# Eiropas Savienības L 166/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 166 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 5. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 166

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 5. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2014/326/KĀDP (2014. gada 28. janvāris) par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku, ar ko izveido sistēmu Korejas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās | 1 |
| | | Nolīgums starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku, ar ko izveido sistēmu Korejas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās | 3 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 601/2014 (2014. gada 4. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz pārtikas kategorijām gaļai un dažu pārtikas piedevu izmantošanu gaļas izstrādājumos (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 602/2014 (2014. gada 4. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus, lai veicinātu uzraudzības prakses konverģenci attiecībā uz papildu riska pakāpju piemērošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (
  1
  ) | 22 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 603/2014 (2014. gada 4. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 25 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/327/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 6. maijs), ar ko izveido nostāju, kuru Savienība pieņems OTIF Ekspertu komitejas bīstamo kravu pārvadājumiem 53. sanāksmē attiecībā uz dažiem grozījumiem Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) C papildinājumā, kuri stāsies spēkā no 2015. gada 1. janvāra | 27 |
| | | 2014/328/ES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2014. gada 12. marts), ar ko groza Lēmumu ECB/2013/35 par papildu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību (ECB/2014/11) | 31 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | | 2014/329/ES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2014. gada 12. marts), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2011/14 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (ECB/2014/10) | 33 |
| | | 2014/330/ES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2014. gada 12. marts), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/4 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, kā arī grozījumiem Pamatnostādnē ECB/2007/9 (ECB/2014/12) | 42 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums 2014/326/KĀDP (2014. gada 28. janvāris) par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku, ar ko izveido sistēmu Korejas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

1

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku, ar ko izveido sistēmu Korejas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

3

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 601/2014 (2014. gada 4. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz pārtikas kategorijām gaļai un dažu pārtikas piedevu izmantošanu gaļas izstrādājumos (
  1
  )

1

11

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 602/2014 (2014. gada 4. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus, lai veicinātu uzraudzības prakses konverģenci attiecībā uz papildu riska pakāpju piemērošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (
  1
  )

1

22

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 603/2014 (2014. gada 4. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

25

LĒMUMI

2014/327/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 6. maijs), ar ko izveido nostāju, kuru Savienība pieņems OTIF Ekspertu komitejas bīstamo kravu pārvadājumiem 53. sanāksmē attiecībā uz dažiem grozījumiem Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) C papildinājumā, kuri stāsies spēkā no 2015. gada 1. janvāra

OTIF

COTIF

27

2014/328/ES

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2014. gada 12. marts), ar ko groza Lēmumu ECB/2013/35 par papildu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību (ECB/2014/11)

(ECB/2014/11)

31

PAMATNOSTĀDNES

2014/329/ES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2014. gada 12. marts), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2011/14 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (ECB/2014/10)

(ECB/2014/10)

33

2014/330/ES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2014. gada 12. marts), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/4 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, kā arī grozījumiem Pamatnostādnē ECB/2007/9 (ECB/2014/12)

(ECB/2014/12)

42

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 407/13/COL (2013. gada 23. oktobris), ar ko 90. reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu nodaļu par reģionālo atbalstu 2014.–2020. gadam un pagarinot termiņu nodaļām par valstu reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam un lieliem ieguldījumu projektiem piešķirtā reģionālā atbalsta padziļināta novērtējuma kritērijiem | 44 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 407/13/COL (2013. gada 23. oktobris), ar ko 90. reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu nodaļu par reģionālo atbalstu 2014.–2020. gadam un pagarinot termiņu nodaļām par valstu reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam un lieliem ieguldījumu projektiem piešķirtā reģionālā atbalsta padziļināta novērtējuma kritērijiem

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 5.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/1

---

PADOMES LĒMUMS 2014/326/KĀDP

(2014. gada 28. janvāris)

par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku, ar ko izveido sistēmu Korejas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 5. un 6. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nosacījumi par trešo valstu dalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi. |
| --- | --- |

(1)

Nosacījumi par trešo valstu dalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi.

| (2) | Pēc tam, kad Padome 2012. gada 13. novembrī pieņēma lēmumu, ar kuru pilnvaroja sākt sarunas, Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos risināja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku, ar ko izveido sistēmu Korejas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās (“nolīgums”). |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad Padome 2012. gada 13. novembrī pieņēma lēmumu, ar kuru pilnvaroja sākt sarunas, Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos risināja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku, ar ko izveido sistēmu Korejas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās (“nolīgums”).

| (3) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku, ar ko izveido sistēmu Korejas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.

3. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 16. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (1).

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2014. gada 28. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. STOURNARAS

---

(1)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eirpas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1

Eirpas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 5.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/3

---

TULKOJUMS

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku, ar ko izveido sistēmu Korejas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

EIROPAS SAVIENĪBA ( “Savienība”) vai (“ES”),

no vienas puses, un

KOREJAS REPUBLIKA,

no otras puses,

turpmāk “Puses”,

Tā kā:

| (1) | Savienība var nolemt veikt darbības krīžu pārvarēšanas jomā, tostarp miera uzturēšanas operācijas vai humānās palīdzības operācijas. |
| --- | --- |

(1)

Savienība var nolemt veikt darbības krīžu pārvarēšanas jomā, tostarp miera uzturēšanas operācijas vai humānās palīdzības operācijas.

| (2) | Savienība izlems, vai ES krīzes pārvarēšanas operācijā aicināt piedalīties trešās valstis. Korejas Republika var pieņemt Savienības aicinājumu un piedāvāt savu ieguldījumu. Tādā gadījumā Savienība lems, vai piedāvāto ieguldījumu pieņemt. |
| --- | --- |

(2)

Savienība izlems, vai ES krīzes pārvarēšanas operācijā aicināt piedalīties trešās valstis. Korejas Republika var pieņemt Savienības aicinājumu un piedāvāt savu ieguldījumu. Tādā gadījumā Savienība lems, vai piedāvāto ieguldījumu pieņemt.

| (3) | Nosacījumi par Korejas Republikas dalību ES krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jāparedz nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi. |
| --- | --- |

(3)

Nosacījumi par Korejas Republikas dalību ES krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jāparedz nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi.

| (4) | Šādam nolīgumam nebūtu jāskar Savienības lēmumu pieņemšanas autonomija, un tam nevajadzētu skart to, ka katru lēmumu par Korejas Republikas dalību ES krīzes pārvarēšanas operācijās izvērtē atsevišķi, atbilstīgi tās tiesību sistēmai. |
| --- | --- |

(4)

Šādam nolīgumam nebūtu jāskar Savienības lēmumu pieņemšanas autonomija, un tam nevajadzētu skart to, ka katru lēmumu par Korejas Republikas dalību ES krīzes pārvarēšanas operācijās izvērtē atsevišķi, atbilstīgi tās tiesību sistēmai.

| (5) | Šādam nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz turpmākām ES krīzes pārvarēšanas operācijām, un tam nebūtu jāskar nekādi spēkā esoši nolīgumi, ar ko reglamentē Korejas Republikas dalību jau izvērstā ES krīzes pārvarēšanas operācijā, |
| --- | --- |

(5)

Šādam nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz turpmākām ES krīzes pārvarēšanas operācijām, un tam nebūtu jāskar nekādi spēkā esoši nolīgumi, ar ko reglamentē Korejas Republikas dalību jau izvērstā ES krīzes pārvarēšanas operācijā,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

I IEDAĻA

VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

1. pants

Lēmumi saistībā ar dalību

1.   Kad Savienība pieņem lēmumu uzaicināt Korejas Republiku piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā, Savienība dalās ar visu atbilstīgo informāciju un novērtējumiem, kas saistīti ar attiecīgo operāciju, lai Korejas Republikai būtu vieglāk izvērtēt Savienības uzaicinājumu.

2.   Savienība laikus sniedz Korejas Republikai informāciju par iespējamo Korejas Republikas ieguldījumu kopējo izmaksu vai darbības budžetā norādīto izmaksu finansēšanā saskaņā ar 8. un 12. pantu, lai palīdzētu Korejas Republikai izstrādāt piedāvājumu par savu ieguldījumu.

3.   Tiklīdz Korejas Republika ir nolēmusi piedāvāt ieguldījumu, Korejas Republika formulē un sniedz informāciju Savienībai par savu piedāvāto ieguldījumu, tostarp par jebkāda Korejas Republikas personāla kontingenta sastāvu.

4.   Savienība, konsultējoties ar Korejas Republiku, izvērtē Korejas Republikas ieguldījumu. Konsultāciju un izvērtēšanas gaitā Korejas Republika jebkurā brīdī var pieņemt lēmumu pārskatīt savu piedāvāto ieguldījumu.

5.   Savienība rakstiski paziņo Korejas Republikai sava izvērtējuma iznākumu un lēmumu par Korejas Republikas piedāvāto ieguldījumu, lai nodrošinātu Korejas Republikas dalību saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.

6.   Korejas Republika pēc savas ierosmes vai pēc Savienības lūguma, pēc tam, kad abas Puses ir apspriedušās, jebkurā brīdī var pilnīgi vai daļēji atteikties no līdzdalības ES krīzes pārvarēšanas operācijā.

2. pants

Sistēma

1.   Korejas Republika saskaņā ar šā nolīguma un jebkādu nepieciešamu īstenošanas instrumentu noteikumiem pievienojas Padomes lēmumam, ar kuru Savienības Padome nolemj, ka Eiropas Savienība īstenos krīzes pārvarēšanas operāciju, un jebkuram citam lēmumam, ar kuru Eiropas Savienības Padome nolemj pagarināt ES krīzes pārvarēšanas operāciju.

2.   Korejas Republikas ieguldījums ES krīzes pārvarēšanas operācijā neskar Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.

3. pants

Korejas Republikas personāla un spēku statuss

1.   Tā personāla statusu, ko Korejas Republika norīkojusi ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijā, un/vai to spēku statusu, ko Korejas Republika nosūtījusi uz ES krīzes militāras pārvarēšanas operāciju, reglamentē nolīgums par spēku/misijas statusu, ja tāds ir noslēgts starp Savienību un valsti(-īm), kurā(-ās) operācija notiek.

2.   Tā personāla statusu, kas nosūtīts uz štābu vai uz komandgrupām, kas atrodas ārpus valsts(-īm), kurā(-as) notiek ES krīzes pārvarēšanas operācija, reglamentē noteikumi, par ko vienojušies attiecīgie štābi un komandgrupas un Korejas Republikas kompetentās iestādes.

3.   Neskarot 1. punktā minēto nolīgumu par spēku/misijas statusu, Korejas Republika īsteno jurisdikciju pār savu personālu, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā. Ja Korejas Republikas spēki darbojas uz Eiropas Savienības dalībvalsts kuģa vai gaisa kuģa klāja, attiecīgā ES dalībvalsts var īstenot jurisdikciju saskaņā ar jebkādiem esošiem un/vai turpmākiem nolīgumiem un atbilstīgi saviem normatīvajiem aktiem un starptautiskajām tiesībām.

4.   Korejas Republika ir atbildīga par visu to prasību izskatīšanu, kas saistītas ar dalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā un ko iesniedz tās personāls, un ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu, pret jebkuru tās personāla locekli saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.

5.   Puses vienojas atteikties no visām prasībām (izņemot līgumiskas prasības) vienai pret otru par kaitējumu, kas nodarīts vienai vai otrai Pusei piederošam vai tās rīcībā esošam īpašumam, vai šāda īpašuma zaudējumu vai iznīcināšanu, vai par vienas vai otras Puses personāla ievainošanu vai nāves gadījumiem, kas notikuši, pildot to dienesta pienākumus saistībā ar šajā nolīgumā paredzētajām darbībām, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā.

6.   Korejas Republika apņemas nākt klajā ar paziņojumu par atteikšanos no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, kurā piedalās Korejas Republika, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu.

7.   Savienība apņemas nodrošināt, ka Eiropas Savienības dalībvalstis nāk klajā ar paziņojumu par atteikšanos no prasībām attiecībā uz jebkuru turpmāku Korejas Republikas dalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā, un to dara, parakstot šo nolīgumu.

4. pants

Klasificēta informācija

1.   Korejas Republika veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu klasificētas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes Lēmumā 2013/488/ES (1), un saskaņā ar papildu norādēm, ko sniedz kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris attiecībā uz ES krīzes militāras pārvarēšanas operāciju vai misijas vadītājs attiecībā uz ES krīzes civilas pārvarēšanas operāciju.

2.   Ja Puses noslēdz nolīgumu par klasificētas informācijas apmaiņas drošības procedūrām, šādu nolīgumu piemēro saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju.

II IEDAĻA

NOTEIKUMI PAR DALĪBU KRĪZES CIVILAS PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS

5. pants

Personāls, kas norīkots ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas darbā

1.   Korejas Republika:

| a) | nodrošina, ka personāls, ko tā norīkojusi ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijā, veic savus pienākumus saskaņā ar:






  i) | Padomes lēmumu un tā turpmākiem grozījumiem, kā minēts 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- | --- |

a)

nodrošina, ka personāls, ko tā norīkojusi ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijā, veic savus pienākumus saskaņā ar:

i)

Padomes lēmumu un tā turpmākiem grozījumiem, kā minēts 2. panta 1. punktā;

| ii) | operācijas plānu; |
| --- | --- |

ii)

operācijas plānu;

| iii) | īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

iii)

īstenošanas pasākumiem.

| b) | laikus informē misijas vadītāju un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (“ĀP”) par visām izmaiņām saistībā ar savu ieguldījumu ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijā. |
| --- | --- |

b)

laikus informē misijas vadītāju un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (“ĀP”) par visām izmaiņām saistībā ar savu ieguldījumu ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijā.

2.   Personālam, ko Korejas Republika norīkojusi ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijā, tās kompetentā iestāde veic medicīnisko pārbaudi un vakcināciju, apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli un izsniedz par to izziņu.

3.   Korejas Republikas norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas interesēs.

6. pants

Komandķēde

1.   Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.

2.   Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli Savienības civilajam operācijas komandierim.

3.   Civilais operācijas komandieris uzņemas atbildību un īsteno ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas vadību un kontroli stratēģiskā līmenī.

4.   Misijas vadītājs uzņemas atbildību un īsteno ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas vadību un kontroli uz vietas un veic tās ikdienas vadību.

5.   Attiecībā uz operācijas ikdienas vadību Korejas Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar 2. panta 1. punktā minētajiem juridiskajiem instrumentiem.

6.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas personāla disciplināru kontroli. Vajadzības gadījumā attiecīgā valsts iestāde ierosina disciplinārlietu.

7.   Korejas Republika izraugās Valsts kontingenta kontaktpunktu, kas pārstāv savas valsts kontingentu operācijā. Valsts kontingenta kontaktpunkts ziņo misijas vadītājam par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par savas valsts kontingenta ikdienas disciplīnu.

8.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Savienība pēc apspriešanās ar Korejas Republiku, ja Korejas Republika ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas izbeigšanas dienā joprojām tajā sniedz ieguldījumu.

7. pants

Finansiālie aspekti

1.   Neskarot 8. pantu, Korejas Republika uzņemas segt visas izmaksas, kas saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot darbības izdevumus, kā paredzēts operācijas darbības budžetā.

2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Korejas Republika gadījumos, kad ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par misijas statusu, kurš minēts 3. panta 1. punktā.

8. pants

Ieguldījums darbības budžetā

1.   Ievērojot 4. punktu, Korejas Republika sniedz ieguldījumu ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas darbības budžeta finansēšanā.

2.   Šādu iemaksu darbības budžetā aprēķina, izmantojot to no turpmāk norādītajām formulām, kuras rezultātā iegūtā summa ir mazāka:

| a) | tā atsauces summas daļa, kas ir proporcionāla Korejas Republikas nacionālais kopienākums (NKI) attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas darbības budžetā; vai |
| --- | --- |

a)

tā atsauces summas daļa, kas ir proporcionāla Korejas Republikas nacionālais kopienākums (NKI) attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas darbības budžetā; vai

| b) | tā darbības budžeta atsauces summas daļa, kas ir proporcionāla Korejas Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā. |
| --- | --- |

b)

tā darbības budžeta atsauces summas daļa, kas ir proporcionāla Korejas Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta Korejas Republika nepiedalās Eiropas Savienības dalībvalstu personālam izmaksātās dienasnaudas finansēšanā.

4.   Neatkarīgi no 1. punkta Savienība principā atbrīvo Korejas Republiku no finanšu iemaksām kādā konkrētā ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijā, ja:

| a) | Savienība nolemj, ka Korejas Republika sniedz svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks attiecīgajai operācijai; vai |
| --- | --- |

a)

Savienība nolemj, ka Korejas Republika sniedz svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks attiecīgajai operācijai; vai

| b) | Korejas Republikas NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju. |
| --- | --- |

b)

Korejas Republikas NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

5.   Ievērojot 1. punktu, jebkādu vienošanos par Korejas Republikas iemaksām ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas darbības budžetā paraksta Pušu kompetentās iestādes un tajā inter alia iekļauj noteikumus par:

| a) | atbilstīgo finanšu ieguldījuma apjomu; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgo finanšu ieguldījuma apjomu;

| b) | finanšu ieguldījuma maksāšanas kārtību; un |
| --- | --- |

b)

finanšu ieguldījuma maksāšanas kārtību; un

| c) | revīzijas procedūru. |
| --- | --- |

c)

revīzijas procedūru.

III IEDAĻA

NOTEIKUMI PAR DALĪBU KRĪZES MILITĀRAS PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS

9. pants

Dalība ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijā

1.   Korejas Republika nodrošina, ka tās spēki un personāls, kas piedalās ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijā, veic savus pienākumus saskaņā ar:

| a) | Padomes lēmumu un tā turpmākiem grozījumiem, kā minēts 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

Padomes lēmumu un tā turpmākiem grozījumiem, kā minēts 2. panta 1. punktā;

| b) | operācijas plānu; un |
| --- | --- |

b)

operācijas plānu; un

| c) | īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

c)

īstenošanas pasākumiem.

2.   Korejas Republika laikus informē ES operācijas komandieri par jebkurām izmaiņām attiecībā uz savu dalību operācijā.

3.   Korejas Republikas norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijas interesēs.

10. pants

Komandķēde

1.   Visi spēki un personāls, kas piedalās ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.

2.   Valsts iestādes nodod savu spēku un personāla operatīvo un taktisko kontroli ES operācijas komandierim, kurš ir tiesīgs savas pilnvaras deleģēt.

3.   Attiecībā uz operācijas ikdienas vadību Korejas Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar 2. panta 1. punktā minētajiem juridiskajiem instrumentiem.

4.   ES operācijas komandieris pēc apspriešanās ar Korejas Republiku var jebkurā laikā lūgt Korejas Republikas ieguldījuma atsaukšanu.

5.   Korejas Republika ieceļ vecāko militāro pārstāvi (“VMP”), kas pārstāv savas valsts kontingentu ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijā. VMP apspriežas ar ES spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par Korejas Republikas kontingenta ikdienas disciplīnu.

11. pants

Finansiālie aspekti

1.   Neskarot šā nolīguma 12. pantu, Korejas Republika uzņemas segt visas izmaksas, kas saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot tās izmaksas, ko sedz no kopējiem līdzekļiem, kā paredzēts 2. panta 1. punktā minētajos juridiskajos instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2011/871/KĀDP (2).

2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-as) veic operāciju, Korejas Republika gadījumos, kad ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par spēku statusu, kurš minēts 3. panta 1. punktā.

12. pants

Ieguldījums kopējo izmaksu finansēšanā

1.   Ievērojot 3. punktu, Korejas Republika sniedz ieguldījumu ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijas kopējo izmaksu finansēšanā.

2.   Šādu iemaksu kopējās izmaksās aprēķina, izmantojot to no turpmāk norādītajām formulām, kuras rezultātā iegūtā summa ir mazāka:

| a) | tā kopējo izmaksu daļa, kas ir proporcionāla Korejas Republikas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas kopējās izmaksās; vai |
| --- | --- |

a)

tā kopējo izmaksu daļa, kas ir proporcionāla Korejas Republikas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas kopējās izmaksās; vai

| b) | tā kopējo izmaksu daļa, kas ir proporcionāla Korejas Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā. |
| --- | --- |

b)

tā kopējo izmaksu daļa, kas ir proporcionāla Korejas Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

Ja izmanto šā punkta b) apakšpunktā minēto formulu un ja Korejas Republika nosūta personālu tikai uz operācijas vai spēku štābu, izmanto tās personāla locekļu skaita attiecību pret attiecīgā štāba personāla locekļu kopskaitu. Pārējos gadījumos izmanto visa Korejas Republikas norīkotā personāla locekļu skaita attiecību pret visa operācijas personāla locekļu kopskaitu.

3.   Neatkarīgi no 1. punkta Savienība principā atbrīvo Korejas Republiku no finanšu iemaksām kādas konkrētas ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijas kopējās izmaksās, ja:

| a) | Savienība nolemj, ka Korejas Republika sniedz svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks attiecīgajai operācijai; vai |
| --- | --- |

a)

Savienība nolemj, ka Korejas Republika sniedz svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks attiecīgajai operācijai; vai

| b) | Korejas Republikas NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju. |
| --- | --- |

b)

Korejas Republikas NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

4.   Ievērojot 1. punktu, jebkādu vienošanos par Korejas Republikas iemaksām kopējās izmaksās noslēdz Pušu kompetentās iestādes un tajā inter alia iekļauj noteikumus par:

| a) | atbilstīgo finanšu ieguldījuma apjomu; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgo finanšu ieguldījuma apjomu;

| b) | finanšu ieguldījuma maksāšanas kārtību; un |
| --- | --- |

b)

finanšu ieguldījuma maksāšanas kārtību; un

| c) | revīzijas procedūru. |
| --- | --- |

c)

revīzijas procedūru.

IV IEDAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

13. pants

Nolīguma īstenošanas pasākumi

Neskarot 8. panta 5. punktu un 12. panta 4. punktu, Pušu kompetentās iestādes vienojas par tehniskiem un administratīviem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo nolīgumu.

14. pants

Noteikumu neievērošana

Ja kāda no Pusēm neievēro savus pienākumus, kas paredzēti šajā nolīgumā, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstiski paziņojot vienu mēnesi iepriekš.

15. pants

Domstarpību izšķiršana

Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.

16. pants

Stāšanās spēkā, ilgums un darbības izbeigšana

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par to, ka ir pabeigtas iekšējās juridiskās procedūras, kas vajadzīgas, lai tas stātos spēkā.

2.   Šo nolīgumu regulāri pārskata.

3.   Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar 1. punktā paredzēto procedūru.

4.   Šis nolīgums sākotnēji ir spēkā piecus gadus, un pēc tam tas tiek automātiski pagarināts vēl uz pieciem gadiem, ja vien kāda no pusēm vismaz sešus mēnešus pirms nolīguma termiņa beigām rakstiski nepaziņo otrai pusei, ka vēlas izbeigt šā nolīguma darbību.

TO APLIECINOT, abu Pušu pienācīgi pilnvaroti pārstāvji ir parakstījuši šo nolīgumu.

Sagatavots Seulā, divtūkstoš četrpadsmitā gada divdesmit trešajā maijā, divos oriģināleksemplāros angļu un korejiešu valodā; abi teksti ir vienlīdz autentiski. Atšķirīgas interpretācijas gadījumā noteicošais ir teksts angļu valodā.

Eiropas Savienības vārdā –

Korejas Republikas vārdā –

---

(1)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 2011/871/KĀDP (2011. gada 19. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (OV L 343, 23.12.2011., 35. lpp.).

2

Athena

---

TO ES DALĪBVALSTU DEKLARĀCIJA, KAS PIEMĒRO ES PADOMES LĒMUMU PAR ES KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJU, KURĀ KOREJA PIEDALĀS, ATTIECĪBĀ UZ ATTEIKŠANOS NO PRASĪBĀM:

“ES dalībvalstis, kas piemēro ES Padomes lēmumu par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, kurā piedalās Korejas Republika, centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Korejas Republiku to personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums

| — | radies, Korejas Republikas personālam, ko Korejas Republika norīkojusi ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, veicot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīšu noteikumu pārkāpumu gadījumus, vai |
| --- | --- |

—

radies, Korejas Republikas personālam, ko Korejas Republika norīkojusi ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, veicot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīšu noteikumu pārkāpumu gadījumus, vai

| — | radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Korejas Republikai, ar noteikumu, ka šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbā norīkotais Korejas Republikas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.” |
| --- | --- |

—

radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Korejas Republikai, ar noteikumu, ka šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbā norīkotais Korejas Republikas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”

---

KOREJAS REPUBLIKAS DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ATTIEKŠANOS NO PRASĪBĀM PRET JEBKURU VALSTI, KAS PIEDALĀS ES KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS

“Korejas Republika, piekritusi piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā, centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams, atteikties no prasībām pret jebkuru valsti, kas iesaistīta ES krīzes pārvarēšanas operācijā, Korejas Republikas personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums

| — | radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai |
| --- | --- |

—

radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai

| — | radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ar noteikumu, ka šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.” |
| --- | --- |

—

radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ar noteikumu, ka šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”

---

REGULAS

| 5.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/11

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 601/2014

(2014. gada 4. jūnijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz pārtikas kategorijām gaļai un dažu pārtikas piedevu izmantošanu gaļas izstrādājumos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā ir noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā ir noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas nosacījumi.

| (2) | Minēto sarakstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1331/2008 (2) 3. panta 1. punktā minēto vienoto procedūru var grozīt pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc pieteikuma saņemšanas. |
| --- | --- |

(2)

Minēto sarakstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1331/2008 (2) 3. panta 1. punktā minēto vienoto procedūru var grozīt pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc pieteikuma saņemšanas.

| (3) | Savienības pārtikas piedevu saraksts tika izveidots, par pamatu ņemot pārtikas piedevas, ko atļauts izmantot pārtikā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/35/EK (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/36/EK (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/2/EK (5) pēc tam, kad ir pārbaudīta to atbilstība Regulas (EK) Nr. 1333/2008 6., 7. un 8. pantam. Pārtikas piedevas Savienības sarakstā iekļauj, par pamatu ņemot pārtikas produktu kategorijas, kurām šīs pārtikas piedevas drīkst pievienot. |
| --- | --- |

(3)

Savienības pārtikas piedevu saraksts tika izveidots, par pamatu ņemot pārtikas piedevas, ko atļauts izmantot pārtikā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/35/EK (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/36/EK (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/2/EK (5) pēc tam, kad ir pārbaudīta to atbilstība Regulas (EK) Nr. 1333/2008 6., 7. un 8. pantam. Pārtikas piedevas Savienības sarakstā iekļauj, par pamatu ņemot pārtikas produktu kategorijas, kurām šīs pārtikas piedevas drīkst pievienot.

| (4) | Savienības saraksta D daļā 8. kategorijā iekļauta gaļa un apakškategorijas: 8.1. – neapstrādāta gaļa un 8.2. – pārstrādāta gaļa. 8.1. kategoriju sīkāk iedala kategorijās 8.1.1. – neapstrādāta gaļa, kas nav gaļas izstrādājumi, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 853/2004 (6), un 8.1.2. – gaļas izstrādājumi, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004. |
| --- | --- |

(4)

Savienības saraksta D daļā 8. kategorijā iekļauta gaļa un apakškategorijas: 8.1. – neapstrādāta gaļa un 8.2. – pārstrādāta gaļa. 8.1. kategoriju sīkāk iedala kategorijās 8.1.1. – neapstrādāta gaļa, kas nav gaļas izstrādājumi, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 853/2004 (6), un 8.1.2. – gaļas izstrādājumi, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.15. punktā gaļas izstrādājumi definēti šādi: “gaļas izstrādājumi” ir svaiga gaļa, tostarp gabalos sadalīta gaļa, kurai pievienoti pārtikas produkti, garšvielas vai piedevas vai kurai veikta apstrāde, kas nav pietiekama, lai izmainītu gaļas iekšējo muskuļu šķiedru struktūru un līdz ar to iznīcinātu svaigas gaļas īpašības. Vēlāk tika precizēts, ka gaļas izstrādājumi var būt apstrādāta vai neapstrādāta gaļa (7). Tomēr, ja svaigas gaļas īpašības pēc pārstrādes ir pilnīgi iznīcinātas, tā vairs nebūtu jāuzskata par gaļas izstrādājumu, bet tai būtu jāatbilst definīcijai “gaļas produkti”, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.1. punktā. Juridiskās skaidrības labad ir lietderīgi attiecībā uz 8. kategoriju izmantot terminus “svaiga gaļa”, “gaļas izstrādājumi” un “gaļas produkti”, kā definēts Regulā (EK) Nr. 853/2004. Tāpēc Savienības saraksta D daļā minētās 8. kategorijas apakškategorijas būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.15. punktā gaļas izstrādājumi definēti šādi: “gaļas izstrādājumi” ir svaiga gaļa, tostarp gabalos sadalīta gaļa, kurai pievienoti pārtikas produkti, garšvielas vai piedevas vai kurai veikta apstrāde, kas nav pietiekama, lai izmainītu gaļas iekšējo muskuļu šķiedru struktūru un līdz ar to iznīcinātu svaigas gaļas īpašības. Vēlāk tika precizēts, ka gaļas izstrādājumi var būt apstrādāta vai neapstrādāta gaļa (7). Tomēr, ja svaigas gaļas īpašības pēc pārstrādes ir pilnīgi iznīcinātas, tā vairs nebūtu jāuzskata par gaļas izstrādājumu, bet tai būtu jāatbilst definīcijai “gaļas produkti”, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.1. punktā. Juridiskās skaidrības labad ir lietderīgi attiecībā uz 8. kategoriju izmantot terminus “svaiga gaļa”, “gaļas izstrādājumi” un “gaļas produkti”, kā definēts Regulā (EK) Nr. 853/2004. Tāpēc Savienības saraksta D daļā minētās 8. kategorijas apakškategorijas būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Pie Savienības saraksta C daļas I grupas piederošu pārtikas piedevu lietojums parasti ir atļauts pārstrādātā gaļā, savukārt atļauja lietot šai grupai piederošas pārtikas piedevas neapstrādātā gaļā ir ierobežota, un to piešķir, tikai izvērtējot katru gadījumu atsevišķi. |
| --- | --- |

(6)

Pie Savienības saraksta C daļas I grupas piederošu pārtikas piedevu lietojums parasti ir atļauts pārstrādātā gaļā, savukārt atļauja lietot šai grupai piederošas pārtikas piedevas neapstrādātā gaļā ir ierobežota, un to piešķir, tikai izvērtējot katru gadījumu atsevišķi.

| (7) | Kad tika izveidots Savienības saraksts, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, gaļas izstrādājumi, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004, tika uzskatīti par neapstrādātu gaļu, kurā atļauts izmantot tikai ierobežotu skaitu pārtikas piedevu. Tomēr gaļas izstrādājumu definīcijas atšķirīgā interpretācija ir radījusi situāciju, kad dažu piedevu lietojums konkrētās gaļas kategorijās dalībvalstīs ir atšķirīgs. |
| --- | --- |

(7)

Kad tika izveidots Savienības saraksts, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, gaļas izstrādājumi, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004, tika uzskatīti par neapstrādātu gaļu, kurā atļauts izmantot tikai ierobežotu skaitu pārtikas piedevu. Tomēr gaļas izstrādājumu definīcijas atšķirīgā interpretācija ir radījusi situāciju, kad dažu piedevu lietojums konkrētās gaļas kategorijās dalībvalstīs ir atšķirīgs.

| (8) | Komisija ir saņēmusi pieprasījumus iekļaut dažus no šiem lietojumiem Savienībā atļauto pārtikas piedevu sarakstā. Šīs prasības tika darītas pieejamas visām dalībvalstīm.Šos lietojumus ir lietderīgi iekļaut Savienības sarakstā, ja tie atbilst vispārīgiem pārtikas piedevu lietojuma nosacījumiem, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008, un ņemot vērā vajadzību dažās dalībvalstīs saglabāt tirgū atsevišķus tradicionālus produktus. |
| --- | --- |

(8)

Komisija ir saņēmusi pieprasījumus iekļaut dažus no šiem lietojumiem Savienībā atļauto pārtikas piedevu sarakstā. Šīs prasības tika darītas pieejamas visām dalībvalstīm.Šos lietojumus ir lietderīgi iekļaut Savienības sarakstā, ja tie atbilst vispārīgiem pārtikas piedevu lietojuma nosacījumiem, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008, un ņemot vērā vajadzību dažās dalībvalstīs saglabāt tirgū atsevišķus tradicionālus produktus.

| (9) | Pēc dažu dalībvalstu un/vai gaļas rūpniecības nozares pārstāvju pieprasījuma ir izskatīti daži kurkumīna (E 100), karmīnu (E 120), karameļu (E 150a–d), paprikas ekstrakta (E 160c) un biešu sarkanā (E 162) lietojumi, ko tradicionāli izmantoja dažās dalībvalstīs merguez tipa produktu un citu tradicionālo produktu: salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici un pljeskavice iekrāsošanai, un ir lietderīgi atļaut šos lietojumus. |
| --- | --- |

(9)

Pēc dažu dalībvalstu un/vai gaļas rūpniecības nozares pārstāvju pieprasījuma ir izskatīti daži kurkumīna (E 100), karmīnu (E 120), karameļu (E 150a–d), paprikas ekstrakta (E 160c) un biešu sarkanā (E 162) lietojumi, ko tradicionāli izmantoja dažās dalībvalstīs merguez tipa produktu un citu tradicionālo produktu: salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici un pljeskavice iekrāsošanai, un ir lietderīgi atļaut šos lietojumus.

| (10) | Pēc dažu dalībvalstu pieprasījuma ir izskatīts etiķskābes un acetātu (E 260–263), pienskābes un laktātu (E 270, E 325–327), askorbīnskābes un askorbātu (E 300–302), citronskābes un citrātu (E 330–333) lietojums par skābuma regulētājiem, konservantiem un/vai antioksidantiem, lai novērstu oksidēšanos un/vai sasmakšanu un paaugstinātu mikrobioloģisko stabilitāti, un ir lietderīgi atļaut to lietojumu visos gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls. |
| --- | --- |

(10)

Pēc dažu dalībvalstu pieprasījuma ir izskatīts etiķskābes un acetātu (E 260–263), pienskābes un laktātu (E 270, E 325–327), askorbīnskābes un askorbātu (E 300–302), citronskābes un citrātu (E 330–333) lietojums par skābuma regulētājiem, konservantiem un/vai antioksidantiem, lai novērstu oksidēšanos un/vai sasmakšanu un paaugstinātu mikrobioloģisko stabilitāti, un ir lietderīgi atļaut to lietojumu visos gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls.

| (11) | Pēc dažu dalībvalstu pieprasījuma ir izskatīts fosforskābes – fosfātu – difosfātu, trifosfātu un polifosfātu (E 338–452) lietojums par mitrumuzturētājiem, lai gaļas turpmākas apstrādes laikā tā neatsulotos, jo īpaši, ja sālījums ir iešļircināts, un ir lietderīgi atļaut šo lietojumu. Tomēr, lai ierobežotu turpmāku pārtikai pievienoto fosfātu iedarbību, šo fosfātu lietojuma paplašināšana būtu jāattiecina tikai uz Kasseler Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad un burgeru meat ar minimālo dārzeņu un/vai graudaugu saturu 4 %, kas sajaukts kopā ar gaļu, un Somijas pelēko sālīto Ziemassvētku šķiņķi. |
| --- | --- |

(11)

Pēc dažu dalībvalstu pieprasījuma ir izskatīts fosforskābes – fosfātu – difosfātu, trifosfātu un polifosfātu (E 338–452) lietojums par mitrumuzturētājiem, lai gaļas turpmākas apstrādes laikā tā neatsulotos, jo īpaši, ja sālījums ir iešļircināts, un ir lietderīgi atļaut šo lietojumu. Tomēr, lai ierobežotu turpmāku pārtikai pievienoto fosfātu iedarbību, šo fosfātu lietojuma paplašināšana būtu jāattiecina tikai uz Kasseler Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad un burgeru meat ar minimālo dārzeņu un/vai graudaugu saturu 4 %, kas sajaukts kopā ar gaļu, un Somijas pelēko sālīto Ziemassvētku šķiņķi.

| (12) | Pēc dažu dalībvalstu pieprasījuma un/vai gaļas ražošanas nozares pārstāvju pieprasījuma ir izskatīts nitrītu (E 249–250) lietojums par konservantiem konkrētos tradicionālajos produktos: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka un tatar wołowy(danie tatarskie), un ir lietderīgi atļaut šo lietojumu. |
| --- | --- |

(12)

Pēc dažu dalībvalstu pieprasījuma un/vai gaļas ražošanas nozares pārstāvju pieprasījuma ir izskatīts nitrītu (E 249–250) lietojums par konservantiem konkrētos tradicionālajos produktos: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka un tatar wołowy(danie tatarskie), un ir lietderīgi atļaut šo lietojumu.

| (13) | Pēc dažu dalībvalstu un/vai gaļas ražošanas nozares pārstāvju pieprasījuma ir izskatīts alginātu (E 401–404), karagināna (E 407), pārstrādātas Euchema jūraszāles (E 407a), ceratoniju augļu sveķu (E 410), guāra sveķu (E 412) un tragakanta (E 413), ksantāna sveķu (E 415), acetilētas dicietes fosfāta (E 1414) un hidroksipropildicietes fosfāta (E 1442) lietojums par mitrumuzturētājiem vai stabilizatoriem ar mērķi novērst ūdens izdalīšanos iepakojumā un panākt, lai turpmākā apstrādē gaļa neatsulotos. Šie lietojumi būtu jāatļauj gaļas izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas, un gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti, piemēram, rulādēs ar malto gaļu. Pārtikas piedevas, kuras lieto gaļas izstrādājumos, lai turpmākā apstrādē novērstu gaļas atsulošanos, nemaldina patērētāju. |
| --- | --- |

(13)

Pēc dažu dalībvalstu un/vai gaļas ražošanas nozares pārstāvju pieprasījuma ir izskatīts alginātu (E 401–404), karagināna (E 407), pārstrādātas Euchema jūraszāles (E 407a), ceratoniju augļu sveķu (E 410), guāra sveķu (E 412) un tragakanta (E 413), ksantāna sveķu (E 415), acetilētas dicietes fosfāta (E 1414) un hidroksipropildicietes fosfāta (E 1442) lietojums par mitrumuzturētājiem vai stabilizatoriem ar mērķi novērst ūdens izdalīšanos iepakojumā un panākt, lai turpmākā apstrādē gaļa neatsulotos. Šie lietojumi būtu jāatļauj gaļas izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas, un gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti, piemēram, rulādēs ar malto gaļu. Pārtikas piedevas, kuras lieto gaļas izstrādājumos, lai turpmākā apstrādē novērstu gaļas atsulošanos, nemaldina patērētāju.

| (14) | Pēc dažu dalībvalstu pieprasījuma un/vai gaļas ražošanas nozares pārstāvju pieprasījuma ir izskatīts nātrija karbonātu (E 500) lietojums par mitrumuzturētājiem mājputnu gaļas izstrādājumos mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, cevapcici un pljeskavice, lai saglabātu konsistenci un sulīgumu turpmākā sagatavošanā, un ir lietderīgi atļaut šo lietojumu. Turklāt šis lietojums mājputnu gaļas izstrādājumos ļauj gatavot mājputnu gaļu ilgāk un efektīvāk, saglabājot tās sulīgumu un izvairoties no nepietiekami apstrādātas mājputnu gaļas patērēšanas. |
| --- | --- |

(14)

Pēc dažu dalībvalstu pieprasījuma un/vai gaļas ražošanas nozares pārstāvju pieprasījuma ir izskatīts nātrija karbonātu (E 500) lietojums par mitrumuzturētājiem mājputnu gaļas izstrādājumos mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, cevapcici un pljeskavice, lai saglabātu konsistenci un sulīgumu turpmākā sagatavošanā, un ir lietderīgi atļaut šo lietojumu. Turklāt šis lietojums mājputnu gaļas izstrādājumos ļauj gatavot mājputnu gaļu ilgāk un efektīvāk, saglabājot tās sulīgumu un izvairoties no nepietiekami apstrādātas mājputnu gaļas patērēšanas.

| (15) | Pēc dalībvalsts un/vai gaļas ražošanas nozares pārstāvju pieprasījuma tika izskatīts acetilētas dicietes fosfāta (E 1414) un hidroksipropildicietes fosfāta (E 1442) lietojums, lai mazinātu ūdens atdalīšanos izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti, piemēram, rulādēs ar malto gaļu, un lai saglabātu sulīgumu gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap un seftalia pagatavošanas laikā, un ir lietderīgi atļaut to izmantošanu. |
| --- | --- |

(15)

Pēc dalībvalsts un/vai gaļas ražošanas nozares pārstāvju pieprasījuma tika izskatīts acetilētas dicietes fosfāta (E 1414) un hidroksipropildicietes fosfāta (E 1442) lietojums, lai mazinātu ūdens atdalīšanos izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti, piemēram, rulādēs ar malto gaļu, un lai saglabātu sulīgumu gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap un seftalia pagatavošanas laikā, un ir lietderīgi atļaut to izmantošanu.

| (16) | Attiecībā uz tradicionālajiem produktiem, pieprasītajam pārtikas piedevu lietojumiem būtu jāatbilst vispārīgiem lietojuma nosacījumiem, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 1333/2008 6. pantā, un jo īpaši tiem nevajadzētu maldināt patērētājus dalībvalstīs vai reģionos, kur šos produktus tradicionāli patērē. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz tradicionālajiem produktiem, pieprasītajam pārtikas piedevu lietojumiem būtu jāatbilst vispārīgiem lietojuma nosacījumiem, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 1333/2008 6. pantā, un jo īpaši tiem nevajadzētu maldināt patērētājus dalībvalstīs vai reģionos, kur šos produktus tradicionāli patērē.

| (17) | Lai nodrošinātu, ka tiek vienādi piemērots to pārtikas piedevu lietojums, uz ko attiecas šī regula, tradicionālie gaļas izstrādājumi ir aprakstīti vadlīniju dokumentā, kurā sniegta informācija par pārtikas produktu kategorijām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām II pielikuma E daļā (8). |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu, ka tiek vienādi piemērots to pārtikas piedevu lietojums, uz ko attiecas šī regula, tradicionālie gaļas izstrādājumi ir aprakstīti vadlīniju dokumentā, kurā sniegta informācija par pārtikas produktu kategorijām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām II pielikuma E daļā (8).

| (18) | Pārneses princips, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā, būtu jāatļauj attiecībā uz gaļas izstrādājumiem, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004. |
| --- | --- |

(18)

Pārneses princips, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā, būtu jāatļauj attiecībā uz gaļas izstrādājumiem, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004.

| (19) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 2. punktu Komisijai ir jālūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“Iestāde”) atzinums, lai atjauninātu Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, izņemot gadījumus, kad attiecīgajiem atjauninājumiem nav nelabvēlīgas ietekmes uz sabiedrības veselību. Etiķskābes un acetāti (E 260–263), pienskābe un laktāti (E 270, E 325–327), askorbīnskābe un askorbāti (E 300–302), citronskābe un citrāti (E 330–333), algināti (E 401–404), karagināns (E 407), pārstrādātās Euchema jūraszāles (E 407a), ceratonijas augļu sveķi (E 410), guāra sveķi (E 412) un tragakanta (E 413), ksantāna sveķi (E 415), nātrija karbonāts (E 500), acetilētas dicietes fosfāts (E 1414) un hidroksipropildicietes fosfāts (E 1442) ir to pārtikas piedevu grupā, kurām nav noteikta pieļaujamā dienas deva. Tas nozīmē, ka tie tādā daudzumā, kāds nepieciešams vēlamā tehnoloģiskā rezultāta sasniegšanai, neapdraud veselību. Tādēļ minēto piedevu paplašināts lietojums arī ir Savienības saraksta atjauninājums, kam nav nelabvēlīgas ietekmes uz sabiedrības veselību. Tā kā kurkumīna (E 100), karmīnu (E 120), karameļu (E 150a–d), paprikas ekstrakta (E 160c), biešu sarkanā (E 162), nitrītu (E 249–250), fosforskābes – fosfātu – difosfātu, trifosfātu un polifosfātu (E 338–452) lietojums attieksies tikai uz dažiem tradicionāli izmantotiem produktiem, paplašināta šādu piedevu izmantošana ir Savienības saraksta atjauninājums, kam nav nelabvēlīgas ietekmes uz sabiedrības veselību. Tāpēc Iestādes atzinums nav nepieciešams. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 2. punktu Komisijai ir jālūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“Iestāde”) atzinums, lai atjauninātu Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, izņemot gadījumus, kad attiecīgajiem atjauninājumiem nav nelabvēlīgas ietekmes uz sabiedrības veselību. Etiķskābes un acetāti (E 260–263), pienskābe un laktāti (E 270, E 325–327), askorbīnskābe un askorbāti (E 300–302), citronskābe un citrāti (E 330–333), algināti (E 401–404), karagināns (E 407), pārstrādātās Euchema jūraszāles (E 407a), ceratonijas augļu sveķi (E 410), guāra sveķi (E 412) un tragakanta (E 413), ksantāna sveķi (E 415), nātrija karbonāts (E 500), acetilētas dicietes fosfāts (E 1414) un hidroksipropildicietes fosfāts (E 1442) ir to pārtikas piedevu grupā, kurām nav noteikta pieļaujamā dienas deva. Tas nozīmē, ka tie tādā daudzumā, kāds nepieciešams vēlamā tehnoloģiskā rezultāta sasniegšanai, neapdraud veselību. Tādēļ minēto piedevu paplašināts lietojums arī ir Savienības saraksta atjauninājums, kam nav nelabvēlīgas ietekmes uz sabiedrības veselību. Tā kā kurkumīna (E 100), karmīnu (E 120), karameļu (E 150a–d), paprikas ekstrakta (E 160c), biešu sarkanā (E 162), nitrītu (E 249–250), fosforskābes – fosfātu – difosfātu, trifosfātu un polifosfātu (E 338–452) lietojums attieksies tikai uz dažiem tradicionāli izmantotiem produktiem, paplašināta šādu piedevu izmantošana ir Savienības saraksta atjauninājums, kam nav nelabvēlīgas ietekmes uz sabiedrības veselību. Tāpēc Iestādes atzinums nav nepieciešams.

| (20) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikums. |
| --- | --- |

(20)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikums.

| (21) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(21)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 4. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. jūnija Direktīva 94/35/EK par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (OV L 237, 10.9.1994., 3. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. jūnija Direktīva 94/36/EK par krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (OV L 237, 10.9.1994., 13. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 20. februāra Direktīva 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko paredz īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.).

