D 1,72)

| 5.5.3. | at der altid kun kan skiftes til enten hovednærlysstråle eller fjernlysstråle, uden at der er mulighed for, at mekanismen stopper imellem de to positioner |
| --- | --- |

5.5.3.

at der altid kun kan skiftes til enten hovednærlysstråle eller fjernlysstråle, uden at der er mulighed for, at mekanismen stopper imellem de to positioner

| 5.5.4. | at brugeren ikke med normalt værktøj kan ændre de bevægelige deles form eller position. |
| --- | --- |

5.5.4.

at brugeren ikke med normalt værktøj kan ændre de bevægelige deles form eller position.

5.6.   Der skal udføres supplerende prøvning efter forskrifterne i bilag 4, således at det sikres, at de fotometriske ydelser ikke ændres for meget under brug.

5.7.   Lystransmitterende dele fremstillet af plast skal prøves efter forskrifterne i bilag 5.

5.8.   Lyskildernes udskiftelighed

5.8.1.   Den eller de gasudladningslyskilder, der er anvendes i gasudladningsforlygter eller i distribuerede lyssystemer, skal være udskiftelige og godkendt i henhold til regulativ nr. 99 og de ændringsserier hertil, der er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsen. Gasudladningslyskilder, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, kan dog anvendes, men kun hvis de udgør en ikke-udskiftelig del af en lysgenerator. Hvis der er tale om distribuerede lyssystemer, kan lysgeneratoren imidlertid være udskiftelig uden brug af specialværktøj, også når den lyskilde, der anvendes, ikke er godkendt.

5.8.2.   Hvis der anvendes en eller flere (supplerende) glødetrådslyskilder i gasudladningsforlygten, skal disse glødetrådslyskilder være godkendt i henhold til regulativ nr. 37 og de ændringsserier hertil, der er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, forudsat at der ikke i regulativ nr. 37 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, er fastsat begrænsninger for anvendelsen.

5.8.3.   Anordningen skal være konstrueret således, at en eventuel glødelampe kun kan placeres i den korrekte position.

5.8.4.   Hvis der er tale om en udskiftelig gasudladningslyskilde, og hvis der er tale om en supplerende glødetrådslyskilde, skal fatningen overholde målangivelserne i det datablad i IEC Publication 60061, der er relevant for den anvendte lyskildes kategori. Det skal være let at isætte lyskilden/lyskilderne i forlygten.

5.9.   Ikke-udskiftelige gasudladningslyskilder, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, og som anvendes i distribuerede lyssystemer, skal desuden være i overensstemmelse med følgende forskrifter (svarende til forskrifterne i regulativ nr. 99 for godkendelse af gasudladningslyskilder):

| 5.9.1. | aktivering, opstart og ny tænding i varm tilstand som foreskrevet i punkt 3.6 i regulativ nr. 99 |
| --- | --- |

5.9.1.

aktivering, opstart og ny tænding i varm tilstand som foreskrevet i punkt 3.6 i regulativ nr. 99

| 5.9.2. | farve som foreskrevet punkt 3.9 i regulativ nr. 99. Farven skal være hvid |
| --- | --- |

5.9.2.

farve som foreskrevet punkt 3.9 i regulativ nr. 99. Farven skal være hvid

| 5.9.3. | uv-stråling som foreskrevet i punkt 3.10 i regulativ nr. 99, hvis dette er angivet i ansøgningen om godkendelse (punkt 2.2.2 ovenfor). |
| --- | --- |

5.9.3.

uv-stråling som foreskrevet i punkt 3.10 i regulativ nr. 99, hvis dette er angivet i ansøgningen om godkendelse (punkt 2.2.2 ovenfor).

5.10.   Forlygten og ballastsystemet må ikke frembringe udstrålede forstyrrelser eller ledningsbårne forstyrrelser, der kan medføre, at køretøjets (8) andre elektriske/elektroniske systemer ikke fungerer efter hensigten.

5.11.   Hvis det af hensyn til prøvningsproceduren er nødvendigt, kan prøvningsanstalten fra fabrikanten rekvirere yderligere prøveeksemplarer, prøvebænke (holdere) eller særlige strømforsyninger.

5.12.   Prøvningsproceduren skal gennemføres i henhold til fabrikantens specifikationer for prøvningsopstillingen.

5.13.   Hvis forlygten er udstyret med LED-moduler, skal den og selve LED-modulerne være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 11 til dette regulativ. Overensstemmelse med forskrifterne skal efterprøves.

6.   LYSAFGIVELSE

6.1.   Generelle bestemmelser

6.1.1.   Forlygter eller distribuerede lyssystemer skal konstrueres således, at de med en passende gasudladningslyskilde giver en tilstrækkelig illuminans uden at blænde, når nærlyset er tændt, og en god belysning, når fjernlyset er tændt.

6.1.2.   Den lysstyrke, som forlygten afgiver, måles på 25 m afstand ved hjælp af en fotocelle, hvis effektive arbejdsflade skal være indeholdt i et kvadrat med en sidelængde på 65 mm. Punktet HV er midterpunktet i koordinatsystemet med en lodret polakse. Linjen h er den vandrette linje gennem HV (jf. dette regulativs bilag 3).

6.1.3.   Forlygten eller det distribuerede lyssystem anses for at være overensstemmende, hvis de fotometriske forskrifter, der er anført i punkt 6, opfyldes ved anvendelse af en lyskilde, der har gennemført mindst 15 cykliske forløb, efter forskrifterne i regulativ nr. 99, bilag 4, punkt 4.

Hvis gasudladningslyskilden er godkendt i henhold til regulativ nr. 99 skal det være en standardlyskilde (étalon), og dens lysflux kan være forskellig fra den objektive lysflux fastsat i regulativ nr. 99. Hvis dette er tilfældet, skal de målte lysstyrker korrigeres tilsvarende.

Ovennævnte korrektion gælder ikke for distribuerede lyssystemer med en ikke-udtagelig gasudladningslyskilde og heller ikke for forlygter, hvor ballasten/ballasterne er helt eller delvist indbygget.

Hvis gasudladningslyskilden ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, skal den være en ikke-udskiftelig produktionslygte.

6.1.4.   De mål, som bestemmer positionen af buen inden i gasudladningslyskilden, er vist i det pågældende datablad i regulativ nr. 99.

6.1.5.   Fotometrisk overensstemmelse skal kontrolleres efter punkt 6.2.6 eller 6.3 i dette regulativ. Dette gælder også for afskæringslinjen mellem 3R og 3L (målemetode for afskæringsfarve er under overvejelse).

6.1.6.   Farven af lyset i de stråler, der udsendes af forlygter med gasudladningslyskilder, skal være hvid.

6.1.7.   Fire sekunder efter tænding af en forlygte, som er udstyret med en gasudladningslyskilde, hvor ballasten ikke er integreret med lyskilden, og som ikke har været i drift i 30 minutter eller mere:

| 6.1.7.1. | skal der være opnået mindst 37 500 lux i punkt HV for en forlygte, der kun afgiver fjernlys |
| --- | --- |

6.1.7.1.

skal der være opnået mindst 37 500 lux i punkt HV for en forlygte, der kun afgiver fjernlys

| 6.1.7.2. | skal der være opnået mindst 6 250 lux i punkt 50V for forlygter, der kun afgiver nærlys eller skiftende nærlys- og fjernlysfunktioner som beskrevet i punkt 5.4 i dette regulativ. |
| --- | --- |

6.1.7.2.

skal der være opnået mindst 6 250 lux i punkt 50V for forlygter, der kun afgiver nærlys eller skiftende nærlys- og fjernlysfunktioner som beskrevet i punkt 5.4 i dette regulativ.

| 6.1.7.3. | I begge tilfælde skal strømforsyningen være tilstrækkelig til at sikre den påkrævede stigning i højstrømsimpulsen. |
| --- | --- |

6.1.7.3.

I begge tilfælde skal strømforsyningen være tilstrækkelig til at sikre den påkrævede stigning i højstrømsimpulsen.

6.2.   Forskrifter vedrørende nærlys

6.2.1.   Nærlyslygtens lysstyrkefordeling skal omfatte en »afskæring« (se figur 1 nedenfor), som gør det muligt at justere forlygten korrekt til fotometriske målinger og til opretning med køretøjet.

»Afskæringen« består af:

| a) | for lysstråler til højrekørsel:






  i) | en lige »vandret del« til venstre |
| --- | --- | --- |

a)

for lysstråler til højrekørsel:

i)

en lige »vandret del« til venstre

| ii) | en forhøjning (»albue-skulder«) til højre |
| --- | --- |

ii)

en forhøjning (»albue-skulder«) til højre

| b) | for lysstråler til venstrekørsel:






  i) | en lige »vandret del« til højre |
| --- | --- | --- |

b)

for lysstråler til venstrekørsel:

i)

en lige »vandret del« til højre

| ii) | en forhøjning (»albue–skulder«) til venstre. |
| --- | --- |

ii)

en forhøjning (»albue–skulder«) til venstre.

I begge tilfælde skal »albue–skulder«-delen have en skarp kant.

6.2.2.   Forlygten skal rettes op visuelt ved hjælp af »afskæringen« (se figur 1) som følger: Indstilling udføres ved hjælp af en flad, lodret skærm, som opstilles i en afstand af 10 m eller 25 m (som anført i punkt 9 i bilag 1) foran forlygten og vinkelret på H-V- aksen som vist i bilag 3 til dette regulativ. Skærmen skal være tilstrækkeligt bred til, at nærlysstrålens »afskæring« kan undersøges og justeres langs et område mindst 5° på hver side af linjen V-V.

6.2.2.1.   Vertikal indstilling: den horisontale del af »afskæringen« flyttes opad fra neden for linjen B og justeres til dens nominelle stilling 1 procent (0,57 grader) under linjen H-H.

Figur 1

Image

Bemærkning: Målestoksforholdene er forskellige for de vertikale og de horisontale linjer.

6.2.2.2.   Horisontal indstilling: »albue–skulder«-delen af »afskæringen« flyttes:

| | for højrekørsel, fra højre mod venstre og skal efter flytning være placeret således horisontalt, at:






  a) | »skulderen« over linjen 0,2° D ikke overskrider linjen A mod venstre, og |
| --- | --- | --- |

for højrekørsel, fra højre mod venstre og skal efter flytning være placeret således horisontalt, at:

a)

»skulderen« over linjen 0,2° D ikke overskrider linjen A mod venstre, og

| b) | »skulderen« ikke krydser linjen A på linjen 0,2° D eller under denne, og |
| --- | --- |

b)

»skulderen« ikke krydser linjen A på linjen 0,2° D eller under denne, og

| c) | knækket på »albuen« grundlæggende er beliggende inden for ± 0,5 grader til venstre eller højre for linjen V-V. |
| --- | --- |

c)

knækket på »albuen« grundlæggende er beliggende inden for ± 0,5 grader til venstre eller højre for linjen V-V.

eller

| | for venstrekørsel, fra venstre mod højre og skal efter flytning være placeret således horisontalt, at:






  a) | »skulderen« over linjen 0,2° D ikke overskrider linjen A mod højre og |
| --- | --- | --- |

for venstrekørsel, fra venstre mod højre og skal efter flytning være placeret således horisontalt, at:

a)

»skulderen« over linjen 0,2° D ikke overskrider linjen A mod højre og

| b) | »skulderen« ikke krydser linjen A på linjen 0,2° D eller under denne, og |
| --- | --- |

b)

»skulderen« ikke krydser linjen A på linjen 0,2° D eller under denne, og

| c) | knækket på »albuen« hovedsageligt befinder sig på linjen V-V. |
| --- | --- |

c)

knækket på »albuen« hovedsageligt befinder sig på linjen V-V.

6.2.2.3.   Når en således oprettet forlygte ikke opfylder forskrifterne i punkt 6.2.5, 6.2.6 og 6.3, kan dens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes:

| | horisontalt fra linjen A med mere end:






  a) | 0,5° mod venstre eller 0,75° mod højre for højrekørsel eller |
| --- | --- | --- |

horisontalt fra linjen A med mere end:

a)

0,5° mod venstre eller 0,75° mod højre for højrekørsel eller

| b) | 0,5° mod højre eller 0,75° mod venstre for venstrekørsel og |
| --- | --- |

b)

0,5° mod højre eller 0,75° mod venstre for venstrekørsel og

| | vertikalt ikke med mere end 0,25° opad eller nedad fra linjen B. |
| --- | --- |

vertikalt ikke med mere end 0,25° opad eller nedad fra linjen B.

6.2.2.4.   Hvis den vertikale justering imidlertid ikke kan foretages gentagne gange til den påkrævede position inden for tolerancerne beskrevet i punkt 6.2.2.3 ovenfor, anvendes instrumentmetoden i bilag 10, punkt 2 og 3 til prøvning af overensstemmelse med »afskæringens« påkrævede mindstekvalitet og til at foretage den vertikale og horisontale justering af lysstrålen.

6.2.3.   Når forlygten er således rettet og kun søges godkendt til afgivelse af nærlys, behøver den kun opfylde forskrifterne i punkt 6.2.4 og 6.2.5 nedenfor; hvis den er bestemt til at afgive både nærlys og fjernlys, skal den opfylde forskrifterne i punkt 6.2.4 til 6.2.6.

6.2.4.   Der må kun være en gasudladningslyskilde for hvert nærlys. Der tillades højst to supplerende lyskilder som følger:

6.2.4.1.   Der kan anvendes én supplerende lyskilde i henhold til regulativ nr. 37 eller en eller flere supplerende LED-moduler inden i nærlyslygten for at bidrage til kurvelys.

6.2.4.2.   En supplerende lyskilde i henhold til regulativ nr. 37 og/eller en eller flere supplerende LED-moduler kan anvendes inden i nærlyslygten for at frembringe infrarød stråling. Den/de må kun aktivers samtidigt med gasudladningslyskilden. Hvis gasudladningslyskilden svigter, skal denne supplerende lyskilde og/eller LED-modul(er) slukkes automatisk.

6.2.4.3.   Hvis en supplerende lyskilde eller et LED-modul svigter, skal forlygten fortsat opfylde kravene til nærlyset.

6.2.4.4.   Målebetingelser med hensyn til lyskilde

| 6.2.4.4.1. | Hvis der er tale om en gasudladningslyskilde:
  Spændingen over ballastens/ballasternes klemmer enten er 13,2 V ± 0,1 for 12 V-systemer, eller andet er angivet (se bilag 7). |
| --- | --- |

6.2.4.4.1.

Hvis der er tale om en gasudladningslyskilde:

Spændingen over ballastens/ballasternes klemmer enten er 13,2 V ± 0,1 for 12 V-systemer, eller andet er angivet (se bilag 7).

| 6.2.4.4.2. | I tilfælde af en glødelampe i henhold til regulativ nr. 37:
  Lygterne måles ved hjælp af en ufarvet standardglødelampe (étalon), som er konstrueret til en mærkespænding på 12 V. Under kontrollen skal spændingen over glødelampens klemmer være reguleret således, at der opnås den referencelysflux på 13,2 V, som er angivet i det pågældende datablad i regulativ nr. 37. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2.

I tilfælde af en glødelampe i henhold til regulativ nr. 37:

Lygterne måles ved hjælp af en ufarvet standardglødelampe (étalon), som er konstrueret til en mærkespænding på 12 V. Under kontrollen skal spændingen over glødelampens klemmer være reguleret således, at der opnås den referencelysflux på 13,2 V, som er angivet i det pågældende datablad i regulativ nr. 37.

| 6.2.4.4.3. | For så vidt angår LED-moduler:
  Lygten skal måles ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren. |
| --- | --- |

6.2.4.4.3.

For så vidt angår LED-moduler:

Lygten skal måles ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren.

6.2.5.   Efter mere end 10 minutter efter tænding skal lysstyrken i de prøvepunkter, der henvises til i tabellen nedenfor og i bilag 3, figur B (eller spejlvendt omkring VV-linjen ved venstrekørsel) opfylde følgende krav:

| Punkter eller segmenter | Betegnelse (10) | Lysstyrke (Cd) | Horisontal vinkel (grader) | Vertikal vinkel (grader) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maks. | Min. |
| Et vilkårligt punkt i område A
  (afgrænset af følgende koordinater i grader)












  8L | 8L | 8R | 8R | 6R | 1,5R | V-V | 4L |
| 1U | 4U | 4U | 2U | 1,5U | 1,5U | H-H | H-H |

Punkter eller segmenter

Betegnelse (10)

Lysstyrke (Cd)

Horisontal vinkel (grader)

Vertikal vinkel (grader)

Maks.

Min.

Et vilkårligt punkt i område A

(afgrænset af følgende koordinater i grader)

8L

8L

8R

8R

6R

1,5R

V-V

4L

1U

4U

4U

2U

1,5U

1,5U

H-H

H-H

625

2

B 50 L

350

3,43 L

0,57 U

3

75 R

12 500

1,15 R

0,57 D

4

50 L

18 480

3,43 L

0,86 D

5

25 L1

18 800

3,43 L

1,72 D

6

50 V

7 500

0

0,86 D

7

50 R

12 500

1,72 R

0,86 D

8

25 L2

2 500

9 L

1,72 D

9

25 R1

2 500

9 R

1,72 D

10

25 L3

1 250

15 L

1,72 D

11

25 R2

1 250

15 R

1,72 D

12

15 L

625

20 L

2,86 D

13

15 R

625

20 R

2,86 D

14

(9)

8 L

4 U

15

(9)

0

4 U

16

(9)

8 R

4 U

17

(9)

4 L

2 U

18

(9)

0

2 U

19

(9)

4 R

2 U

20

65

8 R

0

21

125

4 L

0

A til B

Segment I

3 750

5,15 L til 5,15 R

0,86 D

C - D

1 750

2,5 R

1 U

E til F

Segment III og derunder

12 500

9,37 L til 8,53 R

4,29 D

E max R

43 800

Til højre for VV-linjen

Over

1,72 D

E max L

31 300

Til venstre for VV-linjen

Bemærkning: Signaturforklaring til tabellen:

| | Bogstavet L angiver, at punktet eller segmentet befinder sig til venstre for VV-linjen. |
| --- | --- |

Bogstavet L angiver, at punktet eller segmentet befinder sig til venstre for VV-linjen.

| | Bogstavet R angiver, at punktet eller segmentet befinder sig til højre for VV-linjen. |
| --- | --- |

Bogstavet R angiver, at punktet eller segmentet befinder sig til højre for VV-linjen.

| | Bogstavet U angiver, at punktet eller segmentet befinder sig over HH-linjen. |
| --- | --- |

Bogstavet U angiver, at punktet eller segmentet befinder sig over HH-linjen.

| | Bogstavet D angiver, at punktet eller segmentet befinder sig under HH-linjen. |
| --- | --- |

Bogstavet D angiver, at punktet eller segmentet befinder sig under HH-linjen.

6.2.6.   Forskrifterne i punkt 6.2.5 ovenfor finder også anvendelse på forlygter konstrueret til at frembringe kurvelys og/eller omfatte den supplerende lyskilde eller LED-modul(er) omhandlet i punkt 6.2.4.2. Hvis der er tale om en forlygte konstrueret til at frembringe kurvelys, kan dens indstilling ændres, forudsat at strålens akse ikke forskydes vertikalt med mere end 0,2°.

6.2.6.1.   Hvis kurvelys frembringes:

| 6.2.6.1.1. | ved at dreje nærlyset eller flytte knækket i afskæringens albue horisontalt, skal målingerne foretages, efter at hele forlygteenheden er blevet genoprettet horisontalt, f.eks. ved brug af et goniometer |
| --- | --- |

6.2.6.1.1.

ved at dreje nærlyset eller flytte knækket i afskæringens albue horisontalt, skal målingerne foretages, efter at hele forlygteenheden er blevet genoprettet horisontalt, f.eks. ved brug af et goniometer

| 6.2.6.1.2. | ved at bevæge en eller flere af forlygtens optiske dele uden at bevæge knækket i afskæringens albue horisontalt, skal målingerne foretages med disse dele i deres yderste driftsposition |
| --- | --- |

6.2.6.1.2.

ved at bevæge en eller flere af forlygtens optiske dele uden at bevæge knækket i afskæringens albue horisontalt, skal målingerne foretages med disse dele i deres yderste driftsposition

| 6.2.6.1.3. | ved hjælp af en ekstra lyskilde eller en eller flere LED-moduler uden at bevæge knækket i afskæringens albue horisontalt, skal målingerne foretages med denne lyskilde eller dette/disse LED-moduler aktiveret. |
| --- | --- |

6.2.6.1.3.

ved hjælp af en ekstra lyskilde eller en eller flere LED-moduler uden at bevæge knækket i afskæringens albue horisontalt, skal målingerne foretages med denne lyskilde eller dette/disse LED-moduler aktiveret.

6.3.   Bestemmelser vedrørende fjernlys

6.3.1.   For en forlygte, som er bestemt til at afgive fjernlys og nærlys, skal måling af den lysstyrke, som frembringes på skærmen af fjernlyset, finde sted ved samme indstilling af forlygten som ved målingerne i henhold til punkt 6.2.5 ovenfor; forlygter, som alene afgiver fjernlys, skal være justeret således, at området med størst lysstyrke er centreret omkring skæringspunktet for linjerne H-H og V-V; en sådan forlygte behøver alene opfylde de i punkt 6.3 omhandlede forskrifter. Prøvespændingerne skal være de samme som i punkt 6.2.4.4.

6.3.2.   Det er muligt at anvende flere lyskilder til fjernlyset, idet disse lyskilder skal være anført i enten regulativ nr. 37 (hvis dette er tilfældet, skal glødelamper arbejde ved deres referencelysflux) eller regulativ nr. 99, og/eller der kan anvendes LED-modul(er). Anvendes flere end én lyskilde til frembringelse af fjernlyset, benyttes disse lyskilder samtidigt til bestemmelse af lysstyrkens maksimale værdi (IM).

Det er også muligt, at en del af fjernlyset, der frembringes af en af disse lyskilder, anvendes udelukkende til korte signaler (overhalingsblink) som angivet af ansøgeren. Dette skal angives i den relevante tegning, og meddelelsesformularen skal indeholde en bemærkning herom.

6.3.3.   Der henvises til bilag 3, figur C, og nedenstående tabel: Lysstyrkefordelingen af fjernlyset skal opfylde nedenstående krav.

| Prøvepunkt | Vinkelkoordinater
  Grader | Krævet lysstyrke
  cd |
| --- | --- | --- |
| | | Min. |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 6 250 |
| H-2,5L | 0,0, 2,5 L | 25 000 |
| H-2,5R | 0,0, 2,5 R | 25 000 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 6 250 |

Prøvepunkt

Vinkelkoordinater

Grader

Krævet lysstyrke

cd

Min.

H-5L

0,0, 5,0 L

6 250

H-2,5L

0,0, 2,5 L

25 000

H-2,5R

0,0, 2,5 R

25 000

H-5R

0,0, 5,0 R

6 250

6.3.3.1.   Skæringspunktet (HV) for linjerne HH og VV skal ligge inden for isoluxkurven svarende til 80 % af den maksimale belysningsstyrke. Maksimalværdien (IM) skal være mindst 43 800 cd.

6.3.3.2.   Maksimalværdien (IM) må under ingen omstændigheder være over 215 000 cd.

6.3.4.   Referencemærket (I′M) for den maksimale lysstyrke, der er omhandlet i punkt 6.3.3.2 ovenfor, fås af forholdet:

I′M
  = IM/4 300.

Denne værdi rundes af til værdien 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4.   Forskrifter vedrørende bevægelige reflektorer

6.4.1.   Med lygten fastgjort i henhold til alle de positioner, der er beskrevet i punkt 2.1.4, skal forlygten opfylde de fotometriske forskrifter i punkt 6.2 eller 6.3 eller begge punkter.

6.4.2.   Der foretages yderligere prøvninger, efter at reflektoren er blevet skråtstillet vertikalt opad med den vinkel, der er anført i punkt 2.1.4 eller med 2 grader, afhængig af, hvilken vinkel er den mindste, ved hjælp af forlygtens opretningsanordninger. Forlygten rettes derefter igen op nedad (ved hjælp af goniometeret), og de fotometriske specifikationer skal være opfyldt ved følgende punkter:

| Hovednærlysstråle | : | HV og 75 R (henholdsvis 75 L) |
| --- | --- | --- |
| Fjernlys | : | IM og punktet HV (procent af IM). |

Hovednærlysstråle

:

HV og 75 R (henholdsvis 75 L)

Fjernlys

:

IM og punktet HV (procent af IM).

Hvis indstillingsanordningen ikke tillader trinløs bevægelse, vælges stillingen nærmest 2 grader.

6.4.3.   Reflektoren stilles tilbage til sin nominelle vinkelposition som defineret i punkt 6.2.2, og goniometeret sættes tilbage i den oprindelige stilling. Reflektoren skråtstilles vertikalt nedad med den vinkel, der er anført i punkt 2.1.4, eller med 2 grader, afhængigt af, hvilken vinkel er den mindste, ved hjælp af forlygtens indstillingsanordning. Forlygten rettes derefter igen op opad (f.eks. ved hjælp af goniometeret), og punkterne som anført i punkt 6.5.2 kontrolleres.

7.   MÅLING AF GENER OG/ELLER FUNKTIONSFORRINGELSE

De gener og/eller den funktionsforringelse, som forvoldes af forlygternes nærlys, skal måles (11).

C.   YDERLIGERE ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

8.   ÆNDRING AF EN FORLYGTETYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

| 8.1. | Enhver ændring af forlygtetypen, herunder ballasten, skal anmeldes til den typegodkendelsesmyndighed, som har godkendt forlygtetypen. Den pågældende myndighed kan da enten:






  8.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer ikke kan forventes at få væsentlig negativ virkning, og at forlygten under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne eller |
| --- | --- | --- |

8.1.

Enhver ændring af forlygtetypen, herunder ballasten, skal anmeldes til den typegodkendelsesmyndighed, som har godkendt forlygtetypen. Den pågældende myndighed kan da enten:

8.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer ikke kan forventes at få væsentlig negativ virkning, og at forlygten under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne eller

| 8.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse. |
| --- | --- |

8.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

| 8.2. | De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den i punkt 4.1.5. ovenfor foreskrevne procedure. |
| --- | --- |

8.2.

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den i punkt 4.1.5. ovenfor foreskrevne procedure.

| 8.3. | Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

8.3.

Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

9.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

| 9.1. | Forlygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6. |
| --- | --- |

9.1.

Forlygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6.

| 9.2. | Til efterprøvning af, at kravene i punkt 9.1 er opfyldt, foretages passende kontrol af produktionen. |
| --- | --- |

9.2.

Til efterprøvning af, at kravene i punkt 9.1 er opfyldt, foretages passende kontrol af produktionen.

| 9.3. | Indehaveren af godkendelsen skal især:






  9.3.1. | sørge for, at der findes procedurer til effektiv kontrol af produkternes kvalitet |
| --- | --- | --- |

9.3.

Indehaveren af godkendelsen skal især:

9.3.1.

sørge for, at der findes procedurer til effektiv kontrol af produkternes kvalitet

| 9.3.2. | råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type |
| --- | --- |

9.3.2.

råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type

| 9.3.3. | sørge for, at prøvningsdata registreres, og at de tilhørende dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der fastsættes efter aftale med den administrative myndighed |
| --- | --- |

9.3.3.

sørge for, at prøvningsdata registreres, og at de tilhørende dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der fastsættes efter aftale med den administrative myndighed

| 9.3.4. | analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktets karakteristika er stabile inden for den normale variation i en industriproduktion |
| --- | --- |

9.3.4.

analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktets karakteristika er stabile inden for den normale variation i en industriproduktion

| 9.3.5. | sikre, at der for hver produkttype mindst udføres de i bilag 8 til dette regulativ foreskrevne prøver |
| --- | --- |

9.3.5.

sikre, at der for hver produkttype mindst udføres de i bilag 8 til dette regulativ foreskrevne prøver

| 9.3.6. | sørge for, at enhver stikprøve, der udviser tegn på manglende overensstemmelse ved den pågældende type prøvning, foranlediger udtagelse af endnu en stikprøve og endnu en prøvning. Der skal tages alle nødvendige skridt til genopretning af produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

9.3.6.

sørge for, at enhver stikprøve, der udviser tegn på manglende overensstemmelse ved den pågældende type prøvning, foranlediger udtagelse af endnu en stikprøve og endnu en prøvning. Der skal tages alle nødvendige skridt til genopretning af produktionens overensstemmelse.

| 9.4. | Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.






  9.4.1. | Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør. |
| --- | --- | --- |

9.4.

Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.

9.4.1.

Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

| 9.4.2. | Sidstnævnte kan udtage stikprøver til prøvning på fabrikantens laboratorium. Hvor stort et antal stikprøver, der mindst skal udtages, kan fastsættes i forhold til resultaterne af fabrikantens egen kontrol. |
| --- | --- |

9.4.2.

Sidstnævnte kan udtage stikprøver til prøvning på fabrikantens laboratorium. Hvor stort et antal stikprøver, der mindst skal udtages, kan fastsættes i forhold til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

| 9.4.3. | Hvis kvalitetsniveauet synes at være utilfredsstillende, eller det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de prøvninger, der er udført i henhold til punktet ovenfor, udtager inspektøren stikprøver til kontrol hos den tekniske tjeneste, der har foretaget typegodkendelsesprøvningen, under anvendelse af kriterierne i bilag 9. |
| --- | --- |

9.4.3.

Hvis kvalitetsniveauet synes at være utilfredsstillende, eller det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de prøvninger, der er udført i henhold til punktet ovenfor, udtager inspektøren stikprøver til kontrol hos den tekniske tjeneste, der har foretaget typegodkendelsesprøvningen, under anvendelse af kriterierne i bilag 9.

| 9.4.4. | Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. Sådan prøvning finder sted på stikprøver, som udtages på tilfældig måde, uden at det medfører forvridning af fabrikantens leveringsforpligtelser, og i overensstemmelse med kriterierne i bilag 9. |
| --- | --- |

9.4.4.

Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. Sådan prøvning finder sted på stikprøver, som udtages på tilfældig måde, uden at det medfører forvridning af fabrikantens leveringsforpligtelser, og i overensstemmelse med kriterierne i bilag 9.

| 9.4.5. | Den kompetente myndighed skal tilstræbe en inspektionshyppighed på én gang hvert andet år. Dette er imidlertid op til den kompetente myndigheds skøn og dens tillid til de arrangementer, der skal sikre effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse. Hvis der registreres negative resultater, sørger den kompetente myndighed for, at der tages alle nødvendige skridt til, at produktionens overensstemmelse snarest muligt genoprettes. |
| --- | --- |

9.4.5.

Den kompetente myndighed skal tilstræbe en inspektionshyppighed på én gang hvert andet år. Dette er imidlertid op til den kompetente myndigheds skøn og dens tillid til de arrangementer, der skal sikre effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse. Hvis der registreres negative resultater, sørger den kompetente myndighed for, at der tages alle nødvendige skridt til, at produktionens overensstemmelse snarest muligt genoprettes.

| 9.5. | Der ses bort fra forlygter med åbenlyse fejl. |
| --- | --- |

9.5.

Der ses bort fra forlygter med åbenlyse fejl.

| 9.6. | Der ses bort fra referencemærket. |
| --- | --- |

9.6.

Der ses bort fra referencemærket.

| 9.7. | Der ses bort fra målepunkterne 14 til 21 i tabellen i punkt 6.2.6 i dette regulativ. |
| --- | --- |

9.7.

Der ses bort fra målepunkterne 14 til 21 i tabellen i punkt 6.2.6 i dette regulativ.

10.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 10.1. | Godkendelser, som er meddelt for en type forlygte i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt kravene ikke er opfyldt, eller såfremt en forlygte, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type. |
| --- | --- |

10.1.

Godkendelser, som er meddelt for en type forlygte i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt kravene ikke er opfyldt, eller såfremt en forlygte, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

| 10.2. | Såfremt en af de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenstkomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

10.2.

Såfremt en af de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenstkomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

11.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt indstiller produktionen af en type forlygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

12.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

13.   OVERGANGSBESTEMMELSER

| 13.1. | Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01. |
| --- | --- |

13.1.

Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.

| 13.2. | Indtil 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, for så vidt angår de ændringer, der er indført ved 01-ændringsserien vedrørende fotometrisk prøvning, der indebærer anvendelse af det sfæriske koordinatsystem og specifikation af lysstyrker, og med henblik på at tillade de tekniske tjenester (prøvningslaboratorier) at ajourføre deres udstyr, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, hvor det eksisterende prøvningsudstyr anvendes med passende konvertering af værdier og med den typegodkendende myndigheds accept. |
| --- | --- |

13.2.

Indtil 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, for så vidt angår de ændringer, der er indført ved 01-ændringsserien vedrørende fotometrisk prøvning, der indebærer anvendelse af det sfæriske koordinatsystem og specifikation af lysstyrker, og med henblik på at tillade de tekniske tjenester (prøvningslaboratorier) at ajourføre deres udstyr, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, hvor det eksisterende prøvningsudstyr anvendes med passende konvertering af værdier og med den typegodkendende myndigheds accept.

| 13.3. | Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis forlygten opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01. |
| --- | --- |

13.3.

Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis forlygten opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.

| 13.4. | Eksisterende godkendelser af forlygter, som allerede er meddelt i henhold til dette regulativ før ikrafttrædelsen af ændringsserie 01, vil fortsat være gyldige på ubestemt tid. |
| --- | --- |

13.4.

Eksisterende godkendelser af forlygter, som allerede er meddelt i henhold til dette regulativ før ikrafttrædelsen af ændringsserie 01, vil fortsat være gyldige på ubestemt tid.

| 13.5. | Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til de forudgående ændringsserier til dette regulativ. |
| --- | --- |

13.5.

Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til de forudgående ændringsserier til dette regulativ.

---

(1)  Der er i dette regulativ intet til hinder for, at en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, kan forbyde, at en PL-godkendt forlygte (med lygteglas af plast) kombineres med en mekanisk forlygtevasker (med visker) på de motorkøretøjer, som den pågældende registrerer.

(2)  For gasudladningslyskilder henvises til regulativ nr. 99.

(3)  Kan lygteglasset ikke adskilles fra forlygtens hus, er det tilstrækkeligt med en enkelt mærkning i henhold til punkt 4.2.5.

(4)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(5)  Tekniske forskrifter for gasudladningslyskilder: se regulativ nr. 99.

(6)  Anvisninger for montering af lygter, hvor sådanne foranstaltninger er truffet, findes i regulativ nr. 48.

(7)  Disse bestemmelser gælder ikke for betjeningsanordningen.

(8)  Overensstemmelse med forskrifterne for elektromagnetisk kompatibilitet er relevant for de enkelte typer af køretøjer.

(9)  Lysstyrken i punkt 14 til og med 19 skal være således at:

| | 14 + 15 + 16 ≥ 190 cd og |
| --- | --- |

14 + 15 + 16 ≥ 190 cd og

| | 17 + 18 + 19 ≥ 375 cd. |
| --- | --- |

17 + 18 + 19 ≥ 375 cd.

(10)  Til venstrekørsel, bogstavet R erstattes med bogstavet L og omvendt.

(11)  Denne forskrift vil blive gjort til genstand for en anbefaling til de administrative myndigheder.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

BILAG 2

EKSEMPLER PÅ UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

Figur 1

En forlygte, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, er godkendt i Nederlandene (E4) under godkendelsesnummer 2439, som opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01. Nærlyset er alene bestemt til højrekørsel.

Det fremgår af figur 30, at fjernlysets største lysstyrke er mellem 123 625 og 145 125 candela.

Bemærkning: Godkendelsesnummeret og tillægssymboler dertil skal være placeret tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til højre eller til venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej.

Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.

| Figur 2 | Figur 3 a |
| --- | --- |

Figur 2

Image

Figur 3 a

Image

En forlygte, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, for både nær- og fjernlys og er bestemt:

| alene til venstrekørsel | til både højre- og venstrekørsel ved justering af indstillingen af den optiske enhed eller lyskilden på køretøjet |
| --- | --- |

alene til venstrekørsel

til både højre- og venstrekørsel ved justering af indstillingen af den optiske enhed eller lyskilden på køretøjet

Figur 3b

| Figur 4 | Figur 5 |
| --- | --- |

Figur 4

Image

Figur 5

Image

En forlygte, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, med gasudladningslyskilde alene for nærlyset, og som har et lygteglas af plast og er bestemt:

| til både højre- og venstrekørsel | alene til højrekørsel |
| --- | --- |

til både højre- og venstrekørsel

alene til højrekørsel

Figur 6

En forlygte, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, har gasudladningslyskilder for fjernlyset og er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med en tågeforlygte.

| Figur 7 a | Figur 7b |
| --- | --- |

Figur 7 a

Image

Figur 7b

Image

En forlygte, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01:

| Med en gasudladningslyskilde alene for nærlyset og konstrueret alene til venstrekørsel. | Samme arrangement som figur 6, men tågeforlygten kan ikke tændes samtidigt med fjernlyset. |
| --- | --- |

Med en gasudladningslyskilde alene for nærlyset og konstrueret alene til venstrekørsel.

Samme arrangement som figur 6, men tågeforlygten kan ikke tændes samtidigt med fjernlyset.

| Figur 8 | Figur 9 |
| --- | --- |

Figur 8

Image

Figur 9

Image

Identifikation af en nærlysforlygte, som opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01 og har lygteglas af plast,

| og som er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med et R 8-halogenfjernlys. | konstrueret til begge færdselsretninger. |
| --- | --- |
| Nærlyset må ikke være tændt samtidigt med halogenfjernlyset. Nærlyset er alene bestemt til højrekørsel. | Nærlyset på ikke være tændt samtidigt med en anden gensidigt indbygget forlygte. |

og som er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med et R 8-halogenfjernlys.

konstrueret til begge færdselsretninger.

Nærlyset må ikke være tændt samtidigt med halogenfjernlyset. Nærlyset er alene bestemt til højrekørsel.

Nærlyset på ikke være tændt samtidigt med en anden gensidigt indbygget forlygte.

Figur 10

Ovennævnte godkendelsesmærke identificerer et distribueret lyssystem med en gasudladningslyskilde, som opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01 med hensyn til både nærlys og fjernlys til både venstre- og højrekørsel.

Eksempler på mulige forenklede mærkninger af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter monteret foran på køretøjet

Figur 11

(De lodrette og vandrette linjer angiver lysanordningens form og opbygning skematisk. De hører ikke med til godkendelsesmærket).

Model A

Model B

Model C

Model D

Bemærkning: De fire ovenstående eksempler svarer til en lygte, som er påført godkendelsesmærke angående:

| | en forreste positionslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7, til montering i venstre side |
| --- | --- |

en forreste positionslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7, til montering i venstre side

| | en forlygte med gasudladningsnærlys beregnet til højre- og venstrekørsel og gasudladningsfjernlys med maksimal styrke mellem 123 625 og 145 125 candela (angivet ved tallet 30), godkendt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form og med lygteglas af plast |
| --- | --- |

en forlygte med gasudladningsnærlys beregnet til højre- og venstrekørsel og gasudladningsfjernlys med maksimal styrke mellem 123 625 og 145 125 candela (angivet ved tallet 30), godkendt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form og med lygteglas af plast

| | en tågeforlygte godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 19 og med lygteglas af plast |
| --- | --- |

en tågeforlygte godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 19 og med lygteglas af plast

| | en forreste retningsviserblinklygte af kategori 1a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6. |
| --- | --- |

en forreste retningsviserblinklygte af kategori 1a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6.

Figur 12

Lygte, som er gensidigt indbygget i eller sammenbygget med en forlygte

Eksempel 1

Ovenstående eksempel svarer til mærkning af et lygteglas, der er bestemt til brug i en af følgende typer forlygter:

enten:

en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 80 625 og 96 750 candela (angivet ved tallet 20), og som er godkendt i Nederlandene (E4) efter forskrifterne i regulativ nr. 8 som ændret ved ændringsserie 04, og

en forreste positionslyslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7

eller

en forlygte med gasudladningsnærlys og fjernlys med største lysstyrke mellem 123 625 og 145 625 candela (angivet ved tallet 30), som er bestemt til både højre- og venstrekørsel og godkendt i Nederlandene i henhold til forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, og som er gensidigt indbygget med ovennævnte forreste positionslygte

eller

en af ovennævnte forlygter, godkendt som enkeltlygte.

Forlygtens lygtehus må kun være forsynet med det godkendelsesnummer, der er gældende, f.eks.:

| | | eller | |
| --- | --- | --- | --- |
| eller | | eller | |

Image

eller

Image

eller

Image

eller

Image

Eksempel 2

Ovenstående eksempel svarer til mærkning af et lygteglas af plast, anvendt i en enhed, der omfatter to forlygter, er godkendt i Nederlandene (E4) under godkendelsesnummeret 81151 og består af:

| | en forlygte, som har halogennærlys, er bestemt til både højre- og venstrekørsel, har halogenfjernlys med største lysstyrke mellem x og y candela og opfylder forskrifterne i regulativ nr. 8, samt |
| --- | --- |

en forlygte, som har halogennærlys, er bestemt til både højre- og venstrekørsel, har halogenfjernlys med største lysstyrke mellem x og y candela og opfylder forskrifterne i regulativ nr. 8, samt

| | en forlygte, som har fjernlys af gasudladningstypen med største lysstyrke mellem w og z candela og opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, idet den største samlede lysstyrke af fjernlyset er mellem 123 625 og 145 125 candela, hvilket angives ved tallet 30. |
| --- | --- |

en forlygte, som har fjernlys af gasudladningstypen med største lysstyrke mellem w og z candela og opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, idet den største samlede lysstyrke af fjernlyset er mellem 123 625 og 145 125 candela, hvilket angives ved tallet 30.

Figur 13

LED-moduler

LED-modulet, forsynet med den ovenfor viste identifikationskode, er blevet godkendt sammen med en lygte, som er godkendt i Italien (E3) med godkendelsesnummeret 17325.

---

BILAG 3

SFÆRISK KOORDINATMÅLESYSTEM OG PRØVNINGSPUNKTER

Figur A

Sfærisk koordinatmålesystem

Image

Figur B

Nærlys til højrekørsel

Image

Prøvningspunkterne for venstrekørsel er placeret spejlvendt omkring VV-linjen

Figur C

Prøvepunkter for fjernlys

Image

---

BILAG 4

PRØVNINGER AF DEN FOTOMETRISKE YDELSES STABILITET PÅ FORLYGTER I BRUG

Prøvning på komplette forlygter

Efter at de fotometriske værdier er målt i henhold til dette regulativs forskrifter i punktet svarende til Imax for fjernlys og i punkterne HV, 50 R og B 50 L for nærlys (eller, for forlygter bestemt til venstrekørsel, HV, 50 L, B 50 R), skal et komplet prøveeksemplar af en forlygte afprøves for stabilitet af fotometriske præstationer under brug. Ved »komplet forlygte« forstås selve den komplette lygte, herunder ballast/ballaster og sådanne omgivende karrosseridele og lygter, som kan påvirke dens varmeafledning.

Prøvningen skal udføres:

| a) | i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 ± 5 °C, og prøveeksemplaret skal være monteret på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet |
| --- | --- |

a)

i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 ± 5 °C, og prøveeksemplaret skal være monteret på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet

| b) | i tilfælde af udskiftelige lyskilder: ved anvendelse af masseproducerede lyskilder med glødetråd, som er ældet i mindst én time, eller masseproducerede gasudladningslyskilder, som er ældet i mindst 15 timer, eller masseproducerede LED-moduler, som er ældet i mindst 48 timer, og som er nedkølet til den omgivende temperatur før påbegyndelse af prøvninger som specificeret i dette regulativ. De LED-moduler, der er leveret af ansøgeren, skal anvendes. |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af udskiftelige lyskilder: ved anvendelse af masseproducerede lyskilder med glødetråd, som er ældet i mindst én time, eller masseproducerede gasudladningslyskilder, som er ældet i mindst 15 timer, eller masseproducerede LED-moduler, som er ældet i mindst 48 timer, og som er nedkølet til den omgivende temperatur før påbegyndelse af prøvninger som specificeret i dette regulativ. De LED-moduler, der er leveret af ansøgeren, skal anvendes.

Det anvendte måleudstyr skal svare til det, som anvendes til typegodkendelsesprøvning af forlygter.

Prøveeksemplaret skal bringes i anvendelse, uden af det afmonteres fra eller justeres i prøveopstillingen. Den anvendte lyskilde skal være en lyskilde af den kategori, der er specificeret for den pågældende forlygte.

1.   PRØVNING AF STABILITET AF FOTOMETRISKE YDELSER

Prøvningen finder sted i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 ± 5 °C med den komplette forlygte fastgjort på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet.

1.1.   Ren forlygte

Forlygten bringes til at fungere i 12 timer som beskrevet i punkt 1.1.1 og kontrolleres som beskrevet i punkt 1.1.2.

1.1.1.   Prøvningsforskrifter

Forlygten bringes til at fungere i det foreskrevne tidsrum, således at:

| a) | I tilfælde, hvor kun én lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) skal godkendes, er den tilsvarende lyskilde tændt i den foreskrevne tid (1). |
| --- | --- |

a)

I tilfælde, hvor kun én lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) skal godkendes, er den tilsvarende lyskilde tændt i den foreskrevne tid (1).

| b) | I tilfælde hvor nærlys og fjernlys er indbygget i hinanden, eller hvor tågeforlygte og forlygte til fjernlys er indbygget i hinanden: | Såfremt ansøgeren erklærer, at forlygten skal anvendes med en enkelt lyskilde tændt (2) ad gangen, skal prøvningen gennemføres i overensstemmelse hermed, idet hver af de angivne funktioner successivt bringes til at fungere (1) i halvdelen af den i punkt 1.1 foreskrevne tid. |
| --- | --- | --- |

b)

I tilfælde hvor nærlys og fjernlys er indbygget i hinanden, eller hvor tågeforlygte og forlygte til fjernlys er indbygget i hinanden:

Såfremt ansøgeren erklærer, at forlygten skal anvendes med en enkelt lyskilde tændt (2) ad gangen, skal prøvningen gennemføres i overensstemmelse hermed, idet hver af de angivne funktioner successivt bringes til at fungere (1) i halvdelen af den i punkt 1.1 foreskrevne tid.

| | I alle andre tilfælde (1), (2) underkastes forlygten følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum: | 15 minutter med nærlyset tændt |
| --- | --- | --- |

I alle andre tilfælde (1), (2) underkastes forlygten følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:

15 minutter med nærlyset tændt

| | 5 minutter med alle funktioner tændt. |
| --- | --- |

5 minutter med alle funktioner tændt.

| | Hvis både nærlys og fjernlys frembringes af samme gasudladningslyskilde, er cyklussen: | 15 minutter med nærlyset tændt |
| --- | --- | --- |

Hvis både nærlys og fjernlys frembringes af samme gasudladningslyskilde, er cyklussen:

15 minutter med nærlyset tændt

| | 5 minutter med alle lyskilder, der bidrager til fjernlyset, tændt. |
| --- | --- |

5 minutter med alle lyskilder, der bidrager til fjernlyset, tændt.

| c) | Ved sammenbyggede lygtefunktioner skal alle enkeltfunktioner være tændt samtidigt i den tid, der foreskrives for de enkelte lygtefunktioner (a), idet der også tages hensyn til brugen af i hinanden indbyggede lygtefunktioner (b) i henhold til fabrikantens forskrifter. |
| --- | --- |

c)

Ved sammenbyggede lygtefunktioner skal alle enkeltfunktioner være tændt samtidigt i den tid, der foreskrives for de enkelte lygtefunktioner (a), idet der også tages hensyn til brugen af i hinanden indbyggede lygtefunktioner (b) i henhold til fabrikantens forskrifter.

| d) | Hvis et nærlys er konstrueret til at give kurvelys med en ekstra lyskilde, skal denne lyskilde være tændt i 1 minut og slukket i 9 minutter, mens kun nærlyset er aktiveret (se tillægget). |
| --- | --- |

d)

Hvis et nærlys er konstrueret til at give kurvelys med en ekstra lyskilde, skal denne lyskilde være tændt i 1 minut og slukket i 9 minutter, mens kun nærlyset er aktiveret (se tillægget).

| e) | Hvis fjernlyset anvender flere lyskilder i overensstemmelse med punkt 6.3.2, og hvis ansøgeren erklærer, at en del af fjernlysstrålen (en af disse ekstra lyskilder) udelukkende vil blive brugt til korte signaler (overhalingsblink), skal prøvningen udføres uden denne del af fjernlyset. |
| --- | --- |

e)

Hvis fjernlyset anvender flere lyskilder i overensstemmelse med punkt 6.3.2, og hvis ansøgeren erklærer, at en del af fjernlysstrålen (en af disse ekstra lyskilder) udelukkende vil blive brugt til korte signaler (overhalingsblink), skal prøvningen udføres uden denne del af fjernlyset.

1.1.1.2.   Prøvningsspænding

Spændingen tilføres prøveeksemplarets terminaler som følger:

| a) | Hvor der er tale om udskiftelige glødetrådslyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: prøvningen skal udføres ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, undtagen hvis ansøgeren specificerer, at prøveeksemplaret kan anvendes ved en anden spænding. I dette tilfælde skal prøvningen udføres med glødetrådslyskilden ved den højeste spænding, der kan anvendes. |
| --- | --- |

a)

Hvor der er tale om udskiftelige glødetrådslyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: prøvningen skal udføres ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, undtagen hvis ansøgeren specificerer, at prøveeksemplaret kan anvendes ved en anden spænding. I dette tilfælde skal prøvningen udføres med glødetrådslyskilden ved den højeste spænding, der kan anvendes.

| b) | Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilder: Prøvespændingen for elektroniske styringsanlæg for lyskilder er 13,2 ± 0,1 volt for 12 V-køretøjsspændingssystemer eller som nærmere angivet i ansøgningen om godkendelse. |
| --- | --- |

b)

Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilder: Prøvespændingen for elektroniske styringsanlæg for lyskilder er 13,2 ± 0,1 volt for 12 V-køretøjsspændingssystemer eller som nærmere angivet i ansøgningen om godkendelse.

| c) | Hvor der er tale om ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: alle målinger på lygteenheder, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødetrådslyskilder og/eller andre lyskilder) foretages ved 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V eller andre spændinger svarende til de af ansøgeren afgivne specifikationer for køretøjets spændingssystem. |
| --- | --- |

c)

Hvor der er tale om ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: alle målinger på lygteenheder, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødetrådslyskilder og/eller andre lyskilder) foretages ved 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V eller andre spændinger svarende til de af ansøgeren afgivne specifikationer for køretøjets spændingssystem.

| d) | Hvor der er tale om udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes uafhængigt af køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller om lyskilder, der forsynes via en forsynings- og funktionsenhed, anvendes ovenfor specificerede prøvespændinger på disse enheders indgangsterminaler. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer forsynings- og funktionsenheden eller den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne. |
| --- | --- |

d)

Hvor der er tale om udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes uafhængigt af køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller om lyskilder, der forsynes via en forsynings- og funktionsenhed, anvendes ovenfor specificerede prøvespændinger på disse enheders indgangsterminaler. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer forsynings- og funktionsenheden eller den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne.

| e) | LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,75 V, 13,2 V eller 28,0 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren. |
| --- | --- |

e)

LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,75 V, 13,2 V eller 28,0 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren.

| f) | Hvis signallygter er sammenbyggede, kombinerede eller gensidigt indbyggede med prøveeksemplaret og drives ved andre spændinger end de nominelle mærkespændinger på henholdsvis 6 V, 12 V eller 24 V, skal spændingen justeres som angivet af fabrikanten for at opnå, at lygten fungerer fotometrisk korrekt. |
| --- | --- |

f)

Hvis signallygter er sammenbyggede, kombinerede eller gensidigt indbyggede med prøveeksemplaret og drives ved andre spændinger end de nominelle mærkespændinger på henholdsvis 6 V, 12 V eller 24 V, skal spændingen justeres som angivet af fabrikanten for at opnå, at lygten fungerer fotometrisk korrekt.

1.1.2.   Prøvningsresultater

1.1.2.1.   Visuel inspektion:

Når forlygten er stabiliseret ved rumtemperatur, skal forlygtens lygteglas og et eventuelt udvendigt glas rengøres med en ren, fugtig bomuldsklud. Den inspiceres derefter visuelt; der må ikke være synlig skævhed, deformation, revnedannelse eller farveændring hverken i lygteglasset eller i et eventuelt udvendigt glas.

1.1.2.2.   Fotometrisk prøvning:

For at efterkomme dette regulativs forskrifter skal de fotometriske værdier efterprøves i følgende punkter:

| | Nærlys: | 50 R — B 50 L – 25 L for forlygter bestemt til højrekørsel |
| --- | --- | --- |

Nærlys:

50 R — B 50 L – 25 L for forlygter bestemt til højrekørsel

| | 50 L — B 50 R – 25 R for forlygter bestemt til venstrekørsel |
| --- | --- |

50 L — B 50 R – 25 R for forlygter bestemt til venstrekørsel

| | Fjernlys: Punktet Imax. |
| --- | --- |

Fjernlys: Punktet Imax.

Der kan foretages endnu en opretning til korrektion for eventuel varmeforårsaget deformation af forlygtens sokkel (ændringen i afskæringslinjens position er omhandlet i punkt 2 i dette bilag).

Undtagen for punktet B50 L kan der mellem de fotometriske egenskaber og værdierne målt inden prøvningen tillades en afvigelse på 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode. Værdien målt i punkt B50 L må ikke overstige den fotometriske værdi målt inden prøvningen med mere end 170 cd.

1.2.   Tilsmudset forlygte

Efter at være afprøvet som beskrevet i punkt 1.1 ovenfor bringes forlygten til at fungere i én time som beskrevet i punkt 1.1.1 efter at være forberedt som foreskrevet i punkt 1.2.1 og kontrolleret som foreskrevet i punkt 1.1.2.

1.2.1.   Klargøring af forlygten

1.2.1.1.   Prøveblanding

| 1.2.1.1.1. | Til forlygter med udvendigt lygteglas af glas: | Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, skal bestå af: | 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Til forlygter med udvendigt lygteglas af glas:

Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, skal bestå af:

9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm

| | 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm, |
| --- | --- |

1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm,

| | 0,2 vægtdel NaCMC (3) og |
| --- | --- |

0,2 vægtdel NaCMC (3) og

| | en passende mængde destilleret vand med en specifik ledningsevne på ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

en passende mængde destilleret vand med en specifik ledningsevne på ≤ 1 mS/m.

| | Blandingen må højst være 14 dage gammel. |
| --- | --- |

Blandingen må højst være 14 dage gammel.

| 1.2.1.1.2. | For forlygter med udvendigt lygteglas i plastmateriale: | Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, består af: | 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

For forlygter med udvendigt lygteglas i plastmateriale:

Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, består af:

9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm

| | 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm, |
| --- | --- |

1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm,

| | 0,2 vægtdel NaCMC (3), |
| --- | --- |

0,2 vægtdel NaCMC (3),

| | 13 vægtdele destilleret vand med specifik ledningsevne ≤ 1 mS/m, og |
| --- | --- |

13 vægtdele destilleret vand med specifik ledningsevne ≤ 1 mS/m, og

| | 2 ± 1 vægtdele overfladeaktivt (4) stof. |
| --- | --- |

2 ± 1 vægtdele overfladeaktivt (4) stof.

| | Blandingen må højst være 14 dage gammel. |
| --- | --- |

Blandingen må højst være 14 dage gammel.

1.2.1.2.   Påføring af blandingen på forlygten:

Prøveblandingen påføres jævnt på hele forlygtens lysemitterende flade, hvorefter man lader den tørre. Denne procedure gentages, indtil lysstyrken er faldet til 15-20 % af de værdier, som er målt for hvert af følgende punkter under de i dette bilag beskrevne betingelser:

| | I punktet svarende til Emax for nærlys/fjernlys og fjernlys alene |
| --- | --- |

I punktet svarende til Emax for nærlys/fjernlys og fjernlys alene

| | 50 R og 50 V (5) for en forlygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til højrekørsel |
| --- | --- |

50 R og 50 V (5) for en forlygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til højrekørsel

| | 50 R og 50 V (5) for en forlygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til venstrekørsel. |
| --- | --- |

50 R og 50 V (5) for en forlygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til venstrekørsel.

2.   PRØVNING FOR ÆNDRING I AFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE POSITION UNDER INDVIRKNING AF VARME

Denne prøvning består i at kontrollere, at afskæringslinjens vertikale flytning under indvirkning af varme ikke overstiger en foreskreven værdi for en nærlyslygte i brug.

Efter at forlygten er afprøvet i henhold til punkt 1., underkastes lygten den i punkt 2.1 i dette bilag beskrevne prøvning uden at fjernes fra eller flyttes i forhold til prøveopspændingen.

Hvis forlygten har en bevægelig reflektor, er det kun den position, der ligger tættest på den gennemsnitlige vertikale vinkel, der anvendes ved denne prøvning.

2.1.   Prøvning af nærlyslygter

Prøvningen udføres i tør og stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 ± 5 °C.

Ved hjælp af en masseproduceret gasudladningslyskilde, som er ældet i mindst 15 timer, bringes forlygten til at fungere med nærlys uden at fjernes fra eller efterjusteres i forhold til prøveopspændingen. (Til denne prøve indstilles spændingen som foreskrevet i punkt 1.1.1.2.). Positionen af afskæringslinjens horisontale del (mellem VV og en lodret linje gennem punktet B 50 L for højrekørsel hhv. B 50 R for venstrekørsel) kontrolleres hhv. 3 minutter (r3) og 60 minutter (r60), efter at lygten har været i funktion.

Måling af ændringen i afskæringslinjens position som beskrevet ovenfor kan udføres med enhver metode, som giver acceptabel nøjagtighed og reproducerbare resultater.

2.2.   Prøvningsresultater

| 2.2.1. | Resultatet, målt i milliradianer (mrad), anses for acceptabelt for en nærlyslygte, når den numeriske værdi

  målt på forlygten, ikke opad er over 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) og ikke nedad er over 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.2. | Hvis denne værdi imidlertid er:






  Bevægelse | |
| --- | --- | --- |
| Opad | over 1,0 mrad, men ikke over 1,5 mrad
  (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad) |
| Nedad | over 2,0 mrad, men ikke over 3,0 mrad
  (2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad) |

2.2.2.

Hvis denne værdi imidlertid er:

Bevægelse

Opad

over 1,0 mrad, men ikke over 1,5 mrad

(1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad)

Nedad

over 2,0 mrad, men ikke over 3,0 mrad

(2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad)

skal endnu et prøveeksemplar af en forlygte afprøves som beskrevet i punkt 2.1 efter tre på hinanden følgende gange at have været underkastet den nedenfor beskrevne cyklus for at stabilisere positionen af forlygtens mekaniske dele på et underlag, som er repræsentativt for korrekt montering på køretøjet:

| | Nærlyset bringes til at fungere i én time (spændingen indstilles som foreskrevet i punkt 1.1.1.2). |
| --- | --- |

Nærlyset bringes til at fungere i én time (spændingen indstilles som foreskrevet i punkt 1.1.1.2).

| | Efter denne periode på en time anses forlygtetypen for acceptabel, hvis den absolutte værdi Δr målt på denne prøve opfylder kravene i afsnit 2.2.1 ovenfor. |
| --- | --- |

Efter denne periode på en time anses forlygtetypen for acceptabel, hvis den absolutte værdi Δr målt på denne prøve opfylder kravene i afsnit 2.2.1 ovenfor.

---

(1)  Hvis den undersøgte forlygte er sammenbygget med lygter til signalgivning, eller hvis de er indbygget i hinanden, skal lygterne til signalgivning være tændt under prøvningen. Er der tale om retningsviserblinklygter, skal de være tændt med blink og have et tændt/slukket-forhold på ca. 1.

(2)  Hvis to eller flere lyskilder er tændt samtidigt ved blink med forlygterne, skal dette ikke anses for normal brug af lyskilderne samtidigt.

(3)  NaCMC står for natriumsaltet af carboxymethylcellulose, også betegnet CMC. Den NaCMC, der indgår i smudsblandingen, skal have en substitutionsgrad (DS) på 0,6-0,7 og en viskositet på 200-300 cP i en 2 % opløsning ved 20 °C.

(4)  Tolerancen på mængdeangivelsen er nødvendig for, at smudsblandingen spreder sig korrekt over hele plastlygteglasset.

(5)  50 V er beliggende 375 mm under HV på den lodrette linje VV på måleskærmen, der befinder sig i en afstand af 25 m.

Tillæg

Oversigt over driftsperioder i forbindelse med prøvning af stabilitet af fotometriske præstationer

| Forkortelser | : | P: Nærlyslygte

  D: Fjernlyslygte (D1 + D2 betyder to fjernlyslygter)

  F: Tågeforlygte: |
| --- | --- | --- |

Forkortelser

:

P: Nærlyslygte

D: Fjernlyslygte (D1 + D2 betyder to fjernlyslygter)

F: Tågeforlygte:

| | En cyklus med 15 minutter i slukket tilstand og 5 minutter i tændt tilstand |
| --- | --- |
| | En cyklus med 9 minutter i slukket tilstand og 1 minut i tændt tilstand |
| | En cyklus med 15 minutter i tændt tilstand og 5 minutter i slukket tilstand |

Image

En cyklus med 15 minutter i slukket tilstand og 5 minutter i tændt tilstand

Image

En cyklus med 9 minutter i slukket tilstand og 1 minut i tændt tilstand

Image

En cyklus med 15 minutter i tændt tilstand og 5 minutter i slukket tilstand

Alle de følgende sammenbyggede forlygter og tågeforlygter samt de tilføjede markeringssymboler tjener som eksempler og er ikke udtømmende.

---

BILAG 5

Forskrifter for lygter med lygteglas af plast — prøvning af lygteglas eller materialeprøver samt af komplette lygter

1.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

| 1.1. | Prøver, som indleveres i henhold til punkt 2.2.5 og 2.3 i dette regulativ, skal opfylde forskrifterne i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor. |
| --- | --- |

1.1.

Prøver, som indleveres i henhold til punkt 2.2.5 og 2.3 i dette regulativ, skal opfylde forskrifterne i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor.

| 1.2. | De to prøver af komplette lygter/systemer, som indleveres i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ, og som omfatter lygteglas af plast, skal hvad angår lygteglassets materiale opfylde forskrifterne nedenfor. |
| --- | --- |

1.2.

De to prøver af komplette lygter/systemer, som indleveres i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ, og som omfatter lygteglas af plast, skal hvad angår lygteglassets materiale opfylde forskrifterne nedenfor.

| 1.3. | Prøverne af lygteglas af plast eller materialeprøverne skal, med den eventuelle reflektor, som de er bestemt til anvendelse sammen med, underkastes godkendelsesprøvning i den kronologiske rækkefølge angivet i tabel A i tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

1.3.

Prøverne af lygteglas af plast eller materialeprøverne skal, med den eventuelle reflektor, som de er bestemt til anvendelse sammen med, underkastes godkendelsesprøvning i den kronologiske rækkefølge angivet i tabel A i tillæg 1 til dette bilag.

| 1.4. | Kan lygtefabrikanten imidlertid godtgøre, at produktet allerede har bestået de i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor foreskrevne prøvninger eller tilsvarende prøvninger i henhold til et andet regulativ, behøver de pågældende prøver ikke gentages; kun de i tillæg 1, tabel B, foreskrevne prøvninger er påbudt. |
| --- | --- |

1.4.

Kan lygtefabrikanten imidlertid godtgøre, at produktet allerede har bestået de i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor foreskrevne prøvninger eller tilsvarende prøvninger i henhold til et andet regulativ, behøver de pågældende prøver ikke gentages; kun de i tillæg 1, tabel B, foreskrevne prøvninger er påbudt.

| 1.5. | Hvis forlygterne er bestemt til højrekørsel alene eller venstrekørsel alene, kan prøvninger i henhold til dette bilag efter ansøgerens valg udføres på et enkelt prøveeksemplar. |
| --- | --- |

1.5.

Hvis forlygterne er bestemt til højrekørsel alene eller venstrekørsel alene, kan prøvninger i henhold til dette bilag efter ansøgerens valg udføres på et enkelt prøveeksemplar.

2.   PRØVNINGER

2.1.   Bestandighed over for temperaturudsving

2.1.1.   Prøvninger

Tre nye prøver (lygteglas) gennemgår fem cykliske forløb af temperatur- og fugtighedsændring (RH = relativ fugtighed) i henhold til følgende program:

| a) | 3 timer ved 40 ± 2 °C og 85-95 % RH |
| --- | --- |

a)

3 timer ved 40 ± 2 °C og 85-95 % RH

| b) | 1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH |
| --- | --- |

b)

1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH

| c) | 15 timer ved – 30 ± 2 °C |
| --- | --- |

c)

15 timer ved – 30 ± 2 °C

| d) | 1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH |
| --- | --- |

d)

1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH

| e) | 3 timer ved 80 ± 2 °C |
| --- | --- |

e)

3 timer ved 80 ± 2 °C

| f) | 1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH. |
| --- | --- |

f)

1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH.

Inden denne prøvning skal prøverne opbevares ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH i mindst fire timer.

| Bemærkning: | Perioderne på én time ved 23 ± 5 °C skal indbefatte de overgangsperioder fra den ene temperatur til den anden, som er nødvendige for at undgå temperaturchok. |
| --- | --- |

Bemærkning:

Perioderne på én time ved 23 ± 5 °C skal indbefatte de overgangsperioder fra den ene temperatur til den anden, som er nødvendige for at undgå temperaturchok.

2.1.2.   Fotometriske målinger

2.1.2.1.   Metode

Der foretages fotometriske målinger på prøverne før og efter prøvningen.

Disse målinger finder sted med brug af en standardlygte i følgende punkter:

B 50 L og 50 R for nærlyset fra en nærlyslygte eller en nærlys-/fjernlyslygte (B 50 R og 50 L for forlygter bestemt til venstrekørsel)

Imax for fjernlyset.

2.1.2.2.   Resultater

Afvigelsen mellem de fotometriske værdier, målt på hver prøve før og efter prøvning, må ikke være over 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.

2.2.   Bestandighed over for stoffer i atmosfæren og kemiske stoffer

2.2.1.   Bestandighed over for stoffer i atmosfæren

Tre nye prøver (lygteglas eller materialeprøver) udsættes for bestråling fra en kilde med spektral energifordeling svarende til et sort legeme med en temperatur mellem 5 500K og 6 000K. Mellem kilden og prøverne anbringes passende filtre, som giver størst mulig reduktion af stråling med bølgelængde under 295 nm og over 2 500 nm. Prøverne udsættes for en belysningseffekt på 1 200 ± 200 W/m2 i et tidsrum, som bevirker, at de modtager en lysenergi på 4 500 ± 200 MJ/m2. Inden for afdækningen skal temperaturen, målt på det sorte panel, som er anbragt i niveau med prøverne, være 50 ± 5 °C. For at sikre ensartet eksponering skal prøverne dreje omkring strålingskilderne med mellem 1 og 5 min–1.

Prøverne overbruses med destilleret vand med en specifik ledningsevne på mindre end 1 mS/m ved en temperatur på 23 ± 5 °C i henhold til følgende cyklus:

| Overbrusning | : | 5 minutter |
| --- | --- | --- |
| Tørring | : | 25 minutter. |

Overbrusning

:

5 minutter

Tørring

:

25 minutter.

2.2.2.   Bestandighed over for kemiske stoffer

Efter udførelse af den i punkt 2.2.1 ovenfor beskrevne prøvning og den i punkt 2.2.3.1 nedenfor beskrevne måling behandles den ydre overflade af de tre nævnte prøver som beskrevet i punkt 2.2.2.2 med den i punkt 2.2.2.1 nedenfor foreskrevne blanding.

2.2.2.1.   Prøveblanding

Prøveblandingen skal bestå af 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % tetrachlorethan, 12,5 % trichlorethen og 6 % xylen (% v/v).

2.2.2.2.   Påføring af prøveblandingen

Et stykke bomuldsklud (ifølge ISO 105) gennemvædes til mætning med den i punkt 2.2.2.1 ovenfor angivne blanding og lægges efter højst 10 sekunder på prøvens ydre overflade i et tidsrum af 10 minutter med et tryk på 50 N/cm2, svarende til en kraft på 100 N på et prøveareal på 14 × 14 mm.

Inden for denne 10 minutters periode gennemvædes stofpuden igen med blandingen, således at sammensætningen af den påførte væske til stadighed er identisk med den foreskrevne prøveblanding.

I påføringsperioden er det tilladt at kompensere for det tryk, der påføres prøven, for at forebygge revnedannelse.

2.2.2.3.   Rengøring

Efter afslutning af påføringen af prøveblandingen tørres prøverne i fri luft og vaskes derefter med den i punkt 2.3 beskrevne opløsning (bestandighed over for detergenter) ved 23 ± 5 °C.

Derefter skylles prøverne omhyggeligt med destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,2 % ved 23 ± 5 °C og aftørres derefter med en blød klud.

2.2.3.   Resultater

2.2.3.1.   Efter prøvning for bestandighed over for stoffer i atmosfæren skal prøvernes ydre overflade være uden revner, ridser, skår og deformation, og middelafvigelsen i transmission Formula, målt på de tre prøver efter metoden beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, må ikke være over 0,020 (Δtm < 0,020).

2.2.3.2.   Efter prøvning for bestandighed over for kemiske stoffer må prøverne ikke frembyde spor af kemisk misfarvning, som kan forventes at ville påvirke spredningen af lysfluxen, af hvilken middelafvigelsen Formula, målt på de tre prøver efter den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, ikke må være større end 0,020 (Δdm ≤ 0,020).

2.2.4.   Bestandighed over for lyskildestråling

Følgende prøvninger skal foretages:

| | Flade prøver af hver enkelt af forlygtens lystransmitterende plastdele udsættes for lys fra gasudladningslyskilden. Parametrene, som f.eks. disse prøvers vinkler og afstande, skal være de samme som i forlygten. Prøverne skal have samme farve og eventuel overfladebehandling som delene i forlygten. |
| --- | --- |

Flade prøver af hver enkelt af forlygtens lystransmitterende plastdele udsættes for lys fra gasudladningslyskilden. Parametrene, som f.eks. disse prøvers vinkler og afstande, skal være de samme som i forlygten. Prøverne skal have samme farve og eventuel overfladebehandling som delene i forlygten.

| | Efter 1 500 timers kontinuerlig eksponering skal en ny gasudladningslyskilde opfylde de kolorimetriske forskrifter for det transmitterede lys, og prøvernes overflade skal være uden revner, ridser, afskalninger og deformation. |
| --- | --- |

Efter 1 500 timers kontinuerlig eksponering skal en ny gasudladningslyskilde opfylde de kolorimetriske forskrifter for det transmitterede lys, og prøvernes overflade skal være uden revner, ridser, afskalninger og deformation.

2.3.   Bestandighed over for detergenter og carbonhydrider

2.3.1.   Bestandighed over for detergenter

Den ydre overflade af de tre prøver (lygteglas eller materialeprøver) opvarmes til 50 ± 5 °C og nedsænkes derefter i fem minutter i en blanding, hvis temperatur holdes på 23 ± 5 °C, og som består af 99 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,02 %, og én del alkylarylsulfonat.

Efter udførelse af prøvningen tørres prøverne ved 50 °C ± 5 °C. Prøvernes overflade rengøres med en fugtig klud.

2.3.2.   Modstandsdygtighed over for carbonhydrider

Den ydre overflade af disse tre prøver indgnides derefter let i ét minut med en bomuldsklud gennemblødt med en blanding af 70 % n-heptan og 30 % toluen (% v/v) og tørrer derefter i fri luft.

2.3.3.   Resultater

Efter successiv udførelse af ovenstående to prøvninger må den gennemsnitlige afvigelse i transmissionen Formula, målt på de tre prøver efter den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, ikke være over 0,010 (Δtm < 0,010).

2.4.   Modstandsdygtighed over for mekanisk nedbrydning

2.4.1.   Metode til mekanisk nedbrydning

Ydersiden af de tre nye prøver (lygteglas) udsættes for ensartet mekanisk nedbrydning med den i tillæg 3 til dette bilag beskrevne metode.

2.4.2.   Resultater

Efter denne prøvning skal variationerne:

| i transmissionen | : | |
| --- | --- | --- |
| og i spredningen | : | |

i transmissionen

:

Formula

og i spredningen

:

Formula

måles med den i tillæg 2 beskrevne metode i det område, der foreskrives i punkt 2.2.4 ovenfor. Gennemsnitsværdien for de tre prøveeksemplarer skal være således, at:

| | Δtm ≤ 0,100 |
| --- | --- |

Δtm ≤ 0,100

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5.   Prøvning for vedhæftning af eventuel coating

2.5.1.   Forbehandling af prøven

I et areal på 20 mm × 20 mm af lygteglassets coatede overflade indridses med barberblad eller nål en inddeling bestående af kvadrater på ca. 2 mm × 2 mm. Trykket på barberblad eller nål skal være tilstrækkeligt til i det mindste at gennemskære coatingen.

2.5.2.   Beskrivelse af prøvningen

Der benyttes klæbebånd med en vedhæftningsstyrke på 2 N/(cm bredde) ± 20 %, målt under de standardbetingelser, der foreskrives i tillæg 4 til dette bilag. Klæbebåndet, hvis bredde skal være mindst 25 mm, trykkes i mindst fem minutter mod den overflade, der er forberedt som beskrevet i punkt 2.5.1.

Derefter belastes enden af klæbebåndet på en sådan måde, at vedhæftningskraften til overfladen afbalanceres af en kraft vinkelret på denne overflade. På dette stadium skal tapen afrives med en konstant hastighed på 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Resultater

Der må ikke være væsentlig beskadigelse af det inddelte areal. Der tillades beskadigelse af skæringspunkterne mellem kvadraterne eller ved kanterne af udskæringen, forudsat at det beskadigede område ikke udgør mere end 15 % af det inddelte område.