6

(7)  Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta metodiski norādījumi par to, kā īstenot atsevišķus Regulas (EK) Nr. 853/2004 noteikumus par dzīvnieku izcelsmes pārtikas higiēnu; http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/guide_lv.htm.

7

(8)  http://ec.europa.eu/food/food/fAEF/additives/guidance_lv.htm

8

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma A daļu groza šādi:
  ierakstu 1. tabulas 1. punktā aizstāj ar šādu:






  “1. | Neapstrādāta pārtika, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 3. pantā, izņemot gaļas izstrādājumus, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004” |
| --- | --- | --- |

1)

pielikuma A daļu groza šādi:

ierakstu 1. tabulas 1. punktā aizstāj ar šādu:

“1.

Neapstrādāta pārtika, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 3. pantā, izņemot gaļas izstrādājumus, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004”

| 2) | D daļā ierakstus attiecībā uz 08. kategoriju “Gaļa” aizstāj ar šādiem vārdiem:






  “08. | Gaļa |
| --- | --- | --- |
| 08.1. | Svaiga gaļa, izņemot gaļas izstrādājumus, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004 |
| 08.2. | Gaļas izstrādājumi, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004 |
| 08.3. | Gaļas produkti |
| 08.3.1. | Termiski neapstrādāti gaļas produkti |
| 08.3.2. | Termiski apstrādāti gaļas produkti |
| 08.3.3. | Gaļai paredzēti apvalki, pārklājumi un rotājumi |
| 08.3.4. | Tradicionāli konservēti (cured) gaļas produkti, kam piemēro īpašus nosacījumus attiecībā uz nitrītiem un nitrātiem |
| 08.3.4.1. | Tradicionāli, sālījumā mērcējot, konservēti gaļas produkti (Gaļas produkti, kas ir konservēti, mērcējot konservēšanas šķīdumā, un satur nitrītus un/vai nitrātus, sāli un citas sastāvdaļas) |
| 08.3.4.2. | Tradicionāli, sausi konservēti gaļas produkti (Konservēšanas procesā ietilpst sausa konservēšanas maisījuma, kas satur nitrītus un/vai nitrātus, sāli un citas sastāvdaļas, uzklāšana gaļas virsmai, un tai seko stabilizēšana/nogatavināšana) |
| 08.3.4.3. | Citi tradicionāli sālī konservēti gaļas produkti (Konservēšanas procesu mērcējot un žāvējot apvienošana vai gadījumā, ja nitrīti un/vai nitrāti ir salikta produkta sastāvā, vai arī, ja konservēšanas šķīdums produktā ir ievadīts pirms sagatavošanas)” |

2)

D daļā ierakstus attiecībā uz 08. kategoriju “Gaļa” aizstāj ar šādiem vārdiem:

“08.

Gaļa

08.1.

Svaiga gaļa, izņemot gaļas izstrādājumus, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004

08.2.

Gaļas izstrādājumi, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004

08.3.

Gaļas produkti

08.3.1.

Termiski neapstrādāti gaļas produkti

08.3.2.

Termiski apstrādāti gaļas produkti

08.3.3.

Gaļai paredzēti apvalki, pārklājumi un rotājumi

08.3.4.

Tradicionāli konservēti (cured) gaļas produkti, kam piemēro īpašus nosacījumus attiecībā uz nitrītiem un nitrātiem

08.3.4.1.

Tradicionāli, sālījumā mērcējot, konservēti gaļas produkti (Gaļas produkti, kas ir konservēti, mērcējot konservēšanas šķīdumā, un satur nitrītus un/vai nitrātus, sāli un citas sastāvdaļas)

08.3.4.2.

Tradicionāli, sausi konservēti gaļas produkti (Konservēšanas procesā ietilpst sausa konservēšanas maisījuma, kas satur nitrītus un/vai nitrātus, sāli un citas sastāvdaļas, uzklāšana gaļas virsmai, un tai seko stabilizēšana/nogatavināšana)

08.3.4.3.

Citi tradicionāli sālī konservēti gaļas produkti (Konservēšanas procesu mērcējot un žāvējot apvienošana vai gadījumā, ja nitrīti un/vai nitrāti ir salikta produkta sastāvā, vai arī, ja konservēšanas šķīdums produktā ir ievadīts pirms sagatavošanas)”

| 3) | pielikuma E daļu groza šādi:






  a) | ierakstu attiecībā uz 08.1. kategoriju svītro; |
| --- | --- | --- |

3)

pielikuma E daļu groza šādi:

a)

ierakstu attiecībā uz 08.1. kategoriju svītro;

| b) | 08.1.1. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:






  “08.1. | Svaiga gaļa, izņemot gaļas izstrādājumus, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004” |
| --- | --- | --- |

b)

08.1.1. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:

“08.1.

Svaiga gaļa, izņemot gaļas izstrādājumus, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004”

| c) | 8.1.2. kategoriju groza šādi:






  i) | nosaukumu aizstāj ar šādu:






  “08.2. | Gaļas izstrādājumi, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

8.1.2. kategoriju groza šādi:

i)

nosaukumu aizstāj ar šādu:

“08.2.

Gaļas izstrādājumi, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004”

| ii) | ierakstus par E 120, E 150a–d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 un E 338–452 aizstāj ar šādiem: | “E 120 | Košenils, karmīnskābe, karmīni | 100 | | Tikai brokastu desās ar minimālo graudaugu saturu 6 % un burgeru gaļā ar minimālo dārzeņu un/vai graudaugu saturu 4 %, kas sajaukts kopā ar gaļu; šajos produktos gaļa ir samalta tā, ka muskuļi un taukaudi ir pilnībā izkliedēti un šķiedrvielas savienojas ar taukiem emulsijā, kas rada šiem produktiem raksturīgo izskatu, mergueztipa produkti, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici un pljeskavice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 150a–d | Karameles | quantum satis | | Tikai brokastu desās ar minimālo graudaugu saturu 6 % un burgeru gaļā ar minimālo dārzeņu un/vai graudaugu saturu 4 %, kas sajaukts kopā ar gaļu; šajos produktos gaļa ir samalta tā, ka muskuļi un taukaudi ir pilnībā izkliedēti un šķiedrvielas savienojas ar taukiem emulsijā, kas rada šiem produktiem raksturīgo izskatu, merguez tipa produkti, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca un chorizo fresco |
| | E 261 | Kālija acetāts | quantum satis | | Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls |
| | E 262 | Nātrija acetāti | quantum satis | | Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas |
| | E 300 | Askorbīnskābe | quantum satis | | Tikai gehakt fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls |
| | E 301 | Nātrija askorbāts | quantum satis | | Tikai gehakt fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls |
| | E 302 | Kalcija askorbāts | quantum satis | | Tikai gehakt fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls |
| | E 325 | Nātrija laktāts | quantum satis | | Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls |
| | E 326 | Kālija laktāts | quantum satis | | Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls |
| | E 330 | Citronskābe | quantum satis | | Tikai gehakt fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls |
| | E 331 | Nātrija citrāti | quantum satis | | Tikai gehakt fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls |
| | E 332 | Kālija citrāti | quantum satis | | Tikai gehakt fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls |
| | E 333 | Kalcija citrāti | quantum satis | | Tikai gehakt fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls |
| | E 338–452 | Fosforskābe – fosfāti – difosfāti, trifosfāti un polifosfāti | 5 000 | (1) (4) | Tikai brokastu desās; šajā produktā gaļa ir samalta tā, ka muskuļi un taukaudi ir pilnībā izkliedēti un šķiedrvielas savienojas ar taukiem emulsijā, kas rada šiem produktiem tipisko izskatu: Somijas pelēkais sālītais Ziemassvētku šķiņķis, burgeru gaļa ar minimālo dārzeņu un/vai graudaugu saturu 4 %, kas sajaukts kopā ar gaļu, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkun ahjupraad” |

ii)

ierakstus par E 120, E 150a–d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 un E 338–452 aizstāj ar šādiem:

“E 120

Košenils, karmīnskābe, karmīni

100

Tikai brokastu desās ar minimālo graudaugu saturu 6 % un burgeru gaļā ar minimālo dārzeņu un/vai graudaugu saturu 4 %, kas sajaukts kopā ar gaļu; šajos produktos gaļa ir samalta tā, ka muskuļi un taukaudi ir pilnībā izkliedēti un šķiedrvielas savienojas ar taukiem emulsijā, kas rada šiem produktiem raksturīgo izskatu, mergueztipa produkti, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici un pljeskavice

E 150a–d

Karameles

quantum satis

Tikai brokastu desās ar minimālo graudaugu saturu 6 % un burgeru gaļā ar minimālo dārzeņu un/vai graudaugu saturu 4 %, kas sajaukts kopā ar gaļu; šajos produktos gaļa ir samalta tā, ka muskuļi un taukaudi ir pilnībā izkliedēti un šķiedrvielas savienojas ar taukiem emulsijā, kas rada šiem produktiem raksturīgo izskatu, merguez tipa produkti, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca un chorizo fresco

E 261

Kālija acetāts

quantum satis

Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls

E 262

Nātrija acetāti

quantum satis

Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas

E 300

Askorbīnskābe

quantum satis

Tikai gehakt fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls

E 301

Nātrija askorbāts

quantum satis

Tikai gehakt fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls

E 302

Kalcija askorbāts

quantum satis

Tikai gehakt fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls

E 325

Nātrija laktāts

quantum satis

Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls

E 326

Kālija laktāts

quantum satis

Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls

E 330

Citronskābe

quantum satis

Tikai gehakt fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls

E 331

Nātrija citrāti

quantum satis

Tikai gehakt fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls

E 332

Kālija citrāti

quantum satis

Tikai gehakt fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls

E 333

Kalcija citrāti

quantum satis

Tikai gehakt fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls

E 338–452

Fosforskābe – fosfāti – difosfāti, trifosfāti un polifosfāti

5 000

(1) (4)

Tikai brokastu desās; šajā produktā gaļa ir samalta tā, ka muskuļi un taukaudi ir pilnībā izkliedēti un šķiedrvielas savienojas ar taukiem emulsijā, kas rada šiem produktiem tipisko izskatu: Somijas pelēkais sālītais Ziemassvētku šķiņķis, burgeru gaļa ar minimālo dārzeņu un/vai graudaugu saturu 4 %, kas sajaukts kopā ar gaļu, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkun ahjupraad”

| iii) | numurētā secībā iekļauj šādus ierakstus: | “E 100 | Kurkumīns | 20 | | Tikai merguez tipa produktos, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca un chorizo fresco |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 160c | Paprikas ekstrakts | 10 | | Tikai merguez tipa produktos, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaun chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki un kebap |
| | E 162 | Biešu sarkanais | quantum satis | | Tikai merguez tipa produktos, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaun chorizo fresco |
| | E 249–250 | Nitrīti | 150 | (7) (7') | Tikai lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka un tatar woł
  owy(danie tatarskie) |
| | E 260 | Etiķskābe | quantum satis | | Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls |
| | E 263 | Kalcija acetāts | quantum satis | | Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls |
| | E 270 | Pienskābe | quantum satis | | Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls |
| | E 327 | Kalcija laktāts | quantum satis | | Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls |
| | E 401 | Nātrija algināts | quantum satis | | Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros un souvlaki |
| | E 402 | Kālija algināts | quantum satis | | Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap gyros un souvlaki |
| | E 403 | Amonija algināts | quantum satis | | Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap gyros un souvlaki |
| | E 404 | Kalcija algināts | quantum satis | | Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas, gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros un souvlaki |
| | E 407 | Karagināns | quantum satis | | Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros un souvlaki |
| | E 407a | Pārstrādātas Euchema jūraszāles | quantum satis | | Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros un souvlaki |
| | E 410 | Ceratoniju augļu sveķi | quantum satis | | Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros un souvlaki |
| | E 412 | Guāra sveķi | quantum satis | | Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros un souvlaki |
| | E 413 | Tragakants | quantum satis | | Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros un souvlaki |
| | E 415 | Ksantāna sveķi | quantum satis | | Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros un souvlaki |
| | E 500 | Nātrija karbonāti | quantum satis | | Tikai mājputnu gaļas izstrādājumos mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčićiun pljeskavice |
| | E 1414 | Acetilētas dicietes fosfāts | quantum satis | | Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap un seftalia |
| | E 1442 | Hidroksipropildicietes fosfāts | quantum satis | | Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapun seftalia |
| | | (7) Maksimālais daudzums, ko drīkst pievienot ražošanas procesa laikā. |
| | | (7') Maksimālais daudzums ir izteikts kā nātrija nitrīts.” |

iii)

numurētā secībā iekļauj šādus ierakstus:

“E 100

Kurkumīns

20

Tikai merguez tipa produktos, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca un chorizo fresco

E 160c

Paprikas ekstrakts

10

Tikai merguez tipa produktos, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaun chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki un kebap

E 162

Biešu sarkanais

quantum satis

Tikai merguez tipa produktos, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaun chorizo fresco

E 249–250

Nitrīti

150

(7) (7')

Tikai lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka un tatar woł
  owy(danie tatarskie)

E 260

Etiķskābe

quantum satis

Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls

E 263

Kalcija acetāts

quantum satis

Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls

E 270

Pienskābe

quantum satis

Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls

E 327

Kalcija laktāts

quantum satis

Tikai fasētos svaigas maltās gaļas izstrādājumos un gaļas izstrādājumos, kuriem pievienotas citas sastāvdaļas, kas nav pārtikas piedevas vai sāls

E 401

Nātrija algināts

quantum satis

Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros un souvlaki

E 402

Kālija algināts

quantum satis

Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap gyros un souvlaki

E 403

Amonija algināts

quantum satis

Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap gyros un souvlaki

E 404

Kalcija algināts

quantum satis

Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas, gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros un souvlaki

E 407

Karagināns

quantum satis

Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros un souvlaki

E 407a

Pārstrādātas Euchema jūraszāles

quantum satis

Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros un souvlaki

E 410

Ceratoniju augļu sveķi

quantum satis

Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros un souvlaki

E 412

Guāra sveķi

quantum satis

Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros un souvlaki

E 413

Tragakants

quantum satis

Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros un souvlaki

E 415

Ksantāna sveķi

quantum satis

Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti. Izņemot bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros un souvlaki

E 500

Nātrija karbonāti

quantum satis

Tikai mājputnu gaļas izstrādājumos mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčićiun pljeskavice

E 1414

Acetilētas dicietes fosfāts

quantum satis

Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap un seftalia

E 1442

Hidroksipropildicietes fosfāts

quantum satis

Tikai izstrādājumos, kuros sastāvdaļas ir iešļircinātas; gaļas izstrādājumos, kas sastāv no gaļas gabaliem, kuri ir apstrādāti atšķirīgi (malti, sagriezti vai pārstrādāti) un kuri ir kombinēti, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapun seftalia

(7) Maksimālais daudzums, ko drīkst pievienot ražošanas procesa laikā.

(7') Maksimālais daudzums ir izteikts kā nātrija nitrīts.”

| d) | 08.2. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:






  “08.3. | Gaļas produkti” |
| --- | --- | --- |

d)

08.2. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:

“08.3.

Gaļas produkti”

| e) | 08.2.1. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:






  “08.3.1. | Termiski neapstrādāti gaļas produkti” |
| --- | --- | --- |

e)

08.2.1. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:

“08.3.1.

Termiski neapstrādāti gaļas produkti”

| f) | 08.2.2. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:






  “08.3.2. | Termiski apstrādāti gaļas produkti” |
| --- | --- | --- |

f)

08.2.2. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:

“08.3.2.

Termiski apstrādāti gaļas produkti”

| g) | 08.2.3. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:






  “08.3.3. | Gaļai paredzēti apvalki, pārklājumi un rotājumi” |
| --- | --- | --- |

g)

08.2.3. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:

“08.3.3.

Gaļai paredzēti apvalki, pārklājumi un rotājumi”

| h) | 08.2.4. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:






  “08.3.4. | Tradicionāli konservēti (cured) gaļas produkti, kam piemēro īpašus nosacījumus attiecībā uz nitrītiem un nitrātiem” |
| --- | --- | --- |

h)

08.2.4. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:

“08.3.4.

Tradicionāli konservēti (cured) gaļas produkti, kam piemēro īpašus nosacījumus attiecībā uz nitrītiem un nitrātiem”

| i) | 08.2.4.1. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:






  “08.3.4.1. | Tradicionāli, sālījumā mērcējot, konservēti gaļas produkti (Gaļas produkti, kas ir konservēti, mērcējot konservēšanas šķīdumā, un satur nitrītus un/vai nitrātus, sāli un citas sastāvdaļas)” |
| --- | --- | --- |

i)

08.2.4.1. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:

“08.3.4.1.

Tradicionāli, sālījumā mērcējot, konservēti gaļas produkti (Gaļas produkti, kas ir konservēti, mērcējot konservēšanas šķīdumā, un satur nitrītus un/vai nitrātus, sāli un citas sastāvdaļas)”

| j) | 08.2.4.2. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:






  “08.3.4.2. | Tradicionāli, sausi konservēti gaļas produkti (Konservēšanas procesā ietilpst sausa konservēšanas maisījuma, kas satur nitrītus un/vai nitrātus, sāli un citas sastāvdaļas, uzklāšana gaļas virsmai, un tai seko stabilizēšana/nogatavināšana)” |
| --- | --- | --- |

j)

08.2.4.2. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:

“08.3.4.2.

Tradicionāli, sausi konservēti gaļas produkti (Konservēšanas procesā ietilpst sausa konservēšanas maisījuma, kas satur nitrītus un/vai nitrātus, sāli un citas sastāvdaļas, uzklāšana gaļas virsmai, un tai seko stabilizēšana/nogatavināšana)”

| k) | 08.2.4.3. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:






  “08.3.4.3. | Citi tradicionāli sālī konservēti gaļas produkti (Konservēšanas procesu mērcējot un žāvējot apvienošana vai gadījumā, ja nitirīti un/vai nitrāti ir salikta produkta sastāvā, vai arī ja konservēšanas šķīdums produktā ir ievadīts pirms sagatavošanas)” |
| --- | --- | --- |

k)

08.2.4.3. kategorijas nosaukumu aizstāj ar šādu:

“08.3.4.3.

Citi tradicionāli sālī konservēti gaļas produkti (Konservēšanas procesu mērcējot un žāvējot apvienošana vai gadījumā, ja nitirīti un/vai nitrāti ir salikta produkta sastāvā, vai arī ja konservēšanas šķīdums produktā ir ievadīts pirms sagatavošanas)”

---

| 5.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 602/2014

(2014. gada 4. jūnijs),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus, lai veicinātu uzraudzības prakses konverģenci attiecībā uz papildu riska pakāpju piemērošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši ņemot vērā tās 410. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ir lietderīgi noteikt īstenošanas tehniskos standartus, lai veicinātu uzraudzības prakses konverģenci attiecībā uz vienotu pieeju, ko īsteno nolūkā izvērtēt iestāžu būtisku neatbilstību prasībām nolaidības vai bezdarbības dēļ, un attiecībā uz papildu riska pakāpēm. Lai veicinātu uzraudzības prakses konverģenci attiecībā uz papildu riska pakāpju piemērošanu, būtu jādefinē piemērota formula. Ar šo formulu būtu nosaka samērīga papildu riska pakāpe, kas nav zemāka par 250 % un kas līdz ar nākamajiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 405., 406. un 409. panta pārkāpumiem pakāpeniski palielinās. Formulā būtu jāievieš atbilstīgs koeficients, lai varētu piemērot zemāku papildu riska pakāpi to riska darījumu gadījumā, kas ir atbrīvoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 405. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Ir lietderīgi noteikt īstenošanas tehniskos standartus, lai veicinātu uzraudzības prakses konverģenci attiecībā uz vienotu pieeju, ko īsteno nolūkā izvērtēt iestāžu būtisku neatbilstību prasībām nolaidības vai bezdarbības dēļ, un attiecībā uz papildu riska pakāpēm. Lai veicinātu uzraudzības prakses konverģenci attiecībā uz papildu riska pakāpju piemērošanu, būtu jādefinē piemērota formula. Ar šo formulu būtu nosaka samērīga papildu riska pakāpe, kas nav zemāka par 250 % un kas līdz ar nākamajiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 405., 406. un 409. panta pārkāpumiem pakāpeniski palielinās. Formulā būtu jāievieš atbilstīgs koeficients, lai varētu piemērot zemāku papildu riska pakāpi to riska darījumu gadījumā, kas ir atbrīvoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 405. panta 3. punktu.

| (2) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai. |
| --- | --- |

(2)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai.

| (3) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (2) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (2) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Vispārīgi apsvērumi

1.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka jebkuru papildu riska pakāpi, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 407. pantu, piemēro visām tām attiecīgajām iestādes turētajām vērtspapīrošanas pozīcijām, ko ietekmē Regulas (ES) Nr. 575/2013 405., 406. vai 409. panta būtiskais pārkāpums.

2.   Ja iestāde novērš Regulas (ES) Nr. 575/2013 405., 406. vai 409. pantā noteikto prasību pārkāpumu, papildu riska pakāpi vairs nepiemēro, tiklīdz par tās novēršanu ir paziņots kompetentajai iestādei.

3.   Izvērtējot to, vai noteikt papildu riska pakāpi, kompetentās iestādes ņem vērā gan Regulas (ES) Nr. 575/2013 405., 406. vai 409. panta pārkāpuma būtiskumu, gan tā nozīmīgumu vērtspapīrošanas pozīcijas riska analīzei. Būtiskumu ņem vērā kvantitātes un kvalitātes ziņā, kā arī vajadzības gadījumā uzņēmuma un konsolidētā līmenī. Izvērtējot būtiskumu, kompetentās iestādes citu faktoru starpā apsver pārkāpuma ilgumu, ietekmēto pozīciju lielumu un to, vai iestāde ir aktīvi centusies novērst pārkāpumu.

4.   Novērtējot, vai iestāde jebkādā būtiskā ziņā nolaidības vai bezdarbības dēļ nav izpildījusi Regulas (ES) Nr. 575/2013 405. pantā minētās prasības, kompetentās iestādes nedrīkstētu ietekmēt tas, ka iniciators, sponsors vai sākotnējais aizdevējs nav atklājis savu apņemšanos attiecībā uz iepriekš veiktām vērtspapīrošanām saglabāt būtisku ekonomiskās līdzdarbības daļu, kas nav mazāka par 5 %, ja iestāde var pierādīt, ka tā ir atbilstīgi ņēmusi vērā minēto apstākli.

5.   Ja iestādes nolaidības vai bezdarbības dēļ notiek būtisks Regulas (ES) Nr. 575/2013 409. pantā noteiktās informācijas atklāšanas prasības pārkāpums, kompetentās iestādes nosaka papildu riska pakāpi iniciatora, sponsora vai sākotnējā aizdevēja saglabātajām pozīcijām vai citam riska darījumam ar attiecīgo vērtspapīrošanu.

6.   Novērtējot to, vai iestādes attiecībā uz vērtspapīrošanas pozīcijām, kas emitētas 2011. gada 1. janvārī vai vēlāk un pirms 2014. gada 1. janvāra, jebkādā būtiskā ziņā nolaidības vai bezdarbības dēļ nav izpildījušas Regulas (ES) Nr. 575/2013 405., 406. vai 409. pantā noteiktās prasības, kompetentās iestādes var apsvērt, vai minētās iestādes laikā no emisijas datuma līdz 2013. gada 31. decembrim ir pastāvīgi ievērojušas prasības, kuras precizētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/48/EK (3) 122.a pantā un Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas norādēs par Direktīvas 2006/48/EK 122.a pantu (4).

2. pants

Papildu riska pakāpes aprēķināšana

Ja iestāde jebkādā būtiskā ziņā neizpilda Regulas (ES) Nr. 575/2013 405., 406. vai 409. pantā paredzētās prasības, kompetentās iestādes piemēro turpmāk norādīto formulu, lai noteiktu kopējo riska pakāpi (“Kopējā RP”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 245. panta 6. punktā un 337. panta 3. punktā precizēto pieeju.

Kopējā RP = Min[12,5; Sākotnējā RP × (1 + (2,5 + 2,5 × PārkāpumaIlgumsgadi) × (1 – 405.PantaAtbrīvojumsPct))]

Kur:

| | “12,5” ir koeficients, kas apzīmē maksimālo vērtību, kādu var sasniegt kopējā riska pakāpe. |
| --- | --- |

“12,5” ir koeficients, kas apzīmē maksimālo vērtību, kādu var sasniegt kopējā riska pakāpe.

| | “Sākotnējā RP” ir riska pakāpe, kas būtu piemērojama vērtspapīrošanas pozīcijām, ja netiktu noteikta papildu riska pakāpe. |
| --- | --- |

“Sākotnējā RP” ir riska pakāpe, kas būtu piemērojama vērtspapīrošanas pozīcijām, ja netiktu noteikta papildu riska pakāpe.

| | “2,5” ir minimālais koeficients, ko piemēro sākotnējai riska pakāpei, lai aprēķinātu papildu riska pakāpi. |
| --- | --- |

“2,5” ir minimālais koeficients, ko piemēro sākotnējai riska pakāpei, lai aprēķinātu papildu riska pakāpi.

| | “PārkāpumaIlgumsgadi” ir pārkāpuma ilgums, kas izteikts gados un noapaļots uz leju līdz tuvākajam 12 mēnešu periodam. Minētais mainīgais lielums ir vienāds ar “0” tāda pārkāpuma gadījumā, kas ir īsāks par 12 mēnešiem; vienāds ar “1” tāda pārkāpuma gadījumā, kas ir ilgāks par 12 mēnešiem, bet īsāks par 24 mēnešiem; vienāds ar “2” tāda pārkāpuma gadījumā, kas ir ilgāks par 24 mēnešiem, bet īsāks par 36 mēnešiem, utt. Attiecībā uz vērtspapīrošanu ilgumu parasti mēra no pārkāpuma sākuma, taču kompetentās iestādes, ņemot vērā vertspapīrošanas īpašās iezīmes, var noteikt citus sākuma punktus. “Pārkāpums” ir vienas vai vairāku 405., 406. vai 409. pantā noteikto prasību pārkāpums, kura rezultātā var tikt noteikta papildu riska pakāpe. Pārkāpums kļūst par “nākamo pārkāpumu” gadījumā, kad paiet laiks, bet pārkāpums netiek novērsts un tā rezultātā papildu riska pakāpe pakāpeniski palielinās. |
| --- | --- |

“PārkāpumaIlgumsgadi” ir pārkāpuma ilgums, kas izteikts gados un noapaļots uz leju līdz tuvākajam 12 mēnešu periodam. Minētais mainīgais lielums ir vienāds ar “0” tāda pārkāpuma gadījumā, kas ir īsāks par 12 mēnešiem; vienāds ar “1” tāda pārkāpuma gadījumā, kas ir ilgāks par 12 mēnešiem, bet īsāks par 24 mēnešiem; vienāds ar “2” tāda pārkāpuma gadījumā, kas ir ilgāks par 24 mēnešiem, bet īsāks par 36 mēnešiem, utt. Attiecībā uz vērtspapīrošanu ilgumu parasti mēra no pārkāpuma sākuma, taču kompetentās iestādes, ņemot vērā vertspapīrošanas īpašās iezīmes, var noteikt citus sākuma punktus. “Pārkāpums” ir vienas vai vairāku 405., 406. vai 409. pantā noteikto prasību pārkāpums, kura rezultātā var tikt noteikta papildu riska pakāpe. Pārkāpums kļūst par “nākamo pārkāpumu” gadījumā, kad paiet laiks, bet pārkāpums netiek novērsts un tā rezultātā papildu riska pakāpe pakāpeniski palielinās.

| | “405.PantaAtbrīvojumsPct” ir mainīgs lielums, kas vienāds ar 0,5 tādā gadījumā, ja Regulas (ES) Nr. 575/2013 405. panta 3. punkts attiecas uz vērtspapīrošanas pozīcijām, kurām aprēķināta papildu riska pakāpe, un vienāds ar 0, ja šādu atbrīvojumu nepiemēro. |
| --- | --- |

“405.PantaAtbrīvojumsPct” ir mainīgs lielums, kas vienāds ar 0,5 tādā gadījumā, ja Regulas (ES) Nr. 575/2013 405. panta 3. punkts attiecas uz vērtspapīrošanas pozīcijām, kurām aprēķināta papildu riska pakāpe, un vienāds ar 0, ja šādu atbrīvojumu nepiemēro.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 4. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.).

3

(4)  http://www.eba.europa.eu/documents/10180/106202/Guidelines.pdf.

4

---

| 5.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 603/2014

(2014. gada 4. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 4. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 46,1 |
| MK | 77,0 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 66,5 |
| 0707 00 05 | MK | 28,8 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 67,4 |
| 0709 93 10 | TR | 110,5 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 50 10 | AR | 120,1 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 118,3 |
| 0808 10 80 | AR | 101,9 |
| BR | 87,5 |
| CL | 97,8 |
| CN | 97,8 |
| NZ | 144,5 |
| US | 161,9 |
| UY | 70,3 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 106,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,9 |
| ZZ | 190,9 |
| 0809 29 00 | TR | 395,0 |
| ZZ | 395,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

46,1

MK

77,0

TR

76,3

ZZ

66,5

0707 00 05

MK

28,8

TR

106,0

ZZ

67,4

0709 93 10

TR

110,5

ZZ

110,5

0805 50 10

AR

120,1

ZA

116,4

ZZ

118,3

0808 10 80

AR

101,9

BR

87,5

CL

97,8

CN

97,8

NZ

144,5

US

161,9

UY

70,3

ZA

91,4

ZZ

106,6

0809 10 00

TR

190,9

ZZ

190,9

0809 29 00

TR

395,0

ZZ

395,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 5.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/27

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 6. maijs),

ar ko izveido nostāju, kuru Savienība pieņems OTIF Ekspertu komitejas bīstamo kravu pārvadājumiem 53. sanāksmē attiecībā uz dažiem grozījumiem Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) C papildinājumā, kuri stāsies spēkā no 2015. gada 1. janvāra

(2014/327/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Savienība pievienojās 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (turpmāk “COTIF konvencija”), saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/103/ES (1). |
| --- | --- |

(1)

Savienība pievienojās 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (turpmāk “COTIF konvencija”), saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/103/ES (1).

| (2) | Visas dalībvalstis, izņemot Kipru un Maltu, piemēro COTIF konvenciju. |
| --- | --- |

(2)

Visas dalībvalstis, izņemot Kipru un Maltu, piemēro COTIF konvenciju.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/68/EK (2) izklāstītas prasības bīstamo kravu pārvadājumiem pa autoceļiem, pa dzelzceļu un pa iekšējiem ūdensceļiem dalībvalstu teritorijā vai starp dalībvalstīm, atsaucoties uz Noteikumiem par bīstamo kravu starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, kas noteikti COTIF konvencijas C papildinājumā (RID pielikums). Turklāt šīs direktīvas 4. pantā noteikts: “Bīstamo kravu pārvadājumus starp dalībvalstīm un trešām valstīm atļauj, ja ir ievērotas ADR, RID vai ADN prasības, ja vien pielikumos nav norādīts citādi.” Tādējādi Savienība ir īstenojusi savu kompetenci šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/68/EK (2) izklāstītas prasības bīstamo kravu pārvadājumiem pa autoceļiem, pa dzelzceļu un pa iekšējiem ūdensceļiem dalībvalstu teritorijā vai starp dalībvalstīm, atsaucoties uz Noteikumiem par bīstamo kravu starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, kas noteikti COTIF konvencijas C papildinājumā (RID pielikums). Turklāt šīs direktīvas 4. pantā noteikts: “Bīstamo kravu pārvadājumus starp dalībvalstīm un trešām valstīm atļauj, ja ir ievērotas ADR, RID vai ADN prasības, ja vien pielikumos nav norādīts citādi.” Tādējādi Savienība ir īstenojusi savu kompetenci šajā jautājumā.

| (4) | Paredzams, ka saskaņā ar COTIF konvencijas 13. panta 1. punkta d) apakšpunktu izveidotā Ekspertu komiteja bīstamo kravu pārvadājumiem 53. sanāksmē, kurai jānotiek 2014. gada 22. maijā, lems par konkrētiem RID pielikuma grozījumiem. Šie grozījumi attiecas uz tehniskajiem standartiem un vienveida tehniskajiem noteikumiem, un to mērķis ir nodrošināt drošus un efektīvus bīstamo kravu pārvadājumus, vienlaicīgi ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību šajā nozarē un tādu jaunu vielu un priekšmetu izstrādi, kas rada apdraudējumu, tos pārvadājot. |
| --- | --- |

(4)

Paredzams, ka saskaņā ar COTIF konvencijas 13. panta 1. punkta d) apakšpunktu izveidotā Ekspertu komiteja bīstamo kravu pārvadājumiem 53. sanāksmē, kurai jānotiek 2014. gada 22. maijā, lems par konkrētiem RID pielikuma grozījumiem. Šie grozījumi attiecas uz tehniskajiem standartiem un vienveida tehniskajiem noteikumiem, un to mērķis ir nodrošināt drošus un efektīvus bīstamo kravu pārvadājumus, vienlaicīgi ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību šajā nozarē un tādu jaunu vielu un priekšmetu izstrādi, kas rada apdraudējumu, tos pārvadājot.

| (5) | Ar Direktīvas 2008/68/EK 9. pantu izveidotā Bīstamo kravu pārvadājumu komiteja ir veikusi sākotnējās apspriedes par šiem grozījumiem. |
| --- | --- |

(5)

Ar Direktīvas 2008/68/EK 9. pantu izveidotā Bīstamo kravu pārvadājumu komiteja ir veikusi sākotnējās apspriedes par šiem grozījumiem.

| (6) | Lielākā daļa ierosināto grozījumu ir pamatoti un noderīgi, tādēļ Savienībai tie būtu jāatbalsta. Divi ierosinātie grozījumi ir sīkāk jāizvērtē, ņemot vērā tehnikas un zinātnes attīstību. Jo īpaši Eiropas Dzelzceļa aģentūrai sadarbībā ar attiecīgajām struktūrām būtu jāturpina darbs ar ilgtspējīga risinājuma apzināšanu, lai konstatētu nobraukšanas no sliedēm un mazinātu to sekas, tostarp attiecībā uz turpmāku šā risinājuma īstenošanu. Tāpēc, ja šādi grozījumi šajā posmā tiks apstiprināti, Savienībai būtu jāiesniedz iebildums saskaņā ar COTIF konvencijas VII sadaļas 35. panta 4. punktā noteikto procedūru, |
| --- | --- |

(6)

Lielākā daļa ierosināto grozījumu ir pamatoti un noderīgi, tādēļ Savienībai tie būtu jāatbalsta. Divi ierosinātie grozījumi ir sīkāk jāizvērtē, ņemot vērā tehnikas un zinātnes attīstību. Jo īpaši Eiropas Dzelzceļa aģentūrai sadarbībā ar attiecīgajām struktūrām būtu jāturpina darbs ar ilgtspējīga risinājuma apzināšanu, lai konstatētu nobraukšanas no sliedēm un mazinātu to sekas, tostarp attiecībā uz turpmāku šā risinājuma īstenošanu. Tāpēc, ja šādi grozījumi šajā posmā tiks apstiprināti, Savienībai būtu jāiesniedz iebildums saskaņā ar COTIF konvencijas VII sadaļas 35. panta 4. punktā noteikto procedūru,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības nostāja

1.   Eiropas Savienības nostāja, ko tā pieņems Ekspertu komitejas bīstamo kravu pārvadājumiem 53. sanāksmē atbilstīgi Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, ir saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2.   Savienības pārstāvji iepriekš minētajā iestādē var vienoties par nelieliem grozījumiem šā lēmuma pielikumā minētajos dokumentos bez turpmāka Padomes lēmuma.

2. pants

Pēc iepriekš minētās iestādes lēmuma pieņemšanas to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2014. gada 6. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Ch. VASILAKOS

---

(1)  Padomes Lēmums 2013/103/ES (2011. gada 16. jūnijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju par Eiropas Savienības pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (OV L 51, 23.2.2013., 1. lpp.).