2.6.   Prøvning af komplet forlygte med lygteglas af plast

2.6.1.   Modstandsdygtighed over for mekanisk nedbrydning af lygteglassets overflade

2.6.1.1.   Prøvninger

Lygteglasset i lygteprøve nr. 1 underkastes den i punkt 2.4.1. ovenfor beskrevne prøvning.

2.6.1.2.   Resultater

Efter prøvningen må resultaterne af de fotometriske målinger, som er udført på lygten i overensstemmelse med dette regulativ:

| a) | ikke være over 30 % over de maksimumværdier, der foreskrives for punkt B50L og HV, og højst være 10 % under de minimumværdier, der foreskrives for punkt 75 R (for forlygter bestemt til venstrekørsel er de relevante punkter B50R, HV og 75 L)
  eller |
| --- | --- |

a)

ikke være over 30 % over de maksimumværdier, der foreskrives for punkt B50L og HV, og højst være 10 % under de minimumværdier, der foreskrives for punkt 75 R (for forlygter bestemt til venstrekørsel er de relevante punkter B50R, HV og 75 L)

eller

| b) | ikke være over 10 % under de minimumværdier, der foreskrives for HV for en forlygte, der kun afgiver fjernlys. |
| --- | --- |

b)

ikke være over 10 % under de minimumværdier, der foreskrives for HV for en forlygte, der kun afgiver fjernlys.

2.6.2.   Prøvning for vedhæftning af eventuel coating

Lygteglasset i lygteprøve nr. 2 underkastes den i punkt 2.5. ovenfor beskrevne prøvning.

Tillæg 1

KRONOLOGISK RÆKKEFØLGE AF GODKENDELSESPRØVNINGER

A.   Prøvning af plastmaterialer (lygteglas eller materialeprøver, som er indleveret i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ).

| Prøver
  Prøvninger | Lygteglas eller materialeprøver | Objektiver |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Begrænset fotometri
  (pkt. 2.1.2) |

Prøver

Prøvninger

Lygteglas eller materialeprøver

Objektiver

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Begrænset fotometri

(pkt. 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1. | Temperaturændring
  (punkt 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1.

Temperaturændring

(punkt 2.1.1)

x

x

x

| 1.2. | Begrænset fotometri
  (pkt. 2.1.2) |
| --- | --- |

1.2.

Begrænset fotometri

(pkt. 2.1.2)

x

x

x

| 1.2.1. | Transmissionsmåling |
| --- | --- |

1.2.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Sprednings måling |
| --- | --- |

1.2.2.

Sprednings måling

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Atmosfæriske stoffer
  (punkt 2.2.1.) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosfæriske stoffer

(punkt 2.2.1.)

x

x

x

| 1.3.1. | Transmissionsmåling |
| --- | --- |

1.3.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

| 1.4. | Kemiske stoffer
  (punkt 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4.

Kemiske stoffer

(punkt 2.2.2)

x

x

x

| 1.4.1. | Spredningsmålinger |
| --- | --- |

1.4.1.

Spredningsmålinger

x

x

x

| 1.5. | Detergenter
  (punkt 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5.

Detergenter

(punkt 2.3.1)

x

x

x

| 1.6. | Carbonhydrider
  (punkt 2.3.2.) |
| --- | --- |

1.6.

Carbonhydrider

(punkt 2.3.2.)

x

x

x

| 1.6.1. | Transmissionsmåling |
| --- | --- |

1.6.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

| 1.7. | Ældning
  (punkt 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7.

Ældning

(punkt 2.4.1)

x

x

x

| 1.7.1. | Transmissionsmåling |
| --- | --- |

1.7.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

| 1.7.2. | Sprednings måling |
| --- | --- |

1.7.2.

Sprednings måling

x

x

x

| 1.8. | Vedhæftning
  (punkt 2.5) |
| --- | --- |

1.8.

Vedhæftning

(punkt 2.5)

x

| 1.9. | Bestandighed over for lyskildestråling
  (pkt. 2.2.4) |
| --- | --- |

1.9.

Bestandighed over for lyskildestråling

(pkt. 2.2.4)

x

B.   Prøvning af komplette forlygter (indleveret i henhold til punkt 2.2.3 i dette regulativ)

| Prøvninger | Prøvning af komplette forlygter |
| --- | --- |
| Prøveeksemplar nr. |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Nedbrydning
  (pkt. 2.6.1.1.1) |

Prøvninger

Prøvning af komplette forlygter

Prøveeksemplar nr.

1

2

2.1.

Nedbrydning

(pkt. 2.6.1.1.1)

x

| 2.2. | Fotometri
  (pkt. 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometri

(pkt. 2.6.1.2)

x

| 2.3. | Vedhæftning
  (pkt. 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3.

Vedhæftning

(pkt. 2.6.2)

x

Tillæg 2

Metode til måling af lysspredning og -transmission

1.   UDSTYR (SE FIGUREN)

Lysstrålen fra en kollimator K, hvis halve divergens β/2 = 17.4 × 10–4 rd begrænses af en blænder DT med en åbning på 6 mm, op mod hvilken prøveholderen anbringes.

En farveløs samlelinse L2 korrigeret for sfæriske aberrationer forbinder blænden DT med modtageren R; diameteren af linsen L2 skal være sådan, at den ikke afblænder det lys, der udsendes af prøveeksemplaret i en kegle med en halv topvinkel på β/2 = 14°.

En ringblænder DD med vinkler α/2 = 1° og αmax/2 = 12° anbringes i et billedbrændpunkt af linsen L2.

Den uigennemsigtige centrale del af blænderen er nødvendig for at eliminere lys, som kommer direkte fra lyskilden. Blænderens centrale del skal kunne fjernes fra lysstrålen på en sådan måde, at den kan føres tilbage nøjagtigt i udgangsstillingen.

Afstanden L2 DT og brændvidden F2
   (1) af linsen L2 skal være valgt således, at billedet DT fuldstændigt dækker modtageren R.

Sættes den initiale indfaldende flux til 1 000 enheder, skal den absolutte præcision af hver aflæsning være bedre end 1 enhed.

2.   MÅLINGER

Der foretages følgende aflæsninger:

| Måling | På prøve | På midterafsnit af DD | Repræsenteret størrelse |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nej | nej | Indfaldende flux i første aflæsning |
| T2 | ja
  (før prøvning) | nej | Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24 ° |
| T3 | ja
  (efter prøvning) | nej | Flux afgivet af det afprøvede materiale i et felt på 24 ° |
| T4 | ja
  (før prøvning) | ja | Flux spredt af det nye materiale |
| T5 | ja
  (efter prøvning) | ja | Flux spredt af det prøvede materiale |

Måling

På prøve

På midterafsnit af DD

Repræsenteret størrelse

T1

nej

nej

Indfaldende flux i første aflæsning

T2

ja

(før prøvning)

nej

Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24 °

T3

ja

(efter prøvning)

nej

Flux afgivet af det afprøvede materiale i et felt på 24 °

T4

ja

(før prøvning)

ja

Flux spredt af det nye materiale

T5

ja

(efter prøvning)

ja

Flux spredt af det prøvede materiale

Figur 1

Optisk opstilling til måling af variationer i spredning og transmission

Image

---

(1)  For L2 anbefales en brændvidde på ca. 80 mm.

Tillæg 3

METODE FOR PRØVNING VED PÅSPRØJTNING

1.   PRØVNINGSUDSTYR

1.1.   Sprøjtepistol

Den anvendte sprøjtepistol skal være udstyret med en dyse på 1,3 mm i diameter, som giver mulighed for en væskestrømningshastighed på 0,24 ± 0,02 l/minut ved et driftstryk på 6,0 bar – 0, + 0,5 bar.

Under disse arbejdsbetingelser skal der på den overflade, der udsættes for nedbrydning, fremkomme et blæsemønster med en diameter på 170 mm ± 50 mm i en afstand af 380 mm ± 10 mm fra dysen.

1.2.   Prøveblanding

Prøveblandingens sammensætning er følgende:

| a) | Kvartssand med hårdhed 7 på Mohr-skalaen og kornstørrelse mellem 0 og 0,2 mm samt tilnærmelsesvis normal fordeling, samt skarpkantethedsfaktor 1,8 til 2. |
| --- | --- |

a)

Kvartssand med hårdhed 7 på Mohr-skalaen og kornstørrelse mellem 0 og 0,2 mm samt tilnærmelsesvis normal fordeling, samt skarpkantethedsfaktor 1,8 til 2.

| b) | Vand med en hårdhed ikke over 205 g/m3 i en blanding bestående af 25 g sand pr. liter vand. |
| --- | --- |

b)

Vand med en hårdhed ikke over 205 g/m3 i en blanding bestående af 25 g sand pr. liter vand.

2.   PRØVNING

Lygteglassets ydre overflade udsættes én eller flere gange for den sandstråle, der frembringes som ovenfor beskrevet. Sandstrålen rettes omtrent vinkelret mod den overflade, som skal prøves.

Nedbrydningen kontrolleres ved hjælp af en eller flere prøver af glas, der anbringes som reference tæt ved det lygteglas, som prøves. Blandingen påsprøjtes, indtil ændringen i lysspredning på prøven eller prøverne, målt ved den i tillæg 2 beskrevne metode, er sådan, at:

Formula

Der kan anvendes flere referenceprøver for at kontrollere, at hele den prøvede overflade er ensartet nedbrudt.

Tillæg 4

PRØVNING AF KLÆBEBÅNDETS VEDHÆFTNING

1.   FORMÅL

Med metoden bestemmes den lineære vedhæftningskraft af et klæbebånd til en glasplade under standardbetingelser.

2.   PRINCIP

Måling af den kraft, det kræver at løsrive et klæbebånd fra en glasplade i en vinkel på 90°.

3.   FORESKREVNE ATMOSFÆREFORHOLD

Den omgivende luft skal have en temperatur på 23 ± 5 °C og 65 ± 15 % relativ fugtighed (RH).

4.   PRØVEEMNER

Inden prøvning skal prøverullen af klæbebånd konditioneres i 24 timer i den foreskrevne atmosfære (se punkt 3).

Fra hver rulle afprøves fem prøveobjekter, hver med en længde på 400 mm. De tre første vindinger på rullen kasseres, før prøveeksemplarerne aftages.

5.   PROCEDURE

Prøvningen finder sted ved de i punkt 3 foreskrevne atmosfærebetingelser.

De fem prøveobjekter udtages ved, at klæbebåndet udrulles radialt med en hastighed på ca. 300 mm/s, hvorefter prøveobjekterne inden for 15 sekunder påføres på følgende måde:

| | Klæbebåndet anbringes gradvist på glasset, idet det påføres med en langsgående let gnidende bevægelse af fingeren uden overdrevent tryk, således at der ikke efterlades luftbobler mellem klæbebåndet og glaspladen. |
| --- | --- |

Klæbebåndet anbringes gradvist på glasset, idet det påføres med en langsgående let gnidende bevægelse af fingeren uden overdrevent tryk, således at der ikke efterlades luftbobler mellem klæbebåndet og glaspladen.

| | Prøven henligger i 10 minutter under de foreskrevne atmosfæriske betingelser. |
| --- | --- |

Prøven henligger i 10 minutter under de foreskrevne atmosfæriske betingelser.

| | Træk ca. 25 mm af prøveobjektet fri af pladen i et plan vinkelret på prøveobjektets akse. |
| --- | --- |

Træk ca. 25 mm af prøveobjektet fri af pladen i et plan vinkelret på prøveobjektets akse.

| | Fastgør pladen og fold den frie ende af klæbebåndet tilbage i en vinkel på 90°. Påvirk prøven med en kraft således, at skillelinjen mellem klæbebånd og plade er vinkelret på denne kraft og vinkelret på pladen. |
| --- | --- |

Fastgør pladen og fold den frie ende af klæbebåndet tilbage i en vinkel på 90°. Påvirk prøven med en kraft således, at skillelinjen mellem klæbebånd og plade er vinkelret på denne kraft og vinkelret på pladen.

| | Træk, så klæbebåndet løsnes med en hastighed på 300 mm/s ± 30 mm/s, og registrer den nødvendige kraft dertil. |
| --- | --- |

Træk, så klæbebåndet løsnes med en hastighed på 300 mm/s ± 30 mm/s, og registrer den nødvendige kraft dertil.

6.   RESULTATER

De fem målte værdier ordnes i rækkefølge, og medianværdien tages som måleresultat. Denne værdi udtrykkes i Newton pr. cm bredde af klæbebåndet.

---

BILAG 6

REFERENCECENTRUM

Image

Dette mærke for referencecentrum, der ikke er obligatorisk, skal placeres på lygteglasset, hvor dette skærer nærlysets referenceakse, samt på fjernlysenes lygteglas, hvis disse hverken er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med et nærlys.

Ovenstående tegning viser mærkningen af referencecentret som projiceret i et plan, der i det væsentligste tangerer lygteglasset omkring cirklens centrum. De linjer, der udgør dette mærke, kan enten være fuldt optrukne eller stiplede.

---

BILAG 7

MÆRKNING AF SPÆNDING

| Denne mærkning skal placeres på hver forlygtes lygtehus, hvis disse lygter kun indeholder gasudladningslyskilder og ballast, samt på hver af ballastens ydre dele. | | Denne mærkning skal placeres på lygtehuset af hver forlygte, som indeholder mindst en gasudladningslyskilde og ballast |
| --- | --- | --- |
| Ballasten/ballasterne er konstrueret til et (**)V-net. | | Ballasten/ballasterne er konstrueret til et (**)V-net. |
| | | Ingen af glødelamperne og/eller LED-modulerne, som forlygten indeholder, er konstrueret til et 24V-net. |

Denne mærkning skal placeres på hver forlygtes lygtehus, hvis disse lygter kun indeholder gasudladningslyskilder og ballast, samt på hver af ballastens ydre dele.

Denne mærkning skal placeres på lygtehuset af hver forlygte, som indeholder mindst en gasudladningslyskilde og ballast

Ballasten/ballasterne er konstrueret til et (**)V-net.

Ballasten/ballasterne er konstrueret til et (**)V-net.

Ingen af glødelamperne og/eller LED-modulerne, som forlygten indeholder, er konstrueret til et 24V-net.

---

BILAG 8

MINDSTEKRAV FOR METODER TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

1.   GENERELT

| 1.1. | Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.1.

Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

| 1.2. | Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte og målt ved 13,2 ± 0,1 V eller som ellers specificeret, og: | enten
  udstyret med en udskiftelig standardgasudladningslyskilde i henhold til punkt 6.1.3. Gasudladningslyskildens lysflux kan afvige fra den objektive lysflux, der er specificeret i regulativ nr. 99. Hvis dette er tilfældet, skal illuminansværdierne korrigeres tilsvarende. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte og målt ved 13,2 ± 0,1 V eller som ellers specificeret, og:

enten

udstyret med en udskiftelig standardgasudladningslyskilde i henhold til punkt 6.1.3. Gasudladningslyskildens lysflux kan afvige fra den objektive lysflux, der er specificeret i regulativ nr. 99. Hvis dette er tilfældet, skal illuminansværdierne korrigeres tilsvarende.

| | eller
  udstyret med den seriefremstillede gasudladningslyskilde og den eventuelle seriefremstillede ballast. Denne lyskildes lysflux kan afvige fra den objektive lysflux som følge af tolerancer for lyskilde og ballast som specificeret i regulativ nr. 99; de målte illuminansværdier må derfor korrigeres med 20 % i den gunstige retning. |
| --- | --- |

eller

udstyret med den seriefremstillede gasudladningslyskilde og den eventuelle seriefremstillede ballast. Denne lyskildes lysflux kan afvige fra den objektive lysflux som følge af tolerancer for lyskilde og ballast som specificeret i regulativ nr. 99; de målte illuminansværdier må derfor korrigeres med 20 % i den gunstige retning.

| 1.2.1. | ingen illuminansværdi, hvis den er målt og korrigeret i henhold til punkt 1.2. ovenfor, afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. For værdierne B 50 L (eller R) og zone A kan den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:






  B 50 L (eller R) (1): | 170 cd, svarende til 20 %
  255 cd, svarende til 30 % |
| --- | --- | --- |
| Zone A | 255 cd, svarende til 20 %
  380 cd, svarende til 30 % |

1.2.1.

ingen illuminansværdi, hvis den er målt og korrigeret i henhold til punkt 1.2. ovenfor, afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. For værdierne B 50 L (eller R) og zone A kan den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:

B 50 L (eller R) (1):

170 cd, svarende til 20 %

255 cd, svarende til 30 %

Zone A

255 cd, svarende til 20 %

380 cd, svarende til 30 %

| 1.2.2. | eller, såfremt:






  1.2.2.1. | for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på + 170 cd) og knyttet til denne opretning, i et punkt i en cirkel på 0,35 grader omkring punkterne B 50 L (eller R) (1) (med en tolerance på 85), 75 R (eller L), 50 V, 25 R1, 25 L2, samt på segment I |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

eller, såfremt:

1.2.2.1.

for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på + 170 cd) og knyttet til denne opretning, i et punkt i en cirkel på 0,35 grader omkring punkterne B 50 L (eller R) (1) (med en tolerance på 85), 75 R (eller L), 50 V, 25 R1, 25 L2, samt på segment I

| 1.2.2.2. | og såfremt der for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Imax, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimumværdierne og – 20 % for minimumværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

og såfremt der for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Imax, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimumværdierne og – 20 % for minimumværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3 i dette regulativ.

| 1.2.3. | Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad. |
| --- | --- |

1.2.3.

Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad.

| 1.2.4. | Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardgasudladningslyskilde eller gasudladningslyskilde og ballast, alt efter hvad der er relevant i henhold til punkt 1.2 ovenfor. |
| --- | --- |

1.2.4.

Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardgasudladningslyskilde eller gasudladningslyskilde og ballast, alt efter hvad der er relevant i henhold til punkt 1.2 ovenfor.

| 1.3. | Til efterprøvning af den vertikale ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode: | En af de udtagne forlygter prøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Til efterprøvning af den vertikale ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:

En af de udtagne forlygter prøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus.

| | Forlygten anses for acceptabel, hvis Δr (som defineret i punkt 2.1. og 2.2. i bilag 4 til dette regulativ) ikke overstiger 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Forlygten anses for acceptabel, hvis Δr (som defineret i punkt 2.1. og 2.2. i bilag 4 til dette regulativ) ikke overstiger 1,5 mrad.

| | Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu et eksemplar, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu et eksemplar, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad.

| 1.4. | Kravene til kromaticitetskoordinaterne skal være opfyldt. |
| --- | --- |

1.4.

Kravene til kromaticitetskoordinaterne skal være opfyldt.

| 1.5. | Hvis den vertikale justering imidlertid ikke kan foretages gentagne gange til den påkrævede placering inden for tolerancerne beskrevet i punkt 6.2.2.3 i nærværende regulativ, skal et prøveeksemplar prøves efter metoden beskrevet i punkt 2 og 3 i bilag 10. |
| --- | --- |

1.5.

Hvis den vertikale justering imidlertid ikke kan foretages gentagne gange til den påkrævede placering inden for tolerancerne beskrevet i punkt 6.2.2.3 i nærværende regulativ, skal et prøveeksemplar prøves efter metoden beskrevet i punkt 2 og 3 i bilag 10.

2.   MINIMUMSKRAV TIL FABRIKANTENS OVERENSSTEMMELSESKONTROL

For hver type forlygte skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne skal udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.

Konstateres der ved nogen prøvetagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages yderligere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre produktionens overensstemmelse.

2.1.   Prøvningernes art

Prøvning for overensstemmelse med dette regulativ skal omfatte fotometriske egenskaber og efterprøvning af den vertikale ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme.

2.2.   Metoder, som anvendes ved prøvningerne

| 2.2.1. | Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.1.

Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.

| 2.2.2. | Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.

| 2.2.3. | Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed. |
| --- | --- |

2.2.3.

Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.

| 2.2.4. | I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning. |
| --- | --- |

2.2.4.

I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning.

2.3.   Prøveudtagningens art

Der udtages på tilfældig måde prøver af forlygter fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt forlygter af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.

Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.

2.4.   Målte og registrerede fotometriske egenskaber

Der foretages fotometrisk måling på de udtagne forlygteprøver i de i regulativet fastlagte punkter, idet aflæsningen begrænses til punkterne Imax, HV (2), HL og HR (3) for fjernlys, og til punkterne B 50 L (eller R) (1), HV, 50 V, 75 R (eller L) og 25 L2 (eller R2) for nærlys (se figuren i bilag 3).

2.5.   Godkendelseskriterier

Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge sådanne acceptkriterier for produkterne, som opfylder forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 9.1. i dette regulativ.

Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 9 (første prøveudtagning).

---

(1)  Bogstaverne i parentes gælder for forlygter til venstrekørsel.

(2)  Hvis fjernlyslygte og nærlyslygte er indbygget i hinanden, skal HV for fjernlys være samme målepunkt som for nærlys.

(3)  HL og HR: punkter på »hh« beliggende 2,5 grader henholdsvis til venstre og højre for punktet HV.

---

BILAG 9

MINDSTEKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR

1.   GENERELT

| 1.1. | Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.1.

Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

| 1.2. | Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte og målt ved 13,2 ± 0,1 V eller som ellers specificeret, og: | enten
  udstyret med en udskiftelig standardgasudladningslyskilde i henhold til punkt 6.1.3. Gasudladningslyskildens lysflux kan afvige fra den referencelysflux, der er fastsat i regulativ nr. 99. Hvis dette er tilfældet, skal illuminansværdierne korrigeres tilsvarende. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte og målt ved 13,2 ± 0,1 V eller som ellers specificeret, og:

enten

udstyret med en udskiftelig standardgasudladningslyskilde i henhold til punkt 6.1.3. Gasudladningslyskildens lysflux kan afvige fra den referencelysflux, der er fastsat i regulativ nr. 99. Hvis dette er tilfældet, skal illuminansværdierne korrigeres tilsvarende.

| | eller
  udstyret med den seriefremstillede gasudladningslyskilde og den seriefremstillede ballast. Lyskildens lysflux kan afvige fra den nominelle lysflux som følge af tolerancer for lyskilde og ballast som specificeret i regulativ nr. 99, og derfor kan de målte illuminansværdier korrigeres med 20 % i gunstig retning. |
| --- | --- |

eller

udstyret med den seriefremstillede gasudladningslyskilde og den seriefremstillede ballast. Lyskildens lysflux kan afvige fra den nominelle lysflux som følge af tolerancer for lyskilde og ballast som specificeret i regulativ nr. 99, og derfor kan de målte illuminansværdier korrigeres med 20 % i gunstig retning.

| 1.2.1. | ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.
  I blændingszonen må den maksimale afvigelse være henholdsvis:






  B 50 L (eller R) (1): | 170 cd, svarende til 20 %
  255 cd, svarende til 30 % |
| --- | --- | --- |
| Zone A | 255 cd, svarende til 20 %
  380 cd, svarende til 30 % |

1.2.1.

ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.

I blændingszonen må den maksimale afvigelse være henholdsvis:

B 50 L (eller R) (1):

170 cd, svarende til 20 %

255 cd, svarende til 30 %

Zone A

255 cd, svarende til 20 %

380 cd, svarende til 30 %

| 1.2.2. | eller, såfremt:






  1.2.2.1. | for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på + 170 cd) og knyttet til denne opretning, i et punkt i en cirkel på 0,35 grader omkring punkterne B 50 L (eller R) (1) (med en tolerance på 85), 75 R (eller L), 50 V, 25 R1, 25 L2, samt på segment I |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

eller, såfremt:

1.2.2.1.

for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på + 170 cd) og knyttet til denne opretning, i et punkt i en cirkel på 0,35 grader omkring punkterne B 50 L (eller R) (1) (med en tolerance på 85), 75 R (eller L), 50 V, 25 R1, 25 L2, samt på segment I

| 1.2.2.2. | og såfremt der for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Imax, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimumværdierne og – 20 % for minimumværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3 i dette regulativ. Der ses bort fra referencemærket. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

og såfremt der for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Imax, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimumværdierne og – 20 % for minimumværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3 i dette regulativ. Der ses bort fra referencemærket.

| 1.2.3. | Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad. |
| --- | --- |

1.2.3.

Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad.

| 1.2.4. | Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardgasudladningslyskilde eller gasudladningslyskilde og ballast, alt efter hvad der er relevant i henhold til punkt 1.2 ovenfor. |
| --- | --- |

1.2.4.

Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardgasudladningslyskilde eller gasudladningslyskilde og ballast, alt efter hvad der er relevant i henhold til punkt 1.2 ovenfor.

| 1.3. | Til efterprøvning af den vertikale ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode: | En af de udtagne forlygter prøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Til efterprøvning af den vertikale ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:

En af de udtagne forlygter prøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus.

| | Forlygten anses for acceptabel, hvis Δr (som defineret i punkt 2.1. og 2.2. i bilag 4 til dette regulativ) ikke overstiger 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Forlygten anses for acceptabel, hvis Δr (som defineret i punkt 2.1. og 2.2. i bilag 4 til dette regulativ) ikke overstiger 1,5 mrad.

| | Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu et eksemplar, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu et eksemplar, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad.

| 1.4. | Kravene til kromaticitetskoordinaterne skal være opfyldt. |
| --- | --- |

1.4.

Kravene til kromaticitetskoordinaterne skal være opfyldt.

| 1.5. | Hvis den vertikale justering imidlertid ikke kan foretages gentagne gange til den påkrævede placering inden for tolerancerne beskrevet i punkt 6.2.2.3 i nærværende regulativ, skal et prøveeksemplar prøves efter metoden beskrevet i punkt 2 og 3 i bilag 10. |
| --- | --- |

1.5.

Hvis den vertikale justering imidlertid ikke kan foretages gentagne gange til den påkrævede placering inden for tolerancerne beskrevet i punkt 6.2.2.3 i nærværende regulativ, skal et prøveeksemplar prøves efter metoden beskrevet i punkt 2 og 3 i bilag 10.

2.   FØRSTE PRØVEUDTAGNING

Ved den første prøveudtagning udtages fire forlygter på tilfældig måde. Den første prøve på to lygter mærkes A, den anden prøve på to lygter mærkes B.

2.1.   Overensstemmelse

| 2.1.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for at være overensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne i ugunstig retning er:






  2.1.1.1. | Prøve A







  A1: | én forlygte | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte, ikke over | 20 % |
| A2: | begge forlygter | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| gå til prøve B | |

2.1.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for at være overensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne i ugunstig retning er:

2.1.1.1.

Prøve A

A1:

én forlygte

0 %

én forlygte, ikke over

20 %

A2:

begge forlygter

0 %

men ikke mere end

20 %

gå til prøve B

| 2.1.1.2. | Prøve B







  B1: | begge forlygter | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

Prøve B

B1:

begge forlygter

0 %

| 2.1.2. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt. |
| --- | --- |

2.1.2.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt.

2.2.   Manglende overensstemmelse

| 2.2.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:






  2.2.1.1. | Prøve A







  A3: | én forlygte, ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte, over | 20 % |
| men ikke mere end | 30 % |

2.2.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

2.2.1.1.

Prøve A

A3:

én forlygte, ikke over

20 %

én forlygte, over

20 %

men ikke mere end

30 %

| 2.2.1.2. | Prøve B







  B2: | I tilfælde A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| én forlygte, over | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| én forlygte, ikke over | 20 % |
| B3: | I tilfælde A2 | |
| én forlygte | 0 % |
| én forlygte, over | 20 % |
| men ikke mere end | 30 % |

2.2.1.2.

Prøve B

B2:

I tilfælde A2

én forlygte, over

0 %

men ikke mere end

20 %

én forlygte, ikke over

20 %

B3:

I tilfælde A2

én forlygte

0 %

én forlygte, over

20 %

men ikke mere end

30 %

| 2.2.2. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

2.2.2.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A ikke er opfyldt.

2.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 10 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

| 2.3.1. | Prøve A







  A4: | én forlygte, ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| én forlygte, over | 30 % |
| A5: | begge forlygter | 20 % |

2.3.1.

Prøve A

A4:

én forlygte, ikke over

20 %

én forlygte, over

30 %

A5:

begge forlygter

20 %

| 2.3.2. | Prøve B







  B4: | I tilfælde A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| én forlygte, over | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| én forlygte, over | 20 % |
| B5: | I tilfælde A2 | |
| begge forlygter | 20 % |
| B6: | I tilfælde A2 | |
| én forlygte | 0 % |
| én forlygte, over | 30 % |

2.3.2.

Prøve B

B4:

I tilfælde A2

én forlygte, over

0 %

men ikke mere end

20 %

én forlygte, over

20 %

B5:

I tilfælde A2

begge forlygter

20 %

B6:

I tilfælde A2

én forlygte

0 %

én forlygte, over

30 %

| 2.3.3. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

2.3.3.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er opfyldt.

3.   GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNINGEN

I tilfælde A3, B2 og B3 skal prøveudtagningen senest to måneder efter anmeldelsen gentages ved udtagning af en tredje prøve C bestående af to forlygter og en fjerde prøve D bestående af to forlygter, fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.

3.1.   Overensstemmelse

| 3.1.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for overensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:






  3.1.1.1. | Prøve C







  C1: | én forlygte | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte, ikke over | 20 % |
| C2: | begge forlygter | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| gå til prøve D | |

3.1.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for overensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

3.1.1.1.

Prøve C

C1:

én forlygte

0 %

én forlygte, ikke over

20 %

C2:

begge forlygter

0 %

men ikke mere end

20 %

gå til prøve D

| 3.1.1.2. | Prøve D







  D1: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| begge forlygter | 0 % |

3.1.1.2.

Prøve D

D1:

i tilfælde C2

begge forlygter

0 %

| 3.1.2. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt. |
| --- | --- |

3.1.2.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt.

3.2.   Manglende overensstemmelse

| 3.2.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:






  3.2.1.1. | Prøve D







  D2: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte, over | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| én forlygte, ikke over | 20 % |

3.2.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

3.2.1.1.

Prøve D

D2:

i tilfælde C2

én forlygte, over

0 %

men ikke mere end

20 %

én forlygte, ikke over

20 %

| 3.2.1.2. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt.

3.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 11 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

| 3.3.1. | Prøve C







  C3: | én forlygte, ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| én forlygte, over | 20 % |
| C4: | begge forlygter | 20 % |

3.3.1.

Prøve C

C3:

én forlygte, ikke over

20 %

én forlygte, over

20 %

C4:

begge forlygter

20 %

| 3.3.2. | Prøve D







  D3: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| én forlygte, 0 eller over | 0 % |
| én forlygte, over | 20 % |

3.3.2.

Prøve D

D3:

i tilfælde C2

én forlygte, 0 eller over

0 %

én forlygte, over

20 %

| 3.3.3. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2. for prøve C og D ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

3.3.3.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2. for prøve C og D ikke er opfyldt.

4.   ÆNDRING I AFSKÆRINGSLINJENS VERTIKALE POSITION

Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:

| | Efter udtagning af prøver som angivet i figur 1 i dette bilag afprøves en af forlygterne i prøve A med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus. |
| --- | --- |

Efter udtagning af prøver som angivet i figur 1 i dette bilag afprøves en af forlygterne i prøve A med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus.

| | Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δr ikke er over 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δr ikke er over 1,5 mrad.

| | Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, skal den anden forlygte i prøve A underkastes prøvningen, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, skal den anden forlygte i prøve A underkastes prøvningen, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad.

| | Er værdien 1,5 mrad for prøve A imidlertid ikke overholdt, underkastes begge forlygter i prøve B samme procedure, og for ingen af disse må værdien af Δr være over 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Er værdien 1,5 mrad for prøve A imidlertid ikke overholdt, underkastes begge forlygter i prøve B samme procedure, og for ingen af disse må værdien af Δr være over 1,5 mrad.

Figur 1

---

(1)  Bogstaverne i parentes gælder for forlygter til venstrekørsel.

---

BILAG 10

KONTROL AF »AFSKÆRINGEN« FOR NÆRLYSLYGTER VED HJÆLP AF INSTRUMENTER

1.   GENERELT

Hvis punkt 6.2.2.4 i dette regulativ finder anvendelse, skal kvaliteten af »afskæringen« prøves efter forskrifterne i punkt 2 nedenfor, og den vertikale og horisontale justering af lysstrålen ved hjælp af instrumenter skal foretages i henhold til forskrifterne i punkt 3 nedenfor.

Før målingen af »afskæringens« kvalitet og gennemførelse af opretningsprocedure ved hjælp af instrumenter, skal der foretages en visuel første opretning i henhold til punkt 6.2.2.1 og 6.2.2.2 i dette regulativ.

2.   MÅLING AF »AFSKÆRINGENS« KVALITET

For at bestemme afskæringens mindste skarphed skal der udføres målinger ved vertikal scanning gennem »afskæringens« horisontale del i vinkeltrin på 0,05° i en måleafstand på enten:

| a) | 10 m med en detektor med en diameter på ca. 10 mm eller |
| --- | --- |

a)

10 m med en detektor med en diameter på ca. 10 mm eller

| b) | 25 m med en detektor med en diameter på ca. 30 mm. |
| --- | --- |

b)

25 m med en detektor med en diameter på ca. 30 mm.

Den målestand, som prøvningen blev foretaget i, skal anføres i punkt 9 i meddelelsesformularen (se bilag 1 i dette regulativ).

For at bestemme afskæringens største skarphed skal der udføres målinger ved vertikal scanning gennem »afskæringens« horisontale del i vinkeltrin på 0,05° udelukkende i en afstand af 25 m og med en detektor med en diameter på ca. 30 mm.

»Afskæringens« kvalitet anses for acceptabel, hvis forskrifterne i punkt 2.1 til 2.3 nedenfor er i overensstemmelse med mindst ét sæt målinger.

2.1.   Ikke mere end én »afskæring« må være synlig (1).

2.2.   »Afskæringens« skarphed

Skarphedsfaktoren G bestemmes ved vertikal scanning gennem den horisontale del af »afskæringen« 2,5° fra V-V, hvor:

Formula hvor β = den vertikale position i grader.

Værdien af G må ikke være mindre end 0,13 (mindste skarphed) og ikke større end 0,40 (største skarphed).

2.3.   Linearitet

Den del af den horisontale »afskæring«, der bruges til vertikal justering, skal være horisontal mellem 1,5° og 3,5° fra linjen V-V (se figur 1 nedenfor).

| a) | Inflektionspunkterne for »afskæringens« gradient ved de vertikale linjer ved 1,5°, 2,5° og 3,5° bestemmes ved ligningen:

  . |
| --- | --- |

a)

Inflektionspunkterne for »afskæringens« gradient ved de vertikale linjer ved 1,5°, 2,5° og 3,5° bestemmes ved ligningen:

Formula.

| b) | Den største vertikale afstand mellem de bestemte inflektionspunkter må ikke være større end 0,2°. |
| --- | --- |

b)

Den største vertikale afstand mellem de bestemte inflektionspunkter må ikke være større end 0,2°.

3.   VERTIKAL OG HORISONTAL JUSTERING

Hvis »afskæringen« opfylder kvalitetskravene i punkt 2 i dette bilag, kan justeringen af lysstrålen foretages ved hjælp af instrumenter.

Figur 1

Måling af »afskæringens« kvalitet

Image

| Bemærkning: | Målestoksforholdene er forskellige for de vertikale og de horisontale linjer. |
| --- | --- |

Bemærkning:

Målestoksforholdene er forskellige for de vertikale og de horisontale linjer.

3.1.   Vertikal justering

Idet man bevæger sig opad fra under linjen B (se figur 2 nedenfor), foretages der en vertikal scanning gennem den horisontale del af »afskæringen« 2,5° fra V-V. Inflektionspunktet (hvor d2 (log E)/dv2 = 0) bestemmes og placeres på linjen B, der ligger 1 % under H-H.

3.2.   Horisontal justering

Ansøgeren skal angive en af følgende horisontale opretningsmetoder:

| a) | »0,2 D-linje«-metoden (se figur 2 nedenfor).
  En enkel horisontal linje ved 0,2° D scannes fra 5° til venstre til 5° til højre, efter at lygten er blevet rettet op vertikalt. Den største gradient »G« bestemt ved ligningen , hvor β er den horisontale position i grader, må ikke være mindre end 0,08.
  Det inflektionspunkt, der findes på linjen 0,2 D, skal befinde sig på linjen A.

  Figur 2


  Vertikal og horisontal justering ved hjælp af instrumenter — metoden med horisontallinjescanning











  Bemærkning: | Målestoksforholdene er forskellige for de vertikale og de horisontale linjer. |
| --- | --- | --- |

a)

»0,2 D-linje«-metoden (se figur 2 nedenfor).

En enkel horisontal linje ved 0,2° D scannes fra 5° til venstre til 5° til højre, efter at lygten er blevet rettet op vertikalt. Den største gradient »G« bestemt ved ligningen Formula, hvor β er den horisontale position i grader, må ikke være mindre end 0,08.

Det inflektionspunkt, der findes på linjen 0,2 D, skal befinde sig på linjen A.