1

COTIF

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Priekšlikums | Atsauces dokuments | Jautājums | Piezīmes | ES nostāja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | OTIF/RID/CE/GTP/2012-A I pielikums | Grozījumi, par kuriem vienojusies pastāvīgā darba grupa | Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā | Atbalstīt grozījumus |
| 2 | OTIF/RID/CE/GTP/2012-A I pielikums | Grozījumi, kurus pastāvīgajai darba grupai jāturpina izvērtēt | Atsauces dokumentā šie noteikumi norādīti kvadrātveida iekavās | Atbalstīt grozījumus |
| 3 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/1 | Pārejas noteikums attiecībā uz dažām plāksnēm | Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā | Atbalstīt grozījumu |
| 4 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/2 | Īpašā noteikuma TE 25 piemērošana | Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā | Atbalstīt grozījumu |
| 5 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/5 | Dažu marķējumu pārbaudīšana | Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā | Atbalstīt grozījumu |
| 6 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/6 | Infrastruktūras pārvaldītājam sniedzamā informācija | Pastāvīgā darba grupa izvēlējās atsauces dokumentā norādīto otro variantu | Atbalstīt grozījumu |
| 7 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/11 | Tehniskās terminoloģijas lietošana | Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā | Atbalstīt grozījumu |
| 8 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/12 | Sekas, ko radīs UIC brošūras Nr. 573 atcelšana | Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā | Atbalstīt grozījumus |
| 9 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 un OTIF/RID/CE/GTP/2013/15 | Īpašā noteikuma TE 22 piemērošana | Priekšlikums nav pietiekami izstrādāts, lai pieņemtu lēmumu | Atlikt lēmuma pieņemšanu |
| 10 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 un OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14 | Atsauces uz ES dzelzceļa noteikumiem redakcionāla pārskatīšana | Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā | Atbalstīt grozījumus |
| 11 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/16 | Bīstamo kravu pārvadāšana pasažieru vilcienos | Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā | Atbalstīt pastāvīgās darba grupas pārskatīto grozījumu |
| 12 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Dažādi konsolidēti grozījumi, par kuriem vienojusies pastāvīgā darba grupa | Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā | Atbalstīt grozījumus |
| | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Grozījumi, kurus pastāvīgajai darba grupai jāturpina izvērtēt | – | – |
| 13 | Tas pats | Tie, par kuriem nepieciešams kopējs ANO EEK un OTIF apvienotās sanāksmes viedoklis | Jāsekmē efektīvi intermodālie pārvadājumi | Atbalstīt apvienotajā sanāksmē ieteiktos grozījumus |
| 14 | Tas pats un OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3 | Noteikumi par dažu vagonu obligātu aprīkošanu ar nobraukšanas no sliedēm detektoriem | ES atkārtoti apsvērs savu nostāju pirms noteikumu nākamās pārskatīšanas. | Atlikt lēmuma pieņemšanu |
| 15 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/3, OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 un OTIF/RID/CE/GTP/2013/18 | Noteikumu saskaņošana ar OSJD nolīguma SGMS2. pielikumu | Būtu jāsekmē efektīvi bīstamo kravu pārvadājumi starp ES valstīm un tām, kuras neietilpst ES Dzelzceļu sadarbības organizācijā (OSJD) | Atbalstīt grozījumus |
| 16 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4 | Ogļu pārvadāšana | Pastāvīgajā darba grupā netika panākta vienprātība par tehniskajiem datiem | Izveidot tūlītēju ES nostāju |
| 17 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8 | RID 7.7. nodaļas pārskatīšana | Priekšlikums par šo atsauces dokumentu tiks pārrunāts plašākā apspriedē par 7.7. nodaļas pārskatīšanu | Izveidot tūlītēju ES nostāju |
| 18 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12 | Pārvadājumiem ar autotransportu piemēroto noteikumu pielāgošana | Ar šiem grozījumiem tiek grozīti tie, kas norādīti atsauces dokumentā OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17 | Atbalstīt grozījumus |

Priekšlikums

Atsauces dokuments

Jautājums

Piezīmes

ES nostāja

1

OTIF/RID/CE/GTP/2012-A I pielikums

Grozījumi, par kuriem vienojusies pastāvīgā darba grupa

Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

Atbalstīt grozījumus

2

OTIF/RID/CE/GTP/2012-A I pielikums

Grozījumi, kurus pastāvīgajai darba grupai jāturpina izvērtēt

Atsauces dokumentā šie noteikumi norādīti kvadrātveida iekavās

Atbalstīt grozījumus

3

OTIF/RID/CE/GTP/2013/1

Pārejas noteikums attiecībā uz dažām plāksnēm

Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

Atbalstīt grozījumu

4

OTIF/RID/CE/GTP/2013/2

Īpašā noteikuma TE 25 piemērošana

Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

Atbalstīt grozījumu

5

OTIF/RID/CE/GTP/2013/5

Dažu marķējumu pārbaudīšana

Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

Atbalstīt grozījumu

6

OTIF/RID/CE/GTP/2013/6

Infrastruktūras pārvaldītājam sniedzamā informācija

Pastāvīgā darba grupa izvēlējās atsauces dokumentā norādīto otro variantu

Atbalstīt grozījumu

7

OTIF/RID/CE/GTP/2013/11

Tehniskās terminoloģijas lietošana

Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

Atbalstīt grozījumu

8

OTIF/RID/CE/GTP/2013/12

Sekas, ko radīs UIC brošūras Nr. 573 atcelšana

Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

Atbalstīt grozījumus

9

OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 un OTIF/RID/CE/GTP/2013/15

Īpašā noteikuma TE 22 piemērošana

Priekšlikums nav pietiekami izstrādāts, lai pieņemtu lēmumu

Atlikt lēmuma pieņemšanu

10

OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 un OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14

Atsauces uz ES dzelzceļa noteikumiem redakcionāla pārskatīšana

Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

Atbalstīt grozījumus

11

OTIF/RID/CE/GTP/2013/16

Bīstamo kravu pārvadāšana pasažieru vilcienos

Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

Atbalstīt pastāvīgās darba grupas pārskatīto grozījumu

12

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Dažādi konsolidēti grozījumi, par kuriem vienojusies pastāvīgā darba grupa

Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

Atbalstīt grozījumus

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Grozījumi, kurus pastāvīgajai darba grupai jāturpina izvērtēt

–

–

13

Tas pats

Tie, par kuriem nepieciešams kopējs ANO EEK un OTIF apvienotās sanāksmes viedoklis

Jāsekmē efektīvi intermodālie pārvadājumi

Atbalstīt apvienotajā sanāksmē ieteiktos grozījumus

14

Tas pats un OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3

Noteikumi par dažu vagonu obligātu aprīkošanu ar nobraukšanas no sliedēm detektoriem

ES atkārtoti apsvērs savu nostāju pirms noteikumu nākamās pārskatīšanas.

Atlikt lēmuma pieņemšanu

15

OTIF/RID/CE/GTP/2013/3, OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 un OTIF/RID/CE/GTP/2013/18

Noteikumu saskaņošana ar OSJD nolīguma SGMS2. pielikumu

Būtu jāsekmē efektīvi bīstamo kravu pārvadājumi starp ES valstīm un tām, kuras neietilpst ES Dzelzceļu sadarbības organizācijā (OSJD)

Atbalstīt grozījumus

16

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4

Ogļu pārvadāšana

Pastāvīgajā darba grupā netika panākta vienprātība par tehniskajiem datiem

Izveidot tūlītēju ES nostāju

17

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8

RID 7.7. nodaļas pārskatīšana

Priekšlikums par šo atsauces dokumentu tiks pārrunāts plašākā apspriedē par 7.7. nodaļas pārskatīšanu

Izveidot tūlītēju ES nostāju

18

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12

Pārvadājumiem ar autotransportu piemēroto noteikumu pielāgošana

Ar šiem grozījumiem tiek grozīti tie, kas norādīti atsauces dokumentā OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17

Atbalstīt grozījumus

---

| 5.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/31

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

(2014. gada 12. marts),

ar ko groza Lēmumu ECB/2013/35 par papildu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību

(ECB/2014/11)

(2014/328/ES)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 12.1. pantu, 14.3. pantu un 18.2. pantu,

ņemot vērā 2011. gada 20. septembra Pamatnostādni ECB/2011/14 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1) un 2013. gada 20. marta Lēmumu ECB/2013/6 par noteikumiem tam, kā pašu emitētas nenodrošinātas valsts garantētas banku obligācijas izmanto par nodrošinājumu Eurosistēmas monetārās politikas operācijās (2),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 18.1. pantu Eiropas Centrālā banka (ECB) un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro (turpmāk – “NCB”), var veikt kredītoperācijas ar kredītiestādēm un citiem tirgus dalībniekiem, aizdodot pret atbilstošu nodrošinājumu. Nosacījumi, ar kādiem ECB un NCB ir gatavas veikt kredītoperācijas, tostarp kritēriji, kas nosaka nodrošinājuma atbilstību šādu operāciju mērķiem, noteikti Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumā, kā arī Lēmumā ECB/2013/6 un Lēmumā ECB/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 18.1. pantu Eiropas Centrālā banka (ECB) un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro (turpmāk – “NCB”), var veikt kredītoperācijas ar kredītiestādēm un citiem tirgus dalībniekiem, aizdodot pret atbilstošu nodrošinājumu. Nosacījumi, ar kādiem ECB un NCB ir gatavas veikt kredītoperācijas, tostarp kritēriji, kas nosaka nodrošinājuma atbilstību šādu operāciju mērķiem, noteikti Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumā, kā arī Lēmumā ECB/2013/6 un Lēmumā ECB/2013/35 (3).

| (2) | Saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 1.6. sadaļu ECB Padome jebkurā laikā var mainīt Eurosistēmas monetārās politikas operāciju instrumentus, nosacījumus, kritērijus un procedūras. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 1.6. sadaļu ECB Padome jebkurā laikā var mainīt Eurosistēmas monetārās politikas operāciju instrumentus, nosacījumus, kritērijus un procedūras.

| (3) | ECB Padome 2013. gada 17. jūlijā nolēma vēl vairāk nostiprināt riska kontroles regulējumu, koriģējot atbilstības kritērijus un diskontus, kurus nodrošinājumam piemēro Eurosistēmas monetārās politikas operācijās, un apstiprinot papildu pasākumus, kuri uzlabo regulējuma saskaņotību kopumā, kā arī tā praktisko īstenošanu. Šie pasākumi tika noteikti Lēmumā ECB/2013/35. |
| --- | --- |

(3)

ECB Padome 2013. gada 17. jūlijā nolēma vēl vairāk nostiprināt riska kontroles regulējumu, koriģējot atbilstības kritērijus un diskontus, kurus nodrošinājumam piemēro Eurosistēmas monetārās politikas operācijās, un apstiprinot papildu pasākumus, kuri uzlabo regulējuma saskaņotību kopumā, kā arī tā praktisko īstenošanu. Šie pasākumi tika noteikti Lēmumā ECB/2013/35.

| (4) | Attiecībā uz kredītreitinga prasībām ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem ir nepieciešams ieviest tālākus uzlabojumus Lēmumā ECB/2013/35, kas attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz kredītreitinga prasībām ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem ir nepieciešams ieviest tālākus uzlabojumus Lēmumā ECB/2013/35, kas attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums

Lēmuma ECB/2013/35 6. pantu groza šādi:

| 1) | ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:
  “2.   Kredītspējas slieksnim, ko saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3. sadaļu piemēro ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, jāatbilst 2. līmeņa kredītspējas kredītnovērtējumam (CQS) Eurosistēmas saskaņotajā reitingu skalā (“A”) (4). Visiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem jābūt vismaz diviem “A” līmeņa atzītu ECAI kredītnovērtējumiem attiecīgajai emisijai.

  (4)  “A” ir vismaz Moody's“A3”, Fitch vai Standard & Poor's“A–” vai DBRS“AL” reitings.”;" |
| --- | --- |

1)

ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:

“2.   Kredītspējas slieksnim, ko saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3. sadaļu piemēro ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, jāatbilst 2. līmeņa kredītspējas kredītnovērtējumam (CQS) Eurosistēmas saskaņotajā reitingu skalā (“A”) (4). Visiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem jābūt vismaz diviem “A” līmeņa atzītu ECAI kredītnovērtējumiem attiecīgajai emisijai.

(4)  “A” ir vismaz Moody's“A3”, Fitch vai Standard & Poor's“A–” vai DBRS“AL” reitings.”;"

| 2) | svītro 3. punktu. |
| --- | --- |

2)

svītro 3. punktu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 1. aprīlī.

Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 12. martā

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 331, 14.12.2011., 1. lpp.

1

(2)  OV L 95, 5.4.2013., 22. lpp.

2

(3)  2013. gada 26. septembra Lēmums ECB/2013/35 par papildu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību (OV L 301, 12.11.2013., 6. lpp.).

3

---

PAMATNOSTĀDNES

| 5.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/33

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2014. gada 12. marts),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2011/14 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām

(ECB/2014/10)

(2014/329/ES)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 12.1. pantu, 14.3. pantu un 18.2. pantu,

tā kā:

| (1) | Vienotas monetārās politikas īstenošanai jānosaka instrumenti un procedūras, kas jāizmanto Eurosistēmai, ko veido dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālas bankas (turpmāk – “NCB”) un Eiropas Centrālā banka (ECB), lai šādu politiku īstenotu vienoti. |
| --- | --- |

(1)

Vienotas monetārās politikas īstenošanai jānosaka instrumenti un procedūras, kas jāizmanto Eurosistēmai, ko veido dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālas bankas (turpmāk – “NCB”) un Eiropas Centrālā banka (ECB), lai šādu politiku īstenotu vienoti.

| (2) | ECB ir tiesības izstrādāt nepieciešamās pamatnostādnes, lai īstenotu Eurosistēmas vienoto monetāro politiku, un NCB pienākums ir darboties saskaņā ar šādām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(2)

ECB ir tiesības izstrādāt nepieciešamās pamatnostādnes, lai īstenotu Eurosistēmas vienoto monetāro politiku, un NCB pienākums ir darboties saskaņā ar šādām pamatnostādnēm.

| (3) | Saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 18.1. pantu ECB un NCB var veikt kredītoperācijas ar kredītiestādēm un citiem tirgus dalībniekiem, aizdodot pret atbilstošu nodrošinājumu. Nosacījumi, ar kādiem ECB un NCB ir gatavas veikt kredītoperācijas, tostarp kritēriji, kas nosaka nodrošinājuma atbilstību šādu operāciju mērķiem, noteikti Pamatnostādnes ECB/2011/14 (1) I pielikumā, kā arī Lēmumā ECB/2013/6 (2) un Lēmumā ECB/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 18.1. pantu ECB un NCB var veikt kredītoperācijas ar kredītiestādēm un citiem tirgus dalībniekiem, aizdodot pret atbilstošu nodrošinājumu. Nosacījumi, ar kādiem ECB un NCB ir gatavas veikt kredītoperācijas, tostarp kritēriji, kas nosaka nodrošinājuma atbilstību šādu operāciju mērķiem, noteikti Pamatnostādnes ECB/2011/14 (1) I pielikumā, kā arī Lēmumā ECB/2013/6 (2) un Lēmumā ECB/2013/35 (3).

| (4) | Pamatnostādne ECB/2011/14 jāgroza, lai atspoguļotu izmaiņas Eurosistēmas nodrošinājuma regulējumā, kas saistītas ar: a) pārskatu sniegšanas prasību kredītu līmenī attiecināšanu uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kuru pamatā ir kredītkaršu saistības. Tas tiek darīts, lai tie turpinātu būt atbilstošs nodrošinājums Eurosistēmas kredītoperācijās, ņemot vērā viendabības prasību ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru pamatā esošajiem naudas plūsmu radošajiem aktīviem, kas noteikta Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.2.1.1. sadaļas priekšpēdējā punktā; un b) noteiktu kredītreitingu kartēšanas pārskatīšanu Eurosistēmas saskaņotās reitingu skalas kontekstā. |
| --- | --- |

(4)

Pamatnostādne ECB/2011/14 jāgroza, lai atspoguļotu izmaiņas Eurosistēmas nodrošinājuma regulējumā, kas saistītas ar: a) pārskatu sniegšanas prasību kredītu līmenī attiecināšanu uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kuru pamatā ir kredītkaršu saistības. Tas tiek darīts, lai tie turpinātu būt atbilstošs nodrošinājums Eurosistēmas kredītoperācijās, ņemot vērā viendabības prasību ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru pamatā esošajiem naudas plūsmu radošajiem aktīviem, kas noteikta Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.2.1.1. sadaļas priekšpēdējā punktā; un b) noteiktu kredītreitingu kartēšanas pārskatīšanu Eurosistēmas saskaņotās reitingu skalas kontekstā.

| (5) | Pamatnostādne ECB/2011/14 jāgroza arī, lai atspoguļotu izmaiņas, kas saistītas ar ievērojamiem uzlabojumiem Eurosistēmas centrālo banku korespondentattiecību modelī (correspondent central banking model; CCBM). Pirmkārt, nolemts no 2014. gada 26. maija atcelt repatriācijas prasību, kura Eurosistēmas darījuma partneriem pirms tie mobilizē aktīvus kā nodrošinājumu Eurosistēmas kredītoperācijās lika šos aktīvus pārvest uz attiecīgā emitenta vērtspapīru norēķinu sistēmu (securities settlement system; SSS). Tiks izveidota jauna mobilizācijas iespēja, kura CCBM apvieno ar SSS saiknēm un kurā jebkurš Eurosistēmas darījuma partneris var izmantot jebkuru SSS/atbilstošo saikni, lai atbilstošos aktīvus mobilizētu kā Eurosistēmas nodrošinājumu. Otrkārt, no 2014. gada 29. septembra, izmantojot CCBM, uz pārrobežu bāzes tiks atbalstīti trīspusēji finanšu nodrošinājuma pārvaldīšanas pakalpojumi, kurus tirgū piedāvā trīspusējas finanšu nodrošinājuma pārvaldīšanas aģenti, |
| --- | --- |

(5)

Pamatnostādne ECB/2011/14 jāgroza arī, lai atspoguļotu izmaiņas, kas saistītas ar ievērojamiem uzlabojumiem Eurosistēmas centrālo banku korespondentattiecību modelī (correspondent central banking model; CCBM). Pirmkārt, nolemts no 2014. gada 26. maija atcelt repatriācijas prasību, kura Eurosistēmas darījuma partneriem pirms tie mobilizē aktīvus kā nodrošinājumu Eurosistēmas kredītoperācijās lika šos aktīvus pārvest uz attiecīgā emitenta vērtspapīru norēķinu sistēmu (securities settlement system; SSS). Tiks izveidota jauna mobilizācijas iespēja, kura CCBM apvieno ar SSS saiknēm un kurā jebkurš Eurosistēmas darījuma partneris var izmantot jebkuru SSS/atbilstošo saikni, lai atbilstošos aktīvus mobilizētu kā Eurosistēmas nodrošinājumu. Otrkārt, no 2014. gada 29. septembra, izmantojot CCBM, uz pārrobežu bāzes tiks atbalstīti trīspusēji finanšu nodrošinājuma pārvaldīšanas pakalpojumi, kurus tirgū piedāvā trīspusējas finanšu nodrošinājuma pārvaldīšanas aģenti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi I pielikumā

Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo NCB.

2.   NCB veic vajadzīgos pasākumus, lai no 2014. gada 1. aprīļa tās atbilstu šīs pamatnostādnes pielikuma 3., 8., 15. un 16. punktam un piemērotu tos. Tās ne vēlāk kā 2014. gada 24. martā informē ECB par dokumentiem un līdzekļiem, kas saistīti ar šiem pasākumiem.

3.   NCB veic vajadzīgos pasākumus, lai no 2014. gada 26. maija tās atbilstu šīs pamatnostādnes pielikuma 1., 2., 4.–7. un 10.–13. punktam un piemērotu tos. Tās ne vēlāk kā 2014. gada 24. martā informē ECB par dokumentiem un līdzekļiem, kas saistīti ar šiem pasākumiem.

4.   NCB veic vajadzīgos pasākumus, lai no 2014. gada 1. septembra tās atbilstu šīs pamatnostādnes pielikuma 9. un 14. punktam un piemērotu tos. Tās ne vēlāk kā 2014. gada 24. martā informē ECB par dokumentiem un līdzekļiem, kas saistīti ar šiem pasākumiem.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 12. martā

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  2011. gada 20. septembra Pamatnostādne ECB/2011/14 par monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (OV L 331, 14.12.2011., 1. lpp.).

1

(2)  2013. gada 20. marta Lēmums ECB/2013 par noteikumiem tam, kā pašu emitētas nenodrošinātas valsts garantētas banku obligācijas izmanto par nodrošinājumu Eurosistēmas monetārās politikas operācijās (OV L 95, 5.4.2013., 22. lpp.).

2

(3)  2013. gada 26. septembra Lēmums ECB/2013/35 par papildu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību (OV L 301, 12.11.2013., 6. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumu groza šādi:

| 1) | sadaļai “Saīsinājumi” pievieno šādu terminu:


  “TPA
  trīspusējais aģents”; |
| --- | --- |

1)

sadaļai “Saīsinājumi” pievieno šādu terminu:

“TPA
  trīspusējais aģents”;

| 2) | 1.5. sadaļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Visus atbilstošos aktīvus var izmantot pārrobežu darījumos, lietojot centrālo banku korespondentattiecību modeli (CCBM) vai tirgojamu aktīvu gadījumā – EEZ vērtspapīru norēķinu sistēmu (SSS) atbilstošas saiknes.”; |
| --- | --- |

2)

1.5. sadaļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

“Visus atbilstošos aktīvus var izmantot pārrobežu darījumos, lietojot centrālo banku korespondentattiecību modeli (CCBM) vai tirgojamu aktīvu gadījumā – EEZ vērtspapīru norēķinu sistēmu (SSS) atbilstošas saiknes.”;

| 3) | 6.2.1.1.2. sadaļas priekšpēdējo punktu aizstāj ar šādu:
  “Lai ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri būt atbilstoši, tie jānodrošina naudas plūsmu radošajiem aktīviem, ko Eurosistēma uzskata par viendabīgiem, t. i., naudas plūsmu radošajiem aktīviem, kas nodrošina ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus, jāsastāv tikai no viena veida aktīviem, kas ir a) mājokļa hipotēkas, b) komercsektora hipotēkas, c) kredīti maziem un vidējiem uzņēmumiem, d) kredīti automašīnu iegādei, e) patēriņa kredīti, f) līzings vai g) kredītkaršu saistības. Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri nav atbilstīgi Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, ja to pamatā esošo aktīvu pūlu veido dažāda veida aktīvi.”; |
| --- | --- |

3)

6.2.1.1.2. sadaļas priekšpēdējo punktu aizstāj ar šādu:

“Lai ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri būt atbilstoši, tie jānodrošina naudas plūsmu radošajiem aktīviem, ko Eurosistēma uzskata par viendabīgiem, t. i., naudas plūsmu radošajiem aktīviem, kas nodrošina ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus, jāsastāv tikai no viena veida aktīviem, kas ir a) mājokļa hipotēkas, b) komercsektora hipotēkas, c) kredīti maziem un vidējiem uzņēmumiem, d) kredīti automašīnu iegādei, e) patēriņa kredīti, f) līzings vai g) kredītkaršu saistības. Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri nav atbilstīgi Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, ja to pamatā esošo aktīvu pūlu veido dažāda veida aktīvi.”;

| 4) | 6.2.1.3. sadaļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Parāda instruments jāemitē EEZ centrālajā bankā vai centrālajā vērtspapīru depozitārijā (CVD), kuru Eurosistēma pozitīvi novērtējusi saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas “Kārtībā, kādā novērtē vērtspapīru norēķinu sistēmas un saiknes, lai noteiktu to atbilstību izmantošanai Eurosistēmas kredītoperācijās” (turpmāk – “Eurosistēmas lietotāju novērtējuma regulējums”) (1)
   (2).

  (1)  Eurosistēmas lietotāju novērtējuma regulējums publicēts ECB interneta lapā www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."


  (2)  Lai starptautiskie parāda vērtspapīri globālā uzrādītāja apliecības veidā, ko sākot ar 2007. gada 1. janvāri emitējuši starptautiskie centrālie vērtspapīru depozitāriji (ICSD), Euroclear Bank(Beļģija) un Clearstream Banking Luxembourg, būtu atbilstoši, tie jāemitē jaunu globālo parādzīmju veidā un jāglabā kopējā depozitārijā, kas ir ICSD, vai, ja nepieciešams, CVD, kuru Eurosistēma pozitīvi novērtējusi saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas Eurosistēmas lietotāju novērtējuma regulējumā. Starptautiskie parāda vērtspapīri globālā uzrādītāja apliecības veidā, kurus pirms 2007. gada 1. janvāra emitēja standarta globālās parādzīmes veidā, un aizstājamie vērtspapīri, kurus šajā datumā emitēja vai pēc tam emitēs ar tādu pašu starptautisko vērtspapīru identifikācijas numuru (ISIN), līdz dzēšanas datumam joprojām būs atbilstoši. Lai starptautiskie parāda vērtspapīri globālās reģistrācijas veidā, kas pēc 2010. gada 30. septembraemitēti Euroclear Bank(Beļģija) un Clearstream Banking Luxembourg, būtu atbilstoši, tie jāemitē saskaņā ar starptautisko parāda vērtspapīru jauno glabāšanas struktūru. Starptautiskie parāda vērtspapīri globālās reģistrācijas veidā, kas emitēti pirms šīs dienas vai šajā dienā, līdz dzēšanas datumam joprojām būs atbilstoši. Starptautiskie parāda vērtspapīri individuālās parādzīmes veidā, kas emitēti pēc 2010. gada 30. septembra, vairs nebūs atbilstoši. Starptautiskie parāda vērtspapīri individuālās parādzīmes veidā, kas emitēti pirms šīs dienas vai šajā dienā, līdz dzēšanas datumam joprojām būs atbilstoši.”;" |
| --- | --- |

4)

6.2.1.3. sadaļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Parāda instruments jāemitē EEZ centrālajā bankā vai centrālajā vērtspapīru depozitārijā (CVD), kuru Eurosistēma pozitīvi novērtējusi saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas “Kārtībā, kādā novērtē vērtspapīru norēķinu sistēmas un saiknes, lai noteiktu to atbilstību izmantošanai Eurosistēmas kredītoperācijās” (turpmāk – “Eurosistēmas lietotāju novērtējuma regulējums”) (1)
   (2).

(1)  Eurosistēmas lietotāju novērtējuma regulējums publicēts ECB interneta lapā www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."

(2)  Lai starptautiskie parāda vērtspapīri globālā uzrādītāja apliecības veidā, ko sākot ar 2007. gada 1. janvāri emitējuši starptautiskie centrālie vērtspapīru depozitāriji (ICSD), Euroclear Bank(Beļģija) un Clearstream Banking Luxembourg, būtu atbilstoši, tie jāemitē jaunu globālo parādzīmju veidā un jāglabā kopējā depozitārijā, kas ir ICSD, vai, ja nepieciešams, CVD, kuru Eurosistēma pozitīvi novērtējusi saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas Eurosistēmas lietotāju novērtējuma regulējumā. Starptautiskie parāda vērtspapīri globālā uzrādītāja apliecības veidā, kurus pirms 2007. gada 1. janvāra emitēja standarta globālās parādzīmes veidā, un aizstājamie vērtspapīri, kurus šajā datumā emitēja vai pēc tam emitēs ar tādu pašu starptautisko vērtspapīru identifikācijas numuru (ISIN), līdz dzēšanas datumam joprojām būs atbilstoši. Lai starptautiskie parāda vērtspapīri globālās reģistrācijas veidā, kas pēc 2010. gada 30. septembraemitēti Euroclear Bank(Beļģija) un Clearstream Banking Luxembourg, būtu atbilstoši, tie jāemitē saskaņā ar starptautisko parāda vērtspapīru jauno glabāšanas struktūru. Starptautiskie parāda vērtspapīri globālās reģistrācijas veidā, kas emitēti pirms šīs dienas vai šajā dienā, līdz dzēšanas datumam joprojām būs atbilstoši. Starptautiskie parāda vērtspapīri individuālās parādzīmes veidā, kas emitēti pēc 2010. gada 30. septembra, vairs nebūs atbilstoši. Starptautiskie parāda vērtspapīri individuālās parādzīmes veidā, kas emitēti pirms šīs dienas vai šajā dienā, līdz dzēšanas datumam joprojām būs atbilstoši.”;"

| 5) | 6.2.1.4. sadaļu aizstāj ar šādu:
  “Parāda instrumentam jābūt pārvedamam dematerializētā veidā. Tam jāatrodas un par to jāveic norēķini euro zonā, izmantojot Eurosistēmas vai SSS kontu, kuru Eurosistēma pozitīvi novērtējusi saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas Eurosistēmas lietotāju novērtējuma regulējumā, lai uz nodrošinājuma reģistrāciju un realizāciju attiektos dalībvalsts tiesību akti.
  Ja CVD, kas emitē aktīvu, un CVD, kurā tas atrodas turējumā, nav identiski, tad starp šiem diviem CVD jābūt saiknei, kuru Eurosistēma pozitīvi novērtējusi saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas Eurosistēmas lietotāju novērtējuma regulējumā (3).

  (3)  Atbilstošo saikņu saraksts publicēts ECB interneta lapā www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”;" |
| --- | --- |

5)

6.2.1.4. sadaļu aizstāj ar šādu:

“Parāda instrumentam jābūt pārvedamam dematerializētā veidā. Tam jāatrodas un par to jāveic norēķini euro zonā, izmantojot Eurosistēmas vai SSS kontu, kuru Eurosistēma pozitīvi novērtējusi saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas Eurosistēmas lietotāju novērtējuma regulējumā, lai uz nodrošinājuma reģistrāciju un realizāciju attiektos dalībvalsts tiesību akti.

Ja CVD, kas emitē aktīvu, un CVD, kurā tas atrodas turējumā, nav identiski, tad starp šiem diviem CVD jābūt saiknei, kuru Eurosistēma pozitīvi novērtējusi saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas Eurosistēmas lietotāju novērtējuma regulējumā (3).

(3)  Atbilstošo saikņu saraksts publicēts ECB interneta lapā www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”;"

| 6) | 6.2.1.5. sadaļu aizstāj ar šādu:
  “Parāda instruments jāpieņem tirdzniecībai regulētā tirgū, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (4), vai jāveic tirdzniecība konkrētos neregulētos tirgos, kā noteikusi ECB (5). Novērtējot neregulētus tirgus, Eurosistēma balstās uz trim principiem – drošību, caurredzamību un pieejamību (6).

  (4)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp."


  (5)  Pieņemamo neregulēto tirgu sarakstu publicē ECB interneta lapā www.ecb.europa.eu un aktualizē vismaz reizi gadā."


  (6)  Eurosistēma formulējusi “drošību”, “caurredzamību” un “pieejamību” tikai attiecībā uz Eurosistēmas nodrošinājuma pārvaldības funkcijas izpildi. Atlases procesa mērķis nav novērtēt dažādu tirgu patieso kvalitāti. Šie principi jāsaprot šādi. Drošība nozīmē pārliecību attiecībā uz darījumiem, īpaši pārliecību par darījumu likumību un realizējamību. Caurredzamība nozīmē netraucētu piekļuvi informācijai par procedūru un darbības noteikumiem tirgū, aktīvu finansiālajām iezīmēm, cenu veidošanas mehānismu un attiecīgajām cenām un daudzumu (noteiktās cenas, procentu likmes, tirdzniecības apjomi, atlikumi utt.). Pieejamība attiecas uz Eurosistēmas spēju piedalīties tirgū un tās piekļuvi tirgum; tirgus ir pieejams nodrošinājuma pārvaldības mērķiem, ja tā procedūru un darbības noteikumi ļauj Eurosistēmai saņemt informāciju un veikt darījumus, kad tas šādiem mērķiem nepieciešams.”;" |
| --- | --- |

6)

6.2.1.5. sadaļu aizstāj ar šādu:

“Parāda instruments jāpieņem tirdzniecībai regulētā tirgū, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (4), vai jāveic tirdzniecība konkrētos neregulētos tirgos, kā noteikusi ECB (5). Novērtējot neregulētus tirgus, Eurosistēma balstās uz trim principiem – drošību, caurredzamību un pieejamību (6).

(4)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp."

(5)  Pieņemamo neregulēto tirgu sarakstu publicē ECB interneta lapā www.ecb.europa.eu un aktualizē vismaz reizi gadā."

(6)  Eurosistēma formulējusi “drošību”, “caurredzamību” un “pieejamību” tikai attiecībā uz Eurosistēmas nodrošinājuma pārvaldības funkcijas izpildi. Atlases procesa mērķis nav novērtēt dažādu tirgu patieso kvalitāti. Šie principi jāsaprot šādi. Drošība nozīmē pārliecību attiecībā uz darījumiem, īpaši pārliecību par darījumu likumību un realizējamību. Caurredzamība nozīmē netraucētu piekļuvi informācijai par procedūru un darbības noteikumiem tirgū, aktīvu finansiālajām iezīmēm, cenu veidošanas mehānismu un attiecīgajām cenām un daudzumu (noteiktās cenas, procentu likmes, tirdzniecības apjomi, atlikumi utt.). Pieejamība attiecas uz Eurosistēmas spēju piedalīties tirgū un tās piekļuvi tirgum; tirgus ir pieejams nodrošinājuma pārvaldības mērķiem, ja tā procedūru un darbības noteikumi ļauj Eurosistēmai saņemt informāciju un veikt darījumus, kad tas šādiem mērķiem nepieciešams.”;"

| 7) | 6.2.3.2. sadaļas 4. tabulu aizstāj ar šādu:








  “Atbilstības kritēriji | Tirgojamie aktīvi (7) | Netirgojamie aktīvi (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aktīva veids | ECB parāda sertifikāti
  Citi tirgojami parāda instrumenti (9) | Kredītprasības | RMBD |
| Kredītstandarti | Aktīvam jāatbilst augstiem kredītstandartiem. Augstos kredītstandartus novērtē, izmantojot ECAF noteikumus tirgojamiem aktīviem (9) | Debitoram/garantijas devējam jāatbilst augstiem kredītstandartiem. Kredītspēju novērtē, izmantojot ECAF noteikumus kredītprasībām. | Aktīvam jāatbilst augstiem kredītstandartiem. Augstos kredītstandartus novērtē, izmantojot ECAF noteikumus RMBD. |
| Emisijas vieta | EEZ (9) | Neattiecas | Neattiecas |
| Norēķinu/apkalpošanas procedūras | Norēķinu vieta: euro zona
  Instrumenti jāglabā centralizēti dematerializētā veidā NCB vai SSS, kuru Eurosistēma pozitīvi novērtējusi saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas Eurosistēmas lietotāju novērtējuma regulējumā | Eurosistēmas procedūras | Eurosistēmas procedūras |
| Emitenta/debitora/garantijas devēja veids | NCB
  Valsts sektors
  Privātais sektors
  Starptautiskās un starpvalstu iestādes | Valsts sektors
  Nefinanšu sabiedrības
  Starptautiskās un starpvalstu iestādes | kredītiestādes |
| Emitenta, debitora un garantijas devēja reģistrācijas vieta | Emitents (9): EEZ vai G10 valstis, kas neietilpst EEZ
  Debitors: EEZ
  Garantijas devējs (9): EEZ | Euro zona | Euro zona |
| Atbilstošie tirgi | Regulēti tirgi
  ECB pieņemami neregulētie tirgi | Neattiecas | Neattiecas |
| Valūta | Euro | Euro | Euro |
| Minimālais apjoms | Neattiecas | Kredītprasības iesniegšanas laikā spēkā esošais minimālais apjoms






  — | izmantošanai iekšzemē: NCB izvēle, |

7)

6.2.3.2. sadaļas 4. tabulu aizstāj ar šādu:

“Atbilstības kritēriji

Tirgojamie aktīvi (7)

Netirgojamie aktīvi (8)

Aktīva veids

ECB parāda sertifikāti

Citi tirgojami parāda instrumenti (9)

Kredītprasības

RMBD

Kredītstandarti

Aktīvam jāatbilst augstiem kredītstandartiem. Augstos kredītstandartus novērtē, izmantojot ECAF noteikumus tirgojamiem aktīviem (9)

Debitoram/garantijas devējam jāatbilst augstiem kredītstandartiem. Kredītspēju novērtē, izmantojot ECAF noteikumus kredītprasībām.

Aktīvam jāatbilst augstiem kredītstandartiem. Augstos kredītstandartus novērtē, izmantojot ECAF noteikumus RMBD.

Emisijas vieta

EEZ (9)

Neattiecas

Neattiecas

Norēķinu/apkalpošanas procedūras

Norēķinu vieta: euro zona

Instrumenti jāglabā centralizēti dematerializētā veidā NCB vai SSS, kuru Eurosistēma pozitīvi novērtējusi saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas Eurosistēmas lietotāju novērtējuma regulējumā

Eurosistēmas procedūras

Eurosistēmas procedūras

Emitenta/debitora/garantijas devēja veids

NCB

Valsts sektors

Privātais sektors

Starptautiskās un starpvalstu iestādes

Valsts sektors

Nefinanšu sabiedrības

Starptautiskās un starpvalstu iestādes

kredītiestādes

Emitenta, debitora un garantijas devēja reģistrācijas vieta

Emitents (9): EEZ vai G10 valstis, kas neietilpst EEZ

Debitors: EEZ

Garantijas devējs (9): EEZ

Euro zona

Euro zona

Atbilstošie tirgi

Regulēti tirgi

ECB pieņemami neregulētie tirgi

Neattiecas

Neattiecas

Valūta

Euro

Euro

Euro

Minimālais apjoms

Neattiecas

Kredītprasības iesniegšanas laikā spēkā esošais minimālais apjoms

—

izmantošanai iekšzemē: NCB izvēle,

| — | izmantošanai pārrobežu darījumos: vienots apjoms 500 000 euro |
| --- | --- |

—

izmantošanai pārrobežu darījumos: vienots apjoms 500 000 euro

Neattiecas

Noteicošie tiesību akti

Ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem pamatā esošo aktīvu iegādi regulē ES dalībvalsts tiesību akti. Pamatā esošo kredītprasību noteicošie tiesību akti ir EEZ valsts tiesību akti

Kredītprasību līguma un nodrošinājuma mobilizācijas noteicošie tiesību akti ir dalībvalsts tiesību akti

Dažādu tiesību aktu, kas piemērojami:

| a) | darījuma partnerim; |
| --- | --- |

a)

darījuma partnerim;

| b) | kreditoram; |
| --- | --- |

b)

kreditoram;

| c) | debitoram; |
| --- | --- |

c)

debitoram;

| d) | garantijas devējam (ja uz to attiecas); |
| --- | --- |

d)

garantijas devējam (ja uz to attiecas);

| e) | kredītprasības līgumam; |
| --- | --- |

e)

kredītprasības līgumam;

| f) | līgumam par nodrošinājuma mobilizāciju,skaits nevar pārsniegt divus |
| --- | --- |

f)

līgumam par nodrošinājuma mobilizāciju,skaits nevar pārsniegt divus

Neattiecas

Izmantošana pārrobežu darījumos

Jā

Jā

Jā

| 8) | 6.3.1. sadaļas 67. un 69. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:






  “(*) | Eurosistēmas saskaņotā reitingu skala tiek publicēta ECB interneta lapā www.ecb.europa.eu. Kredītspējas 3. līmeņa kredītnovertējums nozīmē minimālo ilgtermiņa reitingu Fitch vai Standard & Poor's“BBB–” vai Moody's“Baa3”, vai DBRS“BBBL”.” |
| --- | --- | --- |

8)

6.3.1. sadaļas 67. un 69. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

“(*)

Eurosistēmas saskaņotā reitingu skala tiek publicēta ECB interneta lapā www.ecb.europa.eu. Kredītspējas 3. līmeņa kredītnovertējums nozīmē minimālo ilgtermiņa reitingu Fitch vai Standard & Poor's“BBB–” vai Moody's“Baa3”, vai DBRS“BBBL”.”

| “(**) | “AAA” ir Fitch, Standard & Poor's vai DBRS ilgtermiņa “AAA” reitings vai Moody's ilgtermiņa “aa” reitings.”; |
| --- | --- |

“(**)

“AAA” ir Fitch, Standard & Poor's vai DBRS ilgtermiņa “AAA” reitings vai Moody's ilgtermiņa “aa” reitings.”;

| 9) | 6.4.2. sadaļas k) punktu aizstāj ar šādu:
  “Aktīvi jānovērtē katru dienu. NCB (10) katru dienu aprēķina nepieciešamo pamatā esošo aktīvu vērtību, ņemot vērā kredītu atlikuma pārmaiņas, 6.5. sadaļā izklāstītos novērtēšanas principus un nepieciešamos novērtējuma diskontus.

  (10)  Izmantojot trīspusējos pakalpojumus, novērtēšanas procesu deleģē TPA, pamatojoties uz informāciju, kuru attiecīgā NCB nosūta TPA.”;" |
| --- | --- |

9)

6.4.2. sadaļas k) punktu aizstāj ar šādu:

“Aktīvi jānovērtē katru dienu. NCB (10) katru dienu aprēķina nepieciešamo pamatā esošo aktīvu vērtību, ņemot vērā kredītu atlikuma pārmaiņas, 6.5. sadaļā izklāstītos novērtēšanas principus un nepieciešamos novērtējuma diskontus.

(10)  Izmantojot trīspusējos pakalpojumus, novērtēšanas procesu deleģē TPA, pamatojoties uz informāciju, kuru attiecīgā NCB nosūta TPA.”;"

| 10) | 6.6. sadaļas otro daļu aizstāj ar šādu:
  “NCB (un ECB) izstrādājušas mehānismu, lai nodrošinātu, ka visus atbilstošos euro zonā emitētos/noguldītos aktīvus var izmantot pārrobežu darījumos. Tas ir CCBM, saskaņā ar kuru NCB rīkojas kā vērtspapīru kontu turētājas (“korespondentes”) cita citai (un ECB) saistībā ar to vietējā depozitārijā, TPA vai norēķinu sistēmā pieņemtajiem aktīviem. Īpašus risinājumus var izmantot netirgojamiem aktīviem, t. i., kredītprasībām un RMBD, kurus nevar pārvest ar SSS starpniecību (11). CCBM var izmantot, lai nodrošinātu Eurosistēmas visu veidu kredītoperācijas. Papildus CCBM tirgojamo aktīvu pārrobežu pārvedumiem var izmantot atbilstošas savstarpējās SSS saiknes (12); darījuma partneri var izmantot arī šīs atbilstošās saiknes kopā ar CCBM (CCBM ar saiknēm – sk. 6.6.3. sadaļu). Turklāt CCBM (t.sk. CCBM ar saiknēm) tiek lietots trīspusējas finanšu nodrošinājuma pārvaldīšanas pakalpojumu pārrobežu izmantošanai.

  (11)  Sīkāka informācija sniegta brošūrā Correspondent Central Banking Model (CCBM) procedure for Eurosystem counterparties, kas publicēta ECB interneta lapā (www.ecb.europa.eu)."


  (12)  Atbilstošos aktīvus var izmantot ar centrālās bankas konta starpniecību tādā SSS, kas atrodas valstī, kurā neatrodas attiecīgā centrālā banka, ja Eurosistēma apstiprinājusi šāda konta izmantošanu. Kopš 1999. gada De Nederlandsche Bank atļauts izmantot savu kontu Euroclear Bank nodrošinājuma darījumu veikšanai saistībā ar šajā ICSD emitētajām euroobligācijām. Kopš 2000. gada augusta Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland atļauts atvērt šādu kontu Euroclear Bank. Šo kontu var izmantot visiem atbilstošajiem aktīviem, kas tiek turēti Euroclear Bank, t. i., ieskaitot atbilstošos aktīvus, kuri pārvesti uz Euroclear Bank ar atbilstošo saikņu palīdzību.”;" |
| --- | --- |

10)

6.6. sadaļas otro daļu aizstāj ar šādu:

“NCB (un ECB) izstrādājušas mehānismu, lai nodrošinātu, ka visus atbilstošos euro zonā emitētos/noguldītos aktīvus var izmantot pārrobežu darījumos. Tas ir CCBM, saskaņā ar kuru NCB rīkojas kā vērtspapīru kontu turētājas (“korespondentes”) cita citai (un ECB) saistībā ar to vietējā depozitārijā, TPA vai norēķinu sistēmā pieņemtajiem aktīviem. Īpašus risinājumus var izmantot netirgojamiem aktīviem, t. i., kredītprasībām un RMBD, kurus nevar pārvest ar SSS starpniecību (11). CCBM var izmantot, lai nodrošinātu Eurosistēmas visu veidu kredītoperācijas. Papildus CCBM tirgojamo aktīvu pārrobežu pārvedumiem var izmantot atbilstošas savstarpējās SSS saiknes (12); darījuma partneri var izmantot arī šīs atbilstošās saiknes kopā ar CCBM (CCBM ar saiknēm – sk. 6.6.3. sadaļu). Turklāt CCBM (t.sk. CCBM ar saiknēm) tiek lietots trīspusējas finanšu nodrošinājuma pārvaldīšanas pakalpojumu pārrobežu izmantošanai.

(11)  Sīkāka informācija sniegta brošūrā Correspondent Central Banking Model (CCBM) procedure for Eurosystem counterparties, kas publicēta ECB interneta lapā (www.ecb.europa.eu)."

(12)  Atbilstošos aktīvus var izmantot ar centrālās bankas konta starpniecību tādā SSS, kas atrodas valstī, kurā neatrodas attiecīgā centrālā banka, ja Eurosistēma apstiprinājusi šāda konta izmantošanu. Kopš 1999. gada De Nederlandsche Bank atļauts izmantot savu kontu Euroclear Bank nodrošinājuma darījumu veikšanai saistībā ar šajā ICSD emitētajām euroobligācijām. Kopš 2000. gada augusta Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland atļauts atvērt šādu kontu Euroclear Bank. Šo kontu var izmantot visiem atbilstošajiem aktīviem, kas tiek turēti Euroclear Bank, t. i., ieskaitot atbilstošos aktīvus, kuri pārvesti uz Euroclear Bank ar atbilstošo saikņu palīdzību.”;"

| 11) | 6.6.1. sadaļas pēdējo daļu aizstāj ar šādu:
  “CCBM pieejams darījuma partneriem (gan tirgojamiem, gan netirgojamiem aktīviem) no plkst. 9.00 līdz plkst.16.00 (Viduseiropas laiks) katrā TARGET2 darbadienā. Darījuma partneris, kas vēlas izmantot CCBM, līdz plkst. 16.00 (Viduseiropas laiks) konsultējas ar NCB, kurā tas vēlas saņemt kredītu, resp., ar savu vietējo NCB. Turklāt darījuma partnerim jāpanāk, lai monetārās politikas operācijas nodrošinājums būtu pārvests uz centrālās bankas korespondentbankas kontu vēlākais līdz plkst. 16.45 (ECB laiks). Rīkojumus vai pārvedumus, kas saņemti pēc minētā termiņa, izskatīs cik ātri vien tas būs iespējams, un kredīta piešķiršanai tos var izskatīt tikai nākamajā TARGET2 darbadienā. Ja darījuma partneri paredz nepieciešamību izmantot CCBM vēlu pēcpusdienā, tiem, ja iespējams, jāpārved aktīvi iepriekš (t. i., tie jānogulda iepriekš). Izņēmuma gadījumos vai tad, kad tas ir nepieciešams monetāras politikas mērķiem, ECB var pieņemt lēmumu pagarināt CCBM slēgšanas laiku līdz TARGET2 slēgšanas laikam sadarbībā ar CVD un pamatojoties uz CVD iespēju pagarināt tirgojamo aktīvu apstrādes beigu termiņu.”; |
| --- | --- |

11)

6.6.1. sadaļas pēdējo daļu aizstāj ar šādu:

“CCBM pieejams darījuma partneriem (gan tirgojamiem, gan netirgojamiem aktīviem) no plkst. 9.00 līdz plkst.16.00 (Viduseiropas laiks) katrā TARGET2 darbadienā. Darījuma partneris, kas vēlas izmantot CCBM, līdz plkst. 16.00 (Viduseiropas laiks) konsultējas ar NCB, kurā tas vēlas saņemt kredītu, resp., ar savu vietējo NCB. Turklāt darījuma partnerim jāpanāk, lai monetārās politikas operācijas nodrošinājums būtu pārvests uz centrālās bankas korespondentbankas kontu vēlākais līdz plkst. 16.45 (ECB laiks). Rīkojumus vai pārvedumus, kas saņemti pēc minētā termiņa, izskatīs cik ātri vien tas būs iespējams, un kredīta piešķiršanai tos var izskatīt tikai nākamajā TARGET2 darbadienā. Ja darījuma partneri paredz nepieciešamību izmantot CCBM vēlu pēcpusdienā, tiem, ja iespējams, jāpārved aktīvi iepriekš (t. i., tie jānogulda iepriekš). Izņēmuma gadījumos vai tad, kad tas ir nepieciešams monetāras politikas mērķiem, ECB var pieņemt lēmumu pagarināt CCBM slēgšanas laiku līdz TARGET2 slēgšanas laikam sadarbībā ar CVD un pamatojoties uz CVD iespēju pagarināt tirgojamo aktīvu apstrādes beigu termiņu.”;

| 12) | 6.6.2. sadaļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Papildus CCBM tirgojamo aktīvu pārrobežu pārvedumiem var izmantot atbilstošas EEZ SSS savstarpējās saiknes.
  Tieša vai t. s. releja tipa saikne starp divām SSS dod iespēju vienas SSS dalībniekam turēt otrā SSS emitētos vērtspapīrus, nepiedaloties otrā SSS
   (13). Pirms šīs saiknes tiek izmantotas Eurosistēmas kredītoperāciju nodrošinājuma pārvedumiem, Eurosistēmai tās jānovērtē un jāapstiprina saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas Eurosistēmas lietotājnovērtējuma regulējumā (14).
  No Eurosistēmas viedokļa CCBM un EEZ SSS savstarpējām saiknēm ir vienāda loma – ļaut darījuma partneriem izmantot nodrošinājumu pārrobežu darījumos, t. i., tās ļauj darījuma partneriem izmantot nodrošinājumu, lai saņemtu kredītu no to vietējās NCB pat tad, ja šis nodrošinājums emitēts citas valsts SSS. CCBM un SSS saiknes veic šo funkciju dažādos veidos. CCBM pārrobežu attiecības pastāv starp NCB. Tās darbojas kā vērtspapīru kontu turētājas cita citai. Izmantojot saiknes, pārrobežu attiecības pastāv starp SSS. Tās cita citai atver kopējos kontus. Aktīvus, kas noguldīti centrālajā bankā korespondentbankā, var izmantot tikai Eurosistēmas kredītoperāciju nodrošināšanai. Aktīvus, kas noguldīti ar saiknes palīdzību, var izmantot gan Eurosistēmas kredītoperācijām, gan jebkuram citam darījuma partnera izvēlētam mērķim. Izmantojot saiknes starp SSS, darījuma partneri glabā aktīvus savā kontā, kas atrodas to vietējā SSS, un tiem nav nepieciešams vērtspapīru kontu turētājs.

  (13)  Saikni starp divām SSS veido procedūru un pasākumu kopums vērtspapīru pārrobežu pārveduma veikšanai dematerializētā veidā. Saikne izveidota kā kopējs konts, kuru viena SSS (ieguldītāja SSS) atver otrā SSS (emitenta SSS). Tieša saikne nozīmē to, ka starp abām SSS nav starpnieku. Ar releja starpniecību izveidotu saikni starp SSS var izmantot arī vērtspapīru pārrobežu pārveduma veikšanai uz Eurosistēmu. Ar releja starpniecību izveidota saikne ir līgumiska un tehniska vienošanās, kas ļauj divām SSS, kas nav savienotas viena ar otru tieši, apmainīties ar vērtspapīru darījumiem vai veikt pārvedumus, izmantojot trešo SSS, kas darbojas kā starpnieks."


  (14)  Atbilstošo saikņu saraksts publicēts ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”;" |
| --- | --- |

12)

6.6.2. sadaļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Papildus CCBM tirgojamo aktīvu pārrobežu pārvedumiem var izmantot atbilstošas EEZ SSS savstarpējās saiknes.

Tieša vai t. s. releja tipa saikne starp divām SSS dod iespēju vienas SSS dalībniekam turēt otrā SSS emitētos vērtspapīrus, nepiedaloties otrā SSS
   (13). Pirms šīs saiknes tiek izmantotas Eurosistēmas kredītoperāciju nodrošinājuma pārvedumiem, Eurosistēmai tās jānovērtē un jāapstiprina saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas Eurosistēmas lietotājnovērtējuma regulējumā (14).

No Eurosistēmas viedokļa CCBM un EEZ SSS savstarpējām saiknēm ir vienāda loma – ļaut darījuma partneriem izmantot nodrošinājumu pārrobežu darījumos, t. i., tās ļauj darījuma partneriem izmantot nodrošinājumu, lai saņemtu kredītu no to vietējās NCB pat tad, ja šis nodrošinājums emitēts citas valsts SSS. CCBM un SSS saiknes veic šo funkciju dažādos veidos. CCBM pārrobežu attiecības pastāv starp NCB. Tās darbojas kā vērtspapīru kontu turētājas cita citai. Izmantojot saiknes, pārrobežu attiecības pastāv starp SSS. Tās cita citai atver kopējos kontus. Aktīvus, kas noguldīti centrālajā bankā korespondentbankā, var izmantot tikai Eurosistēmas kredītoperāciju nodrošināšanai. Aktīvus, kas noguldīti ar saiknes palīdzību, var izmantot gan Eurosistēmas kredītoperācijām, gan jebkuram citam darījuma partnera izvēlētam mērķim. Izmantojot saiknes starp SSS, darījuma partneri glabā aktīvus savā kontā, kas atrodas to vietējā SSS, un tiem nav nepieciešams vērtspapīru kontu turētājs.

(13)  Saikni starp divām SSS veido procedūru un pasākumu kopums vērtspapīru pārrobežu pārveduma veikšanai dematerializētā veidā. Saikne izveidota kā kopējs konts, kuru viena SSS (ieguldītāja SSS) atver otrā SSS (emitenta SSS). Tieša saikne nozīmē to, ka starp abām SSS nav starpnieku. Ar releja starpniecību izveidotu saikni starp SSS var izmantot arī vērtspapīru pārrobežu pārveduma veikšanai uz Eurosistēmu. Ar releja starpniecību izveidota saikne ir līgumiska un tehniska vienošanās, kas ļauj divām SSS, kas nav savienotas viena ar otru tieši, apmainīties ar vērtspapīru darījumiem vai veikt pārvedumus, izmantojot trešo SSS, kas darbojas kā starpnieks."

(14)  Atbilstošo saikņu saraksts publicēts ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”;"

| 13) | 6.6. sadaļai pievieno šādu 6.6.3. apakšsadaļu:
  “6.6.3.   CCBM ar saiknēm

  Darījuma partneri var izmantot tiešas un ar releja starpniecību izveidotās saiknes, kas minētas 6.6.2. sadaļā, kopā ar CCBM, lai mobilizētu atbilstošos tirgojamos aktīvus pārrobežu darījumos.
  Izmantojot saiknes starp SSS kopā ar CCBM, darījuma partneri glabā emitenta SSS emitētos aktīvus kontā pie ieguldītāja SSS tieši vai ar konta turētāja starpniecību. Ar releja starpniecību izveidoto saikņu gadījumā trešā SSS var darboties kā starpnieka SSS.
  Šie aktīvi var būt ārpus euro zonas esošā EEZ CVD emitēti, ar nosacījumu, ka Eurosistēma pozitīvi novērtējusi emitenta SSS un ieguldītāja SSS saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas Eurosistēmas lietotājnovērtējuma regulējumā.



  Ja atbilstošie aktīvi tiek pārvesti, izmantojot CCBM ar saiknēm, darījuma partneri nodrošina, ka vērtspapīri tiek pārvesti uz kontu attiecīgā ieguldītāja SSS līdz plkst. 16.00 (Viduseiropas laiks) norēķinu dienā, lai nodrošinātu šīs valutēšanas dienas operāciju norēķinus. Visus mobilizācijas pieprasījumus, ko vietējās NCB saņem no saviem darījuma partneriem pēc 16.00 (Viduseiropas laiks), un visus pieprasījumus pārvest atbilstošos aktīvs uz attiecīgā Ieguldītāja CVD kontu, ko saņem pēc 16.00 (Viduseiropas laiks), apstrādā pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā iesaistīto CVD noteikto beigu termiņu.” |
| --- | --- |

13)

6.6. sadaļai pievieno šādu 6.6.3. apakšsadaļu:

“6.6.3.   CCBM ar saiknēm

Darījuma partneri var izmantot tiešas un ar releja starpniecību izveidotās saiknes, kas minētas 6.6.2. sadaļā, kopā ar CCBM, lai mobilizētu atbilstošos tirgojamos aktīvus pārrobežu darījumos.

Izmantojot saiknes starp SSS kopā ar CCBM, darījuma partneri glabā emitenta SSS emitētos aktīvus kontā pie ieguldītāja SSS tieši vai ar konta turētāja starpniecību. Ar releja starpniecību izveidoto saikņu gadījumā trešā SSS var darboties kā starpnieka SSS.

Šie aktīvi var būt ārpus euro zonas esošā EEZ CVD emitēti, ar nosacījumu, ka Eurosistēma pozitīvi novērtējusi emitenta SSS un ieguldītāja SSS saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas Eurosistēmas lietotājnovērtējuma regulējumā.

Image

Ja atbilstošie aktīvi tiek pārvesti, izmantojot CCBM ar saiknēm, darījuma partneri nodrošina, ka vērtspapīri tiek pārvesti uz kontu attiecīgā ieguldītāja SSS līdz plkst. 16.00 (Viduseiropas laiks) norēķinu dienā, lai nodrošinātu šīs valutēšanas dienas operāciju norēķinus. Visus mobilizācijas pieprasījumus, ko vietējās NCB saņem no saviem darījuma partneriem pēc 16.00 (Viduseiropas laiks), un visus pieprasījumus pārvest atbilstošos aktīvs uz attiecīgā Ieguldītāja CVD kontu, ko saņem pēc 16.00 (Viduseiropas laiks), apstrādā pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā iesaistīto CVD noteikto beigu termiņu.”

| 14) | 6.6. sadaļai pievieno šādu 6.6.4. apakšsadaļu:
  “6.6.4.   CCBM ar trīspusējas finanšu nodrošinājuma pārvaldīšanas pakalpojumiem


  CCBM (tostarp CCBM ar saiknēm) izmanto arī kā pamatu trīspusējas finanšu nodrošinājuma pārvaldīšanas pakalpojumu pārrobežu izmantošanai, kuru ietvaros tās dalībvalsts NCB, kurā trīspusējā finanšu nodrošinājuma citas dalībvalstis, kuru darījumu partneri ir pieprasījuši izmantot attiecīgo trīspusējā finanšu nodrošinājuma pārvaldīšanu un pārvadīšanas pakalpojumi tiek piedāvāti pārrobežu izmantošanai Eurosistēmā, darbosies kā NCB CCB pārrobežu pakalpojumu sniegšanā. Attiecīgajam TPA jābūt Eurosistēmas pozitīvi novērtētam.
  Pārrobežu trīspusējas finanšu nodrošinājuma pārvaldīšanas pakalpojumi ļauj darījuma partneriem paaugstināt vai samazināt to vietējām NCB sniegtā nodrošinājuma summu (turpmāk – “globālā summa”).



  Piezīme: Bultiņa “Informācija par nodrošinājumu” starp darījuma partneri A un NCB A var neattiekties uz konkrēto TPA (atkarība no izvēlēta līgumiskā modeļa), un tādā gadījumā darījuma partneris nenosūta NCB A rīkojumu vai nesaņem no NCB A apstiprinājumu.”; |
| --- | --- |

14)

6.6. sadaļai pievieno šādu 6.6.4. apakšsadaļu:

“6.6.4.   CCBM ar trīspusējas finanšu nodrošinājuma pārvaldīšanas pakalpojumiem

CCBM (tostarp CCBM ar saiknēm) izmanto arī kā pamatu trīspusējas finanšu nodrošinājuma pārvaldīšanas pakalpojumu pārrobežu izmantošanai, kuru ietvaros tās dalībvalsts NCB, kurā trīspusējā finanšu nodrošinājuma citas dalībvalstis, kuru darījumu partneri ir pieprasījuši izmantot attiecīgo trīspusējā finanšu nodrošinājuma pārvaldīšanu un pārvadīšanas pakalpojumi tiek piedāvāti pārrobežu izmantošanai Eurosistēmā, darbosies kā NCB CCB pārrobežu pakalpojumu sniegšanā. Attiecīgajam TPA jābūt Eurosistēmas pozitīvi novērtētam.

Pārrobežu trīspusējas finanšu nodrošinājuma pārvaldīšanas pakalpojumi ļauj darījuma partneriem paaugstināt vai samazināt to vietējām NCB sniegtā nodrošinājuma summu (turpmāk – “globālā summa”).

Image

Piezīme: Bultiņa “Informācija par nodrošinājumu” starp darījuma partneri A un NCB A var neattiekties uz konkrēto TPA (atkarība no izvēlēta līgumiskā modeļa), un tādā gadījumā darījuma partneris nenosūta NCB A rīkojumu vai nesaņem no NCB A apstiprinājumu.”;

| 15) | 8. pielikumu papildina ar šādu priekšpēdējo rindkopu:
  “Attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kuru naudas plūsmu radošie aktīvi ir kredītkaršu saistības, informācijas par atsevišķiem kredītiem prasības piemēros no 2014. gada 1. aprīļa, un to 9 mēnešu pārejas periods beigsies 2014. gada 31. decembrī.”; |
| --- | --- |

15)

8. pielikumu papildina ar šādu priekšpēdējo rindkopu:

“Attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kuru naudas plūsmu radošie aktīvi ir kredītkaršu saistības, informācijas par atsevišķiem kredītiem prasības piemēros no 2014. gada 1. aprīļa, un to 9 mēnešu pārejas periods beigsies 2014. gada 31. decembrī.”;

| 16) | 8. pielikuma otro atsauci aizstāj ar šādu:






  “(*) | T.i. 2013. gada 30. septembra – RMBS un MVU, 2013. gada 30. novembra – CMBS, un 2014. gada 30. septembra – kredītiem automašīnu iegādei, patēriņa kredītiem vai līzingam, un 2014. gada 31. decembra – kredītkaršu saistībām.” |
| --- | --- | --- |

16)

8. pielikuma otro atsauci aizstāj ar šādu:

“(*)

T.i. 2013. gada 30. septembra – RMBS un MVU, 2013. gada 30. novembra – CMBS, un 2014. gada 30. septembra – kredītiem automašīnu iegādei, patēriņa kredītiem vai līzingam, un 2014. gada 31. decembra – kredītkaršu saistībām.”

---

(7)  Sīkāka informācija sniegta 6.2.1. sadaļā.

(8)  Sīkāka informācija sniegta 6.2.2. sadaļā.

(9)  Nefinanšu sabiedrību emitēto vai garantēto tirgojamo parāda instrumentu, kuriem nav piešķirts reitings, kredītstandartu nosaka, pamatojoties uz kredītnovērtējuma avotu, kuru attiecīgais darījuma partneris izvēlējies saskaņā ar kredītprasībām piemērojamiem ECAF noteikumiem, kā norādīts 6.3.3. sadaļā. Šo tirgojamo parāda instrumentu gadījumā grozījumi veikti šādos tirgojamo aktīvu atbilstības kritērijos: emitenta/garantijas devēja reģistrācijas vieta: euro zona; emisijas vieta: euro zona.”;

---

| 5.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/42 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/42

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2014. gada 12. marts),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/4 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, kā arī grozījumiem Pamatnostādnē ECB/2007/9

(ECB/2014/12)

(2014/330/ES)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 12.1. pantu, 14.3. pantu un 18.2. pantu,

ņemot vērā 2011. gada 20. septembra Pamatnostādni ECB/2011/14 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1) un 2013. gada 20. marta Lēmumu ECB/2013/6 par noteikumiem tam, kā pašu emitētas nenodrošinātas valsts garantētas banku obligācijas izmanto par nodrošinājumu Eurosistēmas monetārās politikas operācijās (2), un 2013. gada 26. septembra Lēmumu ECB/2013/35 par papildu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību (3),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 18.1. pantu Eiropas Centrālā banka (ECB) un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro (turpmāk – “NCB”), var veikt kredītoperācijas ar kredītiestādēm un citiem tirgus dalībniekiem, aizdodot pret atbilstošu nodrošinājumu. Nosacījumi, ar kādiem ECB un NCB ir gatavas veikt kredītoperācijas, tostarp kritēriji, kas nosaka nodrošinājuma atbilstību Eurosistēmas kredītoperāciju mērķiem, noteikti Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumā, kā arī Lēmumā ECB/2013/6 un Lēmumā ECB/2013/35. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 18.1. pantu Eiropas Centrālā banka (ECB) un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro (turpmāk – “NCB”), var veikt kredītoperācijas ar kredītiestādēm un citiem tirgus dalībniekiem, aizdodot pret atbilstošu nodrošinājumu. Nosacījumi, ar kādiem ECB un NCB ir gatavas veikt kredītoperācijas, tostarp kritēriji, kas nosaka nodrošinājuma atbilstību Eurosistēmas kredītoperāciju mērķiem, noteikti Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumā, kā arī Lēmumā ECB/2013/6 un Lēmumā ECB/2013/35.

| (2) | Saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 1.6. sadaļu ECB Padome jebkurā laikā var mainīt Eurosistēmas monetārās politikas operāciju instrumentus, nosacījumus, kritērijus un procedūras. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 1.6. sadaļu ECB Padome jebkurā laikā var mainīt Eurosistēmas monetārās politikas operāciju instrumentus, nosacījumus, kritērijus un procedūras.

| (3) | Pamatnostādne ECB/2013/4 (4), Lēmums ECB/2013/22 (5) un Lēmums ECB/2013/36 (6) kopā ar citiem tiesību aktiem nosaka papildu pasākumus attiecība uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, kas jāpiemēro pagaidām, līdz brīdim, kad ECB Padome nolems, ka tie vairs nav nepieciešami piemērota monetārās politikas transmisijas mehānisma nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Pamatnostādne ECB/2013/4 (4), Lēmums ECB/2013/22 (5) un Lēmums ECB/2013/36 (6) kopā ar citiem tiesību aktiem nosaka papildu pasākumus attiecība uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, kas jāpiemēro pagaidām, līdz brīdim, kad ECB Padome nolems, ka tie vairs nav nepieciešami piemērota monetārās politikas transmisijas mehānisma nodrošināšanai.

| (4) | Pamatnostādne ECB/2013/4 jāgroza, lai atspoguļotu izmaiņas Eurosistēmas nodrošinājuma regulējumā, kas saistītas ar: a) pārskatu sniegšanas prasību kredītu līmenī attiecināšanu uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kuru pamatā ir kredītkaršu saistības, Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumā; b) noteiktu kredītreitingu kartēšanas pārskatīšanu Eurosistēmas saskaņotās reitingu skalas kontekstā; un c) reitinga noteikumu precizēšanu attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, |
| --- | --- |

(4)

Pamatnostādne ECB/2013/4 jāgroza, lai atspoguļotu izmaiņas Eurosistēmas nodrošinājuma regulējumā, kas saistītas ar: a) pārskatu sniegšanas prasību kredītu līmenī attiecināšanu uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kuru pamatā ir kredītkaršu saistības, Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumā; b) noteiktu kredītreitingu kartēšanas pārskatīšanu Eurosistēmas saskaņotās reitingu skalas kontekstā; un c) reitinga noteikumu precizēšanu attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni ECB/2013/4 groza šādi:

| 1) | ar šādu punktu aizstāj 1. panta 3. punktu:
  “3.   Šīs pamatnostādnes 5. panta 1. punkta un 7. panta nolūkiem Grieķijas Republiku un Portugāli uzskata par eurozonas dalībvalstīm, kas atbilst Eiropas Savienības/Starptautiskā Valūtas fonda programmas noteikumiem.”; |
| --- | --- |

1)

ar šādu punktu aizstāj 1. panta 3. punktu:

“3.   Šīs pamatnostādnes 5. panta 1. punkta un 7. panta nolūkiem Grieķijas Republiku un Portugāli uzskata par eurozonas dalībvalstīm, kas atbilst Eiropas Savienības/Starptautiskā Valūtas fonda programmas noteikumiem.”;

| 2) | ar šādu punktu aizstāj 3. panta 1. punktu:
  “1.   Papildus ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kas ir atbilstoši saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6. sadaļu, ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, kuri neatbilst Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3. sadaļas kredītnovērtējuma prasībām, bet atbilst visiem pārējiem kritērijiem, ko ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem piemēro saskaņā ar Pamatnostādni ECB/2011/14, ir atbilstošs nodrošinājums Eurosistēmas monetārās politikas operācijām ar nosacījumu, ka šiem vērtspapīriem ir vismaz divi atzītu ECAI“BBB” (7) reitingi attiecīgajai emisijai. Tie atbilst arī šādām prasībām:






  a) | naudas plūsmu radošie aktīvi, kas nodrošina ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus, ir šādu aktīvu grupu aktīvi: i) mājokļa hipotēkas; ii) kredīti maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); iii) komercsektora hipotēkas; iv) kredīti automašīnu iegādei; v) līzings; vi) patēriņa kredīti; vii) kredītkaršu saistības; |
| --- | --- | --- |

2)

ar šādu punktu aizstāj 3. panta 1. punktu:

“1.   Papildus ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kas ir atbilstoši saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6. sadaļu, ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, kuri neatbilst Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3. sadaļas kredītnovērtējuma prasībām, bet atbilst visiem pārējiem kritērijiem, ko ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem piemēro saskaņā ar Pamatnostādni ECB/2011/14, ir atbilstošs nodrošinājums Eurosistēmas monetārās politikas operācijām ar nosacījumu, ka šiem vērtspapīriem ir vismaz divi atzītu ECAI“BBB” (7) reitingi attiecīgajai emisijai. Tie atbilst arī šādām prasībām:

a)

naudas plūsmu radošie aktīvi, kas nodrošina ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus, ir šādu aktīvu grupu aktīvi: i) mājokļa hipotēkas; ii) kredīti maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); iii) komercsektora hipotēkas; iv) kredīti automašīnu iegādei; v) līzings; vi) patēriņa kredīti; vii) kredītkaršu saistības;

| b) | naudas plūsmu radošajos aktīvos netiek jaukti dažādu aktīvu grupu aktīvi; |
| --- | --- |

b)

naudas plūsmu radošajos aktīvos netiek jaukti dažādu aktīvu grupu aktīvi;

| c) | naudas plūsmu radošie aktīvi, kas nodrošina ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus, neietver kredītus, kas:






  i) | ar aktīviem nodrošināto vērtspapīru emisijas laikā nenes ienākumus; |
| --- | --- | --- |

c)

naudas plūsmu radošie aktīvi, kas nodrošina ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus, neietver kredītus, kas:

i)

ar aktīviem nodrošināto vērtspapīru emisijas laikā nenes ienākumus;

| ii) | nenes ienākumus laikā, kad tiek iekļauti ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīros to atlikušā termiņa laikā, piem., aizvietojot vai aizstājot naudas plūsmu radošos aktīvus; |
| --- | --- |

ii)

nenes ienākumus laikā, kad tiek iekļauti ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīros to atlikušā termiņa laikā, piem., aizvietojot vai aizstājot naudas plūsmu radošos aktīvus;

| iii) | jebkurā laikā ir strukturēti, sindicēti vai izsniegti, izmantojot aizņemtus līdzekļus (leveraged); |
| --- | --- |

iii)

jebkurā laikā ir strukturēti, sindicēti vai izsniegti, izmantojot aizņemtus līdzekļus (leveraged);

| d) | ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru darījuma dokumenti ietver noteikumus par apkalpošanas nepārtrauktību. |
| --- | --- |

d)

ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru darījuma dokumenti ietver noteikumus par apkalpošanas nepārtrauktību.

(7)  “BBB” ir vismaz Moody's“Baa3”, Fitch vai Standard & Poor's“BBB–” vai DBRS“BBB” reitings.”"

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo NCB.

2.   NCB veic vajadzīgos pasākumus, lai panāktu atbilstību šīs pamatnostādnes 1. panta prasībām, un piemēro tos no 2014. gada 1. aprīļa. Tās ne vēlāk kā 2014. gada 24. martā informē ECB par dokumentiem un līdzekļiem, kas saistīti ar šiem pasākumiem.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 12. martā

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 331, 14.12.2011., 1. lpp.

1

(2)  OV L 95, 5.4.2013., 22. lpp.

2

(3)  OV L 301, 12.11.2013., 6. lpp.

3

(4)  2013. gada 20. marta Pamatnostādne ECB/2013/4 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, kā arī grozījumiem Pamatnostādnē ECB/2007/9 (OV L 95, 5.4.2013., 23. lpp.).

4

(5)  2013. gada 5. jūlija Lēmums ECB/2013/22 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Kipras Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību (OV L 195, 18.7.2013., 27. lpp.).

5

(6)  2013. gada 26. septembra Lēmums ECB/2013/36 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību (OV L 301, 12.11.2013., 13. lpp.).

6

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 5.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/44

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 407/13/COL

(2013. gada 23. oktobris),

ar ko 90. reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu nodaļu par reģionālo atbalstu 2014.–2020. gadam un pagarinot termiņu nodaļām par valstu reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam un lieliem ieguldījumu projektiem piešķirtā reģionālā atbalsta padziļināta novērtējuma kritērijiem

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (“IESTĀDE”),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 61.–63. pantu, kā arī tā 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu.

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod pamatnostādnes par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja šis līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu.

Eiropas Komisija 2013. gada 28. jūnijā pieņēma Reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2014.–2020. gadam (1).

Šīs pamatnostādnes attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu.

Visā Eiropas Ekonomikas zonā ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana saskaņā ar EEZ līguma 1. pantā noteikto viendabīguma mērķi.

Saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma 11. lappusē iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši Eiropas Komisijas pieņemtajiem tiesību aktiem.

APSPRIEDUSIES ar Eiropas Komisiju,

APSPRIEDUSIES ar EBTA valstīm, sūtot 2013. gada 2. augustā vēstuli par šo jautājumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta pamatnostādnes tiek grozītas, iekļaujot jaunu nodaļu par reģionālo atbalstu 2014.–2020. gadam. Jaunā nodaļa ir iekļauta šā lēmuma I pielikumā.

2. pants

Darbības termiņu nodaļām par valstu reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam un lieliem ieguldījumu projektiem piešķirtā reģionālā atbalsta padziļināta novērtējuma kritērijiem pagarina līdz 2014. gada 30. jūnijam.

3. pants

Autentisks ir vienīgi lēmums angļu valodā.

Briselē, 2013. gada 23. oktobrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

Oda Helen SLETNES

priekšsēdētāja

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

kolēģijas locekle

---

(1)  OV C 209, 23.7.2013., 1. lpp.

1

---

REĢIONĀLĀ ATBALSTA PAMATNOSTĀDNES 2014.–2020. GADAM

IEVADS

| 1. | Pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu, EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”) var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu valsts atbalstu, kas paredzēts, lai veicinātu atsevišķu EEZ mazāk attīstītu teritoriju ekonomisko attīstību (1). Šāda veida valsts atbalstu sauc par reģionālo atbalstu. |
| --- | --- |

1.

Pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu, EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”) var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu valsts atbalstu, kas paredzēts, lai veicinātu atsevišķu EEZ mazāk attīstītu teritoriju ekonomisko attīstību (1). Šāda veida valsts atbalstu sauc par reģionālo atbalstu.

| 2. | Šajās pamatnostādnēs Iestāde izklāsta nosacījumus, saskaņā ar kuriem reģionālo atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, un paredz kritērijus, lai noteiktu apgabalus, kas atbilst nosacījumiem EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā (2). |
| --- | --- |

2.

Šajās pamatnostādnēs Iestāde izklāsta nosacījumus, saskaņā ar kuriem reģionālo atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, un paredz kritērijus, lai noteiktu apgabalus, kas atbilst nosacījumiem EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā (2).

| 3. | Valsts atbalsta kontroles galvenais mērķis reģionālā atbalsta jomā ir atļaut atbalstu reģionālai attīstībai, vienlaikus nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus dalībvalstīm, jo īpaši novēršot cīņu par subsīdijām, kura var rasties, mēģinot piesaistīt vai saglabāt uzņēmējdarbību EEZ mazāk attīstītās teritorijās, un līdz minimumam ierobežot reģionālā atbalsta ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci. |
| --- | --- |

3.

Valsts atbalsta kontroles galvenais mērķis reģionālā atbalsta jomā ir atļaut atbalstu reģionālai attīstībai, vienlaikus nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus dalībvalstīm, jo īpaši novēršot cīņu par subsīdijām, kura var rasties, mēģinot piesaistīt vai saglabāt uzņēmējdarbību EEZ mazāk attīstītās teritorijās, un līdz minimumam ierobežot reģionālā atbalsta ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci.

| 4. | Ģeogrāfiskās attīstības mērķis reģionālo atbalstu atšķir no citiem atbalsta veidiem, piemēram, no atbalsta pētniecībai, attīstībai un inovācijai, nodarbinātībai, mācībām, enerģētikai vai vides aizsardzībai, kam ir citi vispārējas nozīmes mērķi saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punktu. Dažos apstākļos šādiem citiem atbalsta veidiem var tikt atļauta lielāka atbalsta intensitāte, ja vien atbalsts tiek piešķirts uzņēmumiem, kas izveidoti mazāk attīstītās teritorijās, tādējādi atzīstot īpašās grūtības, kas uzņēmumiem rodas šādās teritorijās (3). |
| --- | --- |

4.

Ģeogrāfiskās attīstības mērķis reģionālo atbalstu atšķir no citiem atbalsta veidiem, piemēram, no atbalsta pētniecībai, attīstībai un inovācijai, nodarbinātībai, mācībām, enerģētikai vai vides aizsardzībai, kam ir citi vispārējas nozīmes mērķi saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punktu. Dažos apstākļos šādiem citiem atbalsta veidiem var tikt atļauta lielāka atbalsta intensitāte, ja vien atbalsts tiek piešķirts uzņēmumiem, kas izveidoti mazāk attīstītās teritorijās, tādējādi atzīstot īpašās grūtības, kas uzņēmumiem rodas šādās teritorijās (3).

| 5. | Reģionālais atbalsts var būt iedarbīgs tikai tad, ja to izmanto ierobežotā apjomā un samērīgi un ja tas koncentrējas EEZ vismazāk attīstītajos reģionos (4). Proti, atbalsta pieļautajai augšējai robežai jāatspoguļo attiecīgo reģionu attīstību ietekmējošo problēmu relatīvais smagums. Turklāt atbalsta radītajiem ieguvumiem no mazāk attīstītā reģiona attīstīšanas ir jābūt lielākiem par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem (5). Atbalsta labvēlīgās ietekmes relatīvais svars var atšķirties atkarībā no piemērotās atkāpes no EEZ līguma 61. panta 3. punkta, tāpēc vismazāk attīstītajos reģionos, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta a) apakšpunkts, var tikt pieļauts lielāks konkurences izkropļojums nekā reģionos, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta c) apakšpunkts (6). |
| --- | --- |

5.

Reģionālais atbalsts var būt iedarbīgs tikai tad, ja to izmanto ierobežotā apjomā un samērīgi un ja tas koncentrējas EEZ vismazāk attīstītajos reģionos (4). Proti, atbalsta pieļautajai augšējai robežai jāatspoguļo attiecīgo reģionu attīstību ietekmējošo problēmu relatīvais smagums. Turklāt atbalsta radītajiem ieguvumiem no mazāk attīstītā reģiona attīstīšanas ir jābūt lielākiem par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem (5). Atbalsta labvēlīgās ietekmes relatīvais svars var atšķirties atkarībā no piemērotās atkāpes no EEZ līguma 61. panta 3. punkta, tāpēc vismazāk attīstītajos reģionos, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta a) apakšpunkts, var tikt pieļauts lielāks konkurences izkropļojums nekā reģionos, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta c) apakšpunkts (6).

| 6. | Turklāt reģionālais atbalsts var būt noderīgs mazāk attīstītu teritoriju ekonomikas attīstības veicināšanā tikai tad, ja tas tiek piešķirts, lai šajos apgabalos veicinātu papildu ieguldījumus vai saimnieciskās darbības. Atsevišķos ļoti retos un skaidri definētos gadījumos šķēršļi, kas šīm īpašajām teritorijām var rasties, piesaistot vai saglabājot saimniecisko darbību, var būt tik būtiski vai pastāvīgi, ka ieguldījumu atbalsts var būt nepietiekams, lai ļautu konkrētajai teritorijai attīstīties. Tikai šādos gadījumos reģionālo ieguldījumu atbalstu var papildināt ar tādu reģionālo darbības atbalstu, kas nav saistīts ar ieguldījumu. |
| --- | --- |

6.

Turklāt reģionālais atbalsts var būt noderīgs mazāk attīstītu teritoriju ekonomikas attīstības veicināšanā tikai tad, ja tas tiek piešķirts, lai šajos apgabalos veicinātu papildu ieguldījumus vai saimnieciskās darbības. Atsevišķos ļoti retos un skaidri definētos gadījumos šķēršļi, kas šīm īpašajām teritorijām var rasties, piesaistot vai saglabājot saimniecisko darbību, var būt tik būtiski vai pastāvīgi, ka ieguldījumu atbalsts var būt nepietiekams, lai ļautu konkrētajai teritorijai attīstīties. Tikai šādos gadījumos reģionālo ieguldījumu atbalstu var papildināt ar tādu reģionālo darbības atbalstu, kas nav saistīts ar ieguldījumu.

| 7. | Komisija 2012. gada 8. maija paziņojumā par valsts atbalsta modernizēšanu (7) noteica trīs mērķus, kas sasniedzami, modernizējot valsts atbalsta kontroli:






  a) | veicināt ilgtspējīgu, viedu un iekļaujošu izaugsmi konkurētspējīgā iekšējā tirgū; |
| --- | --- | --- |

7.

Komisija 2012. gada 8. maija paziņojumā par valsts atbalsta modernizēšanu (7) noteica trīs mērķus, kas sasniedzami, modernizējot valsts atbalsta kontroli:

a)

veicināt ilgtspējīgu, viedu un iekļaujošu izaugsmi konkurētspējīgā iekšējā tirgū;

| b) | Komisijas ex ante pārbaudes mērķtiecīgi vērst uz lietām, kurām ir vislielākā ietekme uz iekšējo tirgu, vienlaikus stiprinot dalībvalstu sadarbību valsts atbalsta noteikumu izpildē; |
| --- | --- |

b)

Komisijas ex ante pārbaudes mērķtiecīgi vērst uz lietām, kurām ir vislielākā ietekme uz iekšējo tirgu, vienlaikus stiprinot dalībvalstu sadarbību valsts atbalsta noteikumu izpildē;

| c) | vienkāršot noteikumus un paātrināt lēmumu pieņemšanas procesu. |
| --- | --- |

c)

vienkāršot noteikumus un paātrināt lēmumu pieņemšanas procesu.

| 8. | Komisijas paziņojumā pausts aicinājums izmantot kopīgu pieeju, pārskatot dažādas pamatnostādnes un regulējumus, lai stiprinātu iekšējo tirgu, palielinātu valsts izdevumu efektivitāti, valsts atbalstu labāk izmantojot vispārējas nozīmes mērķu sasniegšanai, rūpīgāk pārbaudītu stimulējošo ietekmi, atbalstu ierobežotu līdz minimumam un lai izvairītos no atbalsta iespējamās negatīvās ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību. Iestāde piekrīt šim viedoklim. Šajās pamatnostādnēs paredzēto saderības nosacījumu pamatā ir šie kopīgie novērtēšanas principi, un šādi nosacījumi ir piemērojami gan paziņotām atbalsta shēmām, gan individuālam atbalstam. |
| --- | --- |

8.

Komisijas paziņojumā pausts aicinājums izmantot kopīgu pieeju, pārskatot dažādas pamatnostādnes un regulējumus, lai stiprinātu iekšējo tirgu, palielinātu valsts izdevumu efektivitāti, valsts atbalstu labāk izmantojot vispārējas nozīmes mērķu sasniegšanai, rūpīgāk pārbaudītu stimulējošo ietekmi, atbalstu ierobežotu līdz minimumam un lai izvairītos no atbalsta iespējamās negatīvās ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību. Iestāde piekrīt šim viedoklim. Šajās pamatnostādnēs paredzēto saderības nosacījumu pamatā ir šie kopīgie novērtēšanas principi, un šādi nosacījumi ir piemērojami gan paziņotām atbalsta shēmām, gan individuālam atbalstam.

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1.1.   REĢIONĀLĀ ATBALSTA PIEMĒROŠANAS JOMA

| 9. | Reģionālo atbalstu tērauda (8) un sintētisko šķiedru (9) nozarē neuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

9.

Reģionālo atbalstu tērauda (8) un sintētisko šķiedru (9) nozarē neuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| 10. | Šajās pamatnostādnēs izklāstītos principus Iestāde piemēros reģionālajam atbalstam visās tautsaimniecības nozarēs, uz kurām attiecas EEZ līguma piemērošanas joma (10), izņemot transporta nozari (11), uz kuru attiecas īpaši noteikumi, kas izklāstīti konkrētos tiesību aktos, kuri var paredzēt daļējas vai pilnīgas atkāpes no minētajām pamatnostādnēm. Iestāde attiecinās minētās pamatnostādnes uz tādu lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, kuru rezultātā tiek iegūti produkti, kas nav lauksaimniecības produkti. |
| --- | --- |

10.