Figur 2

Vertikal og horisontal justering ved hjælp af instrumenter — metoden med horisontallinjescanning

Image

Bemærkning:

Målestoksforholdene er forskellige for de vertikale og de horisontale linjer.

| b) | »3-linje«-metoden (se figur 3 nedenfor)
  Der skal scannes tre vertikale linjer fra 2° D til 2° U ved 1°R, 2°R og 3°R, efter at lygten er rettet op vertikalt. De respektive største gradienter »G« bestemmes ved hjælp af ligningen:

  Hvor β er den vertikale position i grader, må den ikke være mindre end 0,08. De inflektionspunkter, der findes på de tre linjer, skal bruges til at aflede en ret linje. Denne linjes skæringspunkt med linjen B, som blev fundet ved udførelse af den vertikale opretning, skal placeres på V-linjen.

  Figur 3


  Vertikal og horisontal justering ved hjælp af instrumenter — metoden med tre-linjescanning











  Bemærkning: | Målestoksforholdene er forskellige for de vertikale og de horisontale linjer. |
| --- | --- | --- |

b)

»3-linje«-metoden (se figur 3 nedenfor)

Der skal scannes tre vertikale linjer fra 2° D til 2° U ved 1°R, 2°R og 3°R, efter at lygten er rettet op vertikalt. De respektive største gradienter »G« bestemmes ved hjælp af ligningen:

Hvor β er den vertikale position i grader, må den ikke være mindre end 0,08. De inflektionspunkter, der findes på de tre linjer, skal bruges til at aflede en ret linje. Denne linjes skæringspunkt med linjen B, som blev fundet ved udførelse af den vertikale opretning, skal placeres på V-linjen.

Figur 3

Vertikal og horisontal justering ved hjælp af instrumenter — metoden med tre-linjescanning

Image

Bemærkning:

Målestoksforholdene er forskellige for de vertikale og de horisontale linjer.

---

(1)  Dette punkt bør ændres, når der foreligger en objektiv prøvningsmetode.

---

BILAG 11

FORSKRIFTER FOR LED-MODULER OG FORLYGTER MED LED-MODULER

1.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

| 1.1. | Hver af de indleverede LED-moduler skal være i overensstemmelse med de relevante specifikationer i dette regulativ, når de prøves med eventuelt medfølgende elektroniske styringsanlæg for lyskilder. |
| --- | --- |

1.1.

Hver af de indleverede LED-moduler skal være i overensstemmelse med de relevante specifikationer i dette regulativ, når de prøves med eventuelt medfølgende elektroniske styringsanlæg for lyskilder.

| 1.2. | LED-moduler skal være således konstrueret, at de ved normal brug er og forbliver funktionsdygtige. De må heller ikke frembyde andre konstruktions- eller fremstillingsfejl. |
| --- | --- |

1.2.

LED-moduler skal være således konstrueret, at de ved normal brug er og forbliver funktionsdygtige. De må heller ikke frembyde andre konstruktions- eller fremstillingsfejl.

| 1.3. | LED-moduler skal være manipulationssikrede. |
| --- | --- |

1.3.

LED-moduler skal være manipulationssikrede.

| 1.4. | Udtagelige LED-moduler skal være konstrueret således:






  1.4.1. | at de fotometriske specifikationer for forlygten er opfyldt, når LED-modulet udtages og udskiftes med et andet modul leveret af ansøgeren og mærket med samme identifikationskode for lyskildemodulet |
| --- | --- | --- |

1.4.

Udtagelige LED-moduler skal være konstrueret således:

1.4.1.

at de fotometriske specifikationer for forlygten er opfyldt, når LED-modulet udtages og udskiftes med et andet modul leveret af ansøgeren og mærket med samme identifikationskode for lyskildemodulet

| 1.4.2. | at LED-moduler med forskellige identifikationskoder for lyskildemodulerne inden i samme lygtehus, ikke er indbyrdes udskiftelige. |
| --- | --- |

1.4.2.

at LED-moduler med forskellige identifikationskoder for lyskildemodulerne inden i samme lygtehus, ikke er indbyrdes udskiftelige.

| 1.5. | Elektroniske styringsanlæg for lyskilder kan udgøre en del af LED-modulerne. |
| --- | --- |

1.5.

Elektroniske styringsanlæg for lyskilder kan udgøre en del af LED-modulerne.

2.   FREMSTILLING

| 2.1. | LED'erne på LED-modulet skal være forsynet med egnede fastgørelseselementer. |
| --- | --- |

2.1.

LED'erne på LED-modulet skal være forsynet med egnede fastgørelseselementer.

| 2.2. | Fastgørelseselementerne skal være solide og godt fastgjort til LED'erne og LED-modulet. |
| --- | --- |

2.2.

Fastgørelseselementerne skal være solide og godt fastgjort til LED'erne og LED-modulet.

3.   PRØVNINGSBETINGELSER

3.1.   Anvendelse

| 3.1.1. | Alle prøver skal prøves som specificeret i punkt 4 nedenfor |
| --- | --- |

3.1.1.

Alle prøver skal prøves som specificeret i punkt 4 nedenfor

| 3.1.2. | Arten af lyskilde i et LED-modul skal være lysemitterende dioder (LED) som defineret i regulativ nr. 48, punkt 2.7.1, navnlig hvad angår elementet synlig stråling. Andre slags lyskilder er ikke tilladt. |
| --- | --- |

3.1.2.

Arten af lyskilde i et LED-modul skal være lysemitterende dioder (LED) som defineret i regulativ nr. 48, punkt 2.7.1, navnlig hvad angår elementet synlig stråling. Andre slags lyskilder er ikke tilladt.

3.2.   Driftsbetingelser

3.2.1.   Driftsbetingelser for LED-moduler

Alle prøver skal prøves under de betingelser, der er specificeret i punkt 6.2.4.4 i dette regulativ. Hvis andet ikke er specificeret i dette bilag, skal LED-modulerne prøves inden i forlygten som indleveret af fabrikanten.

3.2.2.   Omgivende temperatur

For så vidt angår måling af elektriske og fotometriske egenskaber, skal forlygten anvendes i tør, stillestående luft ved en temperatur på 23 °C ± 5 °C.

3.3.   Ældning

På ansøgers anmodning bringes LED-modulet i drift i 15 timer og nedkøles til omgivende temperatur, før de i dette regulativ foreskrevne prøvninger påbegyndes.

4.   SÆRLIGE FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

4.1.   Uv-stråling

Uv-strålingen fra et LED-modul af typen med lav uv-stråling skal være således at:

Formula

hvor:

| | S(λ)(unit: 1) er den spektrale vægtningsfunktion |
| --- | --- |

S(λ)(unit: 1) er den spektrale vægtningsfunktion

| | km = 683 lm/W er den maksimale værdi af strålingens lyseffektivitet. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W er den maksimale værdi af strålingens lyseffektivitet.

(Definitioner på andre symboler findes i punkt 4.1.1 i bilag 9 til regulativ nr. 112).

Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer. Uv-strålingen vægtes efter de værdier, som er angivet i Uv-tabellen nedenfor:

Uv-tabel:

Værdierne er i overensstemmelse med »IRPA/INIRC Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation«. De valgte bølgelængder (i nanometre) er repræsentative; andre værdier bør interpoleres.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000053 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000053

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

---

| 14.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 176/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 176/128

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 113 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver symmetrisk nærlys og/eller fjernlys og er udstyret med glødelamper, gasudladningslyskilder eller LED-moduler

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 3 til ændringsserie 01 til regulativet — ikrafttrædelsesdato: 9. oktober 2014

INDHOLDSFORTEGNELSE

ANVENDELSESOMRÅDE

| 1. | Definitioner |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ansøgning om godkendelse af en forlygte |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mærkning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lysafgivelse |
| --- | --- |

6.

| 7. | Farve |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ændring af en forlygtetype og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

12.

| 13. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

13.

BILAG

| 1. | Meddelelse |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eksempler på udformning af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sfærisk koordinatmålesystem og prøvepunkternes placering |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prøvninger af den fotometriske ydelses stabilitet på forlygter i brug — Prøvning af komplette forlygter af klasse B, C, D og E |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Forskrifter for lygter med lygteglas af plast — prøvning af lygteglas eller materialeprøver samt af komplette lygter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør |
| --- | --- |

7.

| 8. | Oversigt over driftsperioder i forbindelse med prøvning af stabilitet af fotometriske præstationer |
| --- | --- |

8.

| 9. | Definition og skarphed af »afskæringslinjen« for symmetriske nærlysforlygter samt indstillingsprocedure ved hjælp af denne afskæringslinje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Referencecentrum |
| --- | --- |

10.

| 11. | Mærkning af spænding |
| --- | --- |

11.

| 12. | Forskrifter for LED-moduler og forlygter med LED-moduler |
| --- | --- |

12.

ANVENDELSESOMRÅDE (1)
   (2),

Dette regulativ finder anvendelse på forlygter til køretøjer i klasse L og T (3).

1.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 1.1. | »lygteglas«: forlygtens (enhedens) yderste del, som afgiver lys gennem den lysende overflade |
| --- | --- |

1.1.

»lygteglas«: forlygtens (enhedens) yderste del, som afgiver lys gennem den lysende overflade

| 1.2. | »coating«: et eller flere produkter, som er påført i et eller flere lag på ydersiden af lygteglasset |
| --- | --- |

1.2.

»coating«: et eller flere produkter, som er påført i et eller flere lag på ydersiden af lygteglasset

| 1.3. | »forlygter af forskellig type«: forlygter, som afviger på væsentlige punkter såsom:






  1.3.1. | handelsnavn eller varemærke |
| --- | --- | --- |

1.3.

»forlygter af forskellig type«: forlygter, som afviger på væsentlige punkter såsom:

1.3.1.

handelsnavn eller varemærke

| 1.3.2. | det optiske systems egenskaber |
| --- | --- |

1.3.2.

det optiske systems egenskaber

| 1.3.3. | hvorvidt de indeholder komponenter, som under funktion er i stand til at ændre de optiske virkninger ved refleksion, brydning, absorption og/eller deformation |
| --- | --- |

1.3.3.

hvorvidt de indeholder komponenter, som under funktion er i stand til at ændre de optiske virkninger ved refleksion, brydning, absorption og/eller deformation

| 1.3.4. | det frembragte lys (nærlys, fjernlys eller både nær- og fjernlys) |
| --- | --- |

1.3.4.

det frembragte lys (nærlys, fjernlys eller både nær- og fjernlys)

| 1.3.5. | kategorien af glødelampe(r), gasudladningslyskilde eller lyskildemodulets specifikke identifikationskode(r) |
| --- | --- |

1.3.5.

kategorien af glødelampe(r), gasudladningslyskilde eller lyskildemodulets specifikke identifikationskode(r)

| 1.4. | »forlygter af forskellige »klasser« (A, B, C, D eller E)«: forlygter, som er identificeret ved bestemte fotometriske forskrifter. |
| --- | --- |

1.4.

»forlygter af forskellige »klasser« (A, B, C, D eller E)«: forlygter, som er identificeret ved bestemte fotometriske forskrifter.

| 1.5. | »farven af det lys, der udsendes af anordningen«. Definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.5.

»farven af det lys, der udsendes af anordningen«. Definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ.

| 1.6. | Dog skal en anordning i et system bestående af to forlygter beregnet til montering i køretøjets venstre side og den tilsvarende anordning beregnet til montering i køretøjets højre side anses for at være af samme type. |
| --- | --- |

1.6.

Dog skal en anordning i et system bestående af to forlygter beregnet til montering i køretøjets venstre side og den tilsvarende anordning beregnet til montering i køretøjets højre side anses for at være af samme type.

| 1.7. | Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og til regulativ nr. 37 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen. |
| --- | --- |

1.7.

Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og til regulativ nr. 37 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.

| 1.8. | Henvisninger i dette regulativ til standardgasudladningslyskilder (étalon) og til regulativ nr. 99 læses som henvisninger til regulativ nr. 99 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen. |
| --- | --- |

1.8.

Henvisninger i dette regulativ til standardgasudladningslyskilder (étalon) og til regulativ nr. 99 læses som henvisninger til regulativ nr. 99 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.

| 1.9. | »ekstra lygteenhed«: den del af et forlygtesystem, der frembringer kurvelys. Den er uafhængig af den anordning, der frembringer hovednærlyset, kan bestå af optiske, mekaniske og elektriske komponenter, og den kan være sammenbygget med og/eller gensidigt indbygget i andre lygte- eller lyssignalanordninger. |
| --- | --- |

1.9.

»ekstra lygteenhed«: den del af et forlygtesystem, der frembringer kurvelys. Den er uafhængig af den anordning, der frembringer hovednærlyset, kan bestå af optiske, mekaniske og elektriske komponenter, og den kan være sammenbygget med og/eller gensidigt indbygget i andre lygte- eller lyssignalanordninger.

| 1.10. | I dette regulativ anvendes andre relevante definitioner i regulativ nr. 48, 53 og 74 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen. |
| --- | --- |

1.10.

I dette regulativ anvendes andre relevante definitioner i regulativ nr. 48, 53 og 74 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.

2.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN FORLYGTE (4)

| 2.1. | Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant. I ansøgningen skal følgende oplyses:






  2.1.1. | om forlygten er beregnet til at afgive både fjernlys og nærlys eller kun fjernlys eller nærlys, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant. I ansøgningen skal følgende oplyses:

2.1.1.

om forlygten er beregnet til at afgive både fjernlys og nærlys eller kun fjernlys eller nærlys,

| 2.1.2. | om ansøgningen omhandler en forlygte af klasse A, B, C, D eller E |
| --- | --- |

2.1.2.

om ansøgningen omhandler en forlygte af klasse A, B, C, D eller E

| 2.1.3. | kategori af de(n) anvendte glødelampe(r) som opført på listen i regulativ nr. 37 og de eventuelle ændringsserier dertil, som var i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse. |
| --- | --- |

2.1.3.

kategori af de(n) anvendte glødelampe(r) som opført på listen i regulativ nr. 37 og de eventuelle ændringsserier dertil, som var i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse.

| 2.1.4. | En eventuel kategori gasudladningslyskilde som opført på listen i regulativ nr. 99. |
| --- | --- |

2.1.4.

En eventuel kategori gasudladningslyskilde som opført på listen i regulativ nr. 99.

| 2.1.5. | For eventuelle LED-moduler, lyskildemodulets specifikke identifikationskode(r). |
| --- | --- |

2.1.5.

For eventuelle LED-moduler, lyskildemodulets specifikke identifikationskode(r).

| 2.1.6. | For ekstra lygteenhed(er), den/de ekstra lygteenheders identifikationskode(r). |
| --- | --- |

2.1.6.

For ekstra lygteenhed(er), den/de ekstra lygteenheders identifikationskode(r).

| 2.2. | Hver ansøgning om godkendelse skal være ledsaget af:






  2.2.1. | Tegninger i tre eksemplarer, som er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres, og som viser forlygten set forfra og eventuelle detaljer i form af ribning af lygteglasset, samt tværsnit; på tegningerne skal være angivet den plads, som er afsat til godkendelsesmærket:






  a) | for LED-modul(er), skal tegningerne desuden angive den plads, som er afsat til de specifikke identifikationskode(r) for modulet/modulerne |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Hver ansøgning om godkendelse skal være ledsaget af:

2.2.1.

Tegninger i tre eksemplarer, som er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres, og som viser forlygten set forfra og eventuelle detaljer i form af ribning af lygteglasset, samt tværsnit; på tegningerne skal være angivet den plads, som er afsat til godkendelsesmærket:

a)

for LED-modul(er), skal tegningerne desuden angive den plads, som er afsat til de specifikke identifikationskode(r) for modulet/modulerne

| b) | for ekstra lygteenheder, den plads, som er afsat til de specifikke identifikationskoder på de(n) ekstra lygteenhed(er) og de(n) forlygte(r), som frembringer hovednærlyset |
| --- | --- |

b)

for ekstra lygteenheder, den plads, som er afsat til de specifikke identifikationskoder på de(n) ekstra lygteenhed(er) og de(n) forlygte(r), som frembringer hovednærlyset

| c) | for ekstra lygteenheder, de geometriske installationsbetingelser for de(n) anordning(er), som opfylder forskrifterne i punkt 6.2.8. |
| --- | --- |

c)

for ekstra lygteenheder, de geometriske installationsbetingelser for de(n) anordning(er), som opfylder forskrifterne i punkt 6.2.8.

| 2.2.2. | En kortfattet teknisk beskrivelse, herunder:






  2.2.2.1. | For gasudladningslamper, mærke og type af ballasten, hvis denne ikke er integreret med lyskilden. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

En kortfattet teknisk beskrivelse, herunder:

2.2.2.1.

For gasudladningslamper, mærke og type af ballasten, hvis denne ikke er integreret med lyskilden.

| 2.2.2.2. | For LED-moduler:






  a) | en kortfattet teknisk specifikation af LED-modulet/modulerne |
| --- | --- | --- |

2.2.2.2.

For LED-moduler:

a)

en kortfattet teknisk specifikation af LED-modulet/modulerne

| b) | en tegning med dimensioner og de grundlæggende elektriske og fotometriske værdier samt den objektive lysstrøm og, for hvert LED-modul, en erklæring om, hvorvidt det er udskifteligt eller ej |
| --- | --- |

b)

en tegning med dimensioner og de grundlæggende elektriske og fotometriske værdier samt den objektive lysstrøm og, for hvert LED-modul, en erklæring om, hvorvidt det er udskifteligt eller ej

| c) | ved elektronisk lyskilderegulering oplysninger om den elektriske brugerflade, som kræves til godkendelsesprøvning. |
| --- | --- |

c)

ved elektronisk lyskilderegulering oplysninger om den elektriske brugerflade, som kræves til godkendelsesprøvning.

| 2.2.2.3. | For en forlygte, som er beregnet til at frembringe kurvelys, den mindske krængningsvinkel, som opfylder kravet i punkt 6.2.8.1. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

For en forlygte, som er beregnet til at frembringe kurvelys, den mindske krængningsvinkel, som opfylder kravet i punkt 6.2.8.1.

| 2.2.3. | To prøver af forlygtetypen. Hvis der et tale om et system, der består af to forlygter, et prøveeksemplar beregnet til montering i venstre side af køretøjet og en beregnet til montering i højre side af køretøjet. |
| --- | --- |

2.2.3.

To prøver af forlygtetypen. Hvis der et tale om et system, der består af to forlygter, et prøveeksemplar beregnet til montering i venstre side af køretøjet og en beregnet til montering i højre side af køretøjet.

| 2.2.4. | Kun for forlygter af klasse B, C D eller E til prøvning af det plastmateriale, som lygteglasset består af:






  2.2.4.1. | For klasse B, C, D eller E, 14 lygteglas






  2.2.4.1.1. | For klasse B, C, D eller E kan 10 af disse lygteglas erstattes af 10 materialeprøver, som måler mindst 60 × 80 mm, har en flad eller konveks ydre overflade og i midten et omtrent fladt areal (krumningsradius mindst 300 mm), som måler mindst 15 × 15 mm |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

Kun for forlygter af klasse B, C D eller E til prøvning af det plastmateriale, som lygteglasset består af:

2.2.4.1.

For klasse B, C, D eller E, 14 lygteglas

2.2.4.1.1.

For klasse B, C, D eller E kan 10 af disse lygteglas erstattes af 10 materialeprøver, som måler mindst 60 × 80 mm, har en flad eller konveks ydre overflade og i midten et omtrent fladt areal (krumningsradius mindst 300 mm), som måler mindst 15 × 15 mm

| 2.2.4.1.2. | Hver(t) sådan(t) lygteglas eller materialeprøve skal være fremstillet ved den metode, som vil blive anvendt til massefabrikation. |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

Hver(t) sådan(t) lygteglas eller materialeprøve skal være fremstillet ved den metode, som vil blive anvendt til massefabrikation.

| 2.2.4.2. | En reflektor, hvorpå lygteglassene kan monteres efter fabrikantens anvisninger. |
| --- | --- |

2.2.4.2.

En reflektor, hvorpå lygteglassene kan monteres efter fabrikantens anvisninger.

| 2.2.5. | For forlygter, udstyret med lyskilder i henhold til regulativ no. 99, eller udelukkende udstyret med LED-moduler, og med henblik på prøvning af de lystransmitterende plastkomponenters bestandighed over for uv-stråling fra lyskilderne inden i forlygten:






  2.2.5.1. | En prøve af hvert af de relevante materialer, som anvendes i forlygten, eller en prøve af forlygten indeholdende disse. Hver materialeprøve skal have samme fremtræden og eventuel overfladebehandling, som påtænkes anvendt i den forlygte, der søges godkendt. |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

For forlygter, udstyret med lyskilder i henhold til regulativ no. 99, eller udelukkende udstyret med LED-moduler, og med henblik på prøvning af de lystransmitterende plastkomponenters bestandighed over for uv-stråling fra lyskilderne inden i forlygten:

2.2.5.1.

En prøve af hvert af de relevante materialer, som anvendes i forlygten, eller en prøve af forlygten indeholdende disse. Hver materialeprøve skal have samme fremtræden og eventuel overfladebehandling, som påtænkes anvendt i den forlygte, der søges godkendt.

| 2.2.5.2. | Prøvning af indvendige materialers bestandighed over for uv-stråling er ikke obligatorisk:






  2.2.5.2.1. | hvis der anvendes gasudladningslyskilder af typen med lav uv-stråling som nærmere specificeret i regulativ nr. 99, eller |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2.

Prøvning af indvendige materialers bestandighed over for uv-stråling er ikke obligatorisk:

2.2.5.2.1.

hvis der anvendes gasudladningslyskilder af typen med lav uv-stråling som nærmere specificeret i regulativ nr. 99, eller

| 2.2.5.2.2. | hvis der udelukkende anvendes LED-moduler af typen med lav uv-stråling, som angivet i bilag 12 til dette regulativ, eller |
| --- | --- |

2.2.5.2.2.

hvis der udelukkende anvendes LED-moduler af typen med lav uv-stråling, som angivet i bilag 12 til dette regulativ, eller

| 2.2.5.2.3. | hvis de relevante dele af forlygten afskærmes mod uv-stråling, f.eks. med glasfiltre. |
| --- | --- |

2.2.5.2.3.

hvis de relevante dele af forlygten afskærmes mod uv-stråling, f.eks. med glasfiltre.

| 2.2.6. | En ballast eller elektronisk lyskilderegulering, hvis en sådan forefindes. |
| --- | --- |

2.2.6.

En ballast eller elektronisk lyskilderegulering, hvis en sådan forefindes.

| 2.3. | De materialer, som er anvendt til lygteglas og eventuel coating, skal være ledsaget af prøvningsrapporten over egenskaberne af sådanne materialer og coating, såfremt de i forvejen er prøvet. |
| --- | --- |

2.3.

De materialer, som er anvendt til lygteglas og eventuel coating, skal være ledsaget af prøvningsrapporten over egenskaberne af sådanne materialer og coating, såfremt de i forvejen er prøvet.

3.   MÆRKNING

| 3.1. | Forlygter, som forelægges til godkendelse, skal være påført ansøgerens firmanavn eller mærke. |
| --- | --- |

3.1.

Forlygter, som forelægges til godkendelse, skal være påført ansøgerens firmanavn eller mærke.

| 3.2. | På lygteglasset og på lygtehuset (5) skal de omfatte arealer af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket og til de i punkt 4 omhandlede tillægssymboler; disse arealer skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger. |
| --- | --- |

3.2.

På lygteglasset og på lygtehuset (5) skal de omfatte arealer af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket og til de i punkt 4 omhandlede tillægssymboler; disse arealer skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger.

| 3.3. | På bagsiden af forlygten, angivelse af den anvendte kategori af glødelampe(r) eller gasudladningslyskilde. |
| --- | --- |

3.3.

På bagsiden af forlygten, angivelse af den anvendte kategori af glødelampe(r) eller gasudladningslyskilde.

| 3.4. | Klasse E-forlygter kan på deres lysafgivende overflade været forsynet med et referencecentrum som vist i bilag 10. |
| --- | --- |

3.4.

Klasse E-forlygter kan på deres lysafgivende overflade været forsynet med et referencecentrum som vist i bilag 10.

| 3.5. | Klasse E-forlygter skal være forsynet med mærkning af spænding som vist i bilag 11. |
| --- | --- |

3.5.

Klasse E-forlygter skal være forsynet med mærkning af spænding som vist i bilag 11.

| 3.6. | For lygter med LED-modul(er) skal lygten være mærket med nominel spænding og nominel effekt samt lyskildemodulets specifikke identifikationskode. |
| --- | --- |

3.6.

For lygter med LED-modul(er) skal lygten være mærket med nominel spænding og nominel effekt samt lyskildemodulets specifikke identifikationskode.

| 3.7. | LED-modul(er) indleveret i forbindelse med lygtens godkendelse skal være forsynet med:






  3.7.1. | Ansøgerens handelsnavn eller varemærke. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- | --- |

3.7.

LED-modul(er) indleveret i forbindelse med lygtens godkendelse skal være forsynet med:

3.7.1.

Ansøgerens handelsnavn eller varemærke. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes.

| 3.7.2. | Modulets særlige identifikationskode; Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes.
  Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODULE«, efterfulgt af godkendelsesmærket uden den i punkt 4.2.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af tillægssymboler eller tegn. Denne specifikke identifikationskode skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger. Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger. |
| --- | --- |

3.7.2.

Modulets særlige identifikationskode; Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes.

Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODULE«, efterfulgt af godkendelsesmærket uden den i punkt 4.2.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af tillægssymboler eller tegn. Denne specifikke identifikationskode skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger. Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger.

| 3.7.3. | Hvis LED-modulerne ikke er udskiftelige, er mærkningen af LED-modulerne ikke påkrævet. |
| --- | --- |

3.7.3.

Hvis LED-modulerne ikke er udskiftelige, er mærkningen af LED-modulerne ikke påkrævet.

| 3.8. | Hvis et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, der ikke er en del af et LED-modul, anvendes til at drive et eller flere LED-moduler, skal det mærkes med dets specifikke identifikationskode(r), nominel spænding (volt) og nominel effekt (watt). |
| --- | --- |

3.8.

Hvis et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, der ikke er en del af et LED-modul, anvendes til at drive et eller flere LED-moduler, skal det mærkes med dets specifikke identifikationskode(r), nominel spænding (volt) og nominel effekt (watt).

| 3.9. | For ekstra lygteenheder skal de forlygter, der frembringer hovednærlyset, være forsynet med den specifikke identifikationskode for de ekstra lygteenheder som angivet i punkt 3.10.2 nedenfor. |
| --- | --- |

3.9.

For ekstra lygteenheder skal de forlygter, der frembringer hovednærlyset, være forsynet med den specifikke identifikationskode for de ekstra lygteenheder som angivet i punkt 3.10.2 nedenfor.

| 3.10. | Ekstra lygteenheder skal være forsynet med følgende mærkning:






  3.10.1. | Ansøgerens handelsnavn eller varemærke. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- | --- |

3.10.

Ekstra lygteenheder skal være forsynet med følgende mærkning:

3.10.1.

Ansøgerens handelsnavn eller varemærke. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes.

| 3.10.2. | For en glødelampelyskilde, kategorien af glødelampe(r), og/eller
  for LED-modul(er), den nominelle spænding og det nominelle wattforbrug samt LED-modulernes specifikke identifikationskode. |
| --- | --- |

3.10.2.

For en glødelampelyskilde, kategorien af glødelampe(r), og/eller

for LED-modul(er), den nominelle spænding og det nominelle wattforbrug samt LED-modulernes specifikke identifikationskode.

| 3.10.3. | De specifikke identifikationskode(r) for de ekstra lygteenheder. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes.
  Denne specifikke identifikationskode skal bestå af begyndelsesbogstaverne »ALU« for »Additional Lighting Unit« (ekstra lygteenhed) uden den i punkt 4.2.1 nedenfor beskrevne cirkel (f.eks. ALU E43 1234) og, hvis der anvendes flere ikke identiske ekstra lygteenheder, skal koden følges af yderligere symboler eller tegn (ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). Denne specifikke identifikationskode skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger. Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor de(n) ekstra lygteenhed(er) anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger. |
| --- | --- |

3.10.3.

De specifikke identifikationskode(r) for de ekstra lygteenheder. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes.

Denne specifikke identifikationskode skal bestå af begyndelsesbogstaverne »ALU« for »Additional Lighting Unit« (ekstra lygteenhed) uden den i punkt 4.2.1 nedenfor beskrevne cirkel (f.eks. ALU E43 1234) og, hvis der anvendes flere ikke identiske ekstra lygteenheder, skal koden følges af yderligere symboler eller tegn (ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). Denne specifikke identifikationskode skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger. Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor de(n) ekstra lygteenhed(er) anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Generelt

| 4.1.1. | Er dette regulativs forskrifter opfyldt for alle de i henhold til punkt 2 ovenfor indleverede prøveeksemplarer af en type forlygte, meddeles godkendelse. |
| --- | --- |

4.1.1.

Er dette regulativs forskrifter opfyldt for alle de i henhold til punkt 2 ovenfor indleverede prøveeksemplarer af en type forlygte, meddeles godkendelse.

| 4.1.2. | Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere end ét regulativ, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på dem. |
| --- | --- |

4.1.2.

Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere end ét regulativ, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på dem.

| 4.1.3. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre skal angive den ændringsserie, som omfatter de seneste større tekniske ændringer af regulativet på udstedelsestidspunktet for godkendelsen. En aftalepart må ikke tildele samme nummer til to forskellige typer forlygte, der er omfattet af dette regulativ. |
| --- | --- |

4.1.3.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre skal angive den ændringsserie, som omfatter de seneste større tekniske ændringer af regulativet på udstedelsestidspunktet for godkendelsen. En aftalepart må ikke tildele samme nummer til to forskellige typer forlygte, der er omfattet af dette regulativ.

| 4.1.4. | Meddelelse af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller af endeligt ophør af produktionen af en type forlygte i henhold til dette regulativ skal gives parterne i 1958-aftalen om anvendelse af dette regulativ ved hjælp af en blanket svarende til mønsteret i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.1.4.

Meddelelse af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller af endeligt ophør af produktionen af en type forlygte i henhold til dette regulativ skal gives parterne i 1958-aftalen om anvendelse af dette regulativ ved hjælp af en blanket svarende til mønsteret i bilag 1 til dette regulativ.

| 4.1.5. | Hver forlygte, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal ud over det i punkt 3.1 foreskrevne mærke påføres et godkendelsesmærke, som svarer til beskrivelsen i punkt 4.2 og 4.3 nedenfor, på de i punkt 3.2 ovenfor omhandlede arealer. |
| --- | --- |

4.1.5.

Hver forlygte, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal ud over det i punkt 3.1 foreskrevne mærke påføres et godkendelsesmærke, som svarer til beskrivelsen i punkt 4.2 og 4.3 nedenfor, på de i punkt 3.2 ovenfor omhandlede arealer.

4.2.   Godkendelsesmærkets sammensætning

Godkendelsesmærket skal bestå af:

| 4.2.1. | Et internationalt godkendelsesmærke bestående af:






  4.2.1.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (6) |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

4.2.1.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (6)

| 4.2.1.2. | det i punkt 4.1.3 ovenfor foreskrevne godkendelsesnummer. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

det i punkt 4.1.3 ovenfor foreskrevne godkendelsesnummer.

| 4.2.2. | følgende tillægssymbol:






  4.2.2.1. | en vandret pil med hoved i begge retninger, altså en pil, som peger både mod venstre og højre |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

følgende tillægssymbol:

4.2.2.1.

en vandret pil med hoved i begge retninger, altså en pil, som peger både mod venstre og højre

| 4.2.2.2. | på forlygter, som opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår nærlys, bogstaverne »C-AS« for forlygter af klasse A eller »C-BS« for forlygter af klasse B eller »WC-CS« for forlygter af klasse C eller »WC-DS« for forlygter af klasse D eller »WC-ES« for forlygter af klasse E |
| --- | --- |

4.2.2.2.

på forlygter, som opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår nærlys, bogstaverne »C-AS« for forlygter af klasse A eller »C-BS« for forlygter af klasse B eller »WC-CS« for forlygter af klasse C eller »WC-DS« for forlygter af klasse D eller »WC-ES« for forlygter af klasse E

| 4.2.2.3. | på forlygter, som opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår fjernlys, bogstaverne »R-BS« for forlygter af klasse B eller »WR-CS« for forlygter af klasse C eller »WC-DS« for forlygter af klasse D eller »WR-ES« for forlygter af klasse E |
| --- | --- |

4.2.2.3.

på forlygter, som opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår fjernlys, bogstaverne »R-BS« for forlygter af klasse B eller »WR-CS« for forlygter af klasse C eller »WC-DS« for forlygter af klasse D eller »WR-ES« for forlygter af klasse E

| 4.2.2.4. | på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter, hvad angår såvel nærlyset som fjernlyset, bogstaverne »CR-BS« for forlygter af klasse B eller »WCR-CS« for forlygter af klasse C eller »WCR-DS« for forlygter af klasse D eller »WCR-ES« for forlygter af klasse E |
| --- | --- |

4.2.2.4.

på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter, hvad angår såvel nærlyset som fjernlyset, bogstaverne »CR-BS« for forlygter af klasse B eller »WCR-CS« for forlygter af klasse C eller »WCR-DS« for forlygter af klasse D eller »WCR-ES« for forlygter af klasse E

| 4.2.2.5. | på forlygter med lygteglas af plast, bogstavgruppen »PL«, som påføres nær de symboler, som foreskrives i punkt 4.2.1 og 4.2.2, ovenfor |
| --- | --- |

4.2.2.5.

på forlygter med lygteglas af plast, bogstavgruppen »PL«, som påføres nær de symboler, som foreskrives i punkt 4.2.1 og 4.2.2, ovenfor

| 4.2.2.6. | på andre forlygter end klasse A, der opfylder dette direktivs forskrifter hvad angår fjernlyset, den maksimale lysstyrke, angivet ved et henvisningsmærke som foreskrevet i punkt 6.3.4, placeret nær cirklen, som omgiver bogstavet »E«. |
| --- | --- |

4.2.2.6.

på andre forlygter end klasse A, der opfylder dette direktivs forskrifter hvad angår fjernlyset, den maksimale lysstyrke, angivet ved et henvisningsmærke som foreskrevet i punkt 6.3.4, placeret nær cirklen, som omgiver bogstavet »E«.

| 4.2.3. | I hvert tilfælde skal den pågældende arbejdsfunktion i henhold til punkt 1.1.1.1 i bilag 4 og de(n) tilladte spænding(er) i henhold til punkt 1.1.1.2 i bilag 4 være fastlagt på godkendelsesattesterne og på de anmeldelsesformularer, som fremsendes til de stater, som er parter i overenskomsten og anvender dette regulativ.
  I de pågældende tilfælde skal anordningerne være mærket som følger:






  4.2.3.1. | På forlygter, som opfylder forskrifterne i dette regulativ og er konstrueret således, at nærlyset fra glødelampen, gasudladningslyskilden eller LED-modulerne ikke tænder samtidigt med nogen anden lygtefunktion, i hvilken den er gensidigt indbygget: anføres en skråstreg (/) efter nærlyssymbolet i godkendelsesmærket. |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

I hvert tilfælde skal den pågældende arbejdsfunktion i henhold til punkt 1.1.1.1 i bilag 4 og de(n) tilladte spænding(er) i henhold til punkt 1.1.1.2 i bilag 4 være fastlagt på godkendelsesattesterne og på de anmeldelsesformularer, som fremsendes til de stater, som er parter i overenskomsten og anvender dette regulativ.

I de pågældende tilfælde skal anordningerne være mærket som følger:

4.2.3.1.

På forlygter, som opfylder forskrifterne i dette regulativ og er konstrueret således, at nærlyset fra glødelampen, gasudladningslyskilden eller LED-modulerne ikke tænder samtidigt med nogen anden lygtefunktion, i hvilken den er gensidigt indbygget: anføres en skråstreg (/) efter nærlyssymbolet i godkendelsesmærket.

| 4.2.4. | De to cifre i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og den i afsnit 4.2.2.1 definerede pil, kan være angivet nær ovenstående tillægssymboler. |
| --- | --- |

4.2.4.

De to cifre i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og den i afsnit 4.2.2.1 definerede pil, kan være angivet nær ovenstående tillægssymboler.

| 4.2.5. | De mærker og symboler, der henvises til i punkt 4.2.1 til 4.2.3 ovenfor, skal være let læselige og må ikke kunne slettes. De kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af forlygten, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af forlygten, som udsender lyset. Under alle omstændigheder skal de være synlige, når forlygten er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del åbnes. |
| --- | --- |

4.2.5.

De mærker og symboler, der henvises til i punkt 4.2.1 til 4.2.3 ovenfor, skal være let læselige og må ikke kunne slettes. De kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af forlygten, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af forlygten, som udsender lyset. Under alle omstændigheder skal de være synlige, når forlygten er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del åbnes.

4.3.   Udformning af godkendelsesmærket

| 4.3.1. | Eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning med ovennævnte ekstra symboler findes i bilag 2, figur 1 til 15, i dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.1.

Eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning med ovennævnte ekstra symboler findes i bilag 2, figur 1 til 15, i dette regulativ.

| 4.3.2. | Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter






  4.3.2.1. | Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:






  4.3.2.1.1. | det er synligt som angivet i punkt 4.2.5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2.

Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

4.3.2.1.

Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:

4.3.2.1.1.

det er synligt som angivet i punkt 4.2.5

| 4.3.2.1.2. | ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.

| 4.3.2.2. | Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af det pågældende regulativ på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, skal være påført:






  4.3.2.2.1. | enten på den pågældende lysemitterende flade |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af det pågældende regulativ på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, skal være påført:

4.3.2.2.1.

enten på den pågældende lysemitterende flade

| 4.3.2.2.2. | eller samlet, på en sådan måde, at hver af de pågældende sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres. |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

eller samlet, på en sådan måde, at hver af de pågældende sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres.

| 4.3.2.3. | Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt.

| 4.3.2.4. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som omfattes af dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som omfattes af dette regulativ.

| 4.3.2.5. | I bilag 2, figur 13, til dette regulativ findes eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte tillægssymboler. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

I bilag 2, figur 13, til dette regulativ findes eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte tillægssymboler.

| 4.3.3. | Lygter, hvis lygteglas anvendes til forskellige forlygtetyper, som kan være indbygget i hinanden eller sammenbygget med andre lygter:
  Bestemmelserne i punkt 4.3.2 ovenfor finder anvendelse.






  4.3.3.1. | Når samme lygteglas anvendes, kan dette endvidere være påført forskellige godkendelsesmærker vedrørende de forskellige typer forlygter eller lygteenheder, forudsat at forlygtens hus, uanset at det ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter det i punkt 3.2 ovenfor beskrevne areal og er påført godkendelsesmærke for de faktiske funktioner. Anvendes samme lygtehus til forskellige forlygtetyper, kan de forskellige godkendelsesmærker være påført dette. |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

Lygter, hvis lygteglas anvendes til forskellige forlygtetyper, som kan være indbygget i hinanden eller sammenbygget med andre lygter:

Bestemmelserne i punkt 4.3.2 ovenfor finder anvendelse.

4.3.3.1.

Når samme lygteglas anvendes, kan dette endvidere være påført forskellige godkendelsesmærker vedrørende de forskellige typer forlygter eller lygteenheder, forudsat at forlygtens hus, uanset at det ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter det i punkt 3.2 ovenfor beskrevne areal og er påført godkendelsesmærke for de faktiske funktioner. Anvendes samme lygtehus til forskellige forlygtetyper, kan de forskellige godkendelsesmærker være påført dette.

| 4.3.3.2. | I bilag 2, figur 14, i dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning i forbindelse med ovennævnte tilfælde. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

I bilag 2, figur 14, i dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning i forbindelse med ovennævnte tilfælde.

5.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER (7)

5.1.   Hvert prøveeksemplar skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6 til 8 nedenfor.

5.2.   Forlygter skal være udført således, at de bevarer de foreskrevne fotometriske egenskaber og forbliver funktionsdygtige ved normal brug uanset de vibrationer, de kan blive udsat for.

5.2.1.   Forlygter skal være udstyret med en anordning, som bevirker, at de kan justeres således på køretøjerne, at de opfylder de gældende forskrifter. En sådan anordning kan eventuelt give mulighed for horisontal justering, forudsat at forlygterne er udformet således, at de kan fastholde en korrekt horisontal position, selv efter indstilling af den vertikale position. På lygteenheder, hvis reflektor og lygteglas ikke kan skilles fra hinanden, behøves en sådan anordning dog ikke, forudsat at anvendelse af sådanne lygteenheder er begrænset til køretøjer, på hvilke justering af forlygterne kan finde sted på anden måde.

Når en forlygte, der frembringer en nærlys, og en forlygte, der frembringer en fjernlys, hver har egen glødelampe, gasudladningslyskilde eller LED-modul og er samlet til en sammensat enhed, skal justeranordningen give mulighed for korrekt justering af hvert optisk system for sig.

5.2.2.   Disse forskrifter finder dog ikke anvendelse på forlygteenheder, hvis reflektorer er udelelige. For denne type enhed finder forskrifterne i punkt 6.3 i dette regulativ anvendelse.

5.3.   Klasse A, B, C eller D

5.3.1.   Forlygter skal være udstyret med glødelampe(r), som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37 og/eller, hvis der er tale om forlygter af klasse C eller D, med LED-modul(er).

Hvis der anvendes ekstra lyskilde(r) og/eller ekstra lygteenhed(er) til at frembringe kurvelys, må der kun anvendes kategorier af glødelamper, som er omfattet af regulativ nr. 37, forudsat der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger for kurvelys i regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som var i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, og/eller LED-moduler(s).

5.3.2.   Det er muligt at anvende to glødelampekilder til hovednærlyset og flere glødelampekilder til fjernlyset.

Enhver glødelampe i henhold til regulativ nr. 37 kan anvendes, forudsat:

| a) | at der ikke foretages anvendelsesbegrænsninger i regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen |
| --- | --- |

a)

at der ikke foretages anvendelsesbegrænsninger i regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen

| b) | at dens referencelysstrøm ved 13,2V for hovednærlyset ved klasse A og B ikke overstiger 900 lm |
| --- | --- |

b)

at dens referencelysstrøm ved 13,2V for hovednærlyset ved klasse A og B ikke overstiger 900 lm

| c) | at dens referencelysstrøm ved 13,2 V for hovednærlyset ved klasse C og D ikke overstiger 2 000 lm. |
| --- | --- |

c)

at dens referencelysstrøm ved 13,2 V for hovednærlyset ved klasse C og D ikke overstiger 2 000 lm.

Anordningen skal være konstrueret således, at glødelampen kun kan placeres i den korrekte position (8).

Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte kategori glødelampe finder anvendelse.

5.3.3.   For lygter med LED-modul(er):

| 5.3.3.1. | Eventuelle elektroniske styringsanlæg for lyskilder anses for at udgøre en del af forlygten; de kan også udgøre en del af LED-modulet/modulerne. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Eventuelle elektroniske styringsanlæg for lyskilder anses for at udgøre en del af forlygten; de kan også udgøre en del af LED-modulet/modulerne.

| 5.3.3.2. | Forlygten og selve LED-modulerne skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 12 til dette regulativ. Overensstemmelse med forskrifterne skal efterprøves. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Forlygten og selve LED-modulerne skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 12 til dette regulativ. Overensstemmelse med forskrifterne skal efterprøves.

| 5.3.3.3. | Den samlede objektive lysstrøm fra alle LED-moduler, som frembringer hovednærlyset, måles som beskrevet i punkt 5 i bilag 12. Der gælder følgende nedre og øvre grænser: | Forlygter,
  klasse A | Forlygter,
  klasse B | Forlygter,
  klasse C | Forlygter,
  klasse D |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hovednærlys minimum | 150 lumen | 350 lumen | 500 lumen | 1 000 lumen |
| Hovednærlys maksimum | 900 lumen | 1 000 lumen | 2 000 lumen | 2 000 lumen |

5.3.3.3.

Den samlede objektive lysstrøm fra alle LED-moduler, som frembringer hovednærlyset, måles som beskrevet i punkt 5 i bilag 12. Der gælder følgende nedre og øvre grænser:

Forlygter,

klasse A

Forlygter,

klasse B

Forlygter,

klasse C

Forlygter,

klasse D

Hovednærlys minimum

150 lumen

350 lumen

500 lumen

1 000 lumen

Hovednærlys maksimum

900 lumen

1 000 lumen

2 000 lumen

2 000 lumen

| 5.3.3.4. | For et udskifteligt LED-modul, skal det godtgøres over for den tekniske tjeneste, at fjernelse og udskiftning af dette LED-modul som beskrevet i bilag 12, punkt 1.4.1, sker på tilfredsstillende vis. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

For et udskifteligt LED-modul, skal det godtgøres over for den tekniske tjeneste, at fjernelse og udskiftning af dette LED-modul som beskrevet i bilag 12, punkt 1.4.1, sker på tilfredsstillende vis.

5.4.   Klasse E-forlygter

5.4.1.   Forlygten skal være udstyret med gasudladningslyskilde(r), som er godkendt efter regulativ nr. 99, og/eller LED-modul(er).

Hvis der anvendes ekstra lyskilde(r) og/eller ekstra lygteenhed(er) til at frembringe kurvelys, må der kun anvendes kategorier af glødelamper, som er omfattet af regulativ nr. 37, forudsat der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger for kurvelys i regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som var i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, og/eller LED-moduler(s).

5.4.2.   For en udskiftelig gasudladningslyskilde skal fatningen overholde målangivelserne i det datablad i IEC Publication 60061-2, der er relevant for den anvendte gasudladningslyskildes kategori. Det skal være let at isætte gasudladningslyskilden i forlygten.

5.4.3.   For LED-module(r) gælder følgende krav:

| 5.4.3.1. | Eventuelle elektroniske styringsanlæg for lyskilder anses for at udgøre en del af forlygten; de kan også udgøre en del af LED-modulet/modulerne. |
| --- | --- |

5.4.3.1.

Eventuelle elektroniske styringsanlæg for lyskilder anses for at udgøre en del af forlygten; de kan også udgøre en del af LED-modulet/modulerne.

| 5.4.3.2. | Forlygten og selve LED-modulerne skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 12 til dette regulativ. Overensstemmelse med forskrifterne skal efterprøves. |
| --- | --- |

5.4.3.2.

Forlygten og selve LED-modulerne skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 12 til dette regulativ. Overensstemmelse med forskrifterne skal efterprøves.

| 5.4.3.3. | Den samlede objektive lysstrøm fra alle LED-moduler, som frembringer hovednærlyset, måles som beskrevet i punkt 5 i bilag 12. Der gælder følgende nedre grænse: | Forlygter, klasse E |
| --- | --- | --- |
| Hovednærlys minimum | 2 000 lumen |

5.4.3.3.

Den samlede objektive lysstrøm fra alle LED-moduler, som frembringer hovednærlyset, måles som beskrevet i punkt 5 i bilag 12. Der gælder følgende nedre grænse:

Forlygter, klasse E

Hovednærlys minimum

2 000 lumen

5.5.   Yderligere skal forlygter af klasse B, C, D eller E gennemgå supplerende prøvning i henhold til forskrifterne i bilag 4 for at sikre, at der ikke forekommer nogen væsentlig ændring i de fotometriske præstationer.

5.6.   For lygteglas af plast til forlygter af klasse B, C, D eller E finder afprøvning sted i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 6.

5.7.   På forlygter, som er konstrueret til skiftevis at afgive fjernlys og nærlys, eller forlygtesystemer, der omfatter ekstra lyskilder og/eller ekstra lygteenheder til frembringelse af kurvelys, skal eventuelle mekaniske, elektromekaniske eller andre anordninger, som er indbygget i forlygten til disse formål, være konstrueret således, at følgende opfyldes:

| 5.7.1. | Anordningen skal være så robust, at den kan modstå 50 000 betjeninger under normale anvendelsesforhold. For at kontrollere opfyldelsen af dette krav kan den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne:






  a) | kræve, at ansøgeren leverer det udstyr, der er nødvendigt for at udføre prøvningen |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

Anordningen skal være så robust, at den kan modstå 50 000 betjeninger under normale anvendelsesforhold. For at kontrollere opfyldelsen af dette krav kan den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne:

a)

kræve, at ansøgeren leverer det udstyr, der er nødvendigt for at udføre prøvningen

| b) | give afkald på prøvningen, hvis den forlygte, der indleveres af ansøgeren, er ledsaget af en prøvningsrapport udstedt af en teknisk tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvninger af forlygter af samme konstruktion (enhed), der bekræfter overensstemmelsen med dette krav. |
| --- | --- |

b)

give afkald på prøvningen, hvis den forlygte, der indleveres af ansøgeren, er ledsaget af en prøvningsrapport udstedt af en teknisk tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvninger af forlygter af samme konstruktion (enhed), der bekræfter overensstemmelsen med dette krav.

| 5.7.2. | Undtagen for ekstra lyskilde(r) og ekstra lygteenhed(er), der anvendes til at frembringe kurvelys, skal der i tilfælde af svigt automatisk kunne opnås nærlys eller en tilstand, som under de fotometriske forhold giver værdier på ikke over 1 200 cd i zone 1 og mindst 2 400 cd ved 0,86 D-V; dette kan f.eks. ske ved at slukke, nedblænde eller rette lygterne nedad og/eller gennem funktionel substitution. |
| --- | --- |

5.7.2.

Undtagen for ekstra lyskilde(r) og ekstra lygteenhed(er), der anvendes til at frembringe kurvelys, skal der i tilfælde af svigt automatisk kunne opnås nærlys eller en tilstand, som under de fotometriske forhold giver værdier på ikke over 1 200 cd i zone 1 og mindst 2 400 cd ved 0,86 D-V; dette kan f.eks. ske ved at slukke, nedblænde eller rette lygterne nedad og/eller gennem funktionel substitution.

| 5.7.3. | Undtagen for ekstra lyskilde(r) og ekstra lygteenhed(er), der anvendes til at frembringe kurvelys, skal der altid kunne opnås nærlys eller kørelys, og mekanismen må ikke kunne standse mellem de to indstillinger. |
| --- | --- |

5.7.3.

Undtagen for ekstra lyskilde(r) og ekstra lygteenhed(er), der anvendes til at frembringe kurvelys, skal der altid kunne opnås nærlys eller kørelys, og mekanismen må ikke kunne standse mellem de to indstillinger.

| 5.7.4. | Brugeren må ikke med normalt værktøj kunne ændre de bevægelige deles form eller position. |
| --- | --- |

5.7.4.

Brugeren må ikke med normalt værktøj kunne ændre de bevægelige deles form eller position.

5.8.   For klasse E må forlygten og ballastsystemet ikke frembringe udstrålede forstyrrelser eller ledningsbårne forstyrrelser, der kan medføre, at køretøjets andre elektriske/elektroniske systemer ikke fungerer efter hensigten (9).

5.9.   I henhold til definitionerne i punkt 2.7.1.1.3 og 2.7.1.1.7 i regulativ nr. 48 er det tilladt at anvende et LED-modul med anbringelsesmulighed for andre lyskilder. Uanset denne bestemmelse er det ikke tilladt at anvende en blanding af LED-modul(er) og andre lyskilder til det i dette regulativ specificerede nærlys eller det enkelte fjernlys.

5.10.   Et LED-modul skal:

| a) | kun kunne fjernes fra anordningen ved anvendelse af værktøj, medmindre det fremgår af meddelelsen, at LED-modulet er ikke-udskifteligt, og |
| --- | --- |

a)

kun kunne fjernes fra anordningen ved anvendelse af værktøj, medmindre det fremgår af meddelelsen, at LED-modulet er ikke-udskifteligt, og

| b) | være konstrueret således, at det selv ved anvendelse af værktøj ikke mekanisk kan udskiftes med en udskiftelig godkendt lyskilde. |
| --- | --- |

b)

være konstrueret således, at det selv ved anvendelse af værktøj ikke mekanisk kan udskiftes med en udskiftelig godkendt lyskilde.

6.   LYSAFGIVELSE

6.1.   Almindelige forskrifter

6.1.1.   Forlygter skal være udført således, at de giver tilstrækkeligt lys uden at blænde, når de afgiver nærlys, og god belysningsstyrke, når de afgiver fjernlys.

6.1.2.   Den lysstyrke, som forlygten afgiver, måles på 25 m afstand ved hjælp af en fotocelle, hvis effektive arbejdsflade skal være indeholdt i et kvadrat med en sidelængde på 65 mm. Punktet HV er midterpunktet i koordinatsystemet med en lodret polakse. Linjen H er den horisontale linje gennem HV (jf. dette regulativs bilag 3).

6.1.3.   Klasse A, B, C eller D

6.1.3.1.   Medmindre der er tale om et eller flere LED-moduler, kontrolleres forlygterne ved hjælp af en ufarvet standardglødelampe (étalon), som er konstrueret til en nominel spænding på 12 V. Under kontrollen af forlygten skal spændingen over glødelampens klemmer være reguleret således, at der opnås den referencelysstrøm på 13,2 V, som er angivet i det pågældende datablad i regulativ nr. 37.

For at beskytte standardglødelampen (étalon) under den fotometriske måleproces er det tilladt at udføre målingerne ved en lysstrøm, som afviger fra referencelysstrømmen ved 13,2 V. Hvis prøvningslaboratoriet vælger at udføre målinger på en sådan måde, skal lysstyrken korrigeres ved at multiplicere den målte værdi med den individuelle faktor Flamp for standardglødelampen (étalon) for at efterprøve opfyldelsen af de fotometriske forskrifter, hvor:

F lamp
  = Φ reference/Φ test

Φ reference er referencelysstrømmen ved 13,2 V som angivet på det relevante datablad i regulativ nr. 37

Φ test er den faktiske lysstrøm, der er anvendt til målingen.

6.1.3.2.   Afhængigt af antallet af glødelamper, som forlygten er konstrueret til, skal den anses for acceptabel, hvis den opfylder forskrifterne i punkt 6 med det samme antal standardglødelamper (étalon), som må indleveres sammen med forlygten.

6.1.3.3.   LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,3 V eller 13,2 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren.

6.1.4.   For klasse E med gasudladningslyskilde(r) i henhold til regulativ nr. 99

6.1.4.1.   Forlygten anses for at være overensstemmende, hvis de fotometriske krav, der er anført i punkt 6, opfyldes ved anvendelse af en lyskilde, der har gennemført mindst 15 cykliske forløb, efter forskrifterne i regulativ nr. 99, bilag 4, punkt 4.

Hvis gasudladningslyskilden er godkendt i henhold til regulativ nr. 99 skal det være en standardlyskilde (étalon), og dens lysstrøm kan være forskellig fra den objektive lysstrøm fastsat i regulativ nr. 99. Hvis dette er tilfældet, skal belysningsstyrken korrigeres tilsvarende.

Ovennævnte korrektion gælder ikke for distribuerede lyssystemer med en ikke-udtagelig gasudladningslyskilde og heller ikke for forlygter, hvor ballasten/ballasterne er helt eller delvist indbygget.

Hvis gasudladningslyskilden ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, skal den være en ikke-udskiftelig produktionslygte.

Spændingen over ballastens/ballasternes klemmer skal være enten 13,2 V ± 0,1 V for 12 V-systemer eller som angivet (se bilag 11).

6.1.4.2.   De mål, som bestemmer positionen af buen inden i gasudladningslyskilden, er vist i det pågældende datablad i regulativ nr. 99.

6.1.4.3.   Fire sekunder efter tænding af en forlygte, der ikke har været tændt i 30 minutter eller mere, skal styrken være mindst 37 500 cd ved punktet HV for fjernlyset og 3 750 cd ved punkt 2 (0,86D-V) for nærlyset for forlygter med både fjern- og nærlysfunktion, eller 3 750 cd ved punkt 2 (0,86D-V) for forlygter, som alene har nærlysfunktion. Strømforsyningen skal være tilstrækkelig til at sikre den hurtige stigning i højstrømsimpulsen.

6.1.5.   For klasse E med et eller flere LED-modul(er):

6.1.5.1.   LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,3 V eller 13,2 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren.

6.1.6.   Ved forlygtesystemer med ekstra lyskilde(r) og/eller ekstra lygteenhed(er), der anvendes til at frembringe kurvelys, skal de(n) ekstra lyskilde(r) måles som angivet i punkt 6.1.3, 6.1.4 og 6.1.5.

6.2.   Forskrifter vedrørende nærlys

6.2.1.   For korrekt indstilling skal hovednærlyset være tilstrækkeligt skarpt »afskåret« til, at det kan benyttes til at udføre en tilfredsstillende justering, jf. punkt 6.2.2 nedenfor. Indstillingen foretages ved hjælp af en flad, lodret skærm, som opstilles 10 eller 25 m foran forlygten og vinkelret på H-V. Skærmen skal være tilstrækkeligt bred til, at nærlysets »afskæring« kan undersøges og justeres langs et område mindst 3° på hver side af linjen V-V. Afskæringen skal være omtrent horisontal og så lige som muligt fra mindst 3° L til 3° R. Hvis den visuelle justering medfører problemer eller ikke-repetérbare indstillinger, anvendes den instrumentelle metode, som er specificeret i bilag 9, punkt 2 og 4, og afskæringens kvalitet eller skarphed samt lineariteten kontrolleres.

6.2.2.   Hovednærlyset skal være indstillet på følgende måde:

| 6.2.2.1. | Horisontal indstilling: Lysbundtet skal være så symmetrisk som muligt i forhold til linjen V-V. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

Horisontal indstilling: Lysbundtet skal være så symmetrisk som muligt i forhold til linjen V-V.

| 6.2.2.2. | Vertikal indstilling: Den horisontale del af afskæringslinjen justeres til dens nominelle position (0,57 grader) under linjen H-H.
  Hvis den vertikale justering imidlertid ikke kan foretages gentagne gange til den påkrævede position inden for de tilladte tolerancer, anvendes instrumentmetoden i bilag 9, punkt 4 og 5, til prøvning af overensstemmelse med afskæringslinjens påkrævede mindstekvalitet og til at foretage den vertikale justering af lysbundtet. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

Vertikal indstilling: Den horisontale del af afskæringslinjen justeres til dens nominelle position (0,57 grader) under linjen H-H.

Hvis den vertikale justering imidlertid ikke kan foretages gentagne gange til den påkrævede position inden for de tilladte tolerancer, anvendes instrumentmetoden i bilag 9, punkt 4 og 5, til prøvning af overensstemmelse med afskæringslinjens påkrævede mindstekvalitet og til at foretage den vertikale justering af lysbundtet.

6.2.3.   Når forlygten er således indstillet og kun søges godkendt til afgivelse af nærlys (10), behøver den kun opfylde forskrifterne i punkt 6.2.5 og 6.2.6 nedenfor; hvis den er beregnet til at afgive både nærlys og fjernlys, skal den opfylde de forskrifter, der er anført i punkt 6.2.5, 6.2.6 og 6.3.

6.2.4.   Når en således indstillet forlygte ikke opfylder forskrifterne i punkt 6.2.5, 6.2.6 og 6.3, må dens justering ændres, medmindre der er tale om forlygter, som ikke har nogen justeringsmekanisme til horisontal indstilling, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5 grad til højre eller venstre og vertikalt højst 0,25 grad op eller ned. For at lette justering ved hjælp af afskæringen kan forlygten delvis tildækkes for at gøre afskæringen skarpere. Afskæringen må dog ikke overskride linjen H-H.

6.2.5.   Nærlyset skal opfylde kravene i den relevante tabel nedenfor, og de relevante tal som angivet i bilag 3.

Bemærkninger:

For klasse E-forlygter er spændingen over ballastens/ballasternes klemmer enten 13,2 V ± 0,1 for 12 V-systemer, eller som angivet (se bilag 11).

| »D« | betyder under linjen H-H. |
| --- | --- |
| »U« | betyder over linjen H-H. |
| »R« | betyder til højre for linjen V-V. |
| »L« | betyder til venstre for linjen V-V. |

»D«

betyder under linjen H-H.

»U«

betyder over linjen H-H.

»R«

betyder til højre for linjen V-V.

»L«

betyder til venstre for linjen V-V.

6.2.5.1.   For klasse A-forlygter (figur B i bilag 3):

| Prøvepunkt/prøvelinje/prøvezone | Vinkelkoordinater — grader (11) | Påkrævet lysstyrke i cd |
| --- | --- | --- |
| Et vilkårligt punkt i zone 1 | 0°-15°U | 5°L-5°R | ≤ 320 cd |
| Et vilkårligt punkt på linjen 25L-25R | 1,72°D | 5°L-5°R | ≥ 1 100 cd |
| Et vilkårligt punkt på linjen 12,5L-12,5R | 3,43°D | 5°L-5°R | ≥ 550 cd |

Prøvepunkt/prøvelinje/prøvezone

Vinkelkoordinater — grader (11)

Påkrævet lysstyrke i cd

Et vilkårligt punkt i zone 1

0°-15°U

5°L-5°R

≤ 320 cd

Et vilkårligt punkt på linjen 25L-25R

1,72°D

5°L-5°R

≥ 1 100 cd

Et vilkårligt punkt på linjen 12,5L-12,5R

3,43°D

5°L-5°R

≥ 550 cd

6.2.5.2.   For klasse B-forlygter (figur C i bilag 3):

| Prøvepunkt/prøvelinje/prøvezone | Vinkelkoordinater — grader (12) | Påkrævet lysstyrke i cd |
| --- | --- | --- |
| Et vilkårligt punkt i zone 1 | 0°-15°U | 5°L-5°R | ≤ 700 cd |
| Et vilkårligt punkt på linjen 50L-50R undtagen 50V | 0,86°D | 2,5°L-2,5°R | ≥ 1 100 cd |
| Punkt 50 V | 0,86°D | 0 | ≥ 2 200 cd |
| Et vilkårligt punkt på linjen 25L-25R | 1,72°D | 5°L-5°R | ≥ 2 200 cd |
| Et vilkårligt punkt i zone 2 | 0,86°D-1,72°D | 5°L-5°R | ≥ 1 100 cd |

Prøvepunkt/prøvelinje/prøvezone

Vinkelkoordinater — grader (12)

Påkrævet lysstyrke i cd

Et vilkårligt punkt i zone 1

0°-15°U

5°L-5°R

≤ 700 cd

Et vilkårligt punkt på linjen 50L-50R undtagen 50V

0,86°D

2,5°L-2,5°R

≥ 1 100 cd

Punkt 50 V

0,86°D

0

≥ 2 200 cd

Et vilkårligt punkt på linjen 25L-25R

1,72°D

5°L-5°R

≥ 2 200 cd

Et vilkårligt punkt i zone 2

0,86°D-1,72°D

5°L-5°R

≥ 1 100 cd

6.2.5.3.   For forlygter af klasse C, D eller E (figur D i bilag 3):

| Prøvepunkt/prøvelinje/prøvezone | Prøvepunkt vinkelkoordinater i grader (13) | Påkrævet lysstyrke i cd |
| --- | --- | --- |
| Min. | Maks. |
| klasse C | klasse D | Klasse E | Klasse C, D, E |
| 1 | 0,86°D | 3,5°R | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 2 | 0,86°D | 0 | 2 450 | 4 900 | 4 900 | — |
| 3 | 0,86°D | 3,5°L | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 4 | 0,50°U | 1,50°L og 1,50°R | — | — | — | 900 |
| 5 | 2,00°D | 15°L og 15°R | 550 | 1 100 | 1 100 | — |
| 6 | 4,00°D | 20°L og 20°R | 150 | 300 | 600 | — |
| 7 | 0 | 0 | — | — | — | 1 700 |
| Linje 1 | 2,00°D | 9°L-9°R | 1 350 | 1 350 | 1 900 | — |
| 8 (14) | 4,00°U | 8,0°L | (14) | 700 |
| 9 (14) | 4,00°U | 0 | 700 |
| 10 (14) | 4,00°U | 8,0°R | 700 |
| 11 (14) | 2,00°U | 4,0°L | (14) | 900 |
| 12 (14) | 2,00°U | 0 | 900 |
| 13 (14) | 2,00°U | 4,0°R | 900 |
| 14 (14) | 0 | 8,0°L og 8,0°R | 50 cd (14) | 50 cd (14) | 50 cd (14) | — |
| 15 (14) | 0 | 4,0°L og 4,0°R | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 900 |
| Zone 1 | 1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0,6°U/0-0/1°L-0/4°L-1°U/8°L | — | — | — | 900 |
| Zone 2 | > 4U-< 15 U | 8°L-8°R | — | — | — | 700 |

Prøvepunkt/prøvelinje/prøvezone

Prøvepunkt vinkelkoordinater i grader (13)

Påkrævet lysstyrke i cd

Min.

Maks.

klasse C

klasse D

Klasse E

Klasse C, D, E

1

0,86°D

3,5°R

2 000

2 000

2 500

13 750

2

0,86°D

0

2 450

4 900

4 900

—

3

0,86°D

3,5°L

2 000

2 000

2 500

13 750

4

0,50°U

1,50°L og 1,50°R

—

—

—

900

5

2,00°D

15°L og 15°R

550

1 100

1 100

—

6

4,00°D

20°L og 20°R

150

300

600

—

7

0

0

—

—

—

1 700

Linje 1

2,00°D

9°L-9°R

1 350

1 350

1 900

—

8 (14)

4,00°U

8,0°L

Formula

700

9 (14)

4,00°U

0

700

10 (14)

4,00°U

8,0°R

700

11 (14)

2,00°U

4,0°L

Formula

900

12 (14)

2,00°U

0

900

13 (14)

2,00°U

4,0°R

900

14 (14)

0

8,0°L og 8,0°R

50 cd (14)

50 cd (14)

50 cd (14)

—

15 (14)

0

4,0°L og 4,0°R

100 cd (14)

100 cd (14)

100 cd (14)

900

Zone 1

1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0,6°U/0-0/1°L-0/4°L-1°U/8°L

—

—

—

900

Zone 2

> 4U-< 15 U

8°L-8°R

—

—

—

700

Anden generel tekst:

FN/ECE-typegodkendelse af referencelysstrøm i henhold til regulativ nr. 37.

Nominel indstilling til fotometri:

| Vertikal: | 1 % D (0,57°D) | Horisontal: | 0° |
| --- | --- | --- | --- |

Vertikal:

1 % D (0,57°D)

Horisontal:

0°

Tilladte tolerancer ved fotometri:

| Vertikal: | 0,3°D-0,8°D | Horisontal: | ± 0,5°D L-R |
| --- | --- | --- | --- |

Vertikal:

0,3°D-0,8°D

Horisontal:

± 0,5°D L-R

6.2.6.   Ved forlygter af klasse C, D eller E skal lyset være så jævnt fordelt mellem zone 1 og 2 som muligt.

6.2.6.1.   Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder må imidlertid ikke aktiveres, når krængningsvinklen er mindre end 3 grader.

6.2.7.   For hovednærlyset tillades enten en eller to glødelampekilder (klasse A, B, C, D) eller en gasudladningslyskilde (klasse E) eller et eller flere LED-moduler (klasse C, D, E).

6.2.8.   Ekstra lyskilde(r) og/eller ekstra lygteenhed(er), som anvendes til at frembringe kurvelys, er tilladt, forudsat at:

| 6.2.8.1. | Følgende lysstyrkekrav skal være opfyldt, når hovednærlyset og tilsvarende ekstra lyskilde(r), der anvendes til at frembringe kurvelys, aktiveres samtidig:






  a) | Ved krængning til venstre (når motorcyklen drejes til venstre om dens langsgående akse) må lysstyrkeværdierne ikke overskride 900 cd i den zone, der strækker sig fra HH til 15 grader over HH og fra VV til 10 grader til venstre. |
| --- | --- | --- |

6.2.8.1.

Følgende lysstyrkekrav skal være opfyldt, når hovednærlyset og tilsvarende ekstra lyskilde(r), der anvendes til at frembringe kurvelys, aktiveres samtidig:

a)

Ved krængning til venstre (når motorcyklen drejes til venstre om dens langsgående akse) må lysstyrkeværdierne ikke overskride 900 cd i den zone, der strækker sig fra HH til 15 grader over HH og fra VV til 10 grader til venstre.

| b) | Ved krængning til højre (når motorcyklen drejes til højre om dens langsgående akse) må lysstyrkeværdierne ikke overskride 900 cd i den zone, der strækker sig fra HH til 15 grader over HH og fra VV til 10 grader til højre. |
| --- | --- |

b)

Ved krængning til højre (når motorcyklen drejes til højre om dens langsgående akse) må lysstyrkeværdierne ikke overskride 900 cd i den zone, der strækker sig fra HH til 15 grader over HH og fra VV til 10 grader til højre.

| 6.2.8.2. | Denne prøvning udføres med den af ansøgeren angivne mindste krængningsvinkel, der simulerer tilstanden ved hjælp af prøveopspændingen osv. |
| --- | --- |

6.2.8.2.

Denne prøvning udføres med den af ansøgeren angivne mindste krængningsvinkel, der simulerer tilstanden ved hjælp af prøveopspændingen osv.

| 6.2.8.3. | Til denne måling kan hovednærlyset og ekstra lyskilder, der anvendes til at frembringe kurvelys, på ansøgerens anmodning måles individuelt, og de opnåede fotometriske værdier kan kombineres for at efterprøve, hvorvidt de specifikke lysstyrkeværdier er opfyldt. |
| --- | --- |

6.2.8.3.

Til denne måling kan hovednærlyset og ekstra lyskilder, der anvendes til at frembringe kurvelys, på ansøgerens anmodning måles individuelt, og de opnåede fotometriske værdier kan kombineres for at efterprøve, hvorvidt de specifikke lysstyrkeværdier er opfyldt.

6.3.   Bestemmelser vedrørende fjernlys

6.3.1.   For en forlygte, som er konstrueret til at afgive fjernlys og nærlys, skal måling af fjernlysets lysstyrke finde sted med samme justering af forlygten som ved betingelserne i punkt 6.2 ovenfor; for en forlygte, som alene afgiver fjernlys, skal denne være justeret således, at området med størst lysstyrke (IM) er centreret omkring skæringspunktet for linjerne H-H og V-V; en sådan forlygte behøver alene opfylde de i punkt 6.3 omhandlede forskrifter.

6.3.2.   Uanset hvilken lyskildetype (LED-modul(er) eller glødelamper eller gasudladningslyskilde), der anvendes til at frembringe nærlyset, kan der anvendes flere lyskilder, enten:

| a) | en eller flere af de i regulativ nr. 37 optegnede glødelampelyskilder (klasse A, B, C, D)
  eller |
| --- | --- |

a)

en eller flere af de i regulativ nr. 37 optegnede glødelampelyskilder (klasse A, B, C, D)

eller

| b) | en af de i regulativ nr. 99 optegnede gasudladningslyskilder (klasse E), eller |
| --- | --- |

b)

en af de i regulativ nr. 99 optegnede gasudladningslyskilder (klasse E), eller

| c) | LED-modul(er) (klasse C, D, E) til hver enkelt fjernlyslygte. |
| --- | --- |

c)

LED-modul(er) (klasse C, D, E) til hver enkelt fjernlyslygte.

6.3.3.   Bortset fra klasse A-forlygter skal den lysstyrke, som frembringes af fjernlyset, enten opfylde forskrifterne i punkt 6.3.3.1 (primært fjernlys) eller punkt 6.3.3.2 (sekundært fjernlys).

Under alle omstændigheder kan et primært fjernlys, der er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.3.3.1, godkendes.

Et sekundært fjernlys, jf. punkt 6.3.3.2, kan kun godkendes, såfremt fjernlyset fungerer sammen med et nærlys eller et primært fjernlys. Dette skal være tydeligt angivet på meddelelsesformularen i bilag 1, punkt 9.1.

6.3.3.1.   Lysstyrken af det primære fjernlys skal overholde værdierne i nedenstående tabel (figur E i bilag 3):

| Prøvepunktnummer | Prøvepunkt vinkelkoordinater i grader (15) | Påkrævet lysstyrke [cd] |
| --- | --- | --- |
| Klasse B | Klasse C | Klasse D, E |
| MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5°R og 2,5°L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5°R og 5°L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 4 | H-9°R og 9°L | — | — | 2 000 | — | 3 400 | — |
| 5 | H-12°R og 12°L | — | — | 600 | — | 1 000 | — |
| 6 | 2°U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | MIN. lysstyrke af det maksimale (IM) | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | MAX. lysstyrke af det maksimale (IM) | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Prøvepunktnummer

Prøvepunkt vinkelkoordinater i grader (15)

Påkrævet lysstyrke [cd]

Klasse B

Klasse C

Klasse D, E

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5°R og 2,5°L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5°R og 5°L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

4

H-9°R og 9°L

—

—

2 000

—

3 400

—

5

H-12°R og 12°L

—

—

600

—

1 000

—

6

2°U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

MIN. lysstyrke af det maksimale (IM)

20 000

—

25 000

—

40 000

—

MAX. lysstyrke af det maksimale (IM)

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.3.2.   Lysstyrken af det sekundære fjernlys skal overholde værdierne i nedenstående tabel (figur F i bilag 3):

| Prøvepunktnummer | Prøvepunkt Vinkelkoordinater — grader (16) | Påkrævet lysstyrke [cd] |
| --- | --- | --- |
| Klasse B | Klasse C | Klasse D, E |
| MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5°R og 2,5°L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5°R og 5°L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 6 | 2°U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | MIN. lysstyrke af det maksimale (IM) | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | MAX. lysstyrke af det maksimale (IM) | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Prøvepunktnummer

Prøvepunkt Vinkelkoordinater — grader (16)

Påkrævet lysstyrke [cd]

Klasse B

Klasse C

Klasse D, E

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5°R og 2,5°L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5°R og 5°L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

6

2°U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

MIN. lysstyrke af det maksimale (IM)

20 000

—

25 000

—

40 000

—

MAX. lysstyrke af det maksimale (IM)

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.4.   Referencemærket (I′M) for den maksimale lysstyrke, der er omhandlet i punkt 4.2.2.6 og 6.3.3.1 eller 6.3.3.2 ovenfor, fås af forholdet:

I′M
  = IM/4 300

Denne værdi afrundes til den nærmeste af værdierne: 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4.   Ved forlygter forsynet med en justerbar reflektor skal der foretages yderligere prøvning, efter at reflektoren vertikalt er flyttet ± 2° eller til yderstilling, såfremt denne er mindre en 2° grader, i forhold til dens oprindelige indstilling ved hjælp af anordningen til justering af forlygterne. Hele forlygten indstilles derefter tilbage igen (f.eks. ved hjælp af vinkelmåleren), idet den drejes det samme antal grader i modsat retning i forhold til reflektorens bevægelse. Der foretages følgende målinger, og punkterne skal være inden for de foreskrevne grænser:

| Nærlys | : | Punkt HV og 0,86 D-V |
| --- | --- | --- |
| Fjernlys | : | IM og punkt HV (% af IM). |

Nærlys

:

Punkt HV og 0,86 D-V

Fjernlys

:

IM og punkt HV (% af IM).