Šajās pamatnostādnēs izklāstītos principus Iestāde piemēros reģionālajam atbalstam visās tautsaimniecības nozarēs, uz kurām attiecas EEZ līguma piemērošanas joma (10), izņemot transporta nozari (11), uz kuru attiecas īpaši noteikumi, kas izklāstīti konkrētos tiesību aktos, kuri var paredzēt daļējas vai pilnīgas atkāpes no minētajām pamatnostādnēm. Iestāde attiecinās minētās pamatnostādnes uz tādu lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, kuru rezultātā tiek iegūti produkti, kas nav lauksaimniecības produkti.

| 11. | Šīs pamatnostādnes nebūs piemērojamas valsts atbalstam, ko piešķir lidostām (12) vai enerģētikas nozarei (13). |
| --- | --- |

11.

Šīs pamatnostādnes nebūs piemērojamas valsts atbalstam, ko piešķir lidostām (12) vai enerģētikas nozarei (13).

| 12. | Reģionālo ieguldījumu atbalstu platjoslas tīkliem var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja papildus šajās pamatnostādnēs paredzētajiem vispārējiem nosacījumiem tas atbilst arī šādiem īpašiem nosacījumiem: i) atbalsts tiek piešķirts tikai tām teritorijām, kurās nav tādas pašas kategorijas tīkla (platjoslas pamattīkla vai NGA) un kurās šāda tīkla izstrāde tuvākajā laikā nav paredzēta; ii) subsidētais tīkla operators piedāvā aktīvās un pasīvās vairumtirdzniecības piekļuvi atbilstoši taisnīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem ar iespēju veikt faktisku un pilnīgu atsaistīšanu; iii) atbalsts būtu jāpiešķir, pamatojoties uz konkursa atlases procesu saskaņā ar Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta c) un d) apakšpunktu (14). |
| --- | --- |

12.

Reģionālo ieguldījumu atbalstu platjoslas tīkliem var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja papildus šajās pamatnostādnēs paredzētajiem vispārējiem nosacījumiem tas atbilst arī šādiem īpašiem nosacījumiem: i) atbalsts tiek piešķirts tikai tām teritorijām, kurās nav tādas pašas kategorijas tīkla (platjoslas pamattīkla vai NGA) un kurās šāda tīkla izstrāde tuvākajā laikā nav paredzēta; ii) subsidētais tīkla operators piedāvā aktīvās un pasīvās vairumtirdzniecības piekļuvi atbilstoši taisnīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem ar iespēju veikt faktisku un pilnīgu atsaistīšanu; iii) atbalsts būtu jāpiešķir, pamatojoties uz konkursa atlases procesu saskaņā ar Platjoslas pamatnostādņu 74. punkta c) un d) apakšpunktu (14).

| 13. | Reģionālo ieguldījumu atbalstu pētniecības infrastruktūrai (15) var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja papildus šajās pamatnostādnēs paredzētajiem vispārējiem nosacījumiem atbalsts tiek piešķirts ar nosacījumu, ka tiks nodrošināta pārredzama un nediskriminējoša piekļuve attiecīgajai infrastruktūrai. |
| --- | --- |

13.

Reģionālo ieguldījumu atbalstu pētniecības infrastruktūrai (15) var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja papildus šajās pamatnostādnēs paredzētajiem vispārējiem nosacījumiem atbalsts tiek piešķirts ar nosacījumu, ka tiks nodrošināta pārredzama un nediskriminējoša piekļuve attiecīgajai infrastruktūrai.

| 14. | Reģionu problēmas saistībā ar ieguldījumiem vai saimnieciskās darbības uzturēšanu mazāk attīstītos apgabalos vairāk skar mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) nekā lielus uzņēmumus. Pirmkārt, lieli uzņēmumi var vieglāk iegūt kapitālu un kredītus pasaules tirgos, un tiem retāk ir problēmas ierobežotāka finanšu pakalpojumu piedāvājuma dēļ konkrētā mazāk attīstītā reģionā. Otrkārt, lielu uzņēmumu ieguldījumi var radīt apjomradītus ietaupījumus, kas samazina ar atrašanās vietu saistītās sākotnējās izmaksas, un daudzos gadījumos tie nav piesaistīti reģionam, kurā veic ieguldījumus. Treškārt, lieliem uzņēmumiem, kas veic ieguldījumus, parasti ir lielas iespējas aizstāvēt savu viedokli sarunās ar iestādēm, kā dēļ atbalsta piešķiršana var būt nevajadzīga vai nepamatota. Visbeidzot, lieli uzņēmumi, visticamāk, būs nozīmīgi attiecīgā tirgus dalībnieki, un tādēļ ieguldījumi, kuriem tiek piešķirts atbalsts, var izkropļot konkurenci un tirdzniecību iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

14.

Reģionu problēmas saistībā ar ieguldījumiem vai saimnieciskās darbības uzturēšanu mazāk attīstītos apgabalos vairāk skar mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) nekā lielus uzņēmumus. Pirmkārt, lieli uzņēmumi var vieglāk iegūt kapitālu un kredītus pasaules tirgos, un tiem retāk ir problēmas ierobežotāka finanšu pakalpojumu piedāvājuma dēļ konkrētā mazāk attīstītā reģionā. Otrkārt, lielu uzņēmumu ieguldījumi var radīt apjomradītus ietaupījumus, kas samazina ar atrašanās vietu saistītās sākotnējās izmaksas, un daudzos gadījumos tie nav piesaistīti reģionam, kurā veic ieguldījumus. Treškārt, lieliem uzņēmumiem, kas veic ieguldījumus, parasti ir lielas iespējas aizstāvēt savu viedokli sarunās ar iestādēm, kā dēļ atbalsta piešķiršana var būt nevajadzīga vai nepamatota. Visbeidzot, lieli uzņēmumi, visticamāk, būs nozīmīgi attiecīgā tirgus dalībnieki, un tādēļ ieguldījumi, kuriem tiek piešķirts atbalsts, var izkropļot konkurenci un tirdzniecību iekšējā tirgū.

| 15. | Tā kā ir maz ticams, ka reģionālam atbalstam, ko piešķir lieliem uzņēmumiem ieguldījumu veikšanai, varētu būt stimulējoša ietekme, to nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, izņemot, ja šādu atbalstu piešķir sākotnējiem ieguldījumiem, lai uzsāktu jaunas saimnieciskās darbības attiecīgajās teritorijās (16) vai dažādotu esošo uzņēmumu produkciju ar jauniem produktiem vai jaunām procesa inovācijām. |
| --- | --- |

15.

Tā kā ir maz ticams, ka reģionālam atbalstam, ko piešķir lieliem uzņēmumiem ieguldījumu veikšanai, varētu būt stimulējoša ietekme, to nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, izņemot, ja šādu atbalstu piešķir sākotnējiem ieguldījumiem, lai uzsāktu jaunas saimnieciskās darbības attiecīgajās teritorijās (16) vai dažādotu esošo uzņēmumu produkciju ar jauniem produktiem vai jaunām procesa inovācijām.

| 16. | Reģionālais atbalsts, kura mērķis ir mazināt uzņēmuma kārtējos izdevumus, ir darbības atbalsts, un to nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, izņemot, ja to piešķir, lai novērstu īpašas vai pastāvīgas problēmas, kas rodas uzņēmumiem mazāk attīstītos reģionos. Darbības atbalstu var uzskatīt par saderīgu, ja tā mērķis ir mazināt konkrētas īpašas grūtības, ar kurām saskaras MVU īpaši mazattīstītās teritorijās, uz ko attiecas EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunkts, vai kompensēt papildu izmaksas, lai veiktu saimniecisko darbību attālākajos reģionos, vai arī novērst vai mazināt apdzīvotības sarukšanu ļoti mazapdzīvotos apgabalos. |
| --- | --- |

16.

Reģionālais atbalsts, kura mērķis ir mazināt uzņēmuma kārtējos izdevumus, ir darbības atbalsts, un to nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, izņemot, ja to piešķir, lai novērstu īpašas vai pastāvīgas problēmas, kas rodas uzņēmumiem mazāk attīstītos reģionos. Darbības atbalstu var uzskatīt par saderīgu, ja tā mērķis ir mazināt konkrētas īpašas grūtības, ar kurām saskaras MVU īpaši mazattīstītās teritorijās, uz ko attiecas EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunkts, vai kompensēt papildu izmaksas, lai veiktu saimniecisko darbību attālākajos reģionos, vai arī novērst vai mazināt apdzīvotības sarukšanu ļoti mazapdzīvotos apgabalos.

| 17. | Darbības atbalstu, ko piešķir uzņēmumiem, kuru galvenā darbības joma iekļauta NACE
   (17) 2. red. saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas (18) K iedaļā “Finanšu un apdrošināšanas darbības”, vai uzņēmumiem, kuri veic grupu iekšējos darījumus un kuru galvenā darbības joma iekļauta NACE 2. red. klasē 70.10 “Centrālo biroju darbība” vai 70.22 “Konsultēšana komercdarbībā un vadībzinībās”, nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

17.

Darbības atbalstu, ko piešķir uzņēmumiem, kuru galvenā darbības joma iekļauta NACE
   (17) 2. red. saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas (18) K iedaļā “Finanšu un apdrošināšanas darbības”, vai uzņēmumiem, kuri veic grupu iekšējos darījumus un kuru galvenā darbības joma iekļauta NACE 2. red. klasē 70.10 “Centrālo biroju darbība” vai 70.22 “Konsultēšana komercdarbībā un vadībzinībās”, nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| 18. | Reģionālo atbalstu nedrīkst piešķirt grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kuri šo pamatnostādņu izpratnē definēti Iestādes pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (19), kas grozītas vai aizstātas. |
| --- | --- |

18.

Reģionālo atbalstu nedrīkst piešķirt grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kuri šo pamatnostādņu izpratnē definēti Iestādes pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (19), kas grozītas vai aizstātas.

| 19. | Novērtējot reģionālo atbalstu, ko piešķir uzņēmumam, uz kuru attiecas līdzekļu atgūšanas rīkojums, kas izdots pēc Iestādes iepriekšēja lēmuma, ar kuru atbalsts atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar kopējo tirgu, Iestāde ņems vērā atbalsta summu, kas vēl ir jāatgūst (20). |
| --- | --- |

19.

Novērtējot reģionālo atbalstu, ko piešķir uzņēmumam, uz kuru attiecas līdzekļu atgūšanas rīkojums, kas izdots pēc Iestādes iepriekšēja lēmuma, ar kuru atbalsts atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar kopējo tirgu, Iestāde ņems vērā atbalsta summu, kas vēl ir jāatgūst (20).

1.2.   DEFINĪCIJAS

| 20. | Šajās pamatnostādnēs piemēro šādas definīcijas:






  a) | ““a” apgabali” ir apgabali, kas noteikti reģionālā atbalsta plānā, piemērojot EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunkta noteikumus; ““c” apgabali” ir apgabali, kas noteikti reģionālā atbalsta plānā, piemērojot EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumus; |
| --- | --- | --- |

20.

Šajās pamatnostādnēs piemēro šādas definīcijas:

a)

““a” apgabali” ir apgabali, kas noteikti reģionālā atbalsta plānā, piemērojot EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunkta noteikumus; ““c” apgabali” ir apgabali, kas noteikti reģionālā atbalsta plānā, piemērojot EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumus;

| b) | “ad hoc atbalsts” ir atbalsts, ko piešķir, neizmantojot shēmu; |
| --- | --- |

b)

“ad hoc atbalsts” ir atbalsts, ko piešķir, neizmantojot shēmu;

| c) | “koriģētā atbalsta summa” ir atbalsta maksimālā pieļaujamā summa lielam ieguldījumu projektam, kas aprēķināta saskaņā ar šādu formulu:
  atbalsta maksimālā summa = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C),
  kur: “R” ir atbalsta maksimālā intensitāte, kura pieļaujama attiecīgajā teritorijā, izņemot palielinātu atbalsta intensitāti MVU. “B” ir attaisnoto izmaksu daļa, kas ir robežās no EUR 50 miljoniem līdz EUR 100 miljoniem. “C” ir attaisnoto izmaksu daļa, kas pārsniedz EUR 100 miljonus; |
| --- | --- |

c)

“koriģētā atbalsta summa” ir atbalsta maksimālā pieļaujamā summa lielam ieguldījumu projektam, kas aprēķināta saskaņā ar šādu formulu:

atbalsta maksimālā summa = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C),

kur: “R” ir atbalsta maksimālā intensitāte, kura pieļaujama attiecīgajā teritorijā, izņemot palielinātu atbalsta intensitāti MVU. “B” ir attaisnoto izmaksu daļa, kas ir robežās no EUR 50 miljoniem līdz EUR 100 miljoniem. “C” ir attaisnoto izmaksu daļa, kas pārsniedz EUR 100 miljonus;

| d) | “atbalsta piešķiršanas datums” ir datums, kad EBTA valsts uzņēmusies juridiskas saistības piešķirt atbalstu, uz ko var norādīt, stājoties valsts tiesu priekšā; |
| --- | --- |

d)

“atbalsta piešķiršanas datums” ir datums, kad EBTA valsts uzņēmusies juridiskas saistības piešķirt atbalstu, uz ko var norādīt, stājoties valsts tiesu priekšā;

| e) | “attaisnotās izmaksas” attiecībā uz ieguldījumu atbalstu ir materiālie un nemateriālie aktīvi, kas saistīti ar sākotnējiem ieguldījumiem vai algu izmaksām; |
| --- | --- |

e)

“attaisnotās izmaksas” attiecībā uz ieguldījumu atbalstu ir materiālie un nemateriālie aktīvi, kas saistīti ar sākotnējiem ieguldījumiem vai algu izmaksām;

| f) | “bruto dotācijas ekvivalents” (BDE) ir atbalsta diskontētā vērtība, kas izteikta procentos no attaisnoto izmaksu diskontētās vērtības un ko aprēķina atbalsta piešķiršanas brīdī, pamatojoties uz attiecīgajā dienā piemērojamo atsauces likmi; |
| --- | --- |

f)

“bruto dotācijas ekvivalents” (BDE) ir atbalsta diskontētā vērtība, kas izteikta procentos no attaisnoto izmaksu diskontētās vērtības un ko aprēķina atbalsta piešķiršanas brīdī, pamatojoties uz attiecīgajā dienā piemērojamo atsauces likmi;

| g) | “individuāls atbalsts” ir atbalsts, ko piešķir, pamatojoties uz shēmu vai uz ad hoc pamata; |
| --- | --- |

g)

“individuāls atbalsts” ir atbalsts, ko piešķir, pamatojoties uz shēmu vai uz ad hoc pamata;

| h) | “sākotnējie ieguldījumi” ir:






  i. | ieguldījumi materiālos un nemateriālos aktīvos, kas saistīti ar:






  — | jauna uzņēmuma izveidi, |
| --- | --- | --- | --- |

h)

“sākotnējie ieguldījumi” ir:

i.

ieguldījumi materiālos un nemateriālos aktīvos, kas saistīti ar:

—

jauna uzņēmuma izveidi,

| — | esoša uzņēmuma jaudas palielināšanu, |
| --- | --- |

—

esoša uzņēmuma jaudas palielināšanu,

| — | uzņēmuma produkcijas dažādošanu ar produktiem, kurus uzņēmums līdz šim nav ražojis, vai |
| --- | --- |

—

uzņēmuma produkcijas dažādošanu ar produktiem, kurus uzņēmums līdz šim nav ražojis, vai

| — | būtiskām pārmaiņām esoša uzņēmuma vispārējā ražošanas procesā; vai |
| --- | --- |

—

būtiskām pārmaiņām esoša uzņēmuma vispārējā ražošanas procesā; vai

| ii. | tādu aktīvu iegāde, kas ir tieši saistīti ar uzņēmumu ar nosacījumu, ka uzņēmums ir slēgts vai tiktu slēgts, ja tas nebūtu nopirkts, un to ir iegādājies ar pārdevēju nesaistīts ieguldītājs. Tikai uzņēmuma daļu vai akciju iegādi neuzskata par sākotnējo ieguldījumu; |
| --- | --- |

ii.

tādu aktīvu iegāde, kas ir tieši saistīti ar uzņēmumu ar nosacījumu, ka uzņēmums ir slēgts vai tiktu slēgts, ja tas nebūtu nopirkts, un to ir iegādājies ar pārdevēju nesaistīts ieguldītājs. Tikai uzņēmuma daļu vai akciju iegādi neuzskata par sākotnējo ieguldījumu;

| i) | “sākotnējie ieguldījumi jaunai saimnieciskajai darbībai” ir:






  i. | ieguldījumi materiālos un nemateriālos aktīvos, kas saistīti ar:






  — | jauna uzņēmuma izveidi vai |
| --- | --- | --- | --- |

i)

“sākotnējie ieguldījumi jaunai saimnieciskajai darbībai” ir:

i.

ieguldījumi materiālos un nemateriālos aktīvos, kas saistīti ar:

—

jauna uzņēmuma izveidi vai

| — | uzņēmuma darbības dažādošanu ar nosacījumu, ka jaunā darbība nav tā pati, kas iepriekš tika veikta uzņēmumā, vai līdzīga šādai darbībai; vai |
| --- | --- |

—

uzņēmuma darbības dažādošanu ar nosacījumu, ka jaunā darbība nav tā pati, kas iepriekš tika veikta uzņēmumā, vai līdzīga šādai darbībai; vai

| ii. | tādu aktīvu iegāde, kas tieši pieder uzņēmumam, kurš ir slēgts vai tiktu slēgts, ja tas nebūtu nopirkts, un to ir iegādājies ar pārdevēju nesaistīts ieguldītājs, ar nosacījumu, ka jaunā darbība, kas veicama, izmantojot iegādātos aktīvus, nav tā pati, kas tika veikta uzņēmumā pirms iegādes, vai nav līdzīga šādai darbībai; |
| --- | --- |

ii.

tādu aktīvu iegāde, kas tieši pieder uzņēmumam, kurš ir slēgts vai tiktu slēgts, ja tas nebūtu nopirkts, un to ir iegādājies ar pārdevēju nesaistīts ieguldītājs, ar nosacījumu, ka jaunā darbība, kas veicama, izmantojot iegādātos aktīvus, nav tā pati, kas tika veikta uzņēmumā pirms iegādes, vai nav līdzīga šādai darbībai;

| j) | “nemateriālie aktīvi” ir aktīvi, kas iegūti, pārņemot tehnoloģiju, piemēram, licences, zinātību vai nepatentētās tehniskās zināšanas; |
| --- | --- |

j)

“nemateriālie aktīvi” ir aktīvi, kas iegūti, pārņemot tehnoloģiju, piemēram, licences, zinātību vai nepatentētās tehniskās zināšanas;

| k) | “darba vietu izveide” ir konkrētā ražotnē nodarbināto darbinieku skaita neto pieaugums salīdzinājumā ar vidējo rādītāju iepriekšējo 12 mēnešu laikā, pirms tam atskaitot no acīmredzamā izveidoto darba vietu skaita visas attiecīgajā periodā zaudētās darba vietas; |
| --- | --- |

k)

“darba vietu izveide” ir konkrētā ražotnē nodarbināto darbinieku skaita neto pieaugums salīdzinājumā ar vidējo rādītāju iepriekšējo 12 mēnešu laikā, pirms tam atskaitot no acīmredzamā izveidoto darba vietu skaita visas attiecīgajā periodā zaudētās darba vietas;

| l) | “liels ieguldījumu projekts” ir sākotnējie ieguldījumi ar attaisnotajām izmaksām, kas pārsniedz EUR 50 miljonus, aprēķinot pēc cenām un maiņas kursiem atbalsta piešķiršanas dienā; |
| --- | --- |

l)

“liels ieguldījumu projekts” ir sākotnējie ieguldījumi ar attaisnotajām izmaksām, kas pārsniedz EUR 50 miljonus, aprēķinot pēc cenām un maiņas kursiem atbalsta piešķiršanas dienā;

| m) | “atbalsta maksimālā intensitāte” ir BDE izteikta atbalsta intensitāte lieliem uzņēmumiem, kā noteikts šo pamatnostādņu 5.4. iedaļā un norādīts attiecīgajā reģionālā atbalsta plānā; |
| --- | --- |

m)

“atbalsta maksimālā intensitāte” ir BDE izteikta atbalsta intensitāte lieliem uzņēmumiem, kā noteikts šo pamatnostādņu 5.4. iedaļā un norādīts attiecīgajā reģionālā atbalsta plānā;

| n) | “paziņošanas robežlielums” ir atbalsta summa, kas pārsniedz turpmāk tabulā norādītos robežlielumus:






  Atbalsta intensitāte | Paziņošanas robežlielums |
| --- | --- | --- |
| 10 % | EUR 7,5 miljoni |
| 15 % | EUR 11,25 miljoni |
| 25 % | EUR 18,75 miljoni |
| 35 % | EUR 26,25 miljoni |
| 50 % | EUR 37,5 miljoni |

n)

“paziņošanas robežlielums” ir atbalsta summa, kas pārsniedz turpmāk tabulā norādītos robežlielumus:

Atbalsta intensitāte

Paziņošanas robežlielums

10 %

EUR 7,5 miljoni

15 %

EUR 11,25 miljoni

25 %

EUR 18,75 miljoni

35 %

EUR 26,25 miljoni

50 %

EUR 37,5 miljoni

| o) | “darbinieku skaits” ir gada darba vienību (GDV) skaits, proti, personu skaits, kuras vienā gadā ir nodarbinātas uz pilnu slodzi; turklāt personas, kas nodarbinātas uz nepilnu slodzi vai sezonas darbos, norāda kā GDV daļas; |
| --- | --- |

o)

“darbinieku skaits” ir gada darba vienību (GDV) skaits, proti, personu skaits, kuras vienā gadā ir nodarbinātas uz pilnu slodzi; turklāt personas, kas nodarbinātas uz nepilnu slodzi vai sezonas darbos, norāda kā GDV daļas;

| p) | “darbības atbalsts” ir atbalsts, kas paredzēts, lai samazinātu ar sākotnējo ieguldījumu nesaistītus uzņēmuma kārtējos izdevumus. Tas ietver šādas izmaksu kategorijas: izmaksas par personālu, materiāliem, no apakšuzņēmējiem saņemtajiem pakalpojumiem, komunikācijām, energoresursiem, uzturēšanu, īri, administrācijas izdevumus u. c., bet neietver amortizācijas izdevumus un finansēšanas izmaksas, ja tās bijušas iekļautas attaisnotajās izmaksās, piešķirot reģionālo ieguldījumu atbalstu; |
| --- | --- |

p)

“darbības atbalsts” ir atbalsts, kas paredzēts, lai samazinātu ar sākotnējo ieguldījumu nesaistītus uzņēmuma kārtējos izdevumus. Tas ietver šādas izmaksu kategorijas: izmaksas par personālu, materiāliem, no apakšuzņēmējiem saņemtajiem pakalpojumiem, komunikācijām, energoresursiem, uzturēšanu, īri, administrācijas izdevumus u. c., bet neietver amortizācijas izdevumus un finansēšanas izmaksas, ja tās bijušas iekļautas attaisnotajās izmaksās, piešķirot reģionālo ieguldījumu atbalstu;

| q) | “reģionālā atbalsta plāns” ir apgabalu saraksts, ko EBTA valsts nosaka saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti šajās pamatnostādnēs, un ko apstiprinājusi Iestāde; |
| --- | --- |

q)

“reģionālā atbalsta plāns” ir apgabalu saraksts, ko EBTA valsts nosaka saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti šajās pamatnostādnēs, un ko apstiprinājusi Iestāde;

| r) | “tā pati vai līdzīga darbība” ir darbība, uz ko attiecas viena un tā pati NACE 2. red. saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas klase (četrciparu kods); |
| --- | --- |

r)

“tā pati vai līdzīga darbība” ir darbība, uz ko attiecas viena un tā pati NACE 2. red. saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas klase (četrciparu kods);

| s) | “viens vienots ieguldījumu projekts” ir jebkuri sākotnējie ieguldījumi, ko sācis tas pats saņēmējs (grupas līmenī) trīs gadu laikposmā no dienas, kad sākts darbs ar citiem atbalstītiem ieguldījumiem tajā pašā statistikas reģionā (21) 3. līmenī; |
| --- | --- |

s)

“viens vienots ieguldījumu projekts” ir jebkuri sākotnējie ieguldījumi, ko sācis tas pats saņēmējs (grupas līmenī) trīs gadu laikposmā no dienas, kad sākts darbs ar citiem atbalstītiem ieguldījumiem tajā pašā statistikas reģionā (21) 3. līmenī;

| t) | “MVU” ir uzņēmumi, kuri atbilst nosacījumiem, kas paredzēti Iestādes 2006. gada 19. aprīļa pamatnostādnēs par atbalstu mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (22); |
| --- | --- |

t)

“MVU” ir uzņēmumi, kuri atbilst nosacījumiem, kas paredzēti Iestādes 2006. gada 19. aprīļa pamatnostādnēs par atbalstu mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (22);

| u) | “darbu sākums” ir ar ieguldījumu saistītu būvdarbu sākums vai pirmās stingri noteiktās iekārtu pasūtījumu saistības vai citas saistības, kas padara ieguldījumu neatgriezenisku – atkarībā no tā, kas sākas pirmais. Zemes pirkšanu un tādus sagatavošanās darbus kā atļauju saņemšana un priekšizpētes veikšana neuzskata par darbu sākumu. Attiecībā uz pārņemšanu “darbu sākums” ir brīdis, kad tiek iegādāti aktīvi, kas ir tieši saistīti ar iegādāto uzņēmumu; |
| --- | --- |

u)

“darbu sākums” ir ar ieguldījumu saistītu būvdarbu sākums vai pirmās stingri noteiktās iekārtu pasūtījumu saistības vai citas saistības, kas padara ieguldījumu neatgriezenisku – atkarībā no tā, kas sākas pirmais. Zemes pirkšanu un tādus sagatavošanās darbus kā atļauju saņemšana un priekšizpētes veikšana neuzskata par darbu sākumu. Attiecībā uz pārņemšanu “darbu sākums” ir brīdis, kad tiek iegādāti aktīvi, kas ir tieši saistīti ar iegādāto uzņēmumu;

| v) | “mazapdzīvoti apgabali” ir apgabali, ko attiecīgā EBTA valsts noteikusi saskaņā ar šo pamatnostādņu 149. punktu; |
| --- | --- |

v)

“mazapdzīvoti apgabali” ir apgabali, ko attiecīgā EBTA valsts noteikusi saskaņā ar šo pamatnostādņu 149. punktu;

| w) | “materiālie aktīvi” ir tādi aktīvi kā zeme, ēkas un ražošanas telpas, mašīnas, iekārtas un aprīkojums; |
| --- | --- |

w)

“materiālie aktīvi” ir tādi aktīvi kā zeme, ēkas un ražošanas telpas, mašīnas, iekārtas un aprīkojums;

| x) | “ļoti mazapdzīvoti apgabali” ir statistikas 2. līmeņa reģioni Norvēģijai un statistikas 3. līmeņa reģioni Islandei ar mazāk nekā astoņiem iedzīvotājiem uz km2 (pamatojoties uz Eurostat datiem par iedzīvotāju blīvumu 2010. gadā) vai šādu statistikas reģionu daļas, ko attiecīgā EBTA valsts noteikusi saskaņā ar šo pamatnostādņu 149. punktu; |
| --- | --- |

x)

“ļoti mazapdzīvoti apgabali” ir statistikas 2. līmeņa reģioni Norvēģijai un statistikas 3. līmeņa reģioni Islandei ar mazāk nekā astoņiem iedzīvotājiem uz km2 (pamatojoties uz Eurostat datiem par iedzīvotāju blīvumu 2010. gadā) vai šādu statistikas reģionu daļas, ko attiecīgā EBTA valsts noteikusi saskaņā ar šo pamatnostādņu 149. punktu;

| y) | “algu izmaksas” ir kopējā summa, kas atbalsta saņēmējam ir faktiski jāsedz attiecībā uz konkrēto darba vietu, un ietver bruto algu pirms nodokļu nomaksas un obligātās iemaksas, piemēram, sociālās apdrošināšanas iemaksas, bērnu aprūpes un vecāku aprūpes izmaksas par konkrētu laikposmu. |
| --- | --- |

y)

“algu izmaksas” ir kopējā summa, kas atbalsta saņēmējam ir faktiski jāsedz attiecībā uz konkrēto darba vietu, un ietver bruto algu pirms nodokļu nomaksas un obligātās iemaksas, piemēram, sociālās apdrošināšanas iemaksas, bērnu aprūpes un vecāku aprūpes izmaksas par konkrētu laikposmu.

2.   PAZIŅOJAMS REĢIONĀLAIS ATBALSTS

| 21. | Principā EBTA valstīm jāpaziņo par reģionālo atbalstu saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu, izņemot pasākumus, kas atbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti grupu atbrīvojuma regulā, kura iestrādāta EEZ līgumā ar XV pielikumu. |
| --- | --- |

21.

Principā EBTA valstīm jāpaziņo par reģionālo atbalstu saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu, izņemot pasākumus, kas atbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti grupu atbrīvojuma regulā, kura iestrādāta EEZ līgumā ar XV pielikumu.

| 22. | Iestāde piemēros šīs pamatnostādnes paziņotām reģionālā atbalsta shēmām un individuālam atbalstam. |
| --- | --- |

22.

Iestāde piemēros šīs pamatnostādnes paziņotām reģionālā atbalsta shēmām un individuālam atbalstam.

| 23. | Uz individuālu atbalstu, kas tiek piešķirts atbilstoši paziņotai shēmai, joprojām attiecas paziņošanas pienākums saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu, ja atbalsts no visiem avotiem pārsniedz paziņošanas robežlielumu (23) vai ja tas ir piešķirts saņēmējam, kas ir slēdzis tādu pašu vai līdzīgu darbību EEZ divu gadu laikā pirms pieteikšanās atbalsta saņemšanai vai brīdī, kad tas piesakās atbalstam, plāno slēgt šādu darbību divu gadu laikposmā pēc subsidējamo ieguldījumu pabeigšanas. |
| --- | --- |

23.

Uz individuālu atbalstu, kas tiek piešķirts atbilstoši paziņotai shēmai, joprojām attiecas paziņošanas pienākums saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu, ja atbalsts no visiem avotiem pārsniedz paziņošanas robežlielumu (23) vai ja tas ir piešķirts saņēmējam, kas ir slēdzis tādu pašu vai līdzīgu darbību EEZ divu gadu laikā pirms pieteikšanās atbalsta saņemšanai vai brīdī, kad tas piesakās atbalstam, plāno slēgt šādu darbību divu gadu laikposmā pēc subsidējamo ieguldījumu pabeigšanas.

| 24. | Uz ieguldījumu atbalstu, ko piešķir lielam uzņēmumam, lai dažādotu esoša “c” apgabala uzņēmuma produkciju ar jauniem produktiem, joprojām attiecas paziņošanas pienākums atbilstoši Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

24.

Uz ieguldījumu atbalstu, ko piešķir lielam uzņēmumam, lai dažādotu esoša “c” apgabala uzņēmuma produkciju ar jauniem produktiem, joprojām attiecas paziņošanas pienākums atbilstoši Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktam.

3.   REĢIONĀLĀ ATBALSTA SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS

3.1.   KOPĒJIE NOVĒRTĒŠANAS PRINCIPI

| 25. | Lai novērtētu, vai paziņoto atbalsta pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, Iestāde parasti analizē, vai atbalsta pasākuma struktūra nodrošina, ka atbalsta pasākuma pozitīvā iedarbība vispārējas nozīmes mērķu sasniegšanā pārsniedz tā potenciāli negatīvo iedarbību uz tirdzniecību un konkurenci. |
| --- | --- |

25.

Lai novērtētu, vai paziņoto atbalsta pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, Iestāde parasti analizē, vai atbalsta pasākuma struktūra nodrošina, ka atbalsta pasākuma pozitīvā iedarbība vispārējas nozīmes mērķu sasniegšanā pārsniedz tā potenciāli negatīvo iedarbību uz tirdzniecību un konkurenci.

| 26. | Komisijas 2012. gada 8. maija Paziņojumā par valsts atbalstu tika izteikts aicinājums noteikt un definēt kopējus principus, kas piemērojami, novērtējot visu Komisijas īstenoto atbalsta pasākumu saderību. Tie paši kopējie principi attiecas uz saderības novērtējumu, ko veic Iestāde. Šajā nolūkā Iestāde uzskatīs atbalsta pasākumu par saderīgu ar EEZ līgumu tikai tad, ja tas atbildīs katram no šiem kritērijiem:






  a) | ieguldījumi precīzi definētā vispārējas nozīmes mērķī – valsts atbalsta pasākuma mērķim ir jābūt vispārējas nozīmes mērķim saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punktu; (3.2. iedaļa); |
| --- | --- | --- |

26.

Komisijas 2012. gada 8. maija Paziņojumā par valsts atbalstu tika izteikts aicinājums noteikt un definēt kopējus principus, kas piemērojami, novērtējot visu Komisijas īstenoto atbalsta pasākumu saderību. Tie paši kopējie principi attiecas uz saderības novērtējumu, ko veic Iestāde. Šajā nolūkā Iestāde uzskatīs atbalsta pasākumu par saderīgu ar EEZ līgumu tikai tad, ja tas atbildīs katram no šiem kritērijiem:

a)

ieguldījumi precīzi definētā vispārējas nozīmes mērķī – valsts atbalsta pasākuma mērķim ir jābūt vispārējas nozīmes mērķim saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punktu; (3.2. iedaļa);

| b) | vajadzība pēc valsts iejaukšanās – valsts atbalsta pasākumam jābūt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurā atbalsts var panākt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt, piemēram, novēršot tirgus nepilnību vai atrisinot taisnīguma vai kohēzijas problēmu; (3.3. iedaļa); |
| --- | --- |

b)

vajadzība pēc valsts iejaukšanās – valsts atbalsta pasākumam jābūt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurā atbalsts var panākt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt, piemēram, novēršot tirgus nepilnību vai atrisinot taisnīguma vai kohēzijas problēmu; (3.3. iedaļa);

| c) | atbalsta pasākuma piemērotība – ierosinātajam atbalsta pasākumam jābūt tādam, lai to varētu izmantot kā politikas instrumentu vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanai; (3.4. iedaļa); |
| --- | --- |

c)

atbalsta pasākuma piemērotība – ierosinātajam atbalsta pasākumam jābūt tādam, lai to varētu izmantot kā politikas instrumentu vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanai; (3.4. iedaļa);

| d) | stimulējoša ietekme – atbalstam ir jāmaina attiecīgā(-o) uzņēmuma(-u) attieksme tā, lai tas (tie) iesaistītos papildu darbībās, ko tas (tie) neveiktu bez šāda atbalsta vai veiktu ierobežotā vai atšķirīgā veidā vai vietā; (3.5. iedaļa); |
| --- | --- |

d)

stimulējoša ietekme – atbalstam ir jāmaina attiecīgā(-o) uzņēmuma(-u) attieksme tā, lai tas (tie) iesaistītos papildu darbībās, ko tas (tie) neveiktu bez šāda atbalsta vai veiktu ierobežotā vai atšķirīgā veidā vai vietā; (3.5. iedaļa);

| e) | atbalsta samērīgums (līdz minimumam ierobežots atbalsts) – atbalsta summa jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams, lai stimulētu papildu ieguldījumus vai darbību attiecīgajā apgabalā; (3.6. iedaļa); |
| --- | --- |

e)

atbalsta samērīgums (līdz minimumam ierobežots atbalsts) – atbalsta summa jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams, lai stimulētu papildu ieguldījumus vai darbību attiecīgajā apgabalā; (3.6. iedaļa);

| f) | izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp EEZ valstīm – atbalsta negatīvajai ietekmei jābūt pietiekami ierobežotai, lai pasākuma ietekmes kopējā bilance būtu pozitīva; (3.7. iedaļa); |
| --- | --- |

f)

izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp EEZ valstīm – atbalsta negatīvajai ietekmei jābūt pietiekami ierobežotai, lai pasākuma ietekmes kopējā bilance būtu pozitīva; (3.7. iedaļa);

| g) | atbalsta pārredzamība – EEZ valstīm, Iestādei, ekonomikas dalībniekiem un ieinteresētajai sabiedrības daļai ir vienkārša piekļuve visiem ar atbalstu saistītajiem attiecīgajiem aktiem un informācijai. (3.8. iedaļa). |
| --- | --- |

g)

atbalsta pārredzamība – EEZ valstīm, Iestādei, ekonomikas dalībniekiem un ieinteresētajai sabiedrības daļai ir vienkārša piekļuve visiem ar atbalstu saistītajiem attiecīgajiem aktiem un informācijai. (3.8. iedaļa).

| 27. | Turklāt attiecībā uz konkrētu shēmu kategoriju kopējo bilanci var noteikt prasību veikt ex post vērtējumu, kā aprakstīts šo pamatnostādņu 4. sadaļā. Tādos gadījumos Iestāde var ierobežot šo shēmu darbības ilgumu (parasti uz laikposmu līdz četriem gadiem vai mazāk) ar iespēju pēc tam atkal paziņot par to darbības ilguma pagarināšanu. |
| --- | --- |

27.

Turklāt attiecībā uz konkrētu shēmu kategoriju kopējo bilanci var noteikt prasību veikt ex post vērtējumu, kā aprakstīts šo pamatnostādņu 4. sadaļā. Tādos gadījumos Iestāde var ierobežot šo shēmu darbības ilgumu (parasti uz laikposmu līdz četriem gadiem vai mazāk) ar iespēju pēc tam atkal paziņot par to darbības ilguma pagarināšanu.

| 28. | Ja valsts atbalsta pasākums vai tā nosacījumi (tostarp pasākuma finansēšanas metode, ja tā ir valsts atbalsta pasākuma sastāvdaļa) nozīmētu EEZ tiesību nedalāmu pārkāpumu, šādu atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu (24). |
| --- | --- |

28.

Ja valsts atbalsta pasākums vai tā nosacījumi (tostarp pasākuma finansēšanas metode, ja tā ir valsts atbalsta pasākuma sastāvdaļa) nozīmētu EEZ tiesību nedalāmu pārkāpumu, šādu atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu (24).

| 29. | Novērtējot jebkura individuāla atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, Iestāde ņems vērā visus tiesas procesus saistībā ar EEZ līguma 53. vai 54. panta pārkāpumiem, kuri var attiekties uz atbalsta saņēmēju un kuri var būt būtiski saderības novērtēšanai saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punktu (25). |
| --- | --- |

29.

Novērtējot jebkura individuāla atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, Iestāde ņems vērā visus tiesas procesus saistībā ar EEZ līguma 53. vai 54. panta pārkāpumiem, kuri var attiekties uz atbalsta saņēmēju un kuri var būt būtiski saderības novērtēšanai saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punktu (25).

3.2.   IEGULDĪJUMS KOPĒJAM MĒRĶIM

| 30. | Reģionālā atbalsta pamatmērķis ir samazināt attīstības atšķirības starp dažādiem EEZ reģioniem. Izmantojot taisnīguma vai kohēzijas mērķi, reģionālais atbalsts var sniegt ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā, nodrošinot iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi. |
| --- | --- |

30.

Reģionālā atbalsta pamatmērķis ir samazināt attīstības atšķirības starp dažādiem EEZ reģioniem. Izmantojot taisnīguma vai kohēzijas mērķi, reģionālais atbalsts var sniegt ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā, nodrošinot iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi.

3.2.1.   Ieguldījumu atbalsta shēmas

| 31. | Reģionālā atbalsta shēmām vajadzētu būt attiecīgās reģionālās attīstības stratēģijas neatņemamai sastāvdaļai ar skaidri noteiktiem mērķiem, un tām vajadzētu būt saskaņotām ar šiem mērķiem un sniegt ieguldījumu to sasniegšanā. |
| --- | --- |

31.

Reģionālā atbalsta shēmām vajadzētu būt attiecīgās reģionālās attīstības stratēģijas neatņemamai sastāvdaļai ar skaidri noteiktiem mērķiem, un tām vajadzētu būt saskaņotām ar šiem mērķiem un sniegt ieguldījumu to sasniegšanā.

| 32. | Shēmas “c” apgabalos var ieviest, lai atbalstītu MVU sākotnējos ieguldījumus un sākotnējos ieguldījumus lielu uzņēmumu jaunai darbībai. |
| --- | --- |

32.

Shēmas “c” apgabalos var ieviest, lai atbalstītu MVU sākotnējos ieguldījumus un sākotnējos ieguldījumus lielu uzņēmumu jaunai darbībai.

| 33. | Piešķirot individuāliem ieguldījumu projektiem atbalstu saskaņā ar shēmu, piešķīrējai iestādei jāapstiprina, ka atlasītais projekts sniegs ieguldījumu shēmas mērķī un līdz ar to arī attiecīgā apgabala attīstības stratēģijā. Šajā nolūkā EBTA valsts var atsaukties uz informāciju, ko sniedzis atbalsta pieteikuma iesniedzējs atbilstoši veidlapai, kura pievienota šīm pamatnostādnēm, ja ir jāraksturo ieguldījumu pozitīvā ietekme uz attiecīgo apgabalu (26). |
| --- | --- |

33.

Piešķirot individuāliem ieguldījumu projektiem atbalstu saskaņā ar shēmu, piešķīrējai iestādei jāapstiprina, ka atlasītais projekts sniegs ieguldījumu shēmas mērķī un līdz ar to arī attiecīgā apgabala attīstības stratēģijā. Šajā nolūkā EBTA valsts var atsaukties uz informāciju, ko sniedzis atbalsta pieteikuma iesniedzējs atbilstoši veidlapai, kura pievienota šīm pamatnostādnēm, ja ir jāraksturo ieguldījumu pozitīvā ietekme uz attiecīgo apgabalu (26).

| 34. | Lai nodrošinātu, ka ieguldījumi veicina reālu un ilgtspējīgu konkrētā apgabala attīstību, ieguldījumiem jāpaliek attiecīgajā apgabalā vismaz piecus gadus vai (attiecībā uz MVU) trīs gadus kopš to veikšanas (27). |
| --- | --- |

34.

Lai nodrošinātu, ka ieguldījumi veicina reālu un ilgtspējīgu konkrētā apgabala attīstību, ieguldījumiem jāpaliek attiecīgajā apgabalā vismaz piecus gadus vai (attiecībā uz MVU) trīs gadus kopš to veikšanas (27).

| 35. | Ja atbalsts ir aprēķināts, pamatojoties uz algu izmaksām, attiecīgajiem darbiniekiem jābūt pieņemtiem darbā trīs gadu laikā kopš darbu beigšanas. Katrai ieguldījumu rezultātā radītajai darba vietai jāpaliek attiecīgajā apgabalā piecus gadus kopš datuma, kad šajā darba vietā pirmo reizi tika pieņemts darbinieks. Ja ieguldījumus veicis MVU, EBTA valstis var samazināt šo ieguldījumu vai radīto darba vietu saglabāšanas piecu gadu periodu ne mazāk kā līdz trim gadiem. |
| --- | --- |

35.

Ja atbalsts ir aprēķināts, pamatojoties uz algu izmaksām, attiecīgajiem darbiniekiem jābūt pieņemtiem darbā trīs gadu laikā kopš darbu beigšanas. Katrai ieguldījumu rezultātā radītajai darba vietai jāpaliek attiecīgajā apgabalā piecus gadus kopš datuma, kad šajā darba vietā pirmo reizi tika pieņemts darbinieks. Ja ieguldījumus veicis MVU, EBTA valstis var samazināt šo ieguldījumu vai radīto darba vietu saglabāšanas piecu gadu periodu ne mazāk kā līdz trim gadiem.

| 36. | Lai nodrošinātu, ka ieguldījumi ir dzīvotspējīgi, EBTA valstij jānodrošina, ka atbalsta saņēmējs vismaz 25 % apmērā no attaisnotajām izmaksām nodrošina tādu finansiālu ieguldījumu no saviem līdzekļiem vai ārēja finansējuma, kurā nav nekāda publiska finansiālā atbalsta (28). |
| --- | --- |

36.

Lai nodrošinātu, ka ieguldījumi ir dzīvotspējīgi, EBTA valstij jānodrošina, ka atbalsta saņēmējs vismaz 25 % apmērā no attaisnotajām izmaksām nodrošina tādu finansiālu ieguldījumu no saviem līdzekļiem vai ārēja finansējuma, kurā nav nekāda publiska finansiālā atbalsta (28).

| 37. | Lai izvairītos no tā, ka valsts atbalsta pasākumi varētu nodarīt kaitējumu videi, EBTA valstīm arī jānodrošina atbilstība EEZ tiesību aktiem vides jomā, tostarp ietekmes uz vidi novērtējuma veikšana, kad to paredz tiesību akti, un visu attiecīgo atļauju saņemšana. |
| --- | --- |

37.

Lai izvairītos no tā, ka valsts atbalsta pasākumi varētu nodarīt kaitējumu videi, EBTA valstīm arī jānodrošina atbilstība EEZ tiesību aktiem vides jomā, tostarp ietekmes uz vidi novērtējuma veikšana, kad to paredz tiesību akti, un visu attiecīgo atļauju saņemšana.

3.2.2.   Paziņots individuālais ieguldījumu atbalsts

| 38. | Lai pierādītu Iestādei paziņotā individuālā ieguldījumu atbalsta reģionālo devumu, EBTA valstis var izmantot dažādus, tostarp šādus, tiešos rādītājus (piemēram, tieša jaunu darba vietu radīšana) un netiešos rādītājus (piemēram, vietējās inovācijas):






  a) | ar ieguldījumu tieši radīto darba vietu skaits ir svarīgs devuma rādītājs reģionālajā attīstībā. Būtu jāņem vērā arī radīto darba vietu kvalitāte un pieprasīto prasmju līmenis; |
| --- | --- | --- |

38.

Lai pierādītu Iestādei paziņotā individuālā ieguldījumu atbalsta reģionālo devumu, EBTA valstis var izmantot dažādus, tostarp šādus, tiešos rādītājus (piemēram, tieša jaunu darba vietu radīšana) un netiešos rādītājus (piemēram, vietējās inovācijas):

a)

ar ieguldījumu tieši radīto darba vietu skaits ir svarīgs devuma rādītājs reģionālajā attīstībā. Būtu jāņem vērā arī radīto darba vietu kvalitāte un pieprasīto prasmju līmenis;

| b) | vietējā apakšpiegādātāju un piegādātāju tīklā varētu radīt pat vairāk jaunu darba vietu, tā palīdzot integrēt ieguldījumus attiecīgajā reģionā un nodrošinot plašāku pozitīvās ietekmes izplatību. Tādēļ tiks ņemts vērā arī netieši radīto darba vietu skaits; |
| --- | --- |

b)

vietējā apakšpiegādātāju un piegādātāju tīklā varētu radīt pat vairāk jaunu darba vietu, tā palīdzot integrēt ieguldījumus attiecīgajā reģionā un nodrošinot plašāku pozitīvās ietekmes izplatību. Tādēļ tiks ņemts vērā arī netieši radīto darba vietu skaits;

| c) | saņēmēja apņemšanās organizēt plašus mācību pasākumus, lai pilnveidotu savu darbinieku prasmes (vispārējās un specifiskās), tiks uzskatīta par faktoru, kas veicina reģionālo attīstību. Uzmanība tiks pievērsta arī stažēšanās vai māceklības iespējām, jo īpaši jauniešiem, un mācībām, kas pilnveido ārpus uzņēmuma esošo darba ņēmēju zināšanas un viņu nodarbināmību. Lai izvairītos no divkāršas uzskaites, vispārējās vai specifiskās mācības, kam ir apstiprināts mācību atbalsts, netiks uzskatītas par reģionālā atbalsta pozitīvu faktoru; |
| --- | --- |

c)

saņēmēja apņemšanās organizēt plašus mācību pasākumus, lai pilnveidotu savu darbinieku prasmes (vispārējās un specifiskās), tiks uzskatīta par faktoru, kas veicina reģionālo attīstību. Uzmanība tiks pievērsta arī stažēšanās vai māceklības iespējām, jo īpaši jauniešiem, un mācībām, kas pilnveido ārpus uzņēmuma esošo darba ņēmēju zināšanas un viņu nodarbināmību. Lai izvairītos no divkāršas uzskaites, vispārējās vai specifiskās mācības, kam ir apstiprināts mācību atbalsts, netiks uzskatītas par reģionālā atbalsta pozitīvu faktoru;

| d) | reģionālās attīstības ziņā ārēji apjomradīti ietaupījumi vai citi labumi var rasties tuvināšanās (klasteru veidošanās) rezultātā. Uzņēmumu klasteri vienā nozarē ļauj atsevišķām rūpnīcām vairāk specializēties, tā palielinot efektivitāti. Tomēr šā rādītāja nozīmība, nosakot devumu reģionālajai attīstībai, ir atkarīga no klastera attīstības pakāpes; |
| --- | --- |

d)

reģionālās attīstības ziņā ārēji apjomradīti ietaupījumi vai citi labumi var rasties tuvināšanās (klasteru veidošanās) rezultātā. Uzņēmumu klasteri vienā nozarē ļauj atsevišķām rūpnīcām vairāk specializēties, tā palielinot efektivitāti. Tomēr šā rādītāja nozīmība, nosakot devumu reģionālajai attīstībai, ir atkarīga no klastera attīstības pakāpes;

| e) | ieguldījumi ir saistīti ar tehniskām zināšanām un var būt nozīmīgas tehnoloģiju pārneses avots (zināšanu izplatība). Ieguldījumi intensīvās tehnoloģiju nozarēs drīzāk būs saistīti ar tehnoloģiju pārnesi atbalsta saņēmēja reģionā. Šajā saistībā svarīgs ir arī zināšanu izplatības apjoms un specifika; |
| --- | --- |

e)

ieguldījumi ir saistīti ar tehniskām zināšanām un var būt nozīmīgas tehnoloģiju pārneses avots (zināšanu izplatība). Ieguldījumi intensīvās tehnoloģiju nozarēs drīzāk būs saistīti ar tehnoloģiju pārnesi atbalsta saņēmēja reģionā. Šajā saistībā svarīgs ir arī zināšanu izplatības apjoms un specifika;

| f) | var izskatīt arī projektu nozīmi reģiona spējai radīt jaunu tehnoloģiju, izmantojot vietējās inovācijas. Šai ziņā pozitīvi var vērtēt jaunu ražošanas objektu sadarbību ar vietējām augstākās izglītības iestādēm; |
| --- | --- |

f)

var izskatīt arī projektu nozīmi reģiona spējai radīt jaunu tehnoloģiju, izmantojot vietējās inovācijas. Šai ziņā pozitīvi var vērtēt jaunu ražošanas objektu sadarbību ar vietējām augstākās izglītības iestādēm;

| g) | ieguldījuma ilgums un iespējamie turpmākie ieguldījumi nākotnē ir rādītājs uzņēmuma ilglaicīgām saistībām attiecīgajā reģionā. |
| --- | --- |

g)

ieguldījuma ilgums un iespējamie turpmākie ieguldījumi nākotnē ir rādītājs uzņēmuma ilglaicīgām saistībām attiecīgajā reģionā.

| 39. | EBTA valstis var pamatoties arī uz atbalsta saņēmēja biznesa plānu, kas varētu sniegt informāciju par izveidojamo darba vietu skaitu, izmaksājamām algām (mājsaimniecību turības pieaugums kā papildu pozitīvs rādītājs), no vietējiem ražotājiem iegādātajiem apjomiem, ieguldījumu radīto apgrozījumu un apgabala iespējamo ieguvumu no papildu nodokļu ieņēmumiem. |
| --- | --- |

39.

EBTA valstis var pamatoties arī uz atbalsta saņēmēja biznesa plānu, kas varētu sniegt informāciju par izveidojamo darba vietu skaitu, izmaksājamām algām (mājsaimniecību turības pieaugums kā papildu pozitīvs rādītājs), no vietējiem ražotājiem iegādātajiem apjomiem, ieguldījumu radīto apgrozījumu un apgabala iespējamo ieguvumu no papildu nodokļu ieņēmumiem.

| 40. | Ad hoc atbalsta (29) gadījumā EBTA valstij papildus 33.–37. punktā noteiktajām prasībām ir jāpierāda, ka projekts atbilst attiecīgā apgabala attīstības stratēģijai un sniedz ieguldījumu tās mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

40.

Ad hoc atbalsta (29) gadījumā EBTA valstij papildus 33.–37. punktā noteiktajām prasībām ir jāpierāda, ka projekts atbilst attiecīgā apgabala attīstības stratēģijai un sniedz ieguldījumu tās mērķu sasniegšanā.

3.2.3.   Darbības atbalsta shēmas

| 41. | Darbības atbalsta shēmas veicinās mazāk attīstītu teritoriju attīstību tikai tad, ja šo teritoriju problēmas būs iepriekš skaidri definētas. Šķēršļi saimnieciskās darbības piesaistīšanai vai saglabāšanai var būt tik būtiski vai pastāvīgi, ka ar ieguldījumu atbalstu vien var nebūt pietiekami, lai ļautu konkrētajiem apgabaliem attīstīties. |
| --- | --- |

41.

Darbības atbalsta shēmas veicinās mazāk attīstītu teritoriju attīstību tikai tad, ja šo teritoriju problēmas būs iepriekš skaidri definētas. Šķēršļi saimnieciskās darbības piesaistīšanai vai saglabāšanai var būt tik būtiski vai pastāvīgi, ka ar ieguldījumu atbalstu vien var nebūt pietiekami, lai ļautu konkrētajiem apgabaliem attīstīties.

| 42. | Attiecībā uz atbalstu, lai mazinātu konkrētas īpašas grūtības, ar kurām “a” apgabalos saskaras MVU, attiecīgajām EBTA valstīm ir jāpierāda, ka šādas īpašas grūtības patiešām pastāv un ir nozīmīgas, un arī jāpierāda, ka darbības atbalsta shēma ir vajadzīga, jo minētās īpašās grūtības nevar atrisināt ar ieguldījumu atbalstu. |
| --- | --- |

42.

Attiecībā uz atbalstu, lai mazinātu konkrētas īpašas grūtības, ar kurām “a” apgabalos saskaras MVU, attiecīgajām EBTA valstīm ir jāpierāda, ka šādas īpašas grūtības patiešām pastāv un ir nozīmīgas, un arī jāpierāda, ka darbības atbalsta shēma ir vajadzīga, jo minētās īpašās grūtības nevar atrisināt ar ieguldījumu atbalstu.

| 43. | Attiecībā uz darbības atbalstu, lai novērstu vai mazinātu apdzīvotības sarukšanu ļoti mazapdzīvotos apgabalos, attiecīgajai EBTA valstij ir jāpierāda apdzīvotības sarukšanas risks attiecīgajā apgabalā gadījumā, ja darbības atbalsts netiks piešķirts. |
| --- | --- |

43.

Attiecībā uz darbības atbalstu, lai novērstu vai mazinātu apdzīvotības sarukšanu ļoti mazapdzīvotos apgabalos, attiecīgajai EBTA valstij ir jāpierāda apdzīvotības sarukšanas risks attiecīgajā apgabalā gadījumā, ja darbības atbalsts netiks piešķirts.

3.3.   VAJADZĪBA PĒC VALSTS IEJAUKŠANĀS

| 44. | Lai izvērtētu, vai valsts atbalsts ir nepieciešams vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanai, vispirms jāveic risināmās problēmas cēloņu analīze. Valsts atbalstam vajadzētu būt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurā ar atbalstu var panākt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt. Tas ir īpaši svarīgi ierobežotu publisko resursu apstākļos. |
| --- | --- |

44.

Lai izvērtētu, vai valsts atbalsts ir nepieciešams vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanai, vispirms jāveic risināmās problēmas cēloņu analīze. Valsts atbalstam vajadzētu būt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurā ar atbalstu var panākt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt. Tas ir īpaši svarīgi ierobežotu publisko resursu apstākļos.

| 45. | Konkrētos apstākļos valsts atbalsts patiešām var novērst tirgus nepilnības, tādējādi veicinot tirgu efektīvu darbību un uzlabojot konkurētspēju. Turklāt, ja tirgi nodrošina efektīvus rezultātus, bet no taisnīguma vai kohēzijas viedokļa tos uzskata par nepietiekamiem, valsts atbalstu var izmantot, lai iegūtu vēlamāku un taisnīgāku rezultātu tirgū. |
| --- | --- |

45.

Konkrētos apstākļos valsts atbalsts patiešām var novērst tirgus nepilnības, tādējādi veicinot tirgu efektīvu darbību un uzlabojot konkurētspēju. Turklāt, ja tirgi nodrošina efektīvus rezultātus, bet no taisnīguma vai kohēzijas viedokļa tos uzskata par nepietiekamiem, valsts atbalstu var izmantot, lai iegūtu vēlamāku un taisnīgāku rezultātu tirgū.

| 46. | Attiecībā uz atbalstu, ko piešķir reģionālā atbalsta plānā iekļautu apgabalu attīstībai saskaņā ar noteikumiem, kuri paredzēti šo pamatnostādņu 5. sadaļā, Iestāde uzskata, ka tirgus nesasniedz EEZ līgumā noteiktos gaidītos kohēzijas mērķus bez valsts iejaukšanās. Tāpēc atbalsts, ko piešķir šādos apgabalos, būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

46.

Attiecībā uz atbalstu, ko piešķir reģionālā atbalsta plānā iekļautu apgabalu attīstībai saskaņā ar noteikumiem, kuri paredzēti šo pamatnostādņu 5. sadaļā, Iestāde uzskata, ka tirgus nesasniedz EEZ līgumā noteiktos gaidītos kohēzijas mērķus bez valsts iejaukšanās. Tāpēc atbalsts, ko piešķir šādos apgabalos, būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktam.

3.4.   REĢIONĀLĀ ATBALSTA PIEMĒROTĪBA

| 47. | Paziņotajam atbalsta pasākumam jābūt tādam, lai to varētu izmantot kā politikas instrumentu attiecīgā politikas mērķa sasniegšanai. Atbalsta pasākumu neuzskatīs par saderīgu, ja tādu pašu pozitīvu devumu reģionālajā attīstībā var panākt ar citiem mazāk izkropļojošiem politikas instrumentiem vai citiem mazāk izkropļojošiem atbalsta instrumenta veidiem. |
| --- | --- |

47.

Paziņotajam atbalsta pasākumam jābūt tādam, lai to varētu izmantot kā politikas instrumentu attiecīgā politikas mērķa sasniegšanai. Atbalsta pasākumu neuzskatīs par saderīgu, ja tādu pašu pozitīvu devumu reģionālajā attīstībā var panākt ar citiem mazāk izkropļojošiem politikas instrumentiem vai citiem mazāk izkropļojošiem atbalsta instrumenta veidiem.

3.4.1.   Piemērotība, salīdzinot ar alternatīviem politikas instrumentiem

3.4.1.1.   Ieguldījumu atbalsta shēmas

| 48. | Reģionālo ieguldījumu atbalsts nav vienīgais EBTA valstīm pieejamais politikas instruments, ar kuru var atbalstīt ieguldījumus un jaunu darba vietu radīšanu mazāk attīstītos reģionos. EBTA valstis var izmantot citus pasākumus, piemēram, attīstīt infrastruktūru, uzlabot izglītības un mācību kvalitāti vai pilnveidot uzņēmējdarbības vidi. |
| --- | --- |

48.

Reģionālo ieguldījumu atbalsts nav vienīgais EBTA valstīm pieejamais politikas instruments, ar kuru var atbalstīt ieguldījumus un jaunu darba vietu radīšanu mazāk attīstītos reģionos. EBTA valstis var izmantot citus pasākumus, piemēram, attīstīt infrastruktūru, uzlabot izglītības un mācību kvalitāti vai pilnveidot uzņēmējdarbības vidi.

| 49. | Ieviešot shēmu, kas neietilpst darbības programmā, kuru finansē no kohēzijas politikas fondiem, EBTA valstīm jānorāda, kādēļ reģionālais atbalsts ir piemērots instruments, kas palīdz sasniegt kopējo taisnīguma vai kohēzijas mērķi. |
| --- | --- |

49.

Ieviešot shēmu, kas neietilpst darbības programmā, kuru finansē no kohēzijas politikas fondiem, EBTA valstīm jānorāda, kādēļ reģionālais atbalsts ir piemērots instruments, kas palīdz sasniegt kopējo taisnīguma vai kohēzijas mērķi.

| 50. | Iestāde īpaši ņem vērā visus ierosinātās atbalsta shēmas ietekmes novērtējumus, ko EBTA valsts var darīt pieejamus. Lai novērtētu ierosinātās shēmas piemērotību, var arī ņemt vērā 4. sadaļā aprakstītos ex post vērtējumus. |
| --- | --- |

50.

Iestāde īpaši ņem vērā visus ierosinātās atbalsta shēmas ietekmes novērtējumus, ko EBTA valsts var darīt pieejamus. Lai novērtētu ierosinātās shēmas piemērotību, var arī ņemt vērā 4. sadaļā aprakstītos ex post vērtējumus.

3.4.1.2.   Individuālais ieguldījumu atbalsts

| 51. | Ad hoc atbalsta gadījumā EBTA valstij jāpierāda, kādā veidā šāds atbalsts nodrošinās attiecīgā apgabala attīstību labāk nekā atbalsts, ko piešķir saskaņā ar shēmu vai cita veida pasākumiem. |
| --- | --- |

51.

Ad hoc atbalsta gadījumā EBTA valstij jāpierāda, kādā veidā šāds atbalsts nodrošinās attiecīgā apgabala attīstību labāk nekā atbalsts, ko piešķir saskaņā ar shēmu vai cita veida pasākumiem.

3.4.1.3.   Darbības atbalsta shēmas

| 52. | EBTA valstij jāpierāda, ka atbalsts ir piemērots, lai sasniegtu shēmas mērķi attiecībā uz problēmām, kuru risināšanai šis atbalsts ir paredzēts. Lai pierādītu atbalsta piemērotību, EBTA valsts var aprēķināt atbalsta summu ex ante kā fiksētu summu, kas sedz gaidāmās papildu izmaksas noteiktā laikposmā, lai stimulētu uzņēmumus ierobežot izmaksas un attīstīt to uzņēmējdarbību efektīvāk laika gaitā. (30) |
| --- | --- |

52.

EBTA valstij jāpierāda, ka atbalsts ir piemērots, lai sasniegtu shēmas mērķi attiecībā uz problēmām, kuru risināšanai šis atbalsts ir paredzēts. Lai pierādītu atbalsta piemērotību, EBTA valsts var aprēķināt atbalsta summu ex ante kā fiksētu summu, kas sedz gaidāmās papildu izmaksas noteiktā laikposmā, lai stimulētu uzņēmumus ierobežot izmaksas un attīstīt to uzņēmējdarbību efektīvāk laika gaitā. (30)

3.4.2.   Piemērotība, salīdzinot ar dažādiem atbalsta instrumentiem

| 53. | Reģionālo atbalstu var piešķirt dažādos veidos. Tomēr EBTA valstij būtu jānodrošina atbalsta piešķiršana tādā veidā, kas radītu vismazākos tirdzniecības un konkurences izkropļojumus. Šajā sakarā, ja atbalsts ir piešķirts veidos, kas sniedz tiešas finansiālas priekšrocības (piemēram, tiešas dotācijas, atbrīvojumi no nodokļiem vai to samazinājums, atbrīvojumi no sociālās apdrošināšanas iemaksām vai citiem obligātiem maksājumiem vai to samazinājums, zemes, preču vai pakalpojumu piedāvāšana par izdevīgām cenām utt.), EBTA valstij jāpierāda, kādēļ nav piemēroti citi iespējami mazāk izkropļojoši atbalsta veidi, piemēram, atmaksājami aizņēmumi vai atbalsta veidi, kuru pamatā ir parāda vai pašu kapitāla instrumenti (piemēram, aizdevumi ar zemām procentu likmēm vai procentu atlaides, valsts garantijas, akciju iegāde vai cita veida kapitāla nodrošinājums ar izdevīgiem nosacījumiem). |
| --- | --- |

53.

Reģionālo atbalstu var piešķirt dažādos veidos. Tomēr EBTA valstij būtu jānodrošina atbalsta piešķiršana tādā veidā, kas radītu vismazākos tirdzniecības un konkurences izkropļojumus. Šajā sakarā, ja atbalsts ir piešķirts veidos, kas sniedz tiešas finansiālas priekšrocības (piemēram, tiešas dotācijas, atbrīvojumi no nodokļiem vai to samazinājums, atbrīvojumi no sociālās apdrošināšanas iemaksām vai citiem obligātiem maksājumiem vai to samazinājums, zemes, preču vai pakalpojumu piedāvāšana par izdevīgām cenām utt.), EBTA valstij jāpierāda, kādēļ nav piemēroti citi iespējami mazāk izkropļojoši atbalsta veidi, piemēram, atmaksājami aizņēmumi vai atbalsta veidi, kuru pamatā ir parāda vai pašu kapitāla instrumenti (piemēram, aizdevumi ar zemām procentu likmēm vai procentu atlaides, valsts garantijas, akciju iegāde vai cita veida kapitāla nodrošinājums ar izdevīgiem nosacījumiem).

| 54. | Atbalsta shēmām, ar kurām īsteno darbības programmu mērķus un prioritātes, šajā programmā izvēlētais finansēšanas instruments tiek uzskatīts par piemērotu instrumentu. |
| --- | --- |

54.

Atbalsta shēmām, ar kurām īsteno darbības programmu mērķus un prioritātes, šajā programmā izvēlētais finansēšanas instruments tiek uzskatīts par piemērotu instrumentu.

| 55. | Lai novērtētu ierosinātā atbalsta shēmu piemērotību, var ņemt vērā 4. sadaļā aprakstītos ex post vērtējumus. |
| --- | --- |

55.

Lai novērtētu ierosinātā atbalsta shēmu piemērotību, var ņemt vērā 4. sadaļā aprakstītos ex post vērtējumus.

3.5.   STIMULĒJOŠA IETEKME

| 56. | Reģionālo atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tam ir stimulējoša ietekme. Stimulējoša ietekme ir tad, ja atbalsts maina uzņēmuma attieksmi tā, ka tas iesaistās apgabala attīstību veicinošās papildu darbībās, kurās tas neiesaistītos bez šāda atbalsta vai iesaistītos ierobežotā vai atšķirīgā veidā vai vietā. Atbalsts nedrīkst subsidēt darbības izmaksas, kas uzņēmumam būtu radušās jebkurā gadījumā, un nedrīkst kompensēt saimnieciskās darbības parastu uzņēmējdarbības risku. |
| --- | --- |

56.

Reģionālo atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tam ir stimulējoša ietekme. Stimulējoša ietekme ir tad, ja atbalsts maina uzņēmuma attieksmi tā, ka tas iesaistās apgabala attīstību veicinošās papildu darbībās, kurās tas neiesaistītos bez šāda atbalsta vai iesaistītos ierobežotā vai atšķirīgā veidā vai vietā. Atbalsts nedrīkst subsidēt darbības izmaksas, kas uzņēmumam būtu radušās jebkurā gadījumā, un nedrīkst kompensēt saimnieciskās darbības parastu uzņēmējdarbības risku.

| 57. | Stimulējošo ietekmi var pierādīt, izmantojot divus iespējamos turpmāk minētos scenārijus:






  a) | atbalsts stimulē pieņemt pozitīvu lēmumu par ieguldījumu, jo ieguldījumu, kas šim atbalsta saņēmējam citādi nebūtu pietiekami ienesīgs, var veikt attiecīgajā apgabalā (31) (pirmais scenārijs, lēmums par ieguldījumiem); vai |
| --- | --- | --- |

57.

Stimulējošo ietekmi var pierādīt, izmantojot divus iespējamos turpmāk minētos scenārijus:

a)

atbalsts stimulē pieņemt pozitīvu lēmumu par ieguldījumu, jo ieguldījumu, kas šim atbalsta saņēmējam citādi nebūtu pietiekami ienesīgs, var veikt attiecīgajā apgabalā (31) (pirmais scenārijs, lēmums par ieguldījumiem); vai

| b) | atbalsts stimulē izvietot plānoto ieguldījumu attiecīgajā apgabalā, nevis citur, jo tas kompensē neto trūkumus un izmaksas, kas saistītas ar izvietošanu atbalstāmajā apgabalā (otrais scenārijs, lēmums par atrašanās vietu). |
| --- | --- |

b)

atbalsts stimulē izvietot plānoto ieguldījumu attiecīgajā apgabalā, nevis citur, jo tas kompensē neto trūkumus un izmaksas, kas saistītas ar izvietošanu atbalstāmajā apgabalā (otrais scenārijs, lēmums par atrašanās vietu).

| 58. | Ja atbalsts nemaina saņēmēja attieksmi, stimulējot veikt (papildu) ieguldījumus attiecīgajā apgabalā, var uzskatīt, ka tie paši ieguldījumi šajā reģionā tiktu veikti arī bez atbalsta. Šādam atbalstam trūkst stimulējošās ietekmes, lai sasniegtu reģionālo mērķi, un to nevar apstiprināt kā saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

58.

Ja atbalsts nemaina saņēmēja attieksmi, stimulējot veikt (papildu) ieguldījumus attiecīgajā apgabalā, var uzskatīt, ka tie paši ieguldījumi šajā reģionā tiktu veikti arī bez atbalsta. Šādam atbalstam trūkst stimulējošās ietekmes, lai sasniegtu reģionālo mērķi, un to nevar apstiprināt kā saderīgu ar iekšējo tirgu.

| 59. | Tomēr attiecībā uz reģionālo atbalstu, kas piešķirts ar kohēzijas politikas fondu starpniecību “a” apgabalos ieguldījumiem, kuri nepieciešami EEZ tiesību aktos noteiktu standartu sasniegšanai, var uzskatīt, ka tam ir stimulējoša ietekme, ja bez atbalsta saņēmējam nebūtu bijis izdevīgi veikt ieguldījumus attiecīgajā apgabalā un tā rezultātā minētajā apgabalā tiktu slēgts esošs uzņēmums. |
| --- | --- |

59.

Tomēr attiecībā uz reģionālo atbalstu, kas piešķirts ar kohēzijas politikas fondu starpniecību “a” apgabalos ieguldījumiem, kuri nepieciešami EEZ tiesību aktos noteiktu standartu sasniegšanai, var uzskatīt, ka tam ir stimulējoša ietekme, ja bez atbalsta saņēmējam nebūtu bijis izdevīgi veikt ieguldījumus attiecīgajā apgabalā un tā rezultātā minētajā apgabalā tiktu slēgts esošs uzņēmums.

3.5.1.   Ieguldījumu atbalsta shēmas

| 60. | Darbus saistībā ar individuāliem ieguldījumiem drīkst sākt tikai pēc tam, kad ir iesniegta pieteikuma veidlapa atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

60.

Darbus saistībā ar individuāliem ieguldījumiem drīkst sākt tikai pēc tam, kad ir iesniegta pieteikuma veidlapa atbalsta saņemšanai.

| 61. | Ja darbi tiek sākti, pirms tiek iesniegta pieteikuma veidlapa atbalsta saņemšanai, tad atbalstu, kas piešķirts attiecībā uz individuālajiem ieguldījumiem, neuzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

61.

Ja darbi tiek sākti, pirms tiek iesniegta pieteikuma veidlapa atbalsta saņemšanai, tad atbalstu, kas piešķirts attiecībā uz individuālajiem ieguldījumiem, neuzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| 62. | EBTA valstīm jāievieš standarta pieteikuma veidlapa atbalsta saņemšanai, kas pievienota šo pamatnostādņu pieteikumā (32). Pieteikuma veidlapā MVU un lieliem uzņēmumiem hipotētiski jāpaskaidro, kas notiktu, ja tie nesaņemtu atbalstu, norādot, kurš no 57. punktā aprakstītajiem scenārijiem ir piemērojams. |
| --- | --- |

62.

EBTA valstīm jāievieš standarta pieteikuma veidlapa atbalsta saņemšanai, kas pievienota šo pamatnostādņu pieteikumā (32). Pieteikuma veidlapā MVU un lieliem uzņēmumiem hipotētiski jāpaskaidro, kas notiktu, ja tie nesaņemtu atbalstu, norādot, kurš no 57. punktā aprakstītajiem scenārijiem ir piemērojams.

| 63. | Turklāt lieliem uzņēmumiem ir jāiesniedz dokumentāri pierādījumi, kas apliecinātu hipotētisku scenāriju, kurš aprakstīts pieteikuma veidlapā. MVU šāda pienākuma nav. |
| --- | --- |

63.

Turklāt lieliem uzņēmumiem ir jāiesniedz dokumentāri pierādījumi, kas apliecinātu hipotētisku scenāriju, kurš aprakstīts pieteikuma veidlapā. MVU šāda pienākuma nav.

| 64. | Piešķīrējai iestādei jāveic hipotētisko elementu ticamības pārbaude un jāapstiprina, ka reģionālajam atbalstam ir nepieciešamā stimulējošā ietekme, kas atbilst vienam no 57. punktā aprakstītajiem scenārijiem. Hipotētisks scenārijs ir ticams tad, ja tas ir patiess un atspoguļo lēmuma pieņemšanas faktorus laikā, kad atbalsta saņēmējs pieņēmis lēmumu par ieguldījumu. |
| --- | --- |

64.

Piešķīrējai iestādei jāveic hipotētisko elementu ticamības pārbaude un jāapstiprina, ka reģionālajam atbalstam ir nepieciešamā stimulējošā ietekme, kas atbilst vienam no 57. punktā aprakstītajiem scenārijiem. Hipotētisks scenārijs ir ticams tad, ja tas ir patiess un atspoguļo lēmuma pieņemšanas faktorus laikā, kad atbalsta saņēmējs pieņēmis lēmumu par ieguldījumu.

3.5.2.   Paziņots individuālais ieguldījumu atbalsts

| 65. | Papildus 60.–64. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz paziņotu atbalstu (33) EBTA valstij ir jāsniedz nepārprotami pierādījumi, ka atbalstam ir efektīva ietekme uz ieguldījumu izvēli vai atrašanās vietas izvēli (34). Tai jānorāda, kurš no 57. punktā aprakstītajiem scenārijiem ir piemērojams. Lai varētu sagatavot visaptverošu novērtējumu, EBTA valstij jāsniedz ne tikai informācija par atbalstāmo projektu, bet arī visaptverošs hipotētiskā scenārija apraksts par gadījumu, ja neviena valsts iestāde EEZ saņēmējam nepiešķir nekādu atbalstu. |
| --- | --- |

65.

Papildus 60.–64. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz paziņotu atbalstu (33) EBTA valstij ir jāsniedz nepārprotami pierādījumi, ka atbalstam ir efektīva ietekme uz ieguldījumu izvēli vai atrašanās vietas izvēli (34). Tai jānorāda, kurš no 57. punktā aprakstītajiem scenārijiem ir piemērojams. Lai varētu sagatavot visaptverošu novērtējumu, EBTA valstij jāsniedz ne tikai informācija par atbalstāmo projektu, bet arī visaptverošs hipotētiskā scenārija apraksts par gadījumu, ja neviena valsts iestāde EEZ saņēmējam nepiešķir nekādu atbalstu.

| 66. | Pirmajā scenārijā EBTA valsts varētu pierādīt atbalsta stimulējošo ietekmi ar uzņēmuma dokumentiem, kuri parāda, ka ieguldījumi nebūtu pietiekami ienesīgi bez atbalsta. |
| --- | --- |

66.

Pirmajā scenārijā EBTA valsts varētu pierādīt atbalsta stimulējošo ietekmi ar uzņēmuma dokumentiem, kuri parāda, ka ieguldījumi nebūtu pietiekami ienesīgi bez atbalsta.

| 67. | Otrajā scenārijā EBTA valsts varētu pierādīt atbalsta stimulējošo ietekmi ar uzņēmuma dokumentiem, kuros redzams, ka ir veikts izmaksu un ieguvumu salīdzinājums attiecībā uz gadījumu, ja atrašanās vieta ir attiecīgajā apgabalā un citā(-os) alternatīvā(-os) apgabalā(-os). Iestāde pārbauda, vai šādi salīdzinājumi ir reāli pamatoti. |
| --- | --- |

67.

Otrajā scenārijā EBTA valsts varētu pierādīt atbalsta stimulējošo ietekmi ar uzņēmuma dokumentiem, kuros redzams, ka ir veikts izmaksu un ieguvumu salīdzinājums attiecībā uz gadījumu, ja atrašanās vieta ir attiecīgajā apgabalā un citā(-os) alternatīvā(-os) apgabalā(-os). Iestāde pārbauda, vai šādi salīdzinājumi ir reāli pamatoti.

| 68. | EBTA valstis īpaši tiek aicinātas paļauties uz oficiāliem valdes dokumentiem, riska novērtējumiem (tostarp ar atrašanās vietu saistīto risku novērtēšanu), finanšu pārskatiem, iekšējiem biznesa plāniem, ekspertu atzinumiem un citiem pētījumiem, kas attiecas uz novērtējamo ieguldījumu projektu. Dokumenti, kuros ir informācija par pieprasījuma prognozēm, izmaksu prognozēm, finanšu prognozēm, kā arī dokumenti, kuri ir iesniegti ieguldījumu komitejai un kuros ir izstrādāti daži ieguldījumu scenāriji, vai dokumenti, kuri ir sagatavoti finanšu iestādēm, varētu palīdzēt EBTA valstīm pierādīt stimulējošo ietekmi. |
| --- | --- |

68.

EBTA valstis īpaši tiek aicinātas paļauties uz oficiāliem valdes dokumentiem, riska novērtējumiem (tostarp ar atrašanās vietu saistīto risku novērtēšanu), finanšu pārskatiem, iekšējiem biznesa plāniem, ekspertu atzinumiem un citiem pētījumiem, kas attiecas uz novērtējamo ieguldījumu projektu. Dokumenti, kuros ir informācija par pieprasījuma prognozēm, izmaksu prognozēm, finanšu prognozēm, kā arī dokumenti, kuri ir iesniegti ieguldījumu komitejai un kuros ir izstrādāti daži ieguldījumu scenāriji, vai dokumenti, kuri ir sagatavoti finanšu iestādēm, varētu palīdzēt EBTA valstīm pierādīt stimulējošo ietekmi.

| 69. | Šajā saistībā, jo īpaši pirmajā scenārijā, ienesīguma līmeni var novērtēt, izmantojot metodoloģijas, kuras parasti tiek piemērotas attiecīgajā nozarē un kurās var ietvert metodes, lai novērtētu projekta neto pašreizējo vērtību (NPV) (35), iekšējās atdeves koeficientu (IRR) (36) vai ieguldītā kapitāla vidējo atdevi (ROCE). Projekta rentabilitāte ir jāsalīdzina ar parastajiem atdeves koeficientiem, ko uzņēmums piemērojis citos līdzīgos ieguldījumu projektos. Ja šādi koeficienti nav pieejami, projekta rentabilitāte jāsalīdzina ar uzņēmuma kopējām kapitāla izmaksām vai atdeves koeficientiem, kas tiek parasti novēroti attiecīgajā nozarē. |
| --- | --- |

69.

Šajā saistībā, jo īpaši pirmajā scenārijā, ienesīguma līmeni var novērtēt, izmantojot metodoloģijas, kuras parasti tiek piemērotas attiecīgajā nozarē un kurās var ietvert metodes, lai novērtētu projekta neto pašreizējo vērtību (NPV) (35), iekšējās atdeves koeficientu (IRR) (36) vai ieguldītā kapitāla vidējo atdevi (ROCE). Projekta rentabilitāte ir jāsalīdzina ar parastajiem atdeves koeficientiem, ko uzņēmums piemērojis citos līdzīgos ieguldījumu projektos. Ja šādi koeficienti nav pieejami, projekta rentabilitāte jāsalīdzina ar uzņēmuma kopējām kapitāla izmaksām vai atdeves koeficientiem, kas tiek parasti novēroti attiecīgajā nozarē.

| 70. | Ja atbalsts nemaina saņēmēja attieksmi, stimulējot veikt (papildu) ieguldījumus attiecīgajā apgabalā, tam nav pozitīvas ietekmes uz reģionu. Tāpēc atbalsts netiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu gadījumos, kad izrādīsies, ka tie paši ieguldījumi šajā reģionā tiktu veikti arī tad, ja atbalsts netiktu piešķirts. |
| --- | --- |

70.

Ja atbalsts nemaina saņēmēja attieksmi, stimulējot veikt (papildu) ieguldījumus attiecīgajā apgabalā, tam nav pozitīvas ietekmes uz reģionu. Tāpēc atbalsts netiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu gadījumos, kad izrādīsies, ka tie paši ieguldījumi šajā reģionā tiktu veikti arī tad, ja atbalsts netiktu piešķirts.

3.5.3.   Darbības atbalsta shēmas

| 71. | Attiecībā uz darbības atbalsta shēmām uzskatīs, ka atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja pastāv iespēja, ka bez atbalsta saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā apgabalā vai reģionā būtu būtiski zemāks problēmu dēļ, kuras paredzēts risināt, izmantojot atbalstu. |
| --- | --- |

71.

Attiecībā uz darbības atbalsta shēmām uzskatīs, ka atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja pastāv iespēja, ka bez atbalsta saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā apgabalā vai reģionā būtu būtiski zemāks problēmu dēļ, kuras paredzēts risināt, izmantojot atbalstu.

| 72. | Tāpēc Iestāde uzskatīs, ka atbalsts veicina papildu saimniecisko darbību attiecīgajos apgabalos vai reģionos, ja EBTA valsts ir pierādījusi, ka attiecīgajā apgabalā pastāv minētās problēmas un ka tās ir būtiskas (sk. 42. un 43. punktu). |
| --- | --- |

72.

Tāpēc Iestāde uzskatīs, ka atbalsts veicina papildu saimniecisko darbību attiecīgajos apgabalos vai reģionos, ja EBTA valsts ir pierādījusi, ka attiecīgajā apgabalā pastāv minētās problēmas un ka tās ir būtiskas (sk. 42. un 43. punktu).

3.6.   ATBALSTA SUMMAS SAMĒRĪGUMS (LĪDZ MINIMUMAM IEROBEŽOTS ATBALSTS)

| 73. | Principā reģionālā atbalsta summa ir jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams, lai stimulētu papildu ieguldījumus vai darbību attiecīgajā apgabalā. |
| --- | --- |

73.

Principā reģionālā atbalsta summa ir jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams, lai stimulētu papildu ieguldījumus vai darbību attiecīgajā apgabalā.

| 74. | Kopumā individuāli paziņojamu atbalstu uzskatīs par ierobežotu līdz minimumam, ja atbalsta summa atbilst ieguldījumu īstenošanas neto papildu izmaksām attiecīgajā apgabalā, salīdzinot ar hipotētisko scenāriju gadījumam, kad atbalsts netiek sniegts. Līdzīgi attiecībā uz ieguldījumu atbalstu, ko piešķir lieliem uzņēmumiem atbilstoši paziņotām shēmām, EBTA valstīm jānodrošina, ka atbalsta summa nepārsniedz minimumu, pamatojoties uz “neto papildu izmaksu pieeju”. |
| --- | --- |

74.

Kopumā individuāli paziņojamu atbalstu uzskatīs par ierobežotu līdz minimumam, ja atbalsta summa atbilst ieguldījumu īstenošanas neto papildu izmaksām attiecīgajā apgabalā, salīdzinot ar hipotētisko scenāriju gadījumam, kad atbalsts netiek sniegts. Līdzīgi attiecībā uz ieguldījumu atbalstu, ko piešķir lieliem uzņēmumiem atbilstoši paziņotām shēmām, EBTA valstīm jānodrošina, ka atbalsta summa nepārsniedz minimumu, pamatojoties uz “neto papildu izmaksu pieeju”.

| 75. | Tāpēc attiecībā uz pirmā scenārija situācijām (lēmumi par ieguldījumiem) atbalsta summa nedrīkstētu pārsniegt minimumu, kas nepieciešams, lai projekts būtu pietiekami rentabls, piemēram, lai palielinātu tā IRR virs parastajiem atdeves koeficientiem, ko attiecīgais uzņēmums piemērojis citos līdzīgos ieguldījumu projektos, vai lai palielinātu tā IRR virs uzņēmuma kopējām kapitāla izmaksām vai atdeves koeficientiem, kas tiek parasti novēroti attiecīgajā nozarē, ja tie ir pieejami. |
| --- | --- |

75.