6.5.   De i punkt 6.2 og 6.3 ovenfor angivne skærmbelysningsstyrker måles ved hjælp af en fotoreceptor, hvis effektive arbejdsflade skal være indeholdt i et kvadrat med sidelængde 65 mm.

7.   FARVE

| 7.1. | Det afgivne lys skal være hvidt. |
| --- | --- |

7.1.

Det afgivne lys skal være hvidt.

8.   ÆNDRING AF EN FORLYGTETYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

| 8.1. | Enhver ændring af forlygtetypen skal anmeldes til den typegodkendelsesmyndighed, som har godkendt forlygtetypen. Denne myndighed kan da enten:






  8.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer ikke kan forventes at få væsentlig negativ virkning, og at forlygten under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller |
| --- | --- | --- |

8.1.

Enhver ændring af forlygtetypen skal anmeldes til den typegodkendelsesmyndighed, som har godkendt forlygtetypen. Denne myndighed kan da enten:

8.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer ikke kan forventes at få væsentlig negativ virkning, og at forlygten under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller

| 8.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse. |
| --- | --- |

8.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

| 8.2. | Meddelelse om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren i punkt 4.1.4 ovenfor til parterne i aftalen om dette regulativ. |
| --- | --- |

8.2.

Meddelelse om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren i punkt 4.1.4 ovenfor til parterne i aftalen om dette regulativ.

| 8.3. | Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler et fortløbende nummer til hvert anmeldelsesskema, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse, og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et anmeldelsesskema svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

8.3.

Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler et fortløbende nummer til hvert anmeldelsesskema, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse, og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et anmeldelsesskema svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

9.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:

| 9.1. | Forlygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7. |
| --- | --- |

9.1.

Forlygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7.

| 9.2. | De i bilag 5 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt. |
| --- | --- |

9.2.

De i bilag 5 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.

| 9.3. | De mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 7 til dette regulativ, skal være overholdt. |
| --- | --- |

9.3.

De mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 7 til dette regulativ, skal være overholdt.

| 9.4. | Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år. |
| --- | --- |

9.4.

Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.

| 9.5. | Der ses bort fra forlygter med åbenlyse fejl. |
| --- | --- |

9.5.

Der ses bort fra forlygter med åbenlyse fejl.

| 9.6. | Der ses bort fra målepunkterne 8 til 15 i tabellen i punkt 6.2.5.3 i dette regulativ. |
| --- | --- |

9.6.

Der ses bort fra målepunkterne 8 til 15 i tabellen i punkt 6.2.5.3 i dette regulativ.

10.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 10.1. | Godkendelser, som er meddelt for en type forlygte i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt kravene ikke opfyldes, eller såfremt en forlygte, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type. |
| --- | --- |

10.1.

Godkendelser, som er meddelt for en type forlygte i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt kravene ikke opfyldes, eller såfremt en forlygte, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

| 10.2. | Såfremt en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har udstedt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et anmeldelsesskema svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

10.2.

Såfremt en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har udstedt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et anmeldelsesskema svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

11.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt indstiller produktionen af en type forlygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

12.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

13.   OVERGANGSBESTEMMELSER

| 13.1. | Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01. |
| --- | --- |

13.1.

Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.

| 13.2. | Indtil 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, for så vidt angår de ændringer, der er indført ved 01-ændringsserien vedrørende fotometrisk prøvning, der indebærer anvendelse af det sfæriske koordinatsystem og specifikation af lysstyrker, og med henblik på at tillade de tekniske tjenester (prøvningslaboratorier) at ajourføre deres udstyr, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, hvor det eksisterende prøvningsudstyr anvendes med passende konvertering af værdier og med den typegodkendende myndigheds accept. |
| --- | --- |

13.2.

Indtil 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, for så vidt angår de ændringer, der er indført ved 01-ændringsserien vedrørende fotometrisk prøvning, der indebærer anvendelse af det sfæriske koordinatsystem og specifikation af lysstyrker, og med henblik på at tillade de tekniske tjenester (prøvningslaboratorier) at ajourføre deres udstyr, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, hvor det eksisterende prøvningsudstyr anvendes med passende konvertering af værdier og med den typegodkendende myndigheds accept.

| 13.3. | Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis forlygten opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01. |
| --- | --- |

13.3.

Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis forlygten opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.

| 13.4. | Eksisterende godkendelser af forlygter, som allerede er meddelt i henhold til dette regulativ før ikrafttrædelsen af ændringsserie 01, vil fortsat være gyldige på ubestemt tid. |
| --- | --- |

13.4.

Eksisterende godkendelser af forlygter, som allerede er meddelt i henhold til dette regulativ før ikrafttrædelsen af ændringsserie 01, vil fortsat være gyldige på ubestemt tid.

| 13.5. | Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til de forudgående ændringsserier til dette regulativ. |
| --- | --- |

13.5.

Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til de forudgående ændringsserier til dette regulativ.

---

(1)  Regler for forlygters anvendelse findes i de pågældende regulativer om montering af lygter og lyssignaler.

(2)  Der er i dette regulativ intet til hinder for, at en deltager i overenskomsten, som anvender dette regulativ, kan forbyde, at en forlygte med glas af et plastmateriale, der er godkendt i henhold til regulativet, kombineres en mekanisk forlygtevaskeranordning (med visker).

(3)  Som defineret i Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2.

(4)  For gasudladningslyskilder henvises til regulativ nr. 99.

(5)  Kan lygteglasset ikke adskilles fra forlygtens hus, er det tilstrækkeligt med en enkelt mærkning i henhold til punkt 4.2.5.

(6)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend. 1.

(7)  Tekniske forskrifter for glødelamper: se regulativ nr. 37. Tekniske forskrifter for gasudladningslyskilder: se regulativ nr. 99.

(8)  Forlygten anses for at være i overensstemmelse med forskrifterne i dette punkt, såfremt glødelampen let kan monteres i forlygten og dens lokaliseringsflige let føres i indgreb med de tilsvarende udskæringer, selv i mørke.

(9)  Overensstemmelse med forskrifterne for elektromagnetisk kompatibilitet er relevant for de enkelte typer af køretøjer.

(10)  En sådan forlygte, der er beregnet til at afgive nærlys, kan omfatte fjernlys, som ikke er omfattet af forskrifterne.

(11)  0,25° tolerance, som tillades separat ved hvert prøvningspunkt for fotometri, medmindre andet er angivet.

(12)  0,25° tolerance, som tillades separat ved hvert prøvningspunkt for fotometri, med mindre andet er angivet.

(13)  0,25° tolerance, som tillades separat ved hvert prøvningspunkt for fotometri, med mindre andet er angivet.

(14)  På ansøgerens anmodning skal den forreste positionslygte, godkendt efter regulativ nr. 50 eller regulativ nr. 7, under målingen af disse punkter være i positionen »ON«, såfremt den er kombineret, sammenbygget eller gensidigt indbygget.

(15)  0,25° tolerance, som tillades separat ved hvert prøvningspunkt for fotometri, med mindre andet er angivet.

(16)  0,25° tolerance, som tillades separat ved hvert prøvningspunkt for fotometri, med mindre andet er angivet.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

BILAG 2

EKSEMPLER PÅ UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

| Figur 1 | Figur 2 |
| --- | --- |

Figur 1

Image

Figur 2

Image

En forlygte, som bærer et af ovenstående godkendelsesmærker, er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 113 under godkendelsesnummer 243, og opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01. Bogstaverne C-AS (figur 1) angiver, at der er tale om en nærlyslygte af klasse A, og bogstaverne CR-BS (figur 2) angiver, at der er tale om en nærlys- og fjernlyslygte af klasse B.

Bemærkning: Godkendelsesnummeret og tillægssymboler dertil skal være placeret tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til højre eller til venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.

| Figur 3 | Figur 4 |
| --- | --- |

Figur 3

Image

Figur 4

Image

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, har lygteglas af plast, som opfylder dette regulativs forskrifter, og er bestemt:

| Figur 3 | : | for klasse B, alene hvad angår nærlys |
| --- | --- | --- |
| Figur 4 | : | for klasse B, hvad angår nærlys og fjernlys. |

Figur 3

:

for klasse B, alene hvad angår nærlys

Figur 4

:

for klasse B, hvad angår nærlys og fjernlys.

| Figur 5 | Figur 6 |
| --- | --- |

Figur 5

Image

Figur 6

Image

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs forskrifter:

| Figur 5 | : | for klasse B, hvad angår nærlys og fjernlys. |
| --- | --- | --- |
| Figur 6 | : | for klasse B, alene hvad angår nærlys |

Figur 5

:

for klasse B, hvad angår nærlys og fjernlys.

Figur 6

:

for klasse B, alene hvad angår nærlys

Nærlyset må ikke kunne virke samtidig med fjernlyset og/eller nogen anden forlygte, som er gensidigt indbygget i den.

| Figur 7 | Figur 8 |
| --- | --- |

Figur 7

Image

Figur 8

Image

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, har lygteglas af plast, som opfylder dette regulativs forskrifter, og er bestemt:

| Figur 7 | : | for klasse C, alene hvad angår nærlys |
| --- | --- | --- |
| Figur 8 | : | for klasse C, hvad angår nærlys og fjernlys. |

Figur 7

:

for klasse C, alene hvad angår nærlys

Figur 8

:

for klasse C, hvad angår nærlys og fjernlys.

| Figur 9 | Figur 10 |
| --- | --- |

Figur 9

Image

Figur 10

Image

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs forskrifter:

| Figur 9 | : | for klasse C, alene hvad angår nærlys |
| --- | --- | --- |
| Figur 10 | : | for klasse C, hvad angår nærlys og fjernlys. |

Figur 9

:

for klasse C, alene hvad angår nærlys

Figur 10

:

for klasse C, hvad angår nærlys og fjernlys.

Nærlyset må ikke kunne virke samtidig med fjernlyset og/eller nogen anden forlygte, som er gensidigt indbygget i den.

| Figur 11 | Figur 12 |
| --- | --- |

Figur 11

Image

Figur 12

Image

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs forskrifter:

| Figur 11 | : | for klasse E, alene hvad angår nærlys |
| --- | --- | --- |
| Figur 12 | : | for klasse E, hvad angår nærlys og fjernlys. |

Figur 11

:

for klasse E, alene hvad angår nærlys

Figur 12

:

for klasse E, hvad angår nærlys og fjernlys.

Figur 13

Forenklet mærkning af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

(De vertikale og horisontale linjer angiver lygtens form skematisk. De hører ikke med til godkendelsesmærket).

Model A

Model B

Model C

Model D

Bemærkning: De fire ovenstående eksempler svarer til en lygte, som er påført godkendelsesmærke, og som omfatter:

| | En forreste positionslygte, godkendt i henhold til regulativ nr. 50 i dets oprindelige form (00). |
| --- | --- |

En forreste positionslygte, godkendt i henhold til regulativ nr. 50 i dets oprindelige form (00).

| | En klasse D-forlygte, som har nærlys og fjernlys med en maksimal lysstyrke mellem 123 625 og 145 125 candela (som angivet ved nummeret 30), som er godkendt efter forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, og som er forsynet med lygteglas af plast. |
| --- | --- |

En klasse D-forlygte, som har nærlys og fjernlys med en maksimal lysstyrke mellem 123 625 og 145 125 candela (som angivet ved nummeret 30), som er godkendt efter forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, og som er forsynet med lygteglas af plast.

| | En klasse B-tågeforlygte godkendt i henhold til ændringsserie 03 til regulativ nr. 19 og med lygteglas af plast. |
| --- | --- |

En klasse B-tågeforlygte godkendt i henhold til ændringsserie 03 til regulativ nr. 19 og med lygteglas af plast.

| | En forreste retningsviserblinklygte af kategori 11, som er godkendt i henhold til ændringsserie 00 til regulativ nr. 50. |
| --- | --- |

En forreste retningsviserblinklygte af kategori 11, som er godkendt i henhold til ændringsserie 00 til regulativ nr. 50.

Figur 14

Lygte og forlygte indbygget i hinanden

Eksempel 1

Ovenstående eksempel svarer til mærkningen af et lygteglas, som er af plast og er bestemt til anvendelse i forskellige typer forlygter, nemlig:

| | Enten en klasse D-forlygte med nærlys og fjernlys med en maksimal lysstyrke på mellem 123 625 og 145 125 candela (angivet ved tallet 30), som er godkendt i Tyskland (E1) i henhold forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, og som er indbygget i en forreste positionslygte, som er godkendt efter regulativ nr. 50 i dets oprindelige form (00),
  eller |
| --- | --- |

Enten en klasse D-forlygte med nærlys og fjernlys med en maksimal lysstyrke på mellem 123 625 og 145 125 candela (angivet ved tallet 30), som er godkendt i Tyskland (E1) i henhold forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, og som er indbygget i en forreste positionslygte, som er godkendt efter regulativ nr. 50 i dets oprindelige form (00),

eller

| | En klasse C-forlygte med nærlys og fjernlys med største lysstyrke mellem 48 375 og 64 500 candela (angivet ved tallet 12,5), som er godkendt i Tyskland (E1) i henhold til forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, og som er indbygget i samme forreste positionslyslygte som ovenfor. |
| --- | --- |

En klasse C-forlygte med nærlys og fjernlys med største lysstyrke mellem 48 375 og 64 500 candela (angivet ved tallet 12,5), som er godkendt i Tyskland (E1) i henhold til forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01, og som er indbygget i samme forreste positionslyslygte som ovenfor.

Figur 15

LED-moduler

LED-modulet, forsynet med den ovenfor viste identifikationskode, er blevet godkendt sammen med en forlygte, som oprindeligt er godkendt i Italien (E3) med godkendelsesnummeret 17325.

Figur 16

Ekstra lygteenheder, der er konstrueret til at frembringe kurvelys

Den ekstra lygteenhed, forsynet med den ovenfor viste identifikationskode, er blevet godkendt sammen med en forlygte, som oprindeligt er godkendt i Japan (E43) med godkendelsesnummeret 1234.

---

BILAG 3

SFÆRISK KOORDINATMÅLESYSTEM OG PRØVEPUNKTERNES PLACERING

Figur A

Sfærisk koordinatmålesystem

Image

Vinkelkoordinaterne specificeres i grader på en kugle med lodret polær akse i henhold til CIE-publikation nr. 70-1987 »The measurement of absolute luminous intensity distributions«, dvs. svarende til et goniometer med horisontal akse (»højde«), der er fast i forhold til jorden, og en bevægelig akse (»rotation«) vinkelret på den faste horisontale akse.

Figur B

Prøvepunkter for nærlys og zoner for klasse A-forlygter

Figur C

Prøvepunkter for nærlys og zoner for klasse B-forlygter

Figur D

Nærlys — prøvepunkternes og zonernes placering for forlygte(r) af klasse C, D og E

Figur E

Primært fjernlys — prøvepunkternes placering

Figur F

Sekundært fjernlys — prøvepunkternes placering

---

BILAG 4

PRØVNINGER AF DE FOTOMETRISKE PRÆSTATIONERS STABILITET FOR FORLYGTER I BRUG — PRØVNING AF KOMPLETTE FORLYGTER AF KLASSE B, C, D OG E

Efter at de fotometriske værdier er målt i henhold til dette regulativs forskrifter i punktet svarende til Imax for fjernlys og i punkterne 0,50 U/1,5 L og 0,50 U/1,5 R, 50 R, 50 L for klasse B-nærlys og i punkterne 0,86 D-3,5 R, 0,86 D-3,5 L, 0,50 U-1,5 L, 0,50 U-1,5 R for klasse C, D og E for nærlys, skal et komplet prøveeksemplar af en forlygte prøves for de fotometriske præstationers stabilitet under brug. Ved »komplet forlygte« forstås selve den komplette lygte, herunder de omgivende karrosseridele, glødelamper, gasudladningslyskilder eller LED-moduler, som kan påvirke dens varmeafledning.

Prøvningen skal udføres:

| a) | i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C, og prøveeksemplaret skal være monteret på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet |
| --- | --- |

a)

i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C, og prøveeksemplaret skal være monteret på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet

| b) | i tilfælde af udskiftelige lyskilder: ved anvendelse af masseproducerede lyskilder med glødetråd, som er ældet i mindst én time, eller masseproducerede gasudladningslyskilder, som er ældet i mindst 15 timer, eller masseproducerede LED-moduler, som er ældet i mindst 48 timer, og som er nedkølet til den omgivende temperatur før påbegyndelse af prøvninger som specificeret i dette regulativ. De LED-moduler, der er leveret af ansøgeren, skal anvendes. |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af udskiftelige lyskilder: ved anvendelse af masseproducerede lyskilder med glødetråd, som er ældet i mindst én time, eller masseproducerede gasudladningslyskilder, som er ældet i mindst 15 timer, eller masseproducerede LED-moduler, som er ældet i mindst 48 timer, og som er nedkølet til den omgivende temperatur før påbegyndelse af prøvninger som specificeret i dette regulativ. De LED-moduler, der er leveret af ansøgeren, skal anvendes.

Det anvendte måleudstyr skal svare til det, som anvendes til typegodkendelsesprøvning af forlygter.

Prøveeksemplaret skal bringes til at fungere, uden af det afmonteres fra eller justeres i prøveopstillingen. Den anvendte lyskilde skal være en lyskilde af den kategori, der er specificeret for den pågældende forlygte.

1.   PRØVNING AF DE FOTOMETRISKE PRÆSTATIONERS STABILITET

1.1.   Ren forlygte

Forlygten bringes til at fungere i 12 timer som beskrevet i punkt 1.1.1 og kontrolleres som beskrevet i punkt 1.1.2.

1.1.1.   Prøvningsforskrifter (1)

Forlygten bringes til at fungere i det foreskrevne tidsrum, således at:

| a) | I tilfælde hvor kun én lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) skal godkendes, er den tilsvarende glødetråd tændt i det foreskrevne tidsrum (2). |
| --- | --- |

a)

I tilfælde hvor kun én lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) skal godkendes, er den tilsvarende glødetråd tændt i det foreskrevne tidsrum (2).

| b) | For forlygte med nærlys og ét eller flere fjernlys, eller forlygte med et nærlys og en tågeforlygte:






  i) | Forlygten underkastes følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:






  a) | 15 minutter med nærlysets glødetråd tændt |
| --- | --- | --- | --- |

b)

For forlygte med nærlys og ét eller flere fjernlys, eller forlygte med et nærlys og en tågeforlygte:

i)

Forlygten underkastes følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:

a)

15 minutter med nærlysets glødetråd tændt

| b) | 5 minutter med alle funktioner tændt. |
| --- | --- |

b)

5 minutter med alle funktioner tændt.

| ii) | Såfremt ansøgeren angiver, at forlygten er bestemt til anvendelse alene med nærlyset tændt eller alene med fjernlyset (-lysene) tændt (3), finder prøvningen sted i overensstemmelse hermed, således at man successivt aktiverer (2) nærlyset det halve af tiden og fjernlyset (fjernlysene) (samtidig) det halve af den tid, der foreskrives i punkt 1.1 ovenfor. |
| --- | --- |

ii)

Såfremt ansøgeren angiver, at forlygten er bestemt til anvendelse alene med nærlyset tændt eller alene med fjernlyset (-lysene) tændt (3), finder prøvningen sted i overensstemmelse hermed, således at man successivt aktiverer (2) nærlyset det halve af tiden og fjernlyset (fjernlysene) (samtidig) det halve af den tid, der foreskrives i punkt 1.1 ovenfor.

| c) | Forlygter med tågeforlygte og ét eller flere fjernlys:






  i) | Forlygten underkastes følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:






  a) | 15 minutter med tågeforlygten tændt |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Forlygter med tågeforlygte og ét eller flere fjernlys:

i)

Forlygten underkastes følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:

a)

15 minutter med tågeforlygten tændt

| b) | 5 minutter med alle funktioner tændt. |
| --- | --- |

b)

5 minutter med alle funktioner tændt.

| ii) | Såfremt ansøgeren angiver, at forlygten er bestemt til anvendelse alene med tågeforlygten tændt eller alene med fjernlyset (-lysene) tændt (3) ad gangen, finder prøvningen sted i overensstemmelse hermed, således at man successivt aktiverer (2) tågeforlygten det halve af tiden og fjernlyset (-lysene) (samtidig) det halve af den tid, der foreskrives i punkt 1.1 ovenfor. |
| --- | --- |

ii)

Såfremt ansøgeren angiver, at forlygten er bestemt til anvendelse alene med tågeforlygten tændt eller alene med fjernlyset (-lysene) tændt (3) ad gangen, finder prøvningen sted i overensstemmelse hermed, således at man successivt aktiverer (2) tågeforlygten det halve af tiden og fjernlyset (-lysene) (samtidig) det halve af den tid, der foreskrives i punkt 1.1 ovenfor.

| d) | For forlygte med nærlys, ét eller flere fjernlys og en tågeforlygte:






  i) | Forlygten underkastes følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:






  a) | 15 minutter med nærlysets glødetråd tændt |
| --- | --- | --- | --- |

d)

For forlygte med nærlys, ét eller flere fjernlys og en tågeforlygte:

i)

Forlygten underkastes følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:

a)

15 minutter med nærlysets glødetråd tændt

| b) | 5 minutter med alle funktioner tændt. |
| --- | --- |

b)

5 minutter med alle funktioner tændt.

| ii) | Såfremt ansøgeren angiver, at forlygten er bestemt til anvendelse alene med nærlyset tændt eller alene med fjernlyset (-lysene) tændt (3) ad gangen, finder prøvningen sted i overensstemmelse hermed (2), således at man successivt aktiverer nærlyset det halve af tiden og fjernlyset (-lysene) (samtidig) det halve af den tid, der foreskrives i punkt 1.1 ovenfor, mens tågeforlygten underkastes en cyklus bestående af 15 minutter slukket og 5 minutter tændt i det halve af tiden og mens fjernlyset er tændt. |
| --- | --- |

ii)

Såfremt ansøgeren angiver, at forlygten er bestemt til anvendelse alene med nærlyset tændt eller alene med fjernlyset (-lysene) tændt (3) ad gangen, finder prøvningen sted i overensstemmelse hermed (2), således at man successivt aktiverer nærlyset det halve af tiden og fjernlyset (-lysene) (samtidig) det halve af den tid, der foreskrives i punkt 1.1 ovenfor, mens tågeforlygten underkastes en cyklus bestående af 15 minutter slukket og 5 minutter tændt i det halve af tiden og mens fjernlyset er tændt.

| iii) | Såfremt ansøgeren angiver, at forlygten er bestemt til anvendelse alene med nærlyset tændt eller alene med tågeforlygten (3) tændt ad gangen, finder prøvningen sted i overensstemmelse hermed, således (2) at man successivt aktiverer nærlyset det halve af tiden og tågeforlygten det halve af den tid, der foreskrives i punkt 1.1 ovenfor, mens fjernlyset (-lysene) underkastes en cyklus bestående af 15 minutter slukket og 5 minutter tændt det halve af tiden og mens nærlyset er tændt. |
| --- | --- |

iii)

Såfremt ansøgeren angiver, at forlygten er bestemt til anvendelse alene med nærlyset tændt eller alene med tågeforlygten (3) tændt ad gangen, finder prøvningen sted i overensstemmelse hermed, således (2) at man successivt aktiverer nærlyset det halve af tiden og tågeforlygten det halve af den tid, der foreskrives i punkt 1.1 ovenfor, mens fjernlyset (-lysene) underkastes en cyklus bestående af 15 minutter slukket og 5 minutter tændt det halve af tiden og mens nærlyset er tændt.

| iv) | Såfremt ansøgeren angiver, at forlygten er bestemt til anvendelse alene med nærlyset tændt eller alene med fjernlyset (-lysene) (3) tændt eller alene med tågeforlygten (3) tændt ad gangen, finder prøvningen sted i overensstemmelse hermed, således (2) at man successivt aktiverer nærlyset i en tredjedel, fjernlyset (-lysene) i en tredjedel samt tågeforlygten i en tredjedel af den tid, der foreskrives i punkt 1.1 ovenfor. |
| --- | --- |

iv)

Såfremt ansøgeren angiver, at forlygten er bestemt til anvendelse alene med nærlyset tændt eller alene med fjernlyset (-lysene) (3) tændt eller alene med tågeforlygten (3) tændt ad gangen, finder prøvningen sted i overensstemmelse hermed, således (2) at man successivt aktiverer nærlyset i en tredjedel, fjernlyset (-lysene) i en tredjedel samt tågeforlygten i en tredjedel af den tid, der foreskrives i punkt 1.1 ovenfor.

| e) | Hvis en forlygte har en eller flere ekstra lyskilde(r), der anvendes til at frembringe kurvelys, skal denne, bortset fra ved ekstra lygteenhed(er), tændes i et minut og være slukket i 9 minutter, mens hovednærlyset er aktiveret. |
| --- | --- |

e)

Hvis en forlygte har en eller flere ekstra lyskilde(r), der anvendes til at frembringe kurvelys, skal denne, bortset fra ved ekstra lygteenhed(er), tændes i et minut og være slukket i 9 minutter, mens hovednærlyset er aktiveret.

Hvis forlygten har en række ekstra lyskilder, der anvendes til at frembringe kurvelys, skal prøven udføres med en kombination af lyskilde(r), som repræsenterer den vanskeligste driftstilstand.

1.1.1.2.   Prøvningsspænding

Spændingen tilføres prøveeksemplarets terminaler som følger:

| a) | Hvor der er tale om udskiftelige glødetrådslyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: prøvningen skal udføres ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, undtagen hvis ansøgeren specificerer, at prøveeksemplaret kan anvendes ved en anden spænding. I dette tilfælde skal prøvningen udføres med glødetrådslyskilden ved den højeste spænding, der kan anvendes. |
| --- | --- |

a)

Hvor der er tale om udskiftelige glødetrådslyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: prøvningen skal udføres ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, undtagen hvis ansøgeren specificerer, at prøveeksemplaret kan anvendes ved en anden spænding. I dette tilfælde skal prøvningen udføres med glødetrådslyskilden ved den højeste spænding, der kan anvendes.

| b) | Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilder: Prøvespændingen for elektroniske lyskildestyringsanlæg eller lyskilden, hvis ballasten er integreret i lyskilden, er 13,2 ± 0,1 volt for 12 V-køretøjsspændingssystemer eller som nærmere angivet i ansøgningen om godkendelse. |
| --- | --- |

b)

Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilder: Prøvespændingen for elektroniske lyskildestyringsanlæg eller lyskilden, hvis ballasten er integreret i lyskilden, er 13,2 ± 0,1 volt for 12 V-køretøjsspændingssystemer eller som nærmere angivet i ansøgningen om godkendelse.

| c) | For ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: Alle målinger på lygteenheder, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødetrådslyskilder og/eller andre lyskilder) foretages ved 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V eller andre spændinger svarende til de af ansøgeren afgivne specifikationer for køretøjets spændingssystem. |
| --- | --- |

c)

For ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: Alle målinger på lygteenheder, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødetrådslyskilder og/eller andre lyskilder) foretages ved 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V eller andre spændinger svarende til de af ansøgeren afgivne specifikationer for køretøjets spændingssystem.

| d) | For udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes uafhængigt af køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller lyskilder, der forsynes via en forsynings- og funktionsenhed, anvendes ovenfor specificerede prøvespændinger på disse enheders indgangsterminaler. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer forsynings- og funktionsenheden eller den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne. |
| --- | --- |

d)

For udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes uafhængigt af køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller lyskilder, der forsynes via en forsynings- og funktionsenhed, anvendes ovenfor specificerede prøvespændinger på disse enheders indgangsterminaler. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer forsynings- og funktionsenheden eller den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne.

| e) | LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,75 V, 13,2 V eller 28,0 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren. |
| --- | --- |

e)

LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,75 V, 13,2 V eller 28,0 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren.

| f) | Hvis signallygter er sammenbyggede, kombinerede eller gensidigt indbyggede med prøveeksemplaret og drives ved andre spændinger end de nominelle mærkespændinger på henholdsvis 6 V, 12 V eller 24 V, skal spændingen justeres som angivet af fabrikanten for at opnå, at lygten fungerer fotometrisk korrekt. |
| --- | --- |

f)

Hvis signallygter er sammenbyggede, kombinerede eller gensidigt indbyggede med prøveeksemplaret og drives ved andre spændinger end de nominelle mærkespændinger på henholdsvis 6 V, 12 V eller 24 V, skal spændingen justeres som angivet af fabrikanten for at opnå, at lygten fungerer fotometrisk korrekt.

1.1.2.   Prøvningsresultater

1.1.2.1.   Visuel inspektion

Når forlygten er stabiliseret ved rumtemperatur, skal forlygtens lygteglas og et eventuelt udvendigt glas rengøres med en ren, fugtig bomuldsklud. Den inspiceres derefter visuelt; der må ikke være synlig skævhed, deformation, revnedannelse eller farveændring hverken i lygteglasset eller i et eventuelt udvendigt glas.

1.1.2.2.   Fotometrisk prøvning

For at efterkomme dette regulativs forskrifter skal de fotometriske værdier efterprøves i følgende punkter:

| | For klasse B-forlygter: | Nærlys: 50 R – 50 L – 0,50 U/1,5 L og 0,50 U/1,5 R. |
| --- | --- | --- |

For klasse B-forlygter:

Nærlys: 50 R – 50 L – 0,50 U/1,5 L og 0,50 U/1,5 R.

| | Fjernlys: Imax-punkt |
| --- | --- |

Fjernlys: Imax-punkt

| | For forlygter af klasse C, D og E: | Nærlys: 0,86 D/3,5 R – 0,86 D/3,5 L – 0,50 U/1,5 L og 1,5 R. |
| --- | --- | --- |

For forlygter af klasse C, D og E:

Nærlys: 0,86 D/3,5 R – 0,86 D/3,5 L – 0,50 U/1,5 L og 1,5 R.

| | Fjernlys: Imax-punkt |
| --- | --- |

Fjernlys: Imax-punkt

Der kan foretages endnu en indstilling til korrektion for eventuel varmeforårsaget deformation af forlygtens sokkel (ændringen i afskæringslinjens position er omhandlet i punkt 2 i dette bilag).

Undtagen for punkterne 0,50 U/1,5 L og 0,50 U/1,5 R kan der mellem de fotometriske egenskaber og værdierne målt inden prøvningen tillades en afvigelse på 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode. Værdien målt ved punkterne 0,50 U/1,5 L og 0,50 U/1,5 R må ikke overstige den fotometriske værdi målt forud for prøvningen med mere end 255 cd.

1.2.   Tilsmudset forlygte

Efter at være afprøvet som foreskrevet i punkt 1.1 ovenfor bringes forlygten til at fungere i én time som beskrevet i punkt 1.1.1 efter at være forberedt som beskrevet i punkt 1.2.1 og kontrolleret som beskrevet i punkt 1.1.2.

1.2.1.   Forberedelse af forlygten

1.2.1.1.   Prøveblanding

| 1.2.1.1.1. | Til forlygter med udvendigt lygteglas af glas: | Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, skal bestå af:






  a) | 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Til forlygter med udvendigt lygteglas af glas:

Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, skal bestå af:

a)

9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm

| b) | 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm |
| --- | --- |

b)

1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm

| c) | 0,2 vægtdel NaCMC (4) og |
| --- | --- |

c)

0,2 vægtdel NaCMC (4) og

| d) | en passende mængde destilleret vand med en specifik ledningsevne på ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

d)

en passende mængde destilleret vand med en specifik ledningsevne på ≤ 1 mS/m.

| | Blandingen må højst være 14 dage gammel. |
| --- | --- |

Blandingen må højst være 14 dage gammel.

| 1.2.1.1.2. | For forlygter med udvendigt lygteglas i plastmateriale: | Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, skal bestå af:






  a) | 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

For forlygter med udvendigt lygteglas i plastmateriale:

Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, skal bestå af:

a)

9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm

| b) | 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm |
| --- | --- |

b)

1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm

| c) | 0,2 vægtdel NaCMC (4) |
| --- | --- |

c)

0,2 vægtdel NaCMC (4)

| d) | 13 vægtdele destilleret vand med en ledningsevne på ≤ 1 mS/m, og |
| --- | --- |

d)

13 vægtdele destilleret vand med en ledningsevne på ≤ 1 mS/m, og

| e) | 2 ± 1 vægtdele overfladeaktivt stof (5). |
| --- | --- |

e)

2 ± 1 vægtdele overfladeaktivt stof (5).

| | Blandingen må højst være 14 dage gammel. |
| --- | --- |

Blandingen må højst være 14 dage gammel.

1.2.1.2.   Påføring af prøveblandingen på forlygten

Prøveblandingen påføres jævnt på hele forlygtens lysemitterende flade, hvorefter man lader den tørre.

Denne procedure gentages, indtil lysstyrken er faldet til 15-20 % af de værdier, som er målt for hvert af følgende punkter under de i dette bilag beskrevne betingelser:

| | For klasse B-forlygter: | nærlys/fjernlys og fjernlys alene: Emax-punkt |
| --- | --- | --- |

For klasse B-forlygter:

nærlys/fjernlys og fjernlys alene: Emax-punkt

| | Nærlys alene: B 50 og 50 V |
| --- | --- |

Nærlys alene: B 50 og 50 V

| | For forlygter af klasse C, D og E: | nærlys/fjernlys og fjernlys alene: Emax-punkt |
| --- | --- | --- |

For forlygter af klasse C, D og E:

nærlys/fjernlys og fjernlys alene: Emax-punkt

| | Nærlys alene: 0,50 U/1,5 L og 1,5 R og 0,86 D/V |
| --- | --- |

Nærlys alene: 0,50 U/1,5 L og 1,5 R og 0,86 D/V

2.   PRØVNING AF ÆNDRING I AFSKÆRINGSLINJENS VERTIKALE PLACERING UNDER VARMEPÅVIRKNING

Denne prøvning består i at kontrollere, at afskæringslinjens vertikale flytning under påvirkning af varme ikke overstiger en foreskreven værdi for en nærlyslygte i brug.

Efter at forlygten er afprøvet i henhold til punkt 1, underkastes lygten den i punkt 2.1 i dette bilag beskrevne prøvning uden at fjernes eller flyttes i forhold til prøveopstillingen.

2.1.   Prøvning

Prøvningen udføres i tør og stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C.

Ved hjælp af en masseproduceret glødelampe, som er ældet i mindst én time, eller ved hjælp af en masseproduceret gasudladningslyskilde, som er ældet i mindst 15 timer, eller det/de LED-modul(er), der er indgivet med forlygten, som er ældet i mindst 48 timer, bringes forlygten til at fungere med nærlys uden at fjernes fra eller efterjusteres i forhold til prøveopstillingen. (Til denne prøve indstilles spændingen som foreskrevet i punkt 1.1.1.2). Positionen af afskæringslinjens horisontale del (mellem de vertikale linjer gennem punkterne 50 L og 50 R for forlygter af klasse B, 3,5 L og 3,5 R for forlygter af klasse C og D) kontrolleres henholdsvis i 3 minutter (r3) og 60 minutter (r60) efter at lygten har været i funktion.

Måling af ændringen i afskæringslinjens position som beskrevet ovenfor kan udføres med enhver metode, som giver acceptabel nøjagtighed og reproducerbare resultater.

2.2.   Prøvningsresultater

| 2.2.1. | Resultatet, målt i milliradianer (mrad) anses kun for acceptabelt for nærlyslygter, når den numeriske værdi

  målt på forlygten, ikke er over 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.2. | Er denne størrelse imidlertid over 1,0 mrad, men ikke over 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), prøves endnu en forlygte som beskrevet i punkt 2.1 efter tre på hinanden følgende gange at have været underkastet den nedenfor beskrevne cyklus for at stabilisere positionen af forlygtens mekaniske dele på et underlag, som er repræsentativt for korrekt montering på køretøjet: | Nærlyset bringes til at fungere i én time (spændingen indstilles som foreskrevet i punkt 1.1.1.2). |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Er denne størrelse imidlertid over 1,0 mrad, men ikke over 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), prøves endnu en forlygte som beskrevet i punkt 2.1 efter tre på hinanden følgende gange at have været underkastet den nedenfor beskrevne cyklus for at stabilisere positionen af forlygtens mekaniske dele på et underlag, som er repræsentativt for korrekt montering på køretøjet:

Nærlyset bringes til at fungere i én time (spændingen indstilles som foreskrevet i punkt 1.1.1.2).

| | Nærlyset slukkes i én time. |
| --- | --- |

Nærlyset slukkes i én time.

Forlygtetypen anses for acceptabel, hvis gennemsnitsværdien af de numeriske værdier ΔrI, målt på første prøve, og ΔrII målt på den anden prøve, ikke er over 1,0 mrad.

---

(1)  Vedrørende prøveplan, se bilag 8 til dette regulativ.

(2)  Hvis den prøvede forlygte omfatter lyssignallygter, skal sidstnævnte være tændt under hele prøvningen. Er der tale om en retningsviserblinklygte, skal dennes blinkfunktion være aktiveret med et tændt/slukket forhold på omtrent én til én.

(3)  Hvis to eller flere lyskilder er tændt samtidigt ved blink med forlygterne, skal dette ikke anses for normal brug af lyskilderne samtidigt.

(4)  NaCMC står for natriumsaltet af carboxymethylcellulose, også betegnet CMC. Den i smudsblandingen anvendte NaCMC skal have en substitutionsgrad (DS) på 0,6-0,7 og en viskositet på 0,2-0,3 Pa · s for en 2 %-opløsning ved 20 °C.

(5)  Tolerancen på mængdeangivelsen er nødvendig for, at smudsblandingen spreder sig korrekt over hele plastlygteglasset.

---

BILAG 5

MINDSTEKRAV FOR METODER TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

1.   GENERELT

| 1.1. | Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i mekanisk og geometrisk henseende, såfremt forskellene ikke overstiger de uundgåelige fremstillingsvariationer inden for dette regulativs forskrifter. Denne betingelse gælder ligeledes for farven. |
| --- | --- |

1.1.

Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i mekanisk og geometrisk henseende, såfremt forskellene ikke overstiger de uundgåelige fremstillingsvariationer inden for dette regulativs forskrifter. Denne betingelse gælder ligeledes for farven.

| 1.2. | For forlygter af klasse A, B, C og D:






  1.2.1. | Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte, som er udstyret med forlygtens standardglødelampe(r) og/eller et eller flere LED-modul(er): |
| --- | --- | --- |

1.2.

For forlygter af klasse A, B, C og D:

1.2.1.

Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte, som er udstyret med forlygtens standardglødelampe(r) og/eller et eller flere LED-modul(er):

| 1.2.2. | for klasse A-forlygter ingen målt værdi afviger mere end 20 % i ugunstig retning fra den værdi, som foreskrives i dette regulativ |
| --- | --- |

1.2.2.

for klasse A-forlygter ingen målt værdi afviger mere end 20 % i ugunstig retning fra den værdi, som foreskrives i dette regulativ

| 1.2.3. | for forlygter af klasse B, C og D:






  1.2.3.1. | ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra den værdi, som foreskrives i dette regulativ. For værdier i zone 1 for forlygter af klasse B, C og D må den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis: | 255 cd, svarende til 20 % |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3.

for forlygter af klasse B, C og D:

1.2.3.1.

ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra den værdi, som foreskrives i dette regulativ. For værdier i zone 1 for forlygter af klasse B, C og D må den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:

255 cd, svarende til 20 %

| | 380 cd, svarende til 30 % |
| --- | --- |

380 cd, svarende til 30 %

| 1.2.3.2. | og såfremt der, for fjernlyset, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimalværdierne og – 20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.3.1 eller 6.3.3.2 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.3.2.

og såfremt der, for fjernlyset, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimalværdierne og – 20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.3.1 eller 6.3.3.2 i dette regulativ.

| 1.2.4. | Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøvninger for lygter udstyret med udskiftelig glødelampelyskilde i henhold til regulativ nr. 37, ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af lygterne med en anden standardglødelampe. |
| --- | --- |

1.2.4.

Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøvninger for lygter udstyret med udskiftelig glødelampelyskilde i henhold til regulativ nr. 37, ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af lygterne med en anden standardglødelampe.

| 1.2.5. | Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad. |
| --- | --- |

1.2.5.

Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad.

| 1.3. | For klasse E-forlygter:






  1.3.1. | For klasse E-forlygter, målt ved 13,2 V ± 0,1 V, eller som specificeret, og som er udstyret med:






  a) | en udskiftelig standardgasudladningslyskilde i henhold til regulativ nr. 99. I sådanne tilfælde kan gasudladningslyskildens lysstrøm afvige fra den referencelysstrøm, der er fastsat i regulativ nr. 99, og belysningsstyrkerne korrigeres tilsvarende
  eller |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

For klasse E-forlygter:

1.3.1.

For klasse E-forlygter, målt ved 13,2 V ± 0,1 V, eller som specificeret, og som er udstyret med:

a)

en udskiftelig standardgasudladningslyskilde i henhold til regulativ nr. 99. I sådanne tilfælde kan gasudladningslyskildens lysstrøm afvige fra den referencelysstrøm, der er fastsat i regulativ nr. 99, og belysningsstyrkerne korrigeres tilsvarende

eller

| b) | en seriefremstillet gasudladningslyskilde og en seriefremstillet ballast. I sådanne tilfælde kan lyskildens lysstrøm afvige fra den nominelle lysstrøm som følge af tolerancer for lyskilde og ballast som specificeret i regulativ nr. 99, og derfor kan de målte lysstyrker korrigeres tilsvarende med 20 % i gunstig retning.
  eller |
| --- | --- |

b)

en seriefremstillet gasudladningslyskilde og en seriefremstillet ballast. I sådanne tilfælde kan lyskildens lysstrøm afvige fra den nominelle lysstrøm som følge af tolerancer for lyskilde og ballast som specificeret i regulativ nr. 99, og derfor kan de målte lysstyrker korrigeres tilsvarende med 20 % i gunstig retning.

eller

| c) | LED-moduler, som forefindes i lygten. |
| --- | --- |

c)

LED-moduler, som forefindes i lygten.

På tilfældig måde udtagne masseproducerede forlygter, som er udstyret med en gasudladningslampe og/eller LED-modul(er), regnes ikke for uoverensstemmende, hvad angår fotometriske præstationer, såfremt:

| 1.3.2. | ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra den værdi, som foreskrives i dette regulativ. For værdien i zone 1 kan den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis: | 255 cd, svarende til 20 % |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra den værdi, som foreskrives i dette regulativ. For værdien i zone 1 kan den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:

255 cd, svarende til 20 %

| | 380 cd, svarende til 30 % |
| --- | --- |

380 cd, svarende til 30 %

| 1.3.3. | og såfremt der, for fjernlyset, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimalværdierne og – 20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.3.1 eller 6.3.3.2 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.3.3.

og såfremt der, for fjernlyset, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimalværdierne og – 20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.3.1 eller 6.3.3.2 i dette regulativ.

| 1.3.4. | Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad. |
| --- | --- |

1.3.4.

Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad.

| 1.3.5. | Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardgasudladningslyskilde og/eller ballast, eller LED-modul og elektroniske lyskilderegulering, alt efter hvad der er relevant i henhold til punkt 1.3.1 ovenfor. |
| --- | --- |

1.3.5.

Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardgasudladningslyskilde og/eller ballast, eller LED-modul og elektroniske lyskilderegulering, alt efter hvad der er relevant i henhold til punkt 1.3.1 ovenfor.

| 1.4. | Til efterprøvning af den vertikale ændring i afskæringslinjens placering under påvirkning af varme anvendes følgende metode (kun forlygter af klasse B, C, D og E): | En af de udtagne forlygter prøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2, beskrevne cyklus. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Til efterprøvning af den vertikale ændring i afskæringslinjens placering under påvirkning af varme anvendes følgende metode (kun forlygter af klasse B, C, D og E):

En af de udtagne forlygter prøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2, beskrevne cyklus.

| | Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δr ikke overstiger 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δr ikke overstiger 1,5 mrad.

| | Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, prøves endnu et prøveeksemplar, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøvninger ikke må overstige 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, prøves endnu et prøveeksemplar, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøvninger ikke må overstige 1,5 mrad.

| 1.5. | Der ses bort fra forlygter med åbenlyse fejl. |
| --- | --- |

1.5.

Der ses bort fra forlygter med åbenlyse fejl.

| 1.6. | Hvis der for en række prøveeksemplarer ikke kan foretages gentagen vertikal justering til den påkrævede indstilling inden for de tilladte tolerancer, skal »afskæringens« kvalitet prøves på en række prøveeksemplarer efter proceduren i bilag 9, punkt 2 og 4. |
| --- | --- |

1.6.

Hvis der for en række prøveeksemplarer ikke kan foretages gentagen vertikal justering til den påkrævede indstilling inden for de tilladte tolerancer, skal »afskæringens« kvalitet prøves på en række prøveeksemplarer efter proceduren i bilag 9, punkt 2 og 4.

2.   MINIMUMSKRAV TIL FABRIKANTENS OVERENSSTEMMELSESKONTROL

For hver type forlygte skal indehaveren af godkendelsesmærket mindst gennemføre følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.

Konstateres der ved nogen prøveudtagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages flere prøveeksemplarer, som prøves. Fabrikanten træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre produktionens overensstemmelse.

2.1.   Prøvningernes art

Prøvning for overensstemmelse med dette regulativ skal omfatte fotometriske egenskaber og, for forlygter af klasse B, C, D og E, efterprøvning af den vertikale ændring i afskæringslinjens placering under påvirkning af varme.

2.2.   Prøvningsmetoder

| 2.2.1. | Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.1.

Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.

| 2.2.2. | Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.

| 2.2.3. | Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet samt at dette bringes i overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed. |
| --- | --- |

2.2.3.

Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet samt at dette bringes i overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.

| 2.2.4. | I alle tilfælde skal samme referencemetoder som i dette regulativ anvendes til administrativ efterprøvning og prøveudtagning. |
| --- | --- |

2.2.4.

I alle tilfælde skal samme referencemetoder som i dette regulativ anvendes til administrativ efterprøvning og prøveudtagning.

2.3.   Prøveudtagningens art

Der udtages på tilfældig måde prøver af forlygter fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt forlygter af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.

Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.

2.4.   Målte og registrerede fotometriske egenskaber

De udtagne forlygteprøver underkastes fotometrisk måling i de punkter, som er fastlagt i regulativet, idet aflæsningen er begrænset ved punkterne:

| 2.4.1. | For klasse A-forlygter: HV, LH, RH, 12,5L og 12,5R. |
| --- | --- |

2.4.1.

For klasse A-forlygter: HV, LH, RH, 12,5L og 12,5R.

| 2.4.2. | For klasse B-forlygter: Imax, HV (1) for fjernlyset og punkterne HV, HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L for nærlyset. |
| --- | --- |

2.4.2.

For klasse B-forlygter: Imax, HV (1) for fjernlyset og punkterne HV, HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L for nærlyset.

| 2.4.3. | For forlygter af klasse C, D og E: Imax, HV (1) for fjernlyset og punkterne HV, HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L for nærlyset. |
| --- | --- |

2.4.3.

For forlygter af klasse C, D og E: Imax, HV (1) for fjernlyset og punkterne HV, HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L for nærlyset.

2.5.   Godkendelseskriterier

Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge acceptkriterier for produkterne med henblik på opfyldelse af forskriften for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 9.1 i dette regulativ.

Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå stikprøvekontrollen i overensstemmelse med bilag 7 (første prøveudtagning).

---

(1)  Hvis fjernlyslygte og nærlyslygte er indbygget i hinanden, skal HV for fjernlys være samme målepunkt som for nærlys.

---

BILAG 6

FORSKRIFTER FOR LYGTER MED LYGTEGLAS AF PLAST — PRØVNING AF LYGTEGLAS ELLER MATERIALEPRØVER SAMT AF KOMPLETTE LYGTER

1.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

| 1.1. | Prøver, som indleveres i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ, skal opfylde forskrifterne i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor. |
| --- | --- |

1.1.

Prøver, som indleveres i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ, skal opfylde forskrifterne i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor.

| 1.2. | De to prøveeksemplarer af komplette lygter, som indleveres i henhold til punkt 2.2.3 i dette regulativ, og som omfatter lygteglas af plast, skal hvad angår lygteglassets materiale opfylde forskrifterne i punkt 2.6 nedenfor. |
| --- | --- |

1.2.

De to prøveeksemplarer af komplette lygter, som indleveres i henhold til punkt 2.2.3 i dette regulativ, og som omfatter lygteglas af plast, skal hvad angår lygteglassets materiale opfylde forskrifterne i punkt 2.6 nedenfor.

| 1.3. | Prøverne af lygteglas af plast eller materialeprøverne skal, med den eventuelle reflektor, som de er bestemt til anvendelse sammen med, underkastes godkendelsesprøvning i den kronologiske rækkefølge, som er angivet i tabel A i tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

1.3.

Prøverne af lygteglas af plast eller materialeprøverne skal, med den eventuelle reflektor, som de er bestemt til anvendelse sammen med, underkastes godkendelsesprøvning i den kronologiske rækkefølge, som er angivet i tabel A i tillæg 1 til dette bilag.

| 1.4. | Kan lygtefabrikanten imidlertid godtgøre, at produktet allerede har bestået de i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor foreskrevne prøvninger eller tilsvarende prøvninger i henhold til et andet regulativ, behøver de pågældende prøver ikke gentages; kun de i tillæg 1, tabel B, foreskrevne prøvninger er påbudt. |
| --- | --- |

1.4.

Kan lygtefabrikanten imidlertid godtgøre, at produktet allerede har bestået de i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor foreskrevne prøvninger eller tilsvarende prøvninger i henhold til et andet regulativ, behøver de pågældende prøver ikke gentages; kun de i tillæg 1, tabel B, foreskrevne prøvninger er påbudt.

2.   PRØVNINGER

2.1.   Bestandighed mod temperaturudsving

2.1.1.   Prøvninger

Tre nye prøver (lygteglas) gennemgår fem cykliske forløb af temperatur- og fugtighedsændring (RH = relativ fugtighed) i henhold til følgende program:

| a) | 3 timer ved 40 °C ± 2 °C og 85-95 % RH |
| --- | --- |

a)

3 timer ved 40 °C ± 2 °C og 85-95 % RH

| b) | 1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH |
| --- | --- |

b)

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH

| c) | 15 timer ved - 30 °C ± 2 °C |
| --- | --- |

c)

15 timer ved - 30 °C ± 2 °C

| d) | 1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH |
| --- | --- |

d)

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH

| e) | 3 timer ved 80 °C ± 2 °C |
| --- | --- |

e)

3 timer ved 80 °C ± 2 °C

| f) | 1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH. |
| --- | --- |

f)

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH.

Inden denne prøvning skal prøverne opbevares ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH i mindst fire timer.

| Bemærkning: | Perioderne på én time ved 23 °C ± 5 °C skal indbefatte de overgangsperioder fra den ene temperatur til den anden, som er nødvendige for at undgå temperaturchok. |
| --- | --- |

Bemærkning:

Perioderne på én time ved 23 °C ± 5 °C skal indbefatte de overgangsperioder fra den ene temperatur til den anden, som er nødvendige for at undgå temperaturchok.

2.1.2.   Fotometriske målinger

2.1.2.1.   Metode

Der foretages fotometriske målinger på prøverne før og efter prøvningen.

Disse målinger finder sted med brug af en standardlampe (étalon), en standardgasudladningslyskilde og et eller flere LED-modul(er), afhængigt af det i forlygten anvendte, i følgende punkter:

B 50, 50 L og 50 R for forlygter af klasse B, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L, 0,50 U/1,5 L og 1,5 R for forlygter af klasse C, D og E til nærlyset eller fjernlyslygte/nærlyslygte.

Imax for fjernlyset fra fjernlyslygte eller fra nærlys-/fjernlyslygte.

2.1.2.2.   Resultater

Afvigelsen mellem de fotometriske værdier, målt på hver prøve før og efter prøvning, må ikke være over 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.

2.2.   Bestandighed mod stoffer i atmosfæren og kemiske stoffer

2.2.1.   Bestandighed mod stoffer i atmosfæren

Tre nye prøver (lygteglas eller materialeprøver) udsættes for bestråling fra en kilde med spektral energifordeling svarende til et sort legeme med en temperatur mellem 5 500 K og 6 000 K. Mellem kilden og prøverne anbringes passende filtre, som giver størst mulig reduktion af stråling med bølgelængde under 295 nm og over 2 500 nm. Prøverne udsættes for en belysningseffekt på 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 i et tidsrum, som bevirker, at de modtager en lysenergi på 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Inden for afdækningen skal temperaturen, målt på det sorte panel, som er anbragt i niveau med prøverne, være 50 °C ± 5 °C. For at sikre ensartet eksponering skal prøverne dreje omkring strålingskilderne med mellem 1 og 5 min–1.

Prøverne overbruses med destilleret vand med specifik ledningsevne mindre end 1 mS/m ved en temperatur på 23 °C ± 5 °C i henhold til følgende cyklus:

Overbrusning: 5 minutter. Tørring: 25 minutter.

2.2.2.   Bestandighed mod kemiske stoffer

Efter udførelse af den i punkt 2.2.1 ovenfor beskrevne prøvning og den i punkt 2.2.3.1 nedenfor beskrevne måling behandles den ydre overflade af de tre nævnte prøver som beskrevet i punkt 2.2.2.2 med den i punkt 2.2.2.1 nedenfor foreskrevne blanding.

2.2.2.1.   Prøveblanding

Prøveblandingen skal bestå af 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % tetrachlorethan, 12,5 % trichlorethen og 6 % xylen (% v/v).

2.2.2.2.   Påføring af prøveblandingen

Et stykke bomuldsklud (som angivet i ISO 105) gennemvædes til mætning med den i punkt 2.2.2.1 ovenfor angivne blanding og lægges efter højst 10 sekunder på prøvens ydre overflade i et tidsrum af 10 minutter med et tryk på 50 N/cm2, svarende til en kraft på 100 N på et prøveareal på 14 × 14 mm.

Inden for denne 10 minutters periode gennemvædes stofpuden igen med blandingen, således at sammensætningen af den påførte væske til stadighed er identisk med den foreskrevne prøveblanding.

I påføringsperioden er det tilladt at kompensere for det tryk, der påføres prøven, for at forebygge revnedannelse.

2.2.2.3.   Rengøring

Efter afslutning af påføringen af prøveblandingen tørres prøverne i fri luft og vaskes derefter med den i punkt 2.3 beskrevne opløsning (bestandighed over for detergenter) ved 23 °C ± 5 °C.

Derefter skylles prøverne omhyggeligt med destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,2 % ved 23 °C ± 5 °C og aftørres derefter med en blød klud.

2.2.3.   Resultater

| 2.2.3.1. | Efter prøvning for bestandighed over for stoffer i atmosfæren skal prøvernes ydre overflade være uden revner, ridser, skår og deformation, og middelafvigelsen i transmission

  , målt på de tre prøver efter metoden beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, må ikke være over 0,020 (Δtm < 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Formula

| 2.2.3.2. | Efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer må prøverne ikke frembyde spor af kemisk misfarvning, som kan forventes at ville påvirke lysstrømspredningen, hvis middelværdiafvigelse

  , målt på de tre prøver efter metoden beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, ikke må være over 0,020 (Δdm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Formula

2.3.   Modstandsdygtighed over for detergenter og carbonhydrider

2.3.1.   Modstandsdygtighed over for detergenter

Den ydre overflade af de tre prøver (lygteglas eller materialeprøver) opvarmes til 50 °C ± 5 °C og nedsænkes derefter i fem minutter i en blanding, hvis temperatur holdes på 23 °C ± 5 °C, og som består af 99 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,02 %, og én del alkylarylsulfonat.

Efter udførelse af prøvningen tørres prøverne ved 50 ± 5 °C.

Prøvernes overflade rengøres med en fugtig klud.

2.3.2.   Modstandsdygtighed over for carbonhydrider

Den ydre overflade af disse tre prøver indgnides derefter let i ét minut med en bomuldsklud gennemblødt med en blanding af 70 % n-heptan og 30 % toluen (% v/v) og tørrer derefter i fri luft.

2.3.3.   Resultater

Efter successiv udførelse af ovenstående to prøvninger må den gennemsnitlige afvigelse i transmissionen Formula, målt på de tre prøver efter den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, ikke være over 0,010 (Δtm < 0,010).

2.4.   Bestandighed mod mekanisk nedbrydning

2.4.1.   Metode til mekanisk nedbrydning

Den ydre overflade af de tre nye prøver (lygteglas) udsættes for ensartet mekanisk nedbrydning med den i tillæg 3 til dette bilag beskrevne metode.

2.4.2.   Resultater

Efter denne prøvning skal variationerne:

| | i transmissionen: , |
| --- | --- |

i transmissionen: Formula,

| | og i spredningen: , |
| --- | --- |

og i spredningen: Formula,

| | måles med den i tillæg 2 beskrevne metode i det område, der foreskrives i punkt 2.2.4.1.1 i dette regulativ. Gennemsnitsværdien for de tre prøveeksemplarer skal være således, at: | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- | --- |

måles med den i tillæg 2 beskrevne metode i det område, der foreskrives i punkt 2.2.4.1.1 i dette regulativ. Gennemsnitsværdien for de tre prøveeksemplarer skal være således, at:

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5.   Prøvning for vedhæftning af eventuel coating

2.5.1.   Forbehandling af prøven

I et areal på 20 mm × 20 mm af lygteglassets coatede overflade indridses med barberblad eller nål en inddeling bestående af kvadrater på ca. 2 mm × 2 mm. Trykket på barberbladet eller nålen skal være tilstrækkeligt til i hvert fald at skære gennem coatingen.

2.5.2.   Beskrivelse af prøvningen

Der benyttes klæbebånd med en vedhæftningsstyrke på 2 N/(cm bredde) ± 20 %, målt under de standardbetingelser, der foreskrives i tillæg 4 til dette bilag. Klæbebåndet, hvis bredde skal være mindst 25 mm, trykkes i mindst fem minutter mod den overflade, der er klargjort som foreskrevet i punkt 2.5.1.

Derefter belastes enden af klæbebåndet på en sådan måde, at vedhæftningskraften til overfladen afbalanceres af en kraft vinkelret på denne overflade. På dette stadium skal klæbebåndet afrives med en konstant hastighed af 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Resultater

Der må ikke være væsentlig beskadigelse af det inddelte areal. Der tillades beskadigelse af skæringspunkterne mellem kvadraterne eller ved kanterne af udskæringen, forudsat at det beskadigede område ikke udgør mere end 15 % af det inddelte område.

2.6.   Prøvning af komplet forlygte med lygteglas af plast

2.6.1.   Modstandsdygtighed over for mekanisk nedbrydning af lygteglassets overflade

2.6.1.1.   Prøvninger

Lygteglasset i lygteprøve nr. 1 underkastes den i punkt 2.4.1 ovenfor beskrevne prøvning.

2.6.1.2.   Resultater

Efter prøvningen må resultaterne af de fotometriske målinger, som er udført på lygten i overensstemmelse med dette regulativ:

| a) | ikke være over 30 % over de maksimumsværdier, der foreskrives for punkt HV, og ikke mere end 10 % under de minimumsværdier, der foreskrives for punkt 50 L og 50 R for klasse B-forlygter og 0,86 D/3,5 R og 0,86 D/3,5 L for forlygter af klasse C, D og E, |
| --- | --- |

a)

ikke være over 30 % over de maksimumsværdier, der foreskrives for punkt HV, og ikke mere end 10 % under de minimumsværdier, der foreskrives for punkt 50 L og 50 R for klasse B-forlygter og 0,86 D/3,5 R og 0,86 D/3,5 L for forlygter af klasse C, D og E,

| b) | ikke være over 10 % under de minimumsværdier, der foreskrives for HV for en forlygte, der kun afgiver fjernlys. |
| --- | --- |

b)

ikke være over 10 % under de minimumsværdier, der foreskrives for HV for en forlygte, der kun afgiver fjernlys.

2.6.2.   Prøvning for vedhæftning af eventuel coating

Lygteglasset i lygteprøve nr. 2 underkastes den i punkt 2.5 ovenfor beskrevne prøvning.

2.7.   Bestandighed over for lyskildestråling

Følgende prøvninger skal foretages:

| | Flade prøver af hver enkelt af forlygtens lystransmitterende plastdele udsættes for lys fra LED-modulet/modulerne eller gasudladningslyskilden. Parametrene, som f.eks. disse prøvers vinkler og afstande, skal være de samme som i forlygten. Prøverne skal have samme farve og eventuel overfladebehandling som delene i forlygten. |
| --- | --- |

Flade prøver af hver enkelt af forlygtens lystransmitterende plastdele udsættes for lys fra LED-modulet/modulerne eller gasudladningslyskilden. Parametrene, som f.eks. disse prøvers vinkler og afstande, skal være de samme som i forlygten. Prøverne skal have samme farve og eventuel overfladebehandling som delene i forlygten.

| | Efter 1 500 timers kontinuerlig drift skal det transmitterede lys opfylde de kolorimetriske forskrifter, og prøvernes overflade skal være uden revner, ridser, afskalninger og deformation. |
| --- | --- |

Efter 1 500 timers kontinuerlig drift skal det transmitterede lys opfylde de kolorimetriske forskrifter, og prøvernes overflade skal være uden revner, ridser, afskalninger og deformation.

3.   KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

| 3.1. | Hvad angår de til lygteglassene anvendte materialer anses lygterne i en serie for at opfylde forskrifterne i dette regulativ, såfremt:






  3.1.1. | prøvernes yderside efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer og prøvning for bestandighed mod detergenter og carbonhydrider ikke frembyder revner, skår eller deformation, som er synlig for det blotte øje (se punkt 2.2.2, 2.3.1 og 2.3.2) |
| --- | --- | --- |

3.1.

Hvad angår de til lygteglassene anvendte materialer anses lygterne i en serie for at opfylde forskrifterne i dette regulativ, såfremt:

3.1.1.

prøvernes yderside efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer og prøvning for bestandighed mod detergenter og carbonhydrider ikke frembyder revner, skår eller deformation, som er synlig for det blotte øje (se punkt 2.2.2, 2.3.1 og 2.3.2)

| 3.1.2. | de fotometriske værdier i de i punkt 2.6.1.2 beskrevne målepunkter efter udførelse af prøvningen i punkt 2.6.1.1 er inden for de grænser for produktionens overensstemmelse, som foreskrives i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.1.2.

de fotometriske værdier i de i punkt 2.6.1.2 beskrevne målepunkter efter udførelse af prøvningen i punkt 2.6.1.1 er inden for de grænser for produktionens overensstemmelse, som foreskrives i dette regulativ.

| 3.2. | Opfylder prøvningsresultaterne ikke forskrifterne, gentages prøvningen på endnu en prøve af forlygter, udtaget på tilfældig måde. |
| --- | --- |

3.2.

Opfylder prøvningsresultaterne ikke forskrifterne, gentages prøvningen på endnu en prøve af forlygter, udtaget på tilfældig måde.

Tillæg 1

KRONOLOGISK RÆKKEFØLGE AF GODKENDELSESPRØVNINGER

A.   Prøvning af plastmaterialer (lygteglas eller materialeprøver, som er indleveret i henhold til punkt 2.2.4. i dette regulativ).

| Prøver
  Prøvninger | Lygteglas eller materialeprøver | Lygteglas |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Begrænset fotometri
  (punkt 2.1.2) |

Prøver

Prøvninger

Lygteglas eller materialeprøver

Lygteglas

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Begrænset fotometri

(punkt 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1. | Temperaturændring
  (punkt 2.1.1.) |
| --- | --- |

1.1.1.

Temperaturændring

(punkt 2.1.1.)

x

x

x

| 1.1.2. | Begrænset fotometri
  (punkt 2.1.2) |
| --- | --- |

1.1.2.

Begrænset fotometri

(punkt 2.1.2)

x

x

x

| 1.2.1. | Transmissionsmåling |
| --- | --- |

1.2.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Spredningsmåling |
| --- | --- |

1.2.2.

Spredningsmåling

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Atmosfæriske stoffer
  (punkt 2.2.1.) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosfæriske stoffer

(punkt 2.2.1.)

x

x

x

| 1.3.1. | Transmissionsmåling |
| --- | --- |

1.3.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

| 1.4. | Kemiske stoffer
  (punkt 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4.

Kemiske stoffer

(punkt 2.2.2)

x

x

x

| 1.4.1. | Spredningsmåling |
| --- | --- |

1.4.1.

Spredningsmåling

x

x

x

| 1.5. | Detergenter
  (punkt 2.3.1.) |
| --- | --- |

1.5.

Detergenter

(punkt 2.3.1.)

x

x

x

| 1.6. | Carbonhydrider
  (punkt 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6.

Carbonhydrider

(punkt 2.3.2)

x

x

x

| 1.6.1. | Transmissionsmåling |
| --- | --- |

1.6.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

| 1,7. | Nedbrydning
  (punkt 2.4.1) |
| --- | --- |

1,7.

Nedbrydning

(punkt 2.4.1)

x

x

x

| 1.7.1. | Transmissionsmåling |
| --- | --- |

1.7.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

| 1.7.2. | Spredningsmåling |
| --- | --- |

1.7.2.

Spredningsmåling

x

x

x

| 1.8. | Vedhæftning
  (punkt 2.5) |
| --- | --- |

1.8.

Vedhæftning

(punkt 2.5)

x

| 1.9. | Bestandighed over for lyskildestråling
  (punkt 2.7) |
| --- | --- |

1.9.

Bestandighed over for lyskildestråling

(punkt 2.7)

x

B.   Prøvning af komplette forlygter (indleveret i henhold til punkt 2.2.3 i dette regulativ).

| Prøvninger | Prøvning af komplette forlygter |
| --- | --- |
| Prøveeksemplar nr. |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Nedbrydning
  (punkt 2.6.1.1) |

Prøvninger

Prøvning af komplette forlygter

Prøveeksemplar nr.

1

2

2.1.

Nedbrydning

(punkt 2.6.1.1)

x

| 2.2. | Fotometri
  (punkt 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometri

(punkt 2.6.1.2)

x

| 2.3. | Vedhæftning
  (punkt 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3.

Vedhæftning

(punkt 2.6.2)

x

Tillæg 2

METODE TIL MÅLING AF LYSSPREDNING OG -TRANSMISSION

1.   Udstyr (se figuren)

Lysstrålen fra en kollimator K med halv divergens β/2 = 17,4 × 104 rd begrænses af en membran Dτ, som har en åbning på 6 mm, op mod hvilken prøveholderen anbringes.

En konvergent akromatisk linse L2, korrigeret for sfærisk aberration, forbinder blænderen Dτ med modtageren R; diameteren af linsen L2 skal være således, at den ikke afblænder det fra prøven spredte lys inden for en kegle, hvis halve topvinkel er β/2 = 14°.

En ringformet blænder DD med vinkler αο/2 = 1° og αmax/2 = 12° anbringes i linsens billedbrændplan L2.

Den uigennemsigtige centrale del af blænderen er nødvendig for at eliminere det lys, som kommer direkte fra lyskilden. Blænderens centrale del skal kunne fjernes fra lysstrålen på en sådan måde, at den kan føres tilbage nøjagtigt i udgangsstillingen.

Afstanden L2 Dτ og brændvidden F2
   (1) af linsen L2 skal være valgt således, at billedet af Dτ fuldstændig dækker modtageren R.

Sættes den initiale indfaldende lysstrøm til 1 000 enheder, skal den absolutte præcision af hver aflæsning være bedre end 1 enhed.

2.   Målinger

Der foretages følgende aflæsninger:

| Aflæsning | Med prøve | Med den centrale del af DD | Repræsenteret størrelse |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nej | nej | Indfaldende lysstrøm i første aflæsning |
| T2 | ja (før prøvning) | nej | Lysstrøm afgivet af det nye materiale i et felt på 24° |
| T3 | ja (efter prøvning) | nej | Lysstrøm afgivet af det nye materiale i et felt på 24° |
| T4 | ja (før prøvning) | ja | Lysstrøm spredt af det nye materiale |
| T5 | ja (efter prøvning) | ja | Lysstrøm spredt af det prøvede materiale |

Aflæsning

Med prøve

Med den centrale del af DD

Repræsenteret størrelse

T1

nej

nej

Indfaldende lysstrøm i første aflæsning

T2

ja (før prøvning)

nej

Lysstrøm afgivet af det nye materiale i et felt på 24°

T3

ja (efter prøvning)

nej

Lysstrøm afgivet af det nye materiale i et felt på 24°

T4

ja (før prøvning)

ja

Lysstrøm spredt af det nye materiale

T5

ja (efter prøvning)

ja

Lysstrøm spredt af det prøvede materiale

Image

---

(1)  For L2 anbefales en brændvidde på ca. 80 mm.

Tillæg 3

SPRØJTEPRØVNINGSMETODE

1.   Prøvningsudstyr

1.1.   Sprøjtepistol

Den anvendte sprøjtepistol skal være udstyret med en dyse på 1,3 mm i diameter, som giver mulighed for en væskestrømningshastighed på 0,24 ± 0,02 l/minut ved et driftstryk på 6,0 bar – 0, + 0,5 bar.

Under disse arbejdsbetingelser skal det opnåede blæsemønster på den overflade, der udsættes for nedbrydning, have en diameter på 170 mm ± 50 mm i en afstand af 380 mm ± 10 mm fra dysen.

1.2.   Prøveblanding

Prøveblandingens sammensætning er følgende:

| Kvartssand med hårdhed 7 på Mohr-skalaen og kornstørrelse mellem 0 og 0,2 mm samt tilnærmelsesvis normal fordeling, samt skarpkantethedsfaktor 1,8 til 2. |
| --- |

Kvartssand med hårdhed 7 på Mohr-skalaen og kornstørrelse mellem 0 og 0,2 mm samt tilnærmelsesvis normal fordeling, samt skarpkantethedsfaktor 1,8 til 2.

| Vand med hårdhed ikke over 205 g/m3 til en blanding indeholdende 25 g sand pr. liter vand. |
| --- |

Vand med hårdhed ikke over 205 g/m3 til en blanding indeholdende 25 g sand pr. liter vand.

2.   Prøvning

Lygteglassets ydre overflade udsættes én eller flere gange for den sandstråle, der frembringes som ovenfor beskrevet. Sandstrålen rettes omtrent vinkelret mod den overflade, som skal prøves.

Nedbrydningen kontrolleres ved hjælp af en eller flere prøver af glas, der anbringes som reference tæt ved det lygteglas, som prøves. Blandingen påsprøjtes, indtil ændringen i lysspredning på prøven eller prøverne, målt ved den i tillæg 2 beskrevne metode, er sådan, at:

Formula

Der kan anvendes flere referenceprøver for at kontrollere, at hele den prøvede overflade er ensartet nedbrudt.

Tillæg 4

PRØVNING AF KLÆBEBÅNDETS VEDHÆFTNING

1.   FORMÅL

Med metoden bestemmes den lineære vedhæftningskraft af et klæbebånd til en glasplade under standardbetingelser.

2.   PRINCIP

Måling af den kraft, det kræver at løsrive et klæbebånd fra en glasplade i en vinkel på 90°.

3.   FORESKREVNE ATMOSFÆREFORHOLD

Den omgivende luft skal have en temperatur på 23 °C ± 5 °C og 65 ± 15 % relativ fugtighed (RH).

4.   PRØVEEMNER

Inden prøvningen skal prøverullen af klæbebånd konditioneres i 24 timer i den foreskrevne atmosfære (se punkt 3 ovenfor).

Fra hver rulle afprøves fem prøveobjekter, hver med en længde på 400 mm. De tre første vindinger på rullen kasseres, før prøveeksemplarerne aftages.

5.   PROCEDURE

Prøvningen finder sted ved de i punkt 3 foreskrevne atmosfærebetingelser.

De fem prøveemner udtages ved, at klæbebåndet udrulles radialt med en hastighed på ca. 300 mm/s, hvorefter prøveemnerne inden for 15 sekunder påføres på følgende måde:

| | Klæbebåndet anbringes gradvist på glasset, idet det påføres med en langsgående let gnidende bevægelse af fingeren uden overdrevent tryk, således at der ikke efterlades luftbobler mellem klæbebåndet og glaspladen. |
| --- | --- |

Klæbebåndet anbringes gradvist på glasset, idet det påføres med en langsgående let gnidende bevægelse af fingeren uden overdrevent tryk, således at der ikke efterlades luftbobler mellem klæbebåndet og glaspladen.

| | Prøven henligger i 10 minutter under de foreskrevne atmosfæriske betingelser. |
| --- | --- |

Prøven henligger i 10 minutter under de foreskrevne atmosfæriske betingelser.

| | Træk ca. 25 mm af prøveemnet fri af pladen i et plan vinkelret på prøveemnets akse. Fastgør pladen og fold den frie ende af klæbebåndet tilbage i en vinkel på 90°. Påvirk prøven med en kraft således, at skillelinjen mellem klæbebånd og plade er vinkelret på denne kraft og vinkelret på pladen. |
| --- | --- |

Træk ca. 25 mm af prøveemnet fri af pladen i et plan vinkelret på prøveemnets akse. Fastgør pladen og fold den frie ende af klæbebåndet tilbage i en vinkel på 90°. Påvirk prøven med en kraft således, at skillelinjen mellem klæbebånd og plade er vinkelret på denne kraft og vinkelret på pladen.

| | Træk, så klæbebåndet løsnes med en hastighed på 300 mm/s ± 30 mm/s, og registrer den nødvendige kraft dertil. |
| --- | --- |

Træk, så klæbebåndet løsnes med en hastighed på 300 mm/s ± 30 mm/s, og registrer den nødvendige kraft dertil.