Tāpēc attiecībā uz pirmā scenārija situācijām (lēmumi par ieguldījumiem) atbalsta summa nedrīkstētu pārsniegt minimumu, kas nepieciešams, lai projekts būtu pietiekami rentabls, piemēram, lai palielinātu tā IRR virs parastajiem atdeves koeficientiem, ko attiecīgais uzņēmums piemērojis citos līdzīgos ieguldījumu projektos, vai lai palielinātu tā IRR virs uzņēmuma kopējām kapitāla izmaksām vai atdeves koeficientiem, kas tiek parasti novēroti attiecīgajā nozarē, ja tie ir pieejami.

| 76. | Otrā scenārija situācijās (atrašanās vietas stimulēšana) atbalsta summa nedrīkstētu pārsniegt starpību starp ieguldījumu neto pašreizējo vērtību mērķa apgabalā un ieguldījumu neto pašreizējo vērtību alternatīvajā atrašanās vietā. Jāņem vērā visas saistītās izmaksas un ieguvumi, tostarp arī, piemēram, administratīvās izmaksas, transporta izmaksas, mācību izmaksas, kuras nesedz atbalsts mācībām, kā arī algu starpības. Tomēr, ja alternatīvā atrašanās vieta atrodas EEZ, minētajā citā atrašanās vietā piešķirtās subsīdijas netiks ņemtas vērā. |
| --- | --- |

76.

Otrā scenārija situācijās (atrašanās vietas stimulēšana) atbalsta summa nedrīkstētu pārsniegt starpību starp ieguldījumu neto pašreizējo vērtību mērķa apgabalā un ieguldījumu neto pašreizējo vērtību alternatīvajā atrašanās vietā. Jāņem vērā visas saistītās izmaksas un ieguvumi, tostarp arī, piemēram, administratīvās izmaksas, transporta izmaksas, mācību izmaksas, kuras nesedz atbalsts mācībām, kā arī algu starpības. Tomēr, ja alternatīvā atrašanās vieta atrodas EEZ, minētajā citā atrašanās vietā piešķirtās subsīdijas netiks ņemtas vērā.

| 77. | Lai nodrošinātu paredzamību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, Iestāde ieguldījumu atbalstam turpmāk piemēro ieguldījumu atbalsta maksimālo intensitāti (37). Atbalsta maksimālajai intensitātei ir divkāršs mērķis. |
| --- | --- |

77.

Lai nodrošinātu paredzamību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, Iestāde ieguldījumu atbalstam turpmāk piemēro ieguldījumu atbalsta maksimālo intensitāti (37). Atbalsta maksimālajai intensitātei ir divkāršs mērķis.

| 78. | Pirmkārt, attiecībā uz paziņotām shēmām šī atbalsta maksimālā intensitāte ir sava veida garantija MVU – kamēr atbalsta intensitāte nepārsniedz pieļaujamo maksimālo intensitāti, tiek uzskatīts, ka ir izpildīts “līdz minimumam ierobežota atbalsta” kritērijs. |
| --- | --- |

78.

Pirmkārt, attiecībā uz paziņotām shēmām šī atbalsta maksimālā intensitāte ir sava veida garantija MVU – kamēr atbalsta intensitāte nepārsniedz pieļaujamo maksimālo intensitāti, tiek uzskatīts, ka ir izpildīts “līdz minimumam ierobežota atbalsta” kritērijs.

| 79. | Otrkārt, visos pārējos gadījumos atbalsta intensitāti izmanto kā maksimālo ierobežojumu neto papildu izmaksu pieejai, kas aprakstīta 75. un 76. punktā. |
| --- | --- |

79.

Otrkārt, visos pārējos gadījumos atbalsta intensitāti izmanto kā maksimālo ierobežojumu neto papildu izmaksu pieejai, kas aprakstīta 75. un 76. punktā.

| 80. | Atbalsta maksimālo intensitāti modulē attiecībā uz trim kritērijiem:






  a) | attiecīgā apgabala sociālekonomiskā situācija kā rādītājs, kādā mērā apgabalam vajadzīga turpmāka attīstība un, iespējams, arī tam, kādā mērā apgabals cieš no grūtībām piesaistīt un saglabāt saimniecisko darbību; |
| --- | --- | --- |

80.

Atbalsta maksimālo intensitāti modulē attiecībā uz trim kritērijiem:

a)

attiecīgā apgabala sociālekonomiskā situācija kā rādītājs, kādā mērā apgabalam vajadzīga turpmāka attīstība un, iespējams, arī tam, kādā mērā apgabals cieš no grūtībām piesaistīt un saglabāt saimniecisko darbību;

| b) | atbalsta saņēmēja uzņēmuma lielums kā rādītājs īpašiem sarežģījumiem finansēt vai īstenot projektu attiecīgajā apgabalā; un |
| --- | --- |

b)

atbalsta saņēmēja uzņēmuma lielums kā rādītājs īpašiem sarežģījumiem finansēt vai īstenot projektu attiecīgajā apgabalā; un

| c) | ieguldījumu projekta apmērs kā rādītājs paredzamajam konkurences un tirdzniecības izkropļojumu līmenim. |
| --- | --- |

c)

ieguldījumu projekta apmērs kā rādītājs paredzamajam konkurences un tirdzniecības izkropļojumu līmenim.

| 81. | Tādēļ – jo mazāk attīstīts ir mērķa reģions un ja atbalsta saņēmējs ir MVU, jo augstāka atbalsta intensitāte ir pieļaujama (un, iespējams, augstāks tirdzniecības un konkurences izkropļojumu līmenis). |
| --- | --- |

81.

Tādēļ – jo mazāk attīstīts ir mērķa reģions un ja atbalsta saņēmējs ir MVU, jo augstāka atbalsta intensitāte ir pieļaujama (un, iespējams, augstāks tirdzniecības un konkurences izkropļojumu līmenis).

| 82. | Ņemot vērā paredzamos lielākus konkurences un tirdzniecības izkropļojumus, atbalsta maksimālā intensitāte attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem jāsamazina, izmantojot 20. punkta c) apakšpunktā noteiktos mehānismus. |
| --- | --- |

82.

Ņemot vērā paredzamos lielākus konkurences un tirdzniecības izkropļojumus, atbalsta maksimālā intensitāte attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem jāsamazina, izmantojot 20. punkta c) apakšpunktā noteiktos mehānismus.

3.6.1.   Ieguldījumu atbalsta shēmas

| 83. | Attiecībā uz atbalstu MVU var izmantot palielināto atbalsta maksimālo intensitāti, kas aprakstīta 5.4. iedaļā. Tomēr MVU nedrīkst gūt labumu no šīs palielinātās intensitātes, ja ieguldījumi ir saistīti ar lielu ieguldījumu projektu. |
| --- | --- |

83.

Attiecībā uz atbalstu MVU var izmantot palielināto atbalsta maksimālo intensitāti, kas aprakstīta 5.4. iedaļā. Tomēr MVU nedrīkst gūt labumu no šīs palielinātās intensitātes, ja ieguldījumi ir saistīti ar lielu ieguldījumu projektu.

| 84. | Attiecībā uz atbalstu lieliem uzņēmumiem EBTA valstij jānodrošina, ka atbalsta summa atbilst ieguldījumu īstenošanas neto papildu izmaksām attiecīgajā apgabalā salīdzinājumā ar hipotētisko scenāriju, kurā atbalsts netiek sniegts. Šo pamatnostādņu 75. un 76. punktā izskaidrotā metode jāizmanto kopā ar atbalsta maksimālo intensitāti kā maksimālo ierobežojumu. |
| --- | --- |

84.

Attiecībā uz atbalstu lieliem uzņēmumiem EBTA valstij jānodrošina, ka atbalsta summa atbilst ieguldījumu īstenošanas neto papildu izmaksām attiecīgajā apgabalā salīdzinājumā ar hipotētisko scenāriju, kurā atbalsts netiek sniegts. Šo pamatnostādņu 75. un 76. punktā izskaidrotā metode jāizmanto kopā ar atbalsta maksimālo intensitāti kā maksimālo ierobežojumu.

| 85. | Attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem jānodrošina, ka atbalsts nepārsniedz samazināto intensitāti. Ja saņēmējam atbalstu piešķir ieguldījumiem, ko uzskata par daļu no viena vienota ieguldījumu projekta, atbalsts ir jāsamazina attiecībā uz attaisnotajām izmaksām, kas pārsniedz EUR 50 miljonus (38). |
| --- | --- |

85.

Attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem jānodrošina, ka atbalsts nepārsniedz samazināto intensitāti. Ja saņēmējam atbalstu piešķir ieguldījumiem, ko uzskata par daļu no viena vienota ieguldījumu projekta, atbalsts ir jāsamazina attiecībā uz attaisnotajām izmaksām, kas pārsniedz EUR 50 miljonus (38).

| 86. | Atbalsta maksimālo intensitāti un atbalsta summu vienam projektam aprēķina piešķīrēja iestāde, piešķirot atbalstu. Atbalsta intensitāte jāaprēķina, pamatojoties uz bruto dotācijas ekvivalentu saistībā ar ieguldījumu kopējām attaisnotajām izmaksām vai saistībā ar algu izmaksām, ko, piesakoties atbalstam, norādījis tā saņēmējs. |
| --- | --- |

86.

Atbalsta maksimālo intensitāti un atbalsta summu vienam projektam aprēķina piešķīrēja iestāde, piešķirot atbalstu. Atbalsta intensitāte jāaprēķina, pamatojoties uz bruto dotācijas ekvivalentu saistībā ar ieguldījumu kopējām attaisnotajām izmaksām vai saistībā ar algu izmaksām, ko, piesakoties atbalstam, norādījis tā saņēmējs.

| 87. | Ja ieguldījumu atbalsts, kas aprēķināts, pamatojoties uz ieguldījumu izmaksām, ir apvienots ar reģionālo ieguldījumu atbalstu, kas aprēķināts, pamatojoties uz algu izmaksām, atbalsta kopējā summa nedrīkst pārsniegt vislielāko atbalsta summu, kas iegūta kādā no aprēķiniem, līdz maksimāli pieļaujamajai atbalsta intensitātei konkrētajam apgabalam. |
| --- | --- |

87.

Ja ieguldījumu atbalsts, kas aprēķināts, pamatojoties uz ieguldījumu izmaksām, ir apvienots ar reģionālo ieguldījumu atbalstu, kas aprēķināts, pamatojoties uz algu izmaksām, atbalsta kopējā summa nedrīkst pārsniegt vislielāko atbalsta summu, kas iegūta kādā no aprēķiniem, līdz maksimāli pieļaujamajai atbalsta intensitātei konkrētajam apgabalam.

| 88. | Ieguldījumu atbalstu var paralēli piešķirt no dažādām reģionālā atbalsta shēmām vai kopā ar ad hoc atbalstu ar nosacījumu, ka no visiem avotiem kopējais atbalsts nedrīkst pārsniegt maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti vienam projektam, kas iepriekš jāaprēķina pirmajai piešķīrējai iestādei. |
| --- | --- |

88.

Ieguldījumu atbalstu var paralēli piešķirt no dažādām reģionālā atbalsta shēmām vai kopā ar ad hoc atbalstu ar nosacījumu, ka no visiem avotiem kopējais atbalsts nedrīkst pārsniegt maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti vienam projektam, kas iepriekš jāaprēķina pirmajai piešķīrējai iestādei.

| 89. | Attiecībā uz sākotnējiem ieguldījumiem, kas saistīti ar Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) projektiem, kuri atbilst kritērijiem, kas noteikti Regulā par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar ETS mērķi (39), atbalsta intensitāte, kas attiecas uz apgabalu, kurā atrodas sākotnējie ieguldījumi, ir piemērojama visiem atbalsta saņēmējiem, kas piedalās projektā. Ja sākotnējie ieguldījumi atrodas divos vai vairākos atbalstāmos reģionos, atbalsta maksimālā intensitāte sākotnējiem ieguldījumiem ir tā, kas ir piemērojama atbalstāmajā reģionā, kurā radusies lielākā daļa attaisnoto izmaksu. Par sākotnējiem ieguldījumiem, ko veic lieli uzņēmumi “c” apgabalos, reģionālo atbalstu saistībā ar ETS projektiem var saņemt tikai tad, ja tie ir sākotnējie ieguldījumi jaunām darbībām vai jauniem produktiem. |
| --- | --- |

89.

Attiecībā uz sākotnējiem ieguldījumiem, kas saistīti ar Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) projektiem, kuri atbilst kritērijiem, kas noteikti Regulā par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar ETS mērķi (39), atbalsta intensitāte, kas attiecas uz apgabalu, kurā atrodas sākotnējie ieguldījumi, ir piemērojama visiem atbalsta saņēmējiem, kas piedalās projektā. Ja sākotnējie ieguldījumi atrodas divos vai vairākos atbalstāmos reģionos, atbalsta maksimālā intensitāte sākotnējiem ieguldījumiem ir tā, kas ir piemērojama atbalstāmajā reģionā, kurā radusies lielākā daļa attaisnoto izmaksu. Par sākotnējiem ieguldījumiem, ko veic lieli uzņēmumi “c” apgabalos, reģionālo atbalstu saistībā ar ETS projektiem var saņemt tikai tad, ja tie ir sākotnējie ieguldījumi jaunām darbībām vai jauniem produktiem.

3.6.1.1.   Attaisnotās izmaksas, ko aprēķina, pamatojoties uz ieguldījumu izmaksām

| 90. | Iegādātajiem aktīviem vajadzētu būt jauniem, izņemot attiecībā uz MVU un uzņēmuma iegādi (40). |
| --- | --- |

90.

Iegādātajiem aktīviem vajadzētu būt jauniem, izņemot attiecībā uz MVU un uzņēmuma iegādi (40).

| 91. | MVU gadījumā par attaisnotām var uzskatīt arī līdz 50 % no priekšizpētes vai konsultāciju izmaksām, kas saistītas ar ieguldījumiem. |
| --- | --- |

91.

MVU gadījumā par attaisnotām var uzskatīt arī līdz 50 % no priekšizpētes vai konsultāciju izmaksām, kas saistītas ar ieguldījumiem.

| 92. | Attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts būtiskām pārmaiņām ražošanas procesā, attaisnotajām izmaksām jābūt lielākām nekā ar modernizējamo darbību saistīto aktīvu amortizācijai iepriekšējo trīs finanšu gadu laikā. |
| --- | --- |

92.

Attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts būtiskām pārmaiņām ražošanas procesā, attaisnotajām izmaksām jābūt lielākām nekā ar modernizējamo darbību saistīto aktīvu amortizācijai iepriekšējo trīs finanšu gadu laikā.

| 93. | Attiecībā uz atbalstu, ko piešķir esoša uzņēmuma produkcijas dažādošanai, attaisnotajām izmaksām vismaz par 200 % jāpārsniedz atkārtoti izmantoto aktīvu uzskaites vērtība, kas reģistrēta iepriekšējā finanšu gadā pirms darbu sākšanas. |
| --- | --- |

93.

Attiecībā uz atbalstu, ko piešķir esoša uzņēmuma produkcijas dažādošanai, attaisnotajām izmaksām vismaz par 200 % jāpārsniedz atkārtoti izmantoto aktīvu uzskaites vērtība, kas reģistrēta iepriekšējā finanšu gadā pirms darbu sākšanas.

| 94. | Ar materiālo aktīvu nomu saistītas izmaksas var ņemt vērā, tikai ievērojot šādus nosacījumus:






  a) | ja tiek nomāta zeme un ēkas, lielu uzņēmumu gadījumā nomai jāturpinās vismaz piecus gadus pēc paredzamā ieguldījumu noslēgšanas datuma, bet MVU gadījumā – vismaz trīs gadus; |
| --- | --- | --- |

94.

Ar materiālo aktīvu nomu saistītas izmaksas var ņemt vērā, tikai ievērojot šādus nosacījumus:

a)

ja tiek nomāta zeme un ēkas, lielu uzņēmumu gadījumā nomai jāturpinās vismaz piecus gadus pēc paredzamā ieguldījumu noslēgšanas datuma, bet MVU gadījumā – vismaz trīs gadus;

| b) | ja tiek nomāta ražotne vai iekārtas, nomai jābūt finanšu izpirkumnomai (līzingam) un tās līgumā jābūt noteiktam atbalsta saņēmēja pienākumam pēc nomas termiņa beigām aktīvus izpirkt. |
| --- | --- |

b)

ja tiek nomāta ražotne vai iekārtas, nomai jābūt finanšu izpirkumnomai (līzingam) un tās līgumā jābūt noteiktam atbalsta saņēmēja pienākumam pēc nomas termiņa beigām aktīvus izpirkt.

| 95. | Iegādājoties uzņēmumu, būtu jāsedz tikai tās izmaksas aktīvu pirkšanai no trešām personām, kas nav saistītas ar pircēju. Darījumam jābūt veiktam saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Ja atbalsts aktīvu iegādei jau ir piešķirts pirms to iegādes, šādu aktīvu izmaksas būtu jāatskaita no attaisnotajām izmaksām, kas saistītas ar uzņēmuma iegādi. Ja uzņēmuma iegāde ir apvienota ar papildu ieguldījumiem, par kuriem var saņemt atbalstu, šādu vēlāku ieguldījumu attaisnotās izmaksas būtu jāpieskaita uzņēmuma aktīvu iegādes izmaksām. |
| --- | --- |

95.

Iegādājoties uzņēmumu, būtu jāsedz tikai tās izmaksas aktīvu pirkšanai no trešām personām, kas nav saistītas ar pircēju. Darījumam jābūt veiktam saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Ja atbalsts aktīvu iegādei jau ir piešķirts pirms to iegādes, šādu aktīvu izmaksas būtu jāatskaita no attaisnotajām izmaksām, kas saistītas ar uzņēmuma iegādi. Ja uzņēmuma iegāde ir apvienota ar papildu ieguldījumiem, par kuriem var saņemt atbalstu, šādu vēlāku ieguldījumu attaisnotās izmaksas būtu jāpieskaita uzņēmuma aktīvu iegādes izmaksām.

| 96. | Attiecībā uz lieliem uzņēmumiem nemateriālo aktīvu izmaksas ir attaisnotas tikai līdz 50 % no projekta kopējām attaisnotajām ieguldījumu izmaksām. MVU gadījumā var pilnīgi segt nemateriālo aktīvu izmaksas. |
| --- | --- |

96.

Attiecībā uz lieliem uzņēmumiem nemateriālo aktīvu izmaksas ir attaisnotas tikai līdz 50 % no projekta kopējām attaisnotajām ieguldījumu izmaksām. MVU gadījumā var pilnīgi segt nemateriālo aktīvu izmaksas.

| 97. | Nemateriālajiem aktīviem, ko var ņemt vērā ieguldījumu izmaksu aprēķinā, joprojām jābūt saistītiem ar attiecīgo atbalstāmo apgabalu, un tos nevar novirzīt citiem apgabaliem. Šajā nolūkā nemateriālajiem aktīviem ir jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | tie ir jāizmanto vienīgi uzņēmumā, kas saņem atbalstu; |
| --- | --- | --- |

97.

Nemateriālajiem aktīviem, ko var ņemt vērā ieguldījumu izmaksu aprēķinā, joprojām jābūt saistītiem ar attiecīgo atbalstāmo apgabalu, un tos nevar novirzīt citiem apgabaliem. Šajā nolūkā nemateriālajiem aktīviem ir jāatbilst šādiem nosacījumiem:

a)

tie ir jāizmanto vienīgi uzņēmumā, kas saņem atbalstu;

| b) | tiem jābūt amortizējamiem; |
| --- | --- |

b)

tiem jābūt amortizējamiem;

| c) | tiem jābūt iegādātiem atbilstoši tirgus nosacījumiem no trešām personām, kas nav saistītas ar pircēju. |
| --- | --- |

c)

tiem jābūt iegādātiem atbilstoši tirgus nosacījumiem no trešām personām, kas nav saistītas ar pircēju.

| 98. | Nemateriālajiem aktīviem jābūt iekļautiem atbalstu saņemošā uzņēmuma aktīvos un vismaz piecus gadus (trīs gadus MVU gadījumā) jābūt saistītiem ar projektu, kam piešķirts atbalsts. |
| --- | --- |

98.

Nemateriālajiem aktīviem jābūt iekļautiem atbalstu saņemošā uzņēmuma aktīvos un vismaz piecus gadus (trīs gadus MVU gadījumā) jābūt saistītiem ar projektu, kam piešķirts atbalsts.

3.6.1.2.   Attaisnotās izmaksas, ko aprēķina, pamatojoties uz algu izmaksām

| 99. | Reģionālo atbalstu var aprēķināt arī, pamatojoties uz paredzamajām algu izmaksām, kas saistītas ar darba vietu radīšanu sākotnējo ieguldījumu rezultātā. Atbalsts var kompensēt tikai darbā pieņemtās personas algu izmaksas, ko aprēķina par divu gadu laikposmu, un atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt piemērojamo atbalsta intensitāti attiecīgajā apgabalā. |
| --- | --- |

99.

Reģionālo atbalstu var aprēķināt arī, pamatojoties uz paredzamajām algu izmaksām, kas saistītas ar darba vietu radīšanu sākotnējo ieguldījumu rezultātā. Atbalsts var kompensēt tikai darbā pieņemtās personas algu izmaksas, ko aprēķina par divu gadu laikposmu, un atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt piemērojamo atbalsta intensitāti attiecīgajā apgabalā.

3.6.2.   Paziņots individuālais ieguldījumu atbalsts

| 100. | Pirmā scenārija situācijās (lēmums par ieguldījumu) Iestāde, izmantojot 75. punktā izklāstīto metodi, pārbaudīs, vai atbalsta summa pārsniedz nepieciešamo minimumu, lai projekts būtu pietiekami ienesīgs. |
| --- | --- |

100.

Pirmā scenārija situācijās (lēmums par ieguldījumu) Iestāde, izmantojot 75. punktā izklāstīto metodi, pārbaudīs, vai atbalsta summa pārsniedz nepieciešamo minimumu, lai projekts būtu pietiekami ienesīgs.

| 101. | Otrā scenārija situācijās (lēmums par atrašanās vietu) attiecībā uz atrašanās vietas stimulēšanu Iestāde, izmantojot šo pamatnostādņu 76. punktā noteikto metodi, salīdzinās ieguldījumu neto pašreizējo vērtību mērķa apgabalam ar ieguldījumu neto pašreizējo vērtību alternatīvā atrašanās vietā. |
| --- | --- |

101.

Otrā scenārija situācijās (lēmums par atrašanās vietu) attiecībā uz atrašanās vietas stimulēšanu Iestāde, izmantojot šo pamatnostādņu 76. punktā noteikto metodi, salīdzinās ieguldījumu neto pašreizējo vērtību mērķa apgabalam ar ieguldījumu neto pašreizējo vērtību alternatīvā atrašanās vietā.

| 102. | Aprēķinus, ar kuriem veic stimulējošās ietekmes analīzi, var izmantot arī tam, lai novērtētu, vai atbalsts ir samērīgs. EBTA valstij jāpierāda samērīgums, pamatojoties uz attiecīgu dokumentāciju, kas minēta 68. punktā. |
| --- | --- |

102.

Aprēķinus, ar kuriem veic stimulējošās ietekmes analīzi, var izmantot arī tam, lai novērtētu, vai atbalsts ir samērīgs. EBTA valstij jāpierāda samērīgums, pamatojoties uz attiecīgu dokumentāciju, kas minēta 68. punktā.

| 103. | Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt pieļaujamo koriģēto atbalsta intensitāti. |
| --- | --- |

103.

Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt pieļaujamo koriģēto atbalsta intensitāti.

3.6.3.   Darbības atbalsta shēmas

| 104. | EBTA valstij jāpierāda, ka atbalsta līmenis ir samērīgs ar problēmām, kuru risināšanai tas paredzēts. |
| --- | --- |

104.

EBTA valstij jāpierāda, ka atbalsta līmenis ir samērīgs ar problēmām, kuru risināšanai tas paredzēts.

| 105. | Proti, jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem:






  a) | atbalsts jānosaka attiecībā uz attaisnoto izmaksu kopumu, kas ir iepriekš definēts un pilnīgi attiecināms uz problēmām, kuru risināšanai atbalsts paredzēts, kā norādījusi EBTA valsts; |
| --- | --- | --- |

105.

Proti, jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem:

a)

atbalsts jānosaka attiecībā uz attaisnoto izmaksu kopumu, kas ir iepriekš definēts un pilnīgi attiecināms uz problēmām, kuru risināšanai atbalsts paredzēts, kā norādījusi EBTA valsts;

| b) | atbalsts drīkst segt tikai noteiktu daļu no šīm iepriekš noteiktajām attaisnotajām izmaksām un nedrīkst pārsniegt šīs izmaksas; |
| --- | --- |

b)

atbalsts drīkst segt tikai noteiktu daļu no šīm iepriekš noteiktajām attaisnotajām izmaksām un nedrīkst pārsniegt šīs izmaksas;

| c) | atbalsta summai katram saņēmējam jābūt samērīgai ar katram saņēmējam faktiski radušos problēmu līmeni. |
| --- | --- |

c)

atbalsta summai katram saņēmējam jābūt samērīgai ar katram saņēmējam faktiski radušos problēmu līmeni.

3.7.   IZVAIRĪŠANĀS NO NEPAMATOTAS NEGATĪVAS IETEKMES UZ KONKURENCI UN TIRDZNIECĪBU

| 106. | Lai atbalsts būtu saderīgs, atbalsta pasākumu negatīvajai ietekmei, kas izpaužas kā konkurences izkropļojumi, un ietekmei uz tirdzniecību starp EBTA valstīm jābūt ierobežotai un kompensētai ar pozitīvo ietekmi, kas izpaužas kā ieguldījumi vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā. Var tikt apzinātas konkrētas situācijas, kurās negatīvā ietekme acīmredzami pārsniedz jebkādu pozitīvo ietekmi, un tas nozīmē, ka atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

106.

Lai atbalsts būtu saderīgs, atbalsta pasākumu negatīvajai ietekmei, kas izpaužas kā konkurences izkropļojumi, un ietekmei uz tirdzniecību starp EBTA valstīm jābūt ierobežotai un kompensētai ar pozitīvo ietekmi, kas izpaužas kā ieguldījumi vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā. Var tikt apzinātas konkrētas situācijas, kurās negatīvā ietekme acīmredzami pārsniedz jebkādu pozitīvo ietekmi, un tas nozīmē, ka atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

3.7.1.   Vispārīgi apsvērumi

| 107. | Reģionālais atbalsts var izraisīt pamatā divu veidu iespējamus konkurences un tirdzniecības izkropļojumus. Tie ir produktu tirgus izkropļojumi un atrašanās vietas ietekme. Abi šie veidi var būt par iemeslu neefektīvai sadalei (tādējādi negatīvi ietekmējot iekšējā tirgus ekonomisko efektivitāti) un sadales problēmām (saimnieciskās darbības sadalījums starp reģioniem). |
| --- | --- |

107.

Reģionālais atbalsts var izraisīt pamatā divu veidu iespējamus konkurences un tirdzniecības izkropļojumus. Tie ir produktu tirgus izkropļojumi un atrašanās vietas ietekme. Abi šie veidi var būt par iemeslu neefektīvai sadalei (tādējādi negatīvi ietekmējot iekšējā tirgus ekonomisko efektivitāti) un sadales problēmām (saimnieciskās darbības sadalījums starp reģioniem).

| 108. | Viena no valsts atbalsta iespējami nelabvēlīgām ietekmēm ir tā, ka valsts atbalsts neļauj tirgus mehānismam sniegt efektīvus rezultātus, atbalstot visproduktīvākos ražotājus un izdarot spiedienu uz vismazāk produktīvajiem ražotājiem uzlabot, pārstrukturizēt vai pamest tirgu. Valsts atbalsta izraisītā būtiskā jaudas paplašināšanās tirgū, kura darbības rādītāji nav optimāli, varētu īpaši pārmērīgi traucēt konkurenci, jo pārprodukcijas rašanās vai saglabāšanās varētu samazināt peļņas daļu un konkurentu ieguldījumus vai pat novest pie konkurentu aiziešanas no tirgus. Tas varētu radīt situāciju, kurā konkurenti, kas citkārt varētu palikt tirgū, tiek izspiesti no tirgus. Tas var arī kavēt uzņēmumu ienākšanu vai to darbības paplašināšanu tirgū un mazināt konkurentu vēlmi ieviest jauninājumus. Tas rada neefektīvas tirgus struktūras, kuras ilgtermiņā ir nelabvēlīgas arī patērētājiem. Turklāt atbalsta pieejamība var mudināt iespējamos atbalsta saņēmējus kļūt bezrūpīgiem vai nepamatoti riskēt. Ilgtermiņa ietekme uz nozares vispārēju darbību, visticamāk, būtu negatīva. |
| --- | --- |

108.

Viena no valsts atbalsta iespējami nelabvēlīgām ietekmēm ir tā, ka valsts atbalsts neļauj tirgus mehānismam sniegt efektīvus rezultātus, atbalstot visproduktīvākos ražotājus un izdarot spiedienu uz vismazāk produktīvajiem ražotājiem uzlabot, pārstrukturizēt vai pamest tirgu. Valsts atbalsta izraisītā būtiskā jaudas paplašināšanās tirgū, kura darbības rādītāji nav optimāli, varētu īpaši pārmērīgi traucēt konkurenci, jo pārprodukcijas rašanās vai saglabāšanās varētu samazināt peļņas daļu un konkurentu ieguldījumus vai pat novest pie konkurentu aiziešanas no tirgus. Tas varētu radīt situāciju, kurā konkurenti, kas citkārt varētu palikt tirgū, tiek izspiesti no tirgus. Tas var arī kavēt uzņēmumu ienākšanu vai to darbības paplašināšanu tirgū un mazināt konkurentu vēlmi ieviest jauninājumus. Tas rada neefektīvas tirgus struktūras, kuras ilgtermiņā ir nelabvēlīgas arī patērētājiem. Turklāt atbalsta pieejamība var mudināt iespējamos atbalsta saņēmējus kļūt bezrūpīgiem vai nepamatoti riskēt. Ilgtermiņa ietekme uz nozares vispārēju darbību, visticamāk, būtu negatīva.

| 109. | Atbalstam var būt kaitējoša ietekme, arī palielinot vai saglabājot atbalsta saņēmēja būtisku ietekmi tirgū. Pat tad, ja atbalsts tieši nenostiprina būtisku ietekmi tirgū, tas šādu efektu var radīt netieši, nemotivējot esošos konkurentus paplašināt darbību vai veicinot to aiziešanu no tirgus, vai atturot jaunu konkurentu ienākšanu tirgū. |
| --- | --- |

109.

Atbalstam var būt kaitējoša ietekme, arī palielinot vai saglabājot atbalsta saņēmēja būtisku ietekmi tirgū. Pat tad, ja atbalsts tieši nenostiprina būtisku ietekmi tirgū, tas šādu efektu var radīt netieši, nemotivējot esošos konkurentus paplašināt darbību vai veicinot to aiziešanu no tirgus, vai atturot jaunu konkurentu ienākšanu tirgū.

| 110. | Reģionālais atbalsts pēc būtības ne tikai traucē produktu tirgu darbību, bet arī ietekmē saimnieciskās darbības izvietojumu. Ja kāds apgabals, pateicoties atbalstam, piesaista ieguldījumu, cits apgabals tādēļ šo iespēju zaudē. Apgabalos, kurus atbalsts ir nelabvēlīgi ietekmējis, šīs negatīvās ietekmes sekas var izpausties kā zaudēta saimnieciskā darbība un zaudētas darba vietas, tostarp apakšuzņēmēju līmenī. Tās var izpausties arī kā pozitīvu ārējo faktoru (piemēram, klasteru veidošanās, zināšanu izplatība, izglītība un mācības utt.) zaudējums. |
| --- | --- |

110.

Reģionālais atbalsts pēc būtības ne tikai traucē produktu tirgu darbību, bet arī ietekmē saimnieciskās darbības izvietojumu. Ja kāds apgabals, pateicoties atbalstam, piesaista ieguldījumu, cits apgabals tādēļ šo iespēju zaudē. Apgabalos, kurus atbalsts ir nelabvēlīgi ietekmējis, šīs negatīvās ietekmes sekas var izpausties kā zaudēta saimnieciskā darbība un zaudētas darba vietas, tostarp apakšuzņēmēju līmenī. Tās var izpausties arī kā pozitīvu ārējo faktoru (piemēram, klasteru veidošanās, zināšanu izplatība, izglītība un mācības utt.) zaudējums.

| 111. | Ģeogrāfiskais faktors reģionālo atbalstu atšķir no citiem horizontālā atbalsta veidiem. Reģionālā atbalsta īpašā pazīme ir tā, ka tas ir paredzēts, lai ietekmētu ieguldītāju izvēli attiecībā uz vietu, kur īstenot ieguldījumu projektus. Ja reģionālais atbalsts kompensē papildu izmaksas, kas rodas reģionālo problēmu dēļ, un atbalsta papildu ieguldījumus atbalstāmajos apgabalos, neatņemot to citiem atbalstāmiem apgabaliem, tas ne tikai veicina reģiona attīstību, bet arī kohēziju, galu galā dodot labumu visai EEZ. Reģionālā atbalsta iespējamo negatīvo ietekmi saistībā ar atrašanās vietu zināmā mērā jau ierobežo reģionālā atbalsta plāni, kuros ir precīzi noteikti apgabali, kam var piešķirt reģionālo atbalstu, ņemot vērā taisnīguma un kohēzijas politikas mērķus, kā arī atbalsta maksimālo pieļaujamo intensitāti. Tomēr izpratnei par to, kas būtu noticis, ja atbalsts nebūtu piešķirts, ir svarīga nozīme, lai novērtētu atbalsta faktisko ietekmi uz kohēzijas mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

111.

Ģeogrāfiskais faktors reģionālo atbalstu atšķir no citiem horizontālā atbalsta veidiem. Reģionālā atbalsta īpašā pazīme ir tā, ka tas ir paredzēts, lai ietekmētu ieguldītāju izvēli attiecībā uz vietu, kur īstenot ieguldījumu projektus. Ja reģionālais atbalsts kompensē papildu izmaksas, kas rodas reģionālo problēmu dēļ, un atbalsta papildu ieguldījumus atbalstāmajos apgabalos, neatņemot to citiem atbalstāmiem apgabaliem, tas ne tikai veicina reģiona attīstību, bet arī kohēziju, galu galā dodot labumu visai EEZ. Reģionālā atbalsta iespējamo negatīvo ietekmi saistībā ar atrašanās vietu zināmā mērā jau ierobežo reģionālā atbalsta plāni, kuros ir precīzi noteikti apgabali, kam var piešķirt reģionālo atbalstu, ņemot vērā taisnīguma un kohēzijas politikas mērķus, kā arī atbalsta maksimālo pieļaujamo intensitāti. Tomēr izpratnei par to, kas būtu noticis, ja atbalsts nebūtu piešķirts, ir svarīga nozīme, lai novērtētu atbalsta faktisko ietekmi uz kohēzijas mērķa sasniegšanu.

3.7.2.   Acīmredzama negatīva ietekme

| 112. | Iestāde identificē vairākas situācijas, kurās atbalsta negatīvā ietekme acīmredzami pārsniedz jebkādu pozitīvo ietekmi, tāpēc atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

112.

Iestāde identificē vairākas situācijas, kurās atbalsta negatīvā ietekme acīmredzami pārsniedz jebkādu pozitīvo ietekmi, tāpēc atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| 113. | Iestāde nosaka atbalsta maksimālo intensitāti. Šī ir saderības pamatprasība, kuras mērķis ir nepieļaut valsts atbalsta izmantošanu projektiem, kur attiecība starp atbalsta summu un attaisnotajām izmaksām tiek uzskatīta par ļoti augstu un tādu, kurai ir īpaši liela kropļojošas ietekmes iespējamība. Parasti, jo lielāka ir pozitīvā ietekme, ko atbalstītais projekts varētu radīt, un jo lielāka ir iespējamā vajadzība pēc atbalsta, jo lielāks ir arī atbalsta intensitātes maksimālais ierobežojums. |
| --- | --- |

113.

Iestāde nosaka atbalsta maksimālo intensitāti. Šī ir saderības pamatprasība, kuras mērķis ir nepieļaut valsts atbalsta izmantošanu projektiem, kur attiecība starp atbalsta summu un attaisnotajām izmaksām tiek uzskatīta par ļoti augstu un tādu, kurai ir īpaši liela kropļojošas ietekmes iespējamība. Parasti, jo lielāka ir pozitīvā ietekme, ko atbalstītais projekts varētu radīt, un jo lielāka ir iespējamā vajadzība pēc atbalsta, jo lielāks ir arī atbalsta intensitātes maksimālais ierobežojums.

| 114. | Attiecībā uz pirmā scenārija gadījumiem (lēmumi par ieguldījumiem), ja projekta radītā jauda vērojama tirgū, kurā aktivitātes samazinājums strukturālā ziņā ir absolūts, Iestāde to uzskata par negatīvu ietekmi, ko diez vai kompensēs jebkāda pozitīvā ietekme. |
| --- | --- |

114.

Attiecībā uz pirmā scenārija gadījumiem (lēmumi par ieguldījumiem), ja projekta radītā jauda vērojama tirgū, kurā aktivitātes samazinājums strukturālā ziņā ir absolūts, Iestāde to uzskata par negatīvu ietekmi, ko diez vai kompensēs jebkāda pozitīvā ietekme.

| 115. | Otrā scenārija gadījumos (lēmumi par atrašanās vietu), ja, nepiešķirot atbalstu, ieguldījumus veiktu reģionā ar augstāku vai tādu pašu atbalsta intensitāti kā mērķa reģionā, tam būs negatīva ietekme, kuru, maz ticams, kompensēs jebkāda pozitīva ietekme, jo tas ir pretrunā reģionālā atbalsta loģiskajam pamatam. |
| --- | --- |

115.

Otrā scenārija gadījumos (lēmumi par atrašanās vietu), ja, nepiešķirot atbalstu, ieguldījumus veiktu reģionā ar augstāku vai tādu pašu atbalsta intensitāti kā mērķa reģionā, tam būs negatīva ietekme, kuru, maz ticams, kompensēs jebkāda pozitīva ietekme, jo tas ir pretrunā reģionālā atbalsta loģiskajam pamatam.

| 116. | Ja saņēmējs slēdz tādu pašu vai līdzīgu darbību citā EEZ apgabalā un pārvieto to uz mērķa apgabalu un ja pastāv cēloņsakarība starp atbalstu un darbības pārvietošanu, tā ir negatīva ietekme, ko, maz ticams, kompensēs kādi pozitīvi faktori. |
| --- | --- |

116.

Ja saņēmējs slēdz tādu pašu vai līdzīgu darbību citā EEZ apgabalā un pārvieto to uz mērķa apgabalu un ja pastāv cēloņsakarība starp atbalstu un darbības pārvietošanu, tā ir negatīva ietekme, ko, maz ticams, kompensēs kādi pozitīvi faktori.

| 117. | Izvērtējot paziņotos pasākumus, Iestāde pieprasīs visu vajadzīgo informāciju, lai apsvērtu, vai valsts atbalsts neradītu ievērojamu darba vietu zudumu pašreizējās atrašanās vietās EEZ. |
| --- | --- |

117.

Izvērtējot paziņotos pasākumus, Iestāde pieprasīs visu vajadzīgo informāciju, lai apsvērtu, vai valsts atbalsts neradītu ievērojamu darba vietu zudumu pašreizējās atrašanās vietās EEZ.

3.7.3.   Ieguldījumu atbalsta shēmas

| 118. | Ieguldījumu atbalsta shēmas nedrīkst radīt būtiskus konkurences un tirdzniecības izkropļojumus. Proti, pat tad, ja izkropļojumus var uzskatīt par ierobežotiem individuālā līmenī (ja ievēroti visi nosacījumi par ieguldījumu atbalstu), kumulatīvi shēmas joprojām var radīt lielus izkropļojumus. Šādi izkropļojumi var attiekties uz produktu tirgiem, radot vai palielinot pārprodukciju vai izveidojot, palielinot vai saglabājot kāda atbalsta saņēmēja būtisku ietekmi tirgū tādā veidā, kas negatīvi ietekmēs dinamiskus stimulus. Atbalsts, kas pieejams atbilstoši shēmām, var arī būtiski mazināt saimniecisko darbību citos EEZ apgabalos. Ja shēma ir vērsta uz konkrētām nozarēm, šādu izkropļojumu risks ir vēl izteiktāks. |
| --- | --- |

118.

Ieguldījumu atbalsta shēmas nedrīkst radīt būtiskus konkurences un tirdzniecības izkropļojumus. Proti, pat tad, ja izkropļojumus var uzskatīt par ierobežotiem individuālā līmenī (ja ievēroti visi nosacījumi par ieguldījumu atbalstu), kumulatīvi shēmas joprojām var radīt lielus izkropļojumus. Šādi izkropļojumi var attiekties uz produktu tirgiem, radot vai palielinot pārprodukciju vai izveidojot, palielinot vai saglabājot kāda atbalsta saņēmēja būtisku ietekmi tirgū tādā veidā, kas negatīvi ietekmēs dinamiskus stimulus. Atbalsts, kas pieejams atbilstoši shēmām, var arī būtiski mazināt saimniecisko darbību citos EEZ apgabalos. Ja shēma ir vērsta uz konkrētām nozarēm, šādu izkropļojumu risks ir vēl izteiktāks.

| 119. | Tādēļ EBTA valstij ir jāpierāda, ka šāda negatīva ietekme tiks ierobežota līdz minimumam, ņemot vērā, piemēram, attiecīgo projektu lielumu, atbalsta individuālo un kumulatīvo apjomu, paredzamos saņēmējus, kā arī mērķa nozaru īpašības. Lai Iestāde varētu novērtēt iespējamo negatīvo ietekmi, EBTA valsts var iesniegt jebkuru tās rīcībā esošu ietekmes novērtējumu, kā arī ex post vērtējumus, kas veikti līdzīgām iepriekšējām shēmām. |
| --- | --- |

119.

Tādēļ EBTA valstij ir jāpierāda, ka šāda negatīva ietekme tiks ierobežota līdz minimumam, ņemot vērā, piemēram, attiecīgo projektu lielumu, atbalsta individuālo un kumulatīvo apjomu, paredzamos saņēmējus, kā arī mērķa nozaru īpašības. Lai Iestāde varētu novērtēt iespējamo negatīvo ietekmi, EBTA valsts var iesniegt jebkuru tās rīcībā esošu ietekmes novērtējumu, kā arī ex post vērtējumus, kas veikti līdzīgām iepriekšējām shēmām.

| 120. | Piešķirot atbalstu individuāliem projektiem atbilstoši shēmai, piešķīrējai iestādei ir jāpārbauda un jāapstiprina, ka atbalsts nerada acīmredzamu negatīvu ietekmi, kas aprakstīta 115. punktā. Šo pārbaudi var veikt, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no atbalsta saņēmēja, kad tas pieteicies atbalstam, un uz deklarāciju, kas sniegta standarta pieteikuma veidlapā atbalsta saņemšanai, kurā jābūt norādītai alternatīvai vietai gadījumam, ja atbalsts netiek piešķirts. |
| --- | --- |

120.

Piešķirot atbalstu individuāliem projektiem atbilstoši shēmai, piešķīrējai iestādei ir jāpārbauda un jāapstiprina, ka atbalsts nerada acīmredzamu negatīvu ietekmi, kas aprakstīta 115. punktā. Šo pārbaudi var veikt, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no atbalsta saņēmēja, kad tas pieteicies atbalstam, un uz deklarāciju, kas sniegta standarta pieteikuma veidlapā atbalsta saņemšanai, kurā jābūt norādītai alternatīvai vietai gadījumam, ja atbalsts netiek piešķirts.

3.7.4.   Paziņots individuālais ieguldījumu atbalsts

| 121. | Izvērtējot paziņota atbalsta negatīvo ietekmi, Iestāde atšķir divus hipotētiskus scenārijus, kas aprakstīti 100. un 101. punktā. |
| --- | --- |

121.

Izvērtējot paziņota atbalsta negatīvo ietekmi, Iestāde atšķir divus hipotētiskus scenārijus, kas aprakstīti 100. un 101. punktā.

3.7.4.1.   Pirmā scenārija gadījumi (lēmumi par ieguldījumiem)

| 122. | Pirmā scenārija gadījumos Iestāde īpaši uzsver negatīvo ietekmi, kas saistīta ar pārprodukcijas radīšanu nozarēs, kurās vērojams aktivitātes samazinājums, aizkavēšanu iziet no tirgus un būtisku ietekmi tirgū. Šī negatīvā ietekme ir aprakstīta 123.–132. punktā, un tai jābūt līdzsvarā ar atbalsta pozitīvo ietekmi. Tomēr, ja tiek konstatēts, ka atbalsts radītu acīmredzamu negatīvu ietekmi, kas aprakstīta 114. punktā, to nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo ir maz ticams, ka to varēs kompensēt jebkādi pozitīvi faktori. |
| --- | --- |

122.

Pirmā scenārija gadījumos Iestāde īpaši uzsver negatīvo ietekmi, kas saistīta ar pārprodukcijas radīšanu nozarēs, kurās vērojams aktivitātes samazinājums, aizkavēšanu iziet no tirgus un būtisku ietekmi tirgū. Šī negatīvā ietekme ir aprakstīta 123.–132. punktā, un tai jābūt līdzsvarā ar atbalsta pozitīvo ietekmi. Tomēr, ja tiek konstatēts, ka atbalsts radītu acīmredzamu negatīvu ietekmi, kas aprakstīta 114. punktā, to nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo ir maz ticams, ka to varēs kompensēt jebkādi pozitīvi faktori.

| 123. | Lai noteiktu un novērtētu iespējamos konkurences un tirdzniecības izkropļojumus, EBTA valstīm jāsniedz pierādījumi, kas ļauj Iestādei noteikt attiecīgos produktu tirgus (tas ir, produktus, ko ietekmē atbalsta saņēmēja attieksmes maiņa) un noteikt skartos konkurentus un klientus/patērētājus. |
| --- | --- |

123.

Lai noteiktu un novērtētu iespējamos konkurences un tirdzniecības izkropļojumus, EBTA valstīm jāsniedz pierādījumi, kas ļauj Iestādei noteikt attiecīgos produktu tirgus (tas ir, produktus, ko ietekmē atbalsta saņēmēja attieksmes maiņa) un noteikt skartos konkurentus un klientus/patērētājus.

| 124. | Lai novērtētu iespējamos izkropļojumus, Iestāde izmantos dažādus kritērijus, piemēram, attiecīgā produkta tirgus struktūru, tirgus darbību (tirgus, kura aktivitāte samazinās, vai tirgus, kura aktivitāte palielinās), atbalsta saņēmēju atlases procesu, šķēršļus, ar kuriem jāsaskaras, ienākot tirgū un aizejot no tā, un produktu diferenciāciju. |
| --- | --- |

124.

Lai novērtētu iespējamos izkropļojumus, Iestāde izmantos dažādus kritērijus, piemēram, attiecīgā produkta tirgus struktūru, tirgus darbību (tirgus, kura aktivitāte samazinās, vai tirgus, kura aktivitāte palielinās), atbalsta saņēmēju atlases procesu, šķēršļus, ar kuriem jāsaskaras, ienākot tirgū un aizejot no tā, un produktu diferenciāciju.

| 125. | Ja uzņēmums sistemātiski paļaujas uz valsts atbalstu, tā varētu būt norāde, ka uzņēmums nav spējīgs patstāvīgi izturēt konkurenci vai ka tas saņem pārmērīgas priekšrocības salīdzinājumā ar saviem konkurentiem. |
| --- | --- |

125.

Ja uzņēmums sistemātiski paļaujas uz valsts atbalstu, tā varētu būt norāde, ka uzņēmums nav spējīgs patstāvīgi izturēt konkurenci vai ka tas saņem pārmērīgas priekšrocības salīdzinājumā ar saviem konkurentiem.

| 126. | Iestāde nošķir divus galvenos avotus, kas varētu negatīvi ietekmēt produktu tirgus:






  a) | gadījumi, kad atbalsts izraisa būtisku jaudas paplašināšanos, kas noved pie pārprodukcijas vai pasliktina esošo pārprodukcijas situāciju, jo īpaši tirgū, kura aktivitāte samazinās; un |
| --- | --- | --- |

126.

Iestāde nošķir divus galvenos avotus, kas varētu negatīvi ietekmēt produktu tirgus:

a)

gadījumi, kad atbalsts izraisa būtisku jaudas paplašināšanos, kas noved pie pārprodukcijas vai pasliktina esošo pārprodukcijas situāciju, jo īpaši tirgū, kura aktivitāte samazinās; un

| b) | gadījumi, kad atbalsta saņēmējam ir būtiska ietekme tirgū. |
| --- | --- |

b)

gadījumi, kad atbalsta saņēmējam ir būtiska ietekme tirgū.

| 127. | Lai novērtētu to, vai atbalsts var palīdzēt radīt vai saglabāt neefektīvas tirgus struktūras, Iestāde ņems vērā projekta radīto papildu ražošanas jaudu, kā arī to, vai tirgus darbības rādītāji nav optimāli. |
| --- | --- |

127.

Lai novērtētu to, vai atbalsts var palīdzēt radīt vai saglabāt neefektīvas tirgus struktūras, Iestāde ņems vērā projekta radīto papildu ražošanas jaudu, kā arī to, vai tirgus darbības rādītāji nav optimāli.

| 128. | Ja attiecīgā tirgus aktivitāte palielinās, parasti ir mazāk iemeslu raizēties par atbalsta negatīvu ietekmi uz dinamiskiem stimuliem vai ka tas radīs pārmērīgus šķēršļus aiziešanai no tirgus vai ienākšanai tirgū. |
| --- | --- |

128.

Ja attiecīgā tirgus aktivitāte palielinās, parasti ir mazāk iemeslu raizēties par atbalsta negatīvu ietekmi uz dinamiskiem stimuliem vai ka tas radīs pārmērīgus šķēršļus aiziešanai no tirgus vai ienākšanai tirgū.

| 129. | Lielākas raizes ir tādos gadījumos, kad vērojama tirgu aktivitātes samazināšanās. Šajā sakarā Iestāde nošķir gadījumus, kad ilgtermiņā konkrētā tirgus aktivitātes samazinājums ir strukturāls (tas ir, ja tirgus pieauguma rādītājs ir negatīvs) un kad konkrētā tirgus aktivitātes samazinājums ir relatīvs (tas ir, ja tirgus pieauguma rādītājs ir pozitīvs, bet nepārsniedz standarta pieauguma rādītāju). |
| --- | --- |

129.

Lielākas raizes ir tādos gadījumos, kad vērojama tirgu aktivitātes samazināšanās. Šajā sakarā Iestāde nošķir gadījumus, kad ilgtermiņā konkrētā tirgus aktivitātes samazinājums ir strukturāls (tas ir, ja tirgus pieauguma rādītājs ir negatīvs) un kad konkrētā tirgus aktivitātes samazinājums ir relatīvs (tas ir, ja tirgus pieauguma rādītājs ir pozitīvs, bet nepārsniedz standarta pieauguma rādītāju).

| 130. | To, cik optimāli ir tirgus darbības rādītāji, parasti mēra, salīdzinot ar EEZ IKP pēdējos trijos gados pirms projekta sākšanas (standarta rādītājs); to var arī noteikt, pamatojoties uz plānotajiem izaugsmes rādītājiem nākamajos trīs līdz piecos gados. Indikatori var būt attiecīgā tirgus paredzamā izaugsme nākotnē un no tās izrietošie gaidāmās jaudas izmantošanas rādītāji, kā arī iespējamā jaudas palielināšanas ietekme uz konkurentiem, tās iedarbība uz cenām un peļņu. |
| --- | --- |

130.

To, cik optimāli ir tirgus darbības rādītāji, parasti mēra, salīdzinot ar EEZ IKP pēdējos trijos gados pirms projekta sākšanas (standarta rādītājs); to var arī noteikt, pamatojoties uz plānotajiem izaugsmes rādītājiem nākamajos trīs līdz piecos gados. Indikatori var būt attiecīgā tirgus paredzamā izaugsme nākotnē un no tās izrietošie gaidāmās jaudas izmantošanas rādītāji, kā arī iespējamā jaudas palielināšanas ietekme uz konkurentiem, tās iedarbība uz cenām un peļņu.

| 131. | Atsevišķos gadījumos ar produktu tirgus izaugsmes EEZ novērtēšanu var nebūt pietiekami, lai novērtētu visu atbalsta ietekmi, jo īpaši tad, ja ģeogrāfiski tirgus ir pasaules mēroga tirgus. Tādos gadījumos Iestāde ņems vērā atbalsta ietekmi uz attiecīgajām tirgus struktūrām, jo īpaši tā iespēju izspiest EEZ ražotājus no tirgus. |
| --- | --- |

131.

Atsevišķos gadījumos ar produktu tirgus izaugsmes EEZ novērtēšanu var nebūt pietiekami, lai novērtētu visu atbalsta ietekmi, jo īpaši tad, ja ģeogrāfiski tirgus ir pasaules mēroga tirgus. Tādos gadījumos Iestāde ņems vērā atbalsta ietekmi uz attiecīgajām tirgus struktūrām, jo īpaši tā iespēju izspiest EEZ ražotājus no tirgus.

| 132. | Lai izvērtētu būtisku ietekmi tirgū, Iestāde ņems vērā atbalsta saņēmēja stāvokli tirgū laikposmā pirms atbalsta saņemšanas un gaidāmo stāvokli tirgū pēc ieguldījumu pabeigšanas. Iestāde ņems vērā atbalsta saņēmēja tirgus daļu, kā arī tā konkurentu tirgus daļu un citus būtiskus faktorus, tostarp, piemēram, tirgus struktūru, vērtējot tirgus koncentrāciju, iespējamos šķēršļus ienākšanai tirgū (41), pirktspēju (42) un šķēršļus darbības paplašināšanai tirgū vai aiziešanai no tā. |
| --- | --- |

132.

Lai izvērtētu būtisku ietekmi tirgū, Iestāde ņems vērā atbalsta saņēmēja stāvokli tirgū laikposmā pirms atbalsta saņemšanas un gaidāmo stāvokli tirgū pēc ieguldījumu pabeigšanas. Iestāde ņems vērā atbalsta saņēmēja tirgus daļu, kā arī tā konkurentu tirgus daļu un citus būtiskus faktorus, tostarp, piemēram, tirgus struktūru, vērtējot tirgus koncentrāciju, iespējamos šķēršļus ienākšanai tirgū (41), pirktspēju (42) un šķēršļus darbības paplašināšanai tirgū vai aiziešanai no tā.

3.7.4.2.   Otrā scenārija gadījumi (lēmumi par atrašanās vietu)

| 133. | Ja hipotētiska analīze pieļauj varbūtību, ka bez atbalsta ieguldījumi būtu veikti citā vietā (otrais scenārijs), kas pieder pie tā paša attiecīgā produkta ģeogrāfiskā tirgus, un ja atbalsts ir samērīgs, iespējamie rezultāti attiecībā uz pārprodukciju vai būtisku ietekmi tirgū principā būtu tādi paši neatkarīgi no atbalsta. Šādos gadījumos atbalsta pozitīvā ietekme, visticamāk, kompensēs ierobežoto negatīvo ietekmi uz konkurenci. Tomēr, ja alternatīvā atrašanās vieta atrodas EEZ, Iestāde īpaši ņem vērā negatīvo ietekmi, kas saistīta ar alternatīvo atrašanās vietu, un tāpēc, ja atbalsts rada acīmredzamu negatīvu ietekmi, kas aprakstīta 115. un 116. punktā, to nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo ir maz ticams, ka to kompensēs jebkādi pozitīvi faktori. |
| --- | --- |

133.

Ja hipotētiska analīze pieļauj varbūtību, ka bez atbalsta ieguldījumi būtu veikti citā vietā (otrais scenārijs), kas pieder pie tā paša attiecīgā produkta ģeogrāfiskā tirgus, un ja atbalsts ir samērīgs, iespējamie rezultāti attiecībā uz pārprodukciju vai būtisku ietekmi tirgū principā būtu tādi paši neatkarīgi no atbalsta. Šādos gadījumos atbalsta pozitīvā ietekme, visticamāk, kompensēs ierobežoto negatīvo ietekmi uz konkurenci. Tomēr, ja alternatīvā atrašanās vieta atrodas EEZ, Iestāde īpaši ņem vērā negatīvo ietekmi, kas saistīta ar alternatīvo atrašanās vietu, un tāpēc, ja atbalsts rada acīmredzamu negatīvu ietekmi, kas aprakstīta 115. un 116. punktā, to nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo ir maz ticams, ka to kompensēs jebkādi pozitīvi faktori.

3.7.5.   Darbības atbalsta shēmas

| 134. | Ja atbalsts ir vajadzīgs un samērīgs, lai sasniegtu kopējo mērķi, kas aprakstīts 3.2.3. apakšiedaļā, atbalsta negatīvo ietekmi varētu kompensēt pozitīvi faktori. Tomēr dažos gadījumos atbalsts var mainīt tirgus struktūru vai nozares vai jomas īpašības, kas var būtiski traucēt konkurenci, radot šķēršļus ienākšanai tirgū vai aiziešanai no tā, aizstāšanas efektu vai tirdzniecības plūsmu novirzīšanos. Maz ticams, ka minētajos gadījumos konstatēto negatīvo ietekmi kompensēs kāda pozitīva ietekme. |
| --- | --- |

134.

Ja atbalsts ir vajadzīgs un samērīgs, lai sasniegtu kopējo mērķi, kas aprakstīts 3.2.3. apakšiedaļā, atbalsta negatīvo ietekmi varētu kompensēt pozitīvi faktori. Tomēr dažos gadījumos atbalsts var mainīt tirgus struktūru vai nozares vai jomas īpašības, kas var būtiski traucēt konkurenci, radot šķēršļus ienākšanai tirgū vai aiziešanai no tā, aizstāšanas efektu vai tirdzniecības plūsmu novirzīšanos. Maz ticams, ka minētajos gadījumos konstatēto negatīvo ietekmi kompensēs kāda pozitīva ietekme.

3.8.   PĀRREDZAMĪBA

| 135. | EBTA valstīm ir jāpublicē centrālajā tīmekļa vietnē vai atsevišķā tīmekļa vietnē, kurā apkopota informācija no vairākām tīmekļa vietnēm (piemēram, reģionālām), vismaz šāda informācija par paziņotiem valsts atbalsta pasākumiem: paziņotās atbalsta shēmas teksts un tās īstenošanas noteikumi, piešķīrēja iestāde, individuālie atbalsta saņēmēji, atbalsta summa vienam saņēmējam un atbalsta intensitāte. Šīs prasības attiecas uz individuālu atbalstu, kas piešķirts atbilstoši paziņotām shēmām, un arī ad hoc atbalstu. Šāda informācija jāpublicē pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu, un to saglabā vismaz 10 gadus, un tai bez ierobežojumiem jābūt pieejamai plašai sabiedrībai (43). |
| --- | --- |

135.

EBTA valstīm ir jāpublicē centrālajā tīmekļa vietnē vai atsevišķā tīmekļa vietnē, kurā apkopota informācija no vairākām tīmekļa vietnēm (piemēram, reģionālām), vismaz šāda informācija par paziņotiem valsts atbalsta pasākumiem: paziņotās atbalsta shēmas teksts un tās īstenošanas noteikumi, piešķīrēja iestāde, individuālie atbalsta saņēmēji, atbalsta summa vienam saņēmējam un atbalsta intensitāte. Šīs prasības attiecas uz individuālu atbalstu, kas piešķirts atbilstoši paziņotām shēmām, un arī ad hoc atbalstu. Šāda informācija jāpublicē pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu, un to saglabā vismaz 10 gadus, un tai bez ierobežojumiem jābūt pieejamai plašai sabiedrībai (43).

4.   NOVĒRTĒŠANA

| 136. | Lai turpmāk nodrošinātu, ka konkurences un tirdzniecības izkropļojumi ir ierobežoti, Iestāde var pieprasīt, lai konkrētām shēmām tiktu piemērots laika ierobežojums (kas parasti ir četri gadi vai mazāk) un 27. punktā minētais novērtējums. |
| --- | --- |

136.

Lai turpmāk nodrošinātu, ka konkurences un tirdzniecības izkropļojumi ir ierobežoti, Iestāde var pieprasīt, lai konkrētām shēmām tiktu piemērots laika ierobežojums (kas parasti ir četri gadi vai mazāk) un 27. punktā minētais novērtējums.

| 137. | Novērtējumus veic attiecībā uz shēmām, kurām iespējamie izkropļojumi ir īpaši lieli, tas ir, kuras varētu būtiski ierobežot konkurenci, ja to īstenošana netiek laikus pārskatīta. |
| --- | --- |

137.

Novērtējumus veic attiecībā uz shēmām, kurām iespējamie izkropļojumi ir īpaši lieli, tas ir, kuras varētu būtiski ierobežot konkurenci, ja to īstenošana netiek laikus pārskatīta.

| 138. | Ņemot vērā novērtējuma mērķus un lai neradītu nesamērīgu slogu EBTA valstīm saistībā ar mazākām atbalsta summām, minēto pienākumu var attiecināt tikai uz atbalsta shēmām ar lielu atbalsta budžetu, kurām ir jaunas iezīmes, vai gadījumiem, kad tiek paredzētas būtiskas pārmaiņas tirgū, tehnoloģijās vai regulējumā. Novērtējums jāveic no valsts atbalsta piešķīrējas iestādes neatkarīgam ekspertam, pamatojoties uz kopēju metodiku (44), un tas ir jāpublisko. Novērtējums jāiesniedz Iestādē pietiekami laicīgi, lai varētu izvērtēt atbalsta pasākuma darbības iespējamo pagarināšanu, un jebkurā gadījumā pēc shēmas darbības beigām. Šāda novērtējuma precīzs apjoms un metodika tiks noteikti lēmumā, ar ko apstiprina atbalsta shēmu. Ja pēc tam tiek īstenots atbalsta pasākums ar līdzīgu mērķi, tajā jāņem vērā minētā novērtējuma rezultāti. |
| --- | --- |

138.

Ņemot vērā novērtējuma mērķus un lai neradītu nesamērīgu slogu EBTA valstīm saistībā ar mazākām atbalsta summām, minēto pienākumu var attiecināt tikai uz atbalsta shēmām ar lielu atbalsta budžetu, kurām ir jaunas iezīmes, vai gadījumiem, kad tiek paredzētas būtiskas pārmaiņas tirgū, tehnoloģijās vai regulējumā. Novērtējums jāveic no valsts atbalsta piešķīrējas iestādes neatkarīgam ekspertam, pamatojoties uz kopēju metodiku (44), un tas ir jāpublisko. Novērtējums jāiesniedz Iestādē pietiekami laicīgi, lai varētu izvērtēt atbalsta pasākuma darbības iespējamo pagarināšanu, un jebkurā gadījumā pēc shēmas darbības beigām. Šāda novērtējuma precīzs apjoms un metodika tiks noteikti lēmumā, ar ko apstiprina atbalsta shēmu. Ja pēc tam tiek īstenots atbalsta pasākums ar līdzīgu mērķi, tajā jāņem vērā minētā novērtējuma rezultāti.

5.   REĢIONĀLĀ ATBALSTA PLĀNI

| 139. | Šajā sadaļā Iestāde izklāsta kritērijus, lai noteiktu apgabalus, kas atbilst EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunkta nosacījumiem. Apgabaliem, kas atbilst šiem nosacījumiem un ko EBTA valsts vēlas noteikt kā “a” vai “c” apgabalus, jābūt norādītiem reģionālā atbalsta plānā, kas jāpaziņo Iestādei un kas Iestādei jāapstiprina, pirms reģionālo atbalstu var piešķirt uzņēmumiem, kuri atrodas noteiktajos apgabalos. Plānos jānorāda arī atbalsta maksimālā intensitāte, kas piemērojama šajos apgabalos. |
| --- | --- |

139.

Šajā sadaļā Iestāde izklāsta kritērijus, lai noteiktu apgabalus, kas atbilst EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunkta nosacījumiem. Apgabaliem, kas atbilst šiem nosacījumiem un ko EBTA valsts vēlas noteikt kā “a” vai “c” apgabalus, jābūt norādītiem reģionālā atbalsta plānā, kas jāpaziņo Iestādei un kas Iestādei jāapstiprina, pirms reģionālo atbalstu var piešķirt uzņēmumiem, kuri atrodas noteiktajos apgabalos. Plānos jānorāda arī atbalsta maksimālā intensitāte, kas piemērojama šajos apgabalos.

5.1.   IEDZĪVOTĀJU ĪPATSVARS, UZ KO VAR ATTIEKTIES REĢIONĀLAIS ATBALSTS

| 140. | Ņemot vērā to, ka reģionāla valsts atbalsta piešķiršana ir izņēmums no vispārējā valsts atbalsta aizlieguma principa, kas noteikts EEZ līguma 61. panta 1. punktā, EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka EBTA valstu “a” un “c” apgabalu iedzīvotāju kopējam skaitam jābūt mazākam nekā to apgabalu iedzīvotāju skaitam, kuri nesaņem šādu atbalstu. |
| --- | --- |

140.

Ņemot vērā to, ka reģionāla valsts atbalsta piešķiršana ir izņēmums no vispārējā valsts atbalsta aizlieguma principa, kas noteikts EEZ līguma 61. panta 1. punktā, EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka EBTA valstu “a” un “c” apgabalu iedzīvotāju kopējam skaitam jābūt mazākam nekā to apgabalu iedzīvotāju skaitam, kuri nesaņem šādu atbalstu.

| 141. | Iestādes Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.–2013. gadam (45) kopējais iedzīvotāju īpatsvars ir noteikts, pamatojoties uz reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Valsts iedzīvotāju īpatsvara maksimālā robeža Norvēģijai ir 29,08 % un Islandei tā tika noteikta 31,6 %. |
| --- | --- |

141.

Iestādes Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.–2013. gadam (45) kopējais iedzīvotāju īpatsvars ir noteikts, pamatojoties uz reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Valsts iedzīvotāju īpatsvara maksimālā robeža Norvēģijai ir 29,08 % un Islandei tā tika noteikta 31,6 %.

| 142. | EBTA valstīm ir jāņem vērā noteikta specifika, nosakot aptverto iedzīvotāju skaitu:






  a) | tā kā IKP uz vienu iedzīvotāju EBTA valstīs ir salīdzinoši augsts, neviens reģions pašlaik neatbilst tam, lai piemērotu atkāpi saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu (46); |
| --- | --- | --- |

142.

EBTA valstīm ir jāņem vērā noteikta specifika, nosakot aptverto iedzīvotāju skaitu:

a)

tā kā IKP uz vienu iedzīvotāju EBTA valstīs ir salīdzinoši augsts, neviens reģions pašlaik neatbilst tam, lai piemērotu atkāpi saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu (46);

| b) | daudzos EBTA valstu reģionos ir zems iedzīvotāju blīvums. |
| --- | --- |

b)

daudzos EBTA valstu reģionos ir zems iedzīvotāju blīvums.

Ņemot vērā šādu specifiku, Iestāde noteiks valsts iedzīvotāju īpatsvaru, pamatojoties uz reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu, kā noteikts Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.–2013. gadam (47).

Norvēģijā ir astoņi 3. līmeņa statistikas reģioni ar zemu iedzīvotāju blīvumu, kas veido 25,51 % no Norvēģijas iedzīvotāju skaita. Tāpēc valsts iedzīvotāju īpatsvars Norvēģijai no 2014. līdz 2020. gadam ir 25,51 %.

Islandē ir divi 3. līmeņa statistikas reģioni, un viens no tiem ir ar zemu iedzīvotāju blīvumu, kas veido 36,5 % no Islandes iedzīvotāju skaita. Tāpēc valsts iedzīvotāju īpatsvars Islandei no 2014. līdz 2020. gadam ir 36,5 %.

Lihtenšteinā nav reģionu ar zemu iedzīvotāju blīvumu, un tāpēc nav arī reģionu, kas būtu piemēroti šā kritērija dēļ.

5.2.   ATKĀPE, KAS PAREDZĒTA EEZ LĪGUMA 61. PANTA 3. PUNKTA a) APAKŠPUNKTĀ

| 143. | EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka “atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Saskaņā ar Tiesas judikatūru “vārdu “ārkārtīgi” un “liels” izmantošana [Līguma par Eiropas Savienības darbību] [107. panta] 3. punkta a) apakšpunktā norāda, ka atkāpe attiecas tikai uz apgabaliem, kuros ekonomikas stāvoklis ir ārkārtīgi nelabvēlīgs salīdzinājumā ar visu [Savienību].” (48). |
| --- | --- |

143.

EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka “atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Saskaņā ar Tiesas judikatūru “vārdu “ārkārtīgi” un “liels” izmantošana [Līguma par Eiropas Savienības darbību] [107. panta] 3. punkta a) apakšpunktā norāda, ka atkāpe attiecas tikai uz apgabaliem, kuros ekonomikas stāvoklis ir ārkārtīgi nelabvēlīgs salīdzinājumā ar visu [Savienību].” (48).

| 144. | Iestāde uzskata, ka nosacījumi, kas paredzēti EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ir izpildīti attiecībā uz 2. līmeņa statistikas reģioniem, kuru iekšzemes kopprodukts (EKP) uz vienu iedzīvotāju, mērot ar pirktspējas līmeni (PSL), ir mazāks par 75 % no EEZ vidējā rādītāja. IKP uz vienu iedzīvotāju (49) par katru reģionu un EEZ vidējo rādītāju, kas jāizmanto analīzē, nosaka, ņemot vērā attiecīgo oficiālo statistiku. Tomēr EBTA valstīs nav 2. līmeņa statistikas reģionu, kas pašlaik atbilstu šim nosacījumam (50). Tāpēc nevienam EBTA valstu reģionam nav piemērojama EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētā atkāpe. |
| --- | --- |

144.

Iestāde uzskata, ka nosacījumi, kas paredzēti EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ir izpildīti attiecībā uz 2. līmeņa statistikas reģioniem, kuru iekšzemes kopprodukts (EKP) uz vienu iedzīvotāju, mērot ar pirktspējas līmeni (PSL), ir mazāks par 75 % no EEZ vidējā rādītāja. IKP uz vienu iedzīvotāju (49) par katru reģionu un EEZ vidējo rādītāju, kas jāizmanto analīzē, nosaka, ņemot vērā attiecīgo oficiālo statistiku. Tomēr EBTA valstīs nav 2. līmeņa statistikas reģionu, kas pašlaik atbilstu šim nosacījumam (50). Tāpēc nevienam EBTA valstu reģionam nav piemērojama EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētā atkāpe.

5.3.   ATKĀPE, KAS PAREDZĒTA EEZ LĪGUMA 61.PANTA 3. PUNKTA c) APAKŠPUNKTĀ

| 145. | EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkts nosaka, ka “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Saskaņā ar Tiesu “atkāpe, kas paredzēta [107.] panta 3. punkta c) apakšpunktā (...) ļauj neizvirzīt dažu apgabalu attīstībai ekonomiskos nosacījumus, kas paredzēti [107.] panta 3. punkta a) apakšpunktā, ar nosacījumu, ka šādam atbalstam “nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm”. Šis noteikums Komisijai dod tiesības atļaut piešķirt atbalstu, kas veicina saimniecisku izaugsmi kādas ES dalībvalsts apgabalos, kuri ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar valsts vidējo attīstības līmeni” (51). Iestāde uzskata, ka tas pats ir spēkā saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

145.

EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkts nosaka, ka “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Saskaņā ar Tiesu “atkāpe, kas paredzēta [107.] panta 3. punkta c) apakšpunktā (...) ļauj neizvirzīt dažu apgabalu attīstībai ekonomiskos nosacījumus, kas paredzēti [107.] panta 3. punkta a) apakšpunktā, ar nosacījumu, ka šādam atbalstam “nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm”. Šis noteikums Komisijai dod tiesības atļaut piešķirt atbalstu, kas veicina saimniecisku izaugsmi kādas ES dalībvalsts apgabalos, kuri ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar valsts vidējo attīstības līmeni” (51). Iestāde uzskata, ka tas pats ir spēkā saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| 146. | Eiropas Komisija savās attiecīgajās pamatnostādnēs ir definējusi metodiku, ko piemēro, lai noteiktu valsts iedzīvotāju īpatsvaru attiecībā uz tiesībām saņemt reģionālo atbalstu dalībvalstīs. Šajā metodikā ietilpst šādi posmi. |
| --- | --- |

146.

Eiropas Komisija savās attiecīgajās pamatnostādnēs ir definējusi metodiku, ko piemēro, lai noteiktu valsts iedzīvotāju īpatsvaru attiecībā uz tiesībām saņemt reģionālo atbalstu dalībvalstīs. Šajā metodikā ietilpst šādi posmi.

| 147. | Ir divas “c” apgabalu kategorijas saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm:






  a) | apgabali, kas atbilst attiecīgiem iepriekš noteiktiem nosacījumiem un ko tādējādi ES dalībvalsts var noteikt par “c” apgabaliem bez vajadzības sniegt papildu pamatojumu (“iepriekš definēti “c” apgabali”); |
| --- | --- | --- |

147.

Ir divas “c” apgabalu kategorijas saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm:

a)

apgabali, kas atbilst attiecīgiem iepriekš noteiktiem nosacījumiem un ko tādējādi ES dalībvalsts var noteikt par “c” apgabaliem bez vajadzības sniegt papildu pamatojumu (“iepriekš definēti “c” apgabali”);

| b) | apgabali, ko ES dalībvalsts pēc saviem ieskatiem var noteikt par “c” apgabaliem ar nosacījumu, ka ES dalībvalsts pierāda, ka šie apgabali atbilst attiecīgiem sociāli ekonomiskiem kritērijiem (“iepriekš nedefinēti “c” apgabali”). |
| --- | --- |

b)

apgabali, ko ES dalībvalsts pēc saviem ieskatiem var noteikt par “c” apgabaliem ar nosacījumu, ka ES dalībvalsts pierāda, ka šie apgabali atbilst attiecīgiem sociāli ekonomiskiem kritērijiem (“iepriekš nedefinēti “c” apgabali”).

| 148. | Īpatsvaru iepriekš definētiem “c” apgabaliem saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm piešķir saskaņā ar īpašu piešķīruma metodi, kas paredzēta minēto pamatnostādņu 5.3.1. iedaļā. Šī metode nozīmē, ka apgabali, kas laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam bijuši “a” apgabali, kā arī mazapdzīvotie apgabali ir uzskatāmi par iepriekš definētiem “c” apgabaliem. Tā kā EBTA valstīs nebija “a” apgabalu šajā laikposmā, tikai mazapdzīvotie apgabali ietilpst šajā kategorijā. |
| --- | --- |

148.

Īpatsvaru iepriekš definētiem “c” apgabaliem saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm piešķir saskaņā ar īpašu piešķīruma metodi, kas paredzēta minēto pamatnostādņu 5.3.1. iedaļā. Šī metode nozīmē, ka apgabali, kas laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam bijuši “a” apgabali, kā arī mazapdzīvotie apgabali ir uzskatāmi par iepriekš definētiem “c” apgabaliem. Tā kā EBTA valstīs nebija “a” apgabalu šajā laikposmā, tikai mazapdzīvotie apgabali ietilpst šajā kategorijā.

5.3.1.   Iepriekš definēti “c” apgabali

| 149. | Attiecībā uz mazapdzīvotiem apgabaliem EBTA valstij principā jānosaka 2. līmeņa statistikas reģioni ar mazāk par astoņiem iedzīvotājiem uz km2 vai 3. līmeņa statistiskas reģioni ar mazāk par 12,5 iedzīvotājiem uz km2. Tomēr EBTA valsts var norādīt daļas no 3. līmeņa statistikas reģioniem ar mazāk nekā 12,5 iedzīvotājiem uz km2 vai citus tuvējos apgabalus, kas robežojas ar šiem 3. līmeņa statistikas reģioniem, ja šajos noteiktajos apgabalos ir mazāk par 12,5 iedzīvotājiem uz km2 un ja šo apgabalu noteikšanas rezultātā netiks pārsniegts konkrētais “c” īpatsvars, kas minēts 142. punktā. Attiecībā uz ļoti mazapdzīvotiem apgabaliem EBTA valsts var norādīt daļas no 2. līmeņa statistikas reģioniem Norvēģijai un 3. līmeņa statistikas reģionus Islandei ar mazāk nekā astoņiem iedzīvotājiem uz km2 vai citus mazākus tuvējos apgabalus, kas robežojas ar šiem statistikas reģioniem, ja šajos noteiktajos apgabalos ir mazāk par astoņiem iedzīvotājiem uz km2 un ja šo apgabalu noteikšanas rezultātā netiks pārsniegts konkrētais “c” īpatsvars, kas minēts 142. punktā. |
| --- | --- |

149.

Attiecībā uz mazapdzīvotiem apgabaliem EBTA valstij principā jānosaka 2. līmeņa statistikas reģioni ar mazāk par astoņiem iedzīvotājiem uz km2 vai 3. līmeņa statistiskas reģioni ar mazāk par 12,5 iedzīvotājiem uz km2. Tomēr EBTA valsts var norādīt daļas no 3. līmeņa statistikas reģioniem ar mazāk nekā 12,5 iedzīvotājiem uz km2 vai citus tuvējos apgabalus, kas robežojas ar šiem 3. līmeņa statistikas reģioniem, ja šajos noteiktajos apgabalos ir mazāk par 12,5 iedzīvotājiem uz km2 un ja šo apgabalu noteikšanas rezultātā netiks pārsniegts konkrētais “c” īpatsvars, kas minēts 142. punktā. Attiecībā uz ļoti mazapdzīvotiem apgabaliem EBTA valsts var norādīt daļas no 2. līmeņa statistikas reģioniem Norvēģijai un 3. līmeņa statistikas reģionus Islandei ar mazāk nekā astoņiem iedzīvotājiem uz km2 vai citus mazākus tuvējos apgabalus, kas robežojas ar šiem statistikas reģioniem, ja šajos noteiktajos apgabalos ir mazāk par astoņiem iedzīvotājiem uz km2 un ja šo apgabalu noteikšanas rezultātā netiks pārsniegts konkrētais “c” īpatsvars, kas minēts 142. punktā.

5.3.2.   Iepriekš nedefinēti “c” apgabali

| 150. | Iestāde uzskata, ka kritērijiem, ko EBTA valstis izmanto “c” apgabalu noteikšanai, būtu jāatspoguļo dažādās situācijas, kurās reģionālā atbalsta piešķiršana var būt attaisnojama. Tādēļ kritērijiem būtu jāattiecas uz konkrētām sociālekonomiskām, ģeogrāfiskām vai strukturālām problēmām, kas varētu rasties “c” apgabalos, un jānodrošina pietiekama garantija, ka valsts reģionālā atbalsta piešķiršana nelabvēlīgi neietekmēs tirdzniecības apstākļus, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

150.

Iestāde uzskata, ka kritērijiem, ko EBTA valstis izmanto “c” apgabalu noteikšanai, būtu jāatspoguļo dažādās situācijas, kurās reģionālā atbalsta piešķiršana var būt attaisnojama. Tādēļ kritērijiem būtu jāattiecas uz konkrētām sociālekonomiskām, ģeogrāfiskām vai strukturālām problēmām, kas varētu rasties “c” apgabalos, un jānodrošina pietiekama garantija, ka valsts reģionālā atbalsta piešķiršana nelabvēlīgi neietekmēs tirdzniecības apstākļus, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm.

| 151. | Attiecīgi dalībvalsts par “c” apgabaliem var noteikt iepriekš nedefinētus “c” apgabalus, kas izraudzīti, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:






  a) | 1. kritērijs – tuvējie apgabali ar vismaz 100 000 iedzīvotāju (52), kuri atrodas 2. līmeņa vai 3. līmeņa statistikas reģionā un kuriem:






  — | IKP uz vienu iedzīvotāju ir vienāds ar ES 27 dalībvalstu vidējo rādītāju vai mazāks vai |
| --- | --- | --- | --- |

151.

Attiecīgi dalībvalsts par “c” apgabaliem var noteikt iepriekš nedefinētus “c” apgabalus, kas izraudzīti, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

a)

1. kritērijs – tuvējie apgabali ar vismaz 100 000 iedzīvotāju (52), kuri atrodas 2. līmeņa vai 3. līmeņa statistikas reģionā un kuriem:

—

IKP uz vienu iedzīvotāju ir vienāds ar ES 27 dalībvalstu vidējo rādītāju vai mazāks vai

| — | bezdarba rādītājs ir vienāds ar 115 % no valsts vidējā rādītāja vai mazāks (53); |
| --- | --- |

—

bezdarba rādītājs ir vienāds ar 115 % no valsts vidējā rādītāja vai mazāks (53);

| b) | 2. kritērijs – 3. līmeņa statistiskas reģioni ar mazāk nekā 100 000 iedzīvotāju, kuriem:






  — | IKP uz vienu iedzīvotāju ir vienāds ar ES 27 dalībvalstu vidējo rādītāju vai mazāks vai |
| --- | --- | --- |

b)

2. kritērijs – 3. līmeņa statistiskas reģioni ar mazāk nekā 100 000 iedzīvotāju, kuriem:

—

IKP uz vienu iedzīvotāju ir vienāds ar ES 27 dalībvalstu vidējo rādītāju vai mazāks vai

| — | bezdarba rādītājs ir vienāds ar 115 % no valsts vidējā rādītāja vai mazāks; |
| --- | --- |

—

bezdarba rādītājs ir vienāds ar 115 % no valsts vidējā rādītāja vai mazāks;

| c) | 3. kritērijs – salas vai tuvējie apgabali, kurus raksturo līdzīga ģeogrāfiska izolācija (piemēram, pussalas vai kalnaini apgabali) un kuriem:






  — | IKP uz vienu iedzīvotāju ir vienāds ar ES 27 dalībvalstu vidējo rādītāju vai mazāks (54) vai |
| --- | --- | --- |

c)

3. kritērijs – salas vai tuvējie apgabali, kurus raksturo līdzīga ģeogrāfiska izolācija (piemēram, pussalas vai kalnaini apgabali) un kuriem:

—

IKP uz vienu iedzīvotāju ir vienāds ar ES 27 dalībvalstu vidējo rādītāju vai mazāks (54) vai

| — | bezdarba rādītājs ir vienāds ar 115 % no valsts vidējā rādītāja vai mazāks (55), vai |
| --- | --- |

—

bezdarba rādītājs ir vienāds ar 115 % no valsts vidējā rādītāja vai mazāks (55), vai

| — | kuros ir mazāk nekā 5 000 iedzīvotāju; |
| --- | --- |

—

kuros ir mazāk nekā 5 000 iedzīvotāju;

| d) | 4. kritērijs – 3. līmeņa statistikas reģioni vai tuvējos apgabalus veidojošo 3. līmeņa reģionu daļas, kas robežojas ar “a” apgabalu vai kam ir sauszemes robeža ar valsti ārpus EEZ vai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA); |
| --- | --- |

d)

4. kritērijs – 3. līmeņa statistikas reģioni vai tuvējos apgabalus veidojošo 3. līmeņa reģionu daļas, kas robežojas ar “a” apgabalu vai kam ir sauszemes robeža ar valsti ārpus EEZ vai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA);

| e) | 5. kritērijs – tuvējie apgabali ar ne mazāk kā 50 000 iedzīvotāju (56), kas piedzīvo būtiskas strukturālas pārmaiņas vai ievērojamu relatīvu panīkumu, ar nosacījumu, ka šādi apgabali neatrodas 3. līmeņa statistikas reģionos vai tuvējos reģionos, kas atbilst iepriekš definēta apgabala nosacījumiem vai 1.–4. kritērijam (57). |
| --- | --- |

e)

5. kritērijs – tuvējie apgabali ar ne mazāk kā 50 000 iedzīvotāju (56), kas piedzīvo būtiskas strukturālas pārmaiņas vai ievērojamu relatīvu panīkumu, ar nosacījumu, ka šādi apgabali neatrodas 3. līmeņa statistikas reģionos vai tuvējos reģionos, kas atbilst iepriekš definēta apgabala nosacījumiem vai 1.–4. kritērijam (57).

| 152. | Piemērojot kritērijus, kas minēti 151. punktā, tuvējo apgabalu jēdziens attiecas uz visiem vietējo administratīvo vienību 2. līmeņa (VAV 2. līmeņa) (58) apgabaliem vai visu VAV 2. līmeņa apgabalu