6.   RESULTATER

De fem målte værdier ordnes i rækkefølge, og medianværdien beregnes. Denne værdi udtrykkes i Newton pr. cm bredde af klæbebåndet.

---

BILAG 7

MINDSTEKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR

1.   GENERELT

1.1.   Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende i henhold til eventuelle forskrifter i dette regulativ, såfremt forskellene ikke overstiger uundgåelige fremstillingsvariationer. Denne betingelse gælder ligeledes for farven.

1.2.   For forlygter af klasse A, B, C og D:

| 1.2.1. | Hvad angår fotometriske ydelser anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte, som er udstyret med forlygtens standardglødelampe(r) og/eller et eller flere LED-modul(er): |
| --- | --- |

1.2.1.

Hvad angår fotometriske ydelser anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte, som er udstyret med forlygtens standardglødelampe(r) og/eller et eller flere LED-modul(er):

| 1.2.2. | For klasse A-forlygter: Ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra den værdi, som foreskrives i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.2.

For klasse A-forlygter: Ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra den værdi, som foreskrives i dette regulativ.

| 1.2.3. | For forlygter af klasse B, C og D:






  1.2.3.1. | Ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra den værdi, som foreskrives i dette regulativ. For værdier i zone 1 for forlygter af klasse B, C og D tillades en maksimal afvigelse i ugunstig retning på henholdsvis: | 255 cd, svarende til 20 % |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3.

For forlygter af klasse B, C og D:

1.2.3.1.

Ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra den værdi, som foreskrives i dette regulativ. For værdier i zone 1 for forlygter af klasse B, C og D tillades en maksimal afvigelse i ugunstig retning på henholdsvis:

255 cd, svarende til 20 %

| | 380 cd, svarende til 30 % |
| --- | --- |

380 cd, svarende til 30 %

| 1.2.3.2. | og såfremt der for fjernlyset er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimalværdierne og – 20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.3.1 eller 6.3.3.2 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.3.2.

og såfremt der for fjernlyset er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimalværdierne og – 20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.3.1 eller 6.3.3.2 i dette regulativ.

| 1.2.4. | Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøverne med en eller flere andre standardglødelampe(r). |
| --- | --- |

1.2.4.

Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøverne med en eller flere andre standardglødelampe(r).

| 1.2.5. | Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad. |
| --- | --- |

1.2.5.

Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad.

1.3.   For klasse E-forlygter:

1.3.1.   For klasse E-forlygter, målt ved 13,2 V ± 0,1 V, eller som specificeret, og som er udstyret med:

| a) | en udskiftelig standardgasudladningslyskilde i henhold til regulativ nr. 99. I sådanne tilfælde kan gasudladningslyskildens lysstrøm afvige fra den referencelysstrøm, der er fastsat i regulativ nr. 99, og belysningsstyrkerne korrigeres tilsvarende
  eller |
| --- | --- |

a)

en udskiftelig standardgasudladningslyskilde i henhold til regulativ nr. 99. I sådanne tilfælde kan gasudladningslyskildens lysstrøm afvige fra den referencelysstrøm, der er fastsat i regulativ nr. 99, og belysningsstyrkerne korrigeres tilsvarende

eller

| b) | en seriefremstillet gasudladningslyskilde og en seriefremstillet ballast. I sådanne tilfælde kan lyskildens lysstrøm afvige fra den nominelle lysstrøm som følge af tolerancer for lyskilde og ballast som specificeret i regulativ nr. 99, og derfor kan de målte lysstyrker korrigeres tilsvarende med 20 % i gunstig retning.
  eller |
| --- | --- |

b)

en seriefremstillet gasudladningslyskilde og en seriefremstillet ballast. I sådanne tilfælde kan lyskildens lysstrøm afvige fra den nominelle lysstrøm som følge af tolerancer for lyskilde og ballast som specificeret i regulativ nr. 99, og derfor kan de målte lysstyrker korrigeres tilsvarende med 20 % i gunstig retning.

eller

| c) | LED-moduler, som forefindes i lygten
  På tilfældig måde udtagne masseproducerede forlygter, som er udstyret med en gasudladningslampe og/eller LED-modul(er), regnes ikke for uoverensstemmende, hvad angår fotometriske præstationer, såfremt: |
| --- | --- |

c)

LED-moduler, som forefindes i lygten

På tilfældig måde udtagne masseproducerede forlygter, som er udstyret med en gasudladningslampe og/eller LED-modul(er), regnes ikke for uoverensstemmende, hvad angår fotometriske præstationer, såfremt:

1.3.2.   ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra den værdi, som foreskrives i dette regulativ. For værdien i zone 1 kan den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:

| | 255 cd, svarende til 20 % |
| --- | --- |

255 cd, svarende til 20 %

| | 380 cd, svarende til 30 % |
| --- | --- |

380 cd, svarende til 30 %

1.3.3.   og såfremt der, for fjernlyset, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimalværdierne og – 20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.3.1 eller 6.3.3.2 i dette regulativ.

1.3.4.   Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad.

1.3.5.   Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardgasudladningslyskilde, gasudladningslyskilde og/eller ballast, eller et eller flere LED-modul(r) og elektroniske lyskilderegulering, alt efter hvad der er relevant i henhold til punkt 1.3.1 ovenfor.

1.4.   Der ses bort fra forlygter med åbenlyse fejl.

1.5.   Hvis der for en række prøveeksemplarer ikke kan foretages gentagen vertikal justering til den påkrævede indstilling inden for de tilladte tolerancer, skal »afskæringens« kvalitet prøves på en række prøveeksemplarer efter proceduren i bilag 9, punkt 2 og 4.

2.   FØRSTE PRØVEUDTAGNING

Ved den første prøveudtagning udtages fire forlygter på tilfældig måde. Det første sæt på to prøveeksemplarer mærkes A og det andet sæt B.

2.1.   Overensstemmelse

| 2.1.1. | Efter udtagningen af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne i ugunstig retning er:






  2.1.1.1. | Prøve A








  A1: | én forlygte | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte | ikke over | 20 % |
| A2: | begge forlygter | over | 0 % |
| men | ikke over | 20 % |
| gå til prøve B | | |

2.1.1.

Efter udtagningen af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne i ugunstig retning er:

2.1.1.1.

Prøve A

A1:

én forlygte

0 %

én forlygte

ikke over

20 %

A2:

begge forlygter

over

0 %

men

ikke over

20 %

gå til prøve B

| 2.1.1.2. | Prøve B







  B1: | begge forlygter | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

Prøve B

B1:

begge forlygter

0 %

2.2.   Manglende overensstemmelse

| 2.2.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:






  2.2.1.1. | Prøve A








  A3: | én forlygte | ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte | over | 20 % |
| men | ikke over | 30 % |

2.2.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

2.2.1.1.

Prøve A

A3:

én forlygte

ikke over

20 %

én forlygte

over

20 %

men

ikke over

30 %

| 2.2.1.2. | Prøve B








  B2: | i tilfælde A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte | over | 0 % |
| men | ikke over | 20 % |
| én forlygte | ikke over | 20 % |
| B3: | i tilfælde A2 | | |
| én forlygte | | 0 % |
| én forlygte | over | 20 % |
| men | ikke over | 30 % |

2.2.1.2.

Prøve B

B2:

i tilfælde A2

én forlygte

over

0 %

men

ikke over

20 %

én forlygte

ikke over

20 %

B3:

i tilfælde A2

én forlygte

0 %

én forlygte

over

20 %

men

ikke over

30 %

2.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 11 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

| 2.3.1. | Prøve A








  A4: | én forlygte | ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte | over | 30 % |
| A5: | begge forlygter | over | 20 % |

2.3.1.

Prøve A

A4:

én forlygte

ikke over

20 %

én forlygte

over

30 %

A5:

begge forlygter

over

20 %

| 2.3.2. | Prøve B








  B4: | i tilfælde A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte | over | 0 % |
| men | ikke over | 20 % |
| én forlygte | over | 20 % |
| B5: | i tilfælde A2 | | |
| begge forlygter | over | 20 % |
| B6: | i tilfælde A2 | | |
| én forlygte | | 0 % |
| én forlygte | over | 30 % |

2.3.2.

Prøve B

B4:

i tilfælde A2

én forlygte

over

0 %

men

ikke over

20 %

én forlygte

over

20 %

B5:

i tilfælde A2

begge forlygter

over

20 %

B6:

i tilfælde A2

én forlygte

0 %

én forlygte

over

30 %

3.   GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNINGEN

I tilfælde A3, B2 og B3 kræves udtagning af en tredje prøve C bestående af to forlygter, udtaget af beholdningen af enheder, som er produceret efter justering, hvilket skal finde sted senest to måneder efter anmeldelsen.

3.1.   Overensstemmelse

| 3.1.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:






  3.1.1.1. | Prøve C








  C1: | én forlygte | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte | ikke over | 20 % |
| C2: | begge forlygter | over | 0 % |
| men | ikke over | 20 % |
| gå til prøve D | | |

3.1.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

3.1.1.1.

Prøve C

C1:

én forlygte

0 %

én forlygte

ikke over

20 %

C2:

begge forlygter

over

0 %

men

ikke over

20 %

gå til prøve D

| 3.1.1.2. | Prøve D







  D1: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| begge forlygter | 0 % |

3.1.1.2.

Prøve D

D1:

i tilfælde C2

begge forlygter

0 %

3.2.   Manglende overensstemmelse

| 3.2.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende og anmodes fabrikanten om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:






  3.2.1.1. | Prøve D








  D2: | i tilfælde C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte | over | 0 % |
| men | ikke over | 20 % |
| én forlygte | ikke over | 20 % |

3.2.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende og anmodes fabrikanten om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

3.2.1.1.

Prøve D

D2:

i tilfælde C2

én forlygte

over

0 %

men

ikke over

20 %

én forlygte

ikke over

20 %

3.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 11 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

| 3.3.1. | Prøve C








  C3: | én forlygte | ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte | over | 20 % |
| C4: | begge forlygter | over | 20 % |

3.3.1.

Prøve C

C3:

én forlygte

ikke over

20 %

én forlygte

over

20 %

C4:

begge forlygter

over

20 %

| 3.3.2. | Prøve D








  D3: | i tilfælde C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte | 0 eller over | 0 % |
| én forlygte | over | 20 % |

3.3.2.

Prøve D

D3:

i tilfælde C2

én forlygte

0 eller over

0 %

én forlygte

over

20 %

Figur 1

---

BILAG 8

OVERSIGT OVER DRIFTSPERIODER I FORBINDELSE MED PRØVNING AF STABILITET AF FOTOMETRISKE PRÆSTATIONER

| Forkortelser | : | P: nærlyslygte

  D: fjernlyslygte (D1 + D2 betyder to fjernlyslygter)

  F: tågeforlygte |
| --- | --- | --- |

Forkortelser

:

P: nærlyslygte

D: fjernlyslygte (D1 + D2 betyder to fjernlyslygter)

F: tågeforlygte

| | : en cyklus, hvor lygten er slukket i 15 min. og tændt i 5 min. |
| --- | --- |
| | : en cyklus, hvor lygten er slukket i 9 min. og tændt i 1 min. |

Image

: en cyklus, hvor lygten er slukket i 15 min. og tændt i 5 min.

Image

: en cyklus, hvor lygten er slukket i 9 min. og tændt i 1 min.

Alle de følgende sammenbyggede forlygter og tågeforlygter samt de tilføjede markeringssymboler for klasse B tjener som eksempler og er ikke udtømmende.

| 1. | P eller D eller F (C-BS eller R-BS eller B) |
| --- | --- |

1.

P eller D eller F (C-BS eller R-BS eller B)

Ekstra lyskilde(r) anvendt til at frembringe kurvelys

Image

| 2. | P+D (CR-BS) eller P+D1+D2 (CR-BS R-BS) |
| --- | --- |

2.

P+D (CR-BS) eller P+D1+D2 (CR-BS R-BS)

Ekstra lyskilde(r) anvendt til at frembringe kurvelys

Image

| 3. | P+D (C/R-BS) eller P+D1+D2 (C/R-BS R-BS) |
| --- | --- |

3.

P+D (C/R-BS) eller P+D1+D2 (C/R-BS R-BS)

Ekstra lyskilde(r) anvendt til at frembringe kurvelys

Image

| 4. | P+F (C-BS B) |
| --- | --- |

4.

P+F (C-BS B)

Ekstra lyskilde(r) anvendt til at frembringe kurvelys

Image

| 5. | P+F (C-BS B/) eller C-BS/B |
| --- | --- |

5.

P+F (C-BS B/) eller C-BS/B

Ekstra lyskilde(r) anvendt til at frembringe kurvelys

Image

| 6. | D+F (R-BS B) eller D1+D2+F (R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

6.

D+F (R-BS B) eller D1+D2+F (R-BS R-BS B)

Ekstra lyskilde(r) anvendt til at frembringe kurvelys

Image

| 7. | D+F (R-BS B/) eller D1+D2+F (R-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

7.

D+F (R-BS B/) eller D1+D2+F (R-BS R-BS B/)

Ekstra lyskilde(r) anvendt til at frembringe kurvelys

Image

| 8. | P+D+F (CR-BS B) eller P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B) |
| --- | --- |

8.

P+D+F (CR-BS B) eller P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B)

Ekstra lyskilde(r) anvendt til at frembringe kurvelys

Image

| 9. | P+D+F (C/R-BS B) eller P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

9.

P+D+F (C/R-BS B) eller P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B)

Ekstra lyskilde(r) anvendt til at frembringe kurvelys

Image

| 10. | P+D+F (CR-BS B/) eller P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

10.

P+D+F (CR-BS B/) eller P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/)

Ekstra lyskilde(r) anvendt til at frembringe kurvelys

Image

| 11. | P+D+F (C/R-BS B/) eller P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B) |
| --- | --- |

11.

P+D+F (C/R-BS B/) eller P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B)

Ekstra lyskilde(r) anvendt til at frembringe kurvelys

Image

---

BILAG 9

DEFINITION OG SKARPHED AF »AFSKÆRINGSLINJEN« FOR SYMMETRISKE NÆRLYSFORLYGTER SAMT INDSTILLINGSPROCEDURE VED HJÆLP AF DENNE AFSKÆRINGSLINJE

1.   GENERELT

| 1.1. | De symmetriske nærlyslygters lysstyrkefordeling skal omfatte en afskæringslinje, som gør det muligt at justere den symmetriske nærlysforlygte korrekt med henblik på de fotometriske målinger og indstilling på køretøjet. Afskæringslinjens egenskaber skal opfylde forskrifterne i punkt 2-4 nedenfor. |
| --- | --- |

1.1.

De symmetriske nærlyslygters lysstyrkefordeling skal omfatte en afskæringslinje, som gør det muligt at justere den symmetriske nærlysforlygte korrekt med henblik på de fotometriske målinger og indstilling på køretøjet. Afskæringslinjens egenskaber skal opfylde forskrifterne i punkt 2-4 nedenfor.

2.   AFSKÆRINGSLINJENS FORM

| 2.1. | Ved visuel justering af den symmetriske nærlysforlygte skal afskæringslinjen danne en horisontal linje til vertikal justering af den symmetriske nærlysforlygte, som til hver side af linjen V-V (jf. figur 1) strækker sig som angivet i punkt 6.2.1 i dette regulativ.

  Figur 1


  Afskæringslinjens form og position |
| --- | --- |

2.1.

Ved visuel justering af den symmetriske nærlysforlygte skal afskæringslinjen danne en horisontal linje til vertikal justering af den symmetriske nærlysforlygte, som til hver side af linjen V-V (jf. figur 1) strækker sig som angivet i punkt 6.2.1 i dette regulativ.

Figur 1

Afskæringslinjens form og position

Image

3.   JUSTERING AF DEN SYMMETRISKE NÆRLYSFORLYGTE

| 3.1. | Horisontal justering: Lysbundtets afskæringslinje skal være placeret således, at lysbundet forekommer omtrent symmetrisk på linjen V-V. |
| --- | --- |

3.1.

Horisontal justering: Lysbundtets afskæringslinje skal være placeret således, at lysbundet forekommer omtrent symmetrisk på linjen V-V.

| 3.2. | Vertikal justering: Efter horisontal justering af den symmetriske nærlysforlygte efter punkt 3.1 ovenfor foretages vertikal justering på en sådan måde, at lysbundtet med dets afskæringslinje flyttes opad fra den lave indstilling, indtil afskæringslinjen befinder i det nominelle vertikale punkt. Med henblik på nominel vertikal justering placeres afskæringslinjen i linjen V-V 1 % under linjen h-h.
  Hvis den horisontale del ikke er lige, men en anelse kurveformet eller bøjet, må afskæringslinjen ikke overskride det vertikale område, som dannes af to horisontale linjer, som befinder sig mellem 3° til venstre og 3° til højre for linjen V-V og, for forlygter af klasse B, 0,2° og, for forlygter af klasse A, C, D og E, 0,3 ° over og under den nominelle afskæringsposition (se figur 1). |
| --- | --- |

3.2.

Vertikal justering: Efter horisontal justering af den symmetriske nærlysforlygte efter punkt 3.1 ovenfor foretages vertikal justering på en sådan måde, at lysbundtet med dets afskæringslinje flyttes opad fra den lave indstilling, indtil afskæringslinjen befinder i det nominelle vertikale punkt. Med henblik på nominel vertikal justering placeres afskæringslinjen i linjen V-V 1 % under linjen h-h.

Hvis den horisontale del ikke er lige, men en anelse kurveformet eller bøjet, må afskæringslinjen ikke overskride det vertikale område, som dannes af to horisontale linjer, som befinder sig mellem 3° til venstre og 3° til højre for linjen V-V og, for forlygter af klasse B, 0,2° og, for forlygter af klasse A, C, D og E, 0,3 ° over og under den nominelle afskæringsposition (se figur 1).

| 3.3. | Når de vertikale justeringer af tre forskellige enheder afviger mere end 0,2 ° for forlygter af klasse B og 0,3 ° for forlygter af klasse A, C, D og E, antages den horisontale del af afskæringslinjen ikke at yde tilstrækkelig linearitet eller skarphed til, at der kan foretages visuel justering. I så fald prøves afskæringens kvalitet for overholdelse af forskrifterne instrumentelt på følgende måde: |
| --- | --- |

3.3.

Når de vertikale justeringer af tre forskellige enheder afviger mere end 0,2 ° for forlygter af klasse B og 0,3 ° for forlygter af klasse A, C, D og E, antages den horisontale del af afskæringslinjen ikke at yde tilstrækkelig linearitet eller skarphed til, at der kan foretages visuel justering. I så fald prøves afskæringens kvalitet for overholdelse af forskrifterne instrumentelt på følgende måde:

4.   MÅLING AF AFSKÆRINGENS KVALITET

| 4.1. | Målingerne foretages ved lodret skanning gennem den vandrette del af afskæringslinjen i vinkelmæssige trin på højst 0,05 °:






  a) | ved en måleafstand på enten 10 m og en detektor med en diameter på ca. 10 mm |
| --- | --- | --- |

4.1.

Målingerne foretages ved lodret skanning gennem den vandrette del af afskæringslinjen i vinkelmæssige trin på højst 0,05 °:

a)

ved en måleafstand på enten 10 m og en detektor med en diameter på ca. 10 mm

| b) | eller ved en måleafstand på 25 m og en detektor med en diameter på ca. 30 mm. |
| --- | --- |

b)

eller ved en måleafstand på 25 m og en detektor med en diameter på ca. 30 mm.

Målingen af afskæringens kvalitet anses for at være acceptabel, hvis forskrifterne i punkt 4.1.2 i dette bilag er opfyldt i mindst én måling ved 10 m eller 25 m.

De måleafstande, hvorved prøvningerne blev foretaget, noteres i punkt 9 i meddelelsesformularen i bilag 1 til dette regulativ.

Skanning foretages nedefra og op gennem afskæringslinjen langs de vertikale linjer ved – 3 ° til – 1,5 ° og + 1,5 ° til + 3 fra linjen V-V. Ved en sådan måling skal afskæringslinjens kvalitet opfylde følgende forskrifter:

| 4.1.1. | Højst en afskæringslinje må være synlig (1). |
| --- | --- |

4.1.1.

Højst en afskæringslinje må være synlig (1).

| 4.1.2. | »Afskæringens« skarphed: Ved skanning vertikalt gennem afskæringslinjens horisontale del langs ± 2,5-linjerne kaldes den maksimalt målte værdi af:

  for afskæringslinjens skarphedsfaktor G. Værdien af G må ikke være mindre end 0,13 for klasse B og 0,08 for klasse A, C, D og E. |
| --- | --- |

4.1.2.

»Afskæringens« skarphed: Ved skanning vertikalt gennem afskæringslinjens horisontale del langs ± 2,5-linjerne kaldes den maksimalt målte værdi af:

for afskæringslinjens skarphedsfaktor G. Værdien af G må ikke være mindre end 0,13 for klasse B og 0,08 for klasse A, C, D og E.

| 4.1.3. | Linearitet: Den del af afskæringslinjen, som fungerer som vertikal justering, skal være horisontal fra 3 ° L til 3 ° R for linjen V-V. Dette krav anses for at være opfyldt, hvis de vertikale positioner for inflektionspunkterne, jf. punkt 3.2 ovenfor, ved 3 ° til venstre og til højre for linjen V-V ikke, for klasse B-forlygter, afviger mere end 0,2 ° og, for forlygter af klasse A, C, D og E, ikke mere end 0.3 ° fra den nominelle position på linjen V-V. |
| --- | --- |

4.1.3.

Linearitet: Den del af afskæringslinjen, som fungerer som vertikal justering, skal være horisontal fra 3 ° L til 3 ° R for linjen V-V. Dette krav anses for at være opfyldt, hvis de vertikale positioner for inflektionspunkterne, jf. punkt 3.2 ovenfor, ved 3 ° til venstre og til højre for linjen V-V ikke, for klasse B-forlygter, afviger mere end 0,2 ° og, for forlygter af klasse A, C, D og E, ikke mere end 0.3 ° fra den nominelle position på linjen V-V.

5.   INSTRUMENTEL LODRET JUSTERING

Hvis afskæringslinjen opfylder ovenstående kvalitetsforskrifter, kan den vertikale strålejustering foretages instrumentalt. Til dette formål placeres inflektionspunktet, hvor d2 (log E)/dv2 = 0, på linjen V-V på dets nominelle position under linjen h-h. Bevægelsen til måling og justering af afskæringslinjens skal være opadgående med et udgangspunkt under den nominelle position.

---

(1)  Dette punkt bør ændres, hvis der foreligger en objektiv prøvningsmetode.

---

BILAG 10

REFERENCECENTRUM

Image

Dette mærke for referencecentrum, der ikke er obligatorisk, skal placeres på lygteglasset, hvor dette skærer nærlysets referenceakse, samt på fjernlysenes lygteglas, hvis disse hverken er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med et nærlys.

Ovenstående tegning viser mærkningen af referencecentret som projiceret i et plan, der i det væsentligste tangerer lygteglasset omkring cirklens centrum. De linjer, der udgør dette mærke, kan enten være fuldt optrukne eller stiplede.

---

BILAG 11

MÆRKNING AF SPÆNDING

| Denne mærkning skal placeres på hver forlygtes lygtehus, hvis disse lygter kun indeholder gasudladningslyskilder og ballast, samt på hver af ballastens ydre dele. | | Denne mærkning skal placeres på lygtehuset af hver forlygte, som indeholder mindst en gasudladningslyskilde og ballast |
| --- | --- | --- |
| Ballasten/ballasterne er konstrueret til et **V-netværksystem. | | Ballasten/ballasterne er konstrueret til et **V-netværksystem. |
| | | Ingen af glødelamperne og/eller LED-modulerne, som forlygten indeholder, er konstrueret til et 24V-netværksystem. |

Denne mærkning skal placeres på hver forlygtes lygtehus, hvis disse lygter kun indeholder gasudladningslyskilder og ballast, samt på hver af ballastens ydre dele.

Denne mærkning skal placeres på lygtehuset af hver forlygte, som indeholder mindst en gasudladningslyskilde og ballast

Ballasten/ballasterne er konstrueret til et **V-netværksystem.

Ballasten/ballasterne er konstrueret til et **V-netværksystem.

Ingen af glødelamperne og/eller LED-modulerne, som forlygten indeholder, er konstrueret til et 24V-netværksystem.

---

BILAG 12

FORSKRIFTER FOR LED-MODULER OG FORLYGTER MED LED-MODULER

1.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

| 1.1. | Hver af de indleverede LED-moduler skal være i overensstemmelse med de relevante specifikationer i dette regulativ, når de prøves med eventuelt medfølgende elektroniske styringsanlæg for lyskilder. |
| --- | --- |

1.1.

Hver af de indleverede LED-moduler skal være i overensstemmelse med de relevante specifikationer i dette regulativ, når de prøves med eventuelt medfølgende elektroniske styringsanlæg for lyskilder.

| 1.2. | LED-moduler skal være således konstrueret, at de ved normal brug er og forbliver funktionsdygtige. De må heller ikke frembyde andre konstruktions- eller fremstillingsfejl. Et LED-modul anses for at have svigtet, hvis ét af dets LED'er svigter. |
| --- | --- |

1.2.

LED-moduler skal være således konstrueret, at de ved normal brug er og forbliver funktionsdygtige. De må heller ikke frembyde andre konstruktions- eller fremstillingsfejl. Et LED-modul anses for at have svigtet, hvis ét af dets LED'er svigter.

| 1.3. | LED-moduler skal være manipulationssikrede. |
| --- | --- |

1.3.

LED-moduler skal være manipulationssikrede.

| 1.4. | Udtagelige LED-moduler skal være konstrueret således:






  1.4.1. | at de fotometriske specifikationer for forlygten er opfyldt, når LED-modulet udtages og udskiftes med et andet modul leveret af ansøgeren og mærket med samme identifikationskode for lyskildemodulet |
| --- | --- | --- |

1.4.

Udtagelige LED-moduler skal være konstrueret således:

1.4.1.

at de fotometriske specifikationer for forlygten er opfyldt, når LED-modulet udtages og udskiftes med et andet modul leveret af ansøgeren og mærket med samme identifikationskode for lyskildemodulet

| 1.4.2. | at LED-moduler med forskellige identifikationskoder for lyskildemodulerne inden i samme lygtehus, ikke er indbyrdes udskiftelige. |
| --- | --- |

1.4.2.

at LED-moduler med forskellige identifikationskoder for lyskildemodulerne inden i samme lygtehus, ikke er indbyrdes udskiftelige.

2.   FREMSTILLING

| 2.1. | LED'erne på LED-modulet skal være forsynet med egnede fastgørelseselementer. |
| --- | --- |

2.1.

LED'erne på LED-modulet skal være forsynet med egnede fastgørelseselementer.

| 2.2. | Fastgørelseselementerne skal være solide og godt fastgjort til LED'erne og LED-modulet. |
| --- | --- |

2.2.

Fastgørelseselementerne skal være solide og godt fastgjort til LED'erne og LED-modulet.

3.   PRØVNINGSBETINGELSER

3.1.   Anvendelse

| 3.1.1. | Alle prøver skal prøves som specificeret i punkt 4 nedenfor. |
| --- | --- |

3.1.1.

Alle prøver skal prøves som specificeret i punkt 4 nedenfor.

| 3.1.2. | Arten af lyskilde i et LED-modul skal være lysemitterende dioder (LED) som defineret i regulativ nr. 48, punkt 2.7.1, navnlig hvad angår elementet synlig stråling. Andre slags lyskilder er ikke tilladt. |
| --- | --- |

3.1.2.

Arten af lyskilde i et LED-modul skal være lysemitterende dioder (LED) som defineret i regulativ nr. 48, punkt 2.7.1, navnlig hvad angår elementet synlig stråling. Andre slags lyskilder er ikke tilladt.

3.2.   Driftsbetingelser

3.2.1.   Driftsbetingelser for LED-moduler

Alle prøveeksemplarer prøves under de forhold, som er foreskrevet i punkt 6.1.3 i dette regulativ. Hvis andet ikke er specificeret i dette bilag, skal LED-modulerne prøves inden i forlygten som indleveret af fabrikanten.

3.2.2.   Omgivende temperatur

For så vidt angår måling af elektriske og fotometriske egenskaber, skal forlygten anvendes i tør, stillestående luft ved en temperatur på 23 °C ± 5 °C.

3.3.   Ældning

På ansøgers anmodning bringes LED-modulet i drift i 48 timer og nedkøles til omgivende temperatur, før de i dette regulativ foreskrevne prøvninger påbegyndes.

4.   SÆRLIGE FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

4.1.   Farvegengivelse

4.1.1.   Rødniveau

Ud over de i punkt 7 i dette regulativ beskrevne målinger skal det laveste rødniveau for lyset fra et LED-modul eller en forlygte med indbyggede LED-moduler ved prøvning ved 50 V være således at:

Formula

hvor:

| Ee(λ) (enhed: W) | er strålingsfluxens fordeling over spektret |
| --- | --- |
| V(λ) (enhed: 1) | er den spektrale lyseffektivitet |
| (λ) (enhed: nm) | er bølgelængden. |

Ee(λ) (enhed: W)

er strålingsfluxens fordeling over spektret

V(λ) (enhed: 1)

er den spektrale lyseffektivitet

(λ) (enhed: nm)

er bølgelængden.

Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer.

4.2.   Uv-stråling

Uv-strålingen fra et LED-modul af typen med lav uv-stråling skal være således at:

Formula

hvor:

| | S(λ)(enhed: 1) er den spektrale vægtningsfunktion |
| --- | --- |

S(λ)(enhed: 1) er den spektrale vægtningsfunktion

| | km = 683 lm/W er den maksimale værdi af strålingens lyseffektivitet. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W er den maksimale værdi af strålingens lyseffektivitet.

(definitioner på andre symboler findes i punkt 4.1.1 ovenfor).

Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer. Uv-strålingen vægtes efter de værdier, som er angivet i uv-tabellen nedenfor:

Uv-tabel

Værdierne er i overensstemmelse med »IRPA/INIRC Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation«. De valgte bølgelængder (i nanometer) er repræsentative; andre værdier bør interpoleres.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

4.3.   Temperaturstabilitet

4.3.1.   Belysningsstyrke

| 4.3.1.1. | Efter 1 minuts drift ved den specifikke funktion foretages en fotometrisk måling af forlygten i det prøvningspunkt, som er angivet nedenfor. For disse målinger kan indstillingen være omtrentlig, men skal fastholdes før og efter måling af forholdet.
  Prøvningspunkter, der skal måles:
  Hovednærlys 50 V
  (Til måling af kurvelys skal prøvningspunktet specificeres af fabrikanten).
  Fjernlys H – V |
| --- | --- |

4.3.1.1.

Efter 1 minuts drift ved den specifikke funktion foretages en fotometrisk måling af forlygten i det prøvningspunkt, som er angivet nedenfor. For disse målinger kan indstillingen være omtrentlig, men skal fastholdes før og efter måling af forholdet.

Prøvningspunkter, der skal måles:

Hovednærlys 50 V

(Til måling af kurvelys skal prøvningspunktet specificeres af fabrikanten).

Fjernlys H – V

| 4.3.1.2. | Lygten skal forblive i drift, indtil der er opnået fotometrisk stabilitet. Det øjeblik, hvor fotometrisk stabilitet indtræder, defineres som det tidspunkt, hvor den fotometriske værdi varierer mindre end 3 % i en periode på 15 minutter. Når der er opnået stabilitet, foretages der indstilling for fuldstændig fotometri i overensstemmelse med forskrifterne for den pågældende anordning. Der kræves fotometri af lygten i alle prøvningspunkter for den pågældende anordning. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Lygten skal forblive i drift, indtil der er opnået fotometrisk stabilitet. Det øjeblik, hvor fotometrisk stabilitet indtræder, defineres som det tidspunkt, hvor den fotometriske værdi varierer mindre end 3 % i en periode på 15 minutter. Når der er opnået stabilitet, foretages der indstilling for fuldstændig fotometri i overensstemmelse med forskrifterne for den pågældende anordning. Der kræves fotometri af lygten i alle prøvningspunkter for den pågældende anordning.

| 4.3.1.3. | Forholdet mellem værdierne i de fotometriske prøvningspunkter bestemt i punkt 4.3.1.1 og værdierne bestemt i punkt 4.3.1.2 beregnes. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Forholdet mellem værdierne i de fotometriske prøvningspunkter bestemt i punkt 4.3.1.1 og værdierne bestemt i punkt 4.3.1.2 beregnes.

| 4.3.1.4. | Når der er opnået fotometrisk stabilitet, anvendes det ovenfor beregnede forhold på hvert af de øvrige prøvningspunkter, således at der udformes en ny fotometrisk tabel, som beskriver den fuldstændige fotometri baseret på 1 minuts drift. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Når der er opnået fotometrisk stabilitet, anvendes det ovenfor beregnede forhold på hvert af de øvrige prøvningspunkter, således at der udformes en ny fotometrisk tabel, som beskriver den fuldstændige fotometri baseret på 1 minuts drift.

| 4.3.1.5. | De belysningsværdier, som måles efter 1 minut og efter opnåelse af fotometrisk stabilitet, skal opfylde minimums- og maksimumskravene. |
| --- | --- |

4.3.1.5.

De belysningsværdier, som måles efter 1 minut og efter opnåelse af fotometrisk stabilitet, skal opfylde minimums- og maksimumskravene.

4.3.2.   Farve

Farven på det udsendte lys målt efter 1 minut og efter opnåelse af fotometrisk stabilitet, jf. punkt 4.3.1.2 i dette bilag, skal i begge tilfælde holde sig inden for de foreskrevne farvegrænser.

5.   Målingen af den objektive lysstrøm for de(t) LED-modul(er), som frembringer hovednærlyset, skal udføres som følger:

| 5.1. | LED-modulerne skal være konfigureret som beskrevet i de tekniske forskrifter i punkt 2.2.2 i dette regulativ. På ansøgerens anmodning skal den tekniske tjeneste ved hjælp af værktøj fjerne optiske elementer (sekundæroptik). Denne fremgangsmåde og målebetingelserne som beskrevet nedenfor skal beskrives i prøvningsrapporten. |
| --- | --- |

5.1.

LED-modulerne skal være konfigureret som beskrevet i de tekniske forskrifter i punkt 2.2.2 i dette regulativ. På ansøgerens anmodning skal den tekniske tjeneste ved hjælp af værktøj fjerne optiske elementer (sekundæroptik). Denne fremgangsmåde og målebetingelserne som beskrevet nedenfor skal beskrives i prøvningsrapporten.

| 5.2. | Ansøgeren skal indsende tre LED-moduler af hver type sammen med eventuelt udstyr til lyskilderegulering og tilstrækkelig vejledning.
  Der kan etableres passende temperaturstyring (f.eks. køleplade) for at simulere samme temperaturforhold som i den tilsvarende forlygteanordning.
  Før prøvningen skal hvert LED-modul ældes i mindst 48 timer under samme forhold som i den tilsvarende forlygteanordning.
  Hvis der anvendes en Ulbricht-kugle, skal denne have en mindste diameter på 1 m og mindst 10 gange LED-modulets maksimumsmål, afhængigt af hvilket der er størst. Lysstrømsmålingerne kan også foretages ved integration ved hjælp af et goniofotometer. Der skal tages højde for forskrifterne i CIE — Publication 84 – 1989 for så vidt angår rumtemperatur, opstilling osv.
  LED-modulet skal have været tændt i ca. en time i den lukkede kugle eller goniofotometeret.
  Lysstrømmen måles efter opnåelse af stabilitet, jf. punkt 4.3.1.2 i dette bilag.
  Gennemsnittet af målingerne af de tre prøveeksemplarer af hver type LED-modul skal anses for at være dets objektive lysstrøm. |
| --- | --- |

5.2.

Ansøgeren skal indsende tre LED-moduler af hver type sammen med eventuelt udstyr til lyskilderegulering og tilstrækkelig vejledning.

Der kan etableres passende temperaturstyring (f.eks. køleplade) for at simulere samme temperaturforhold som i den tilsvarende forlygteanordning.

Før prøvningen skal hvert LED-modul ældes i mindst 48 timer under samme forhold som i den tilsvarende forlygteanordning.

Hvis der anvendes en Ulbricht-kugle, skal denne have en mindste diameter på 1 m og mindst 10 gange LED-modulets maksimumsmål, afhængigt af hvilket der er størst. Lysstrømsmålingerne kan også foretages ved integration ved hjælp af et goniofotometer. Der skal tages højde for forskrifterne i CIE — Publication 84 – 1989 for så vidt angår rumtemperatur, opstilling osv.

LED-modulet skal have været tændt i ca. en time i den lukkede kugle eller goniofotometeret.

Lysstrømmen måles efter opnåelse af stabilitet, jf. punkt 4.3.1.2 i dette bilag.

Gennemsnittet af målingerne af de tre prøveeksemplarer af hver type LED-modul skal anses for at være dets objektive lysstrøm.

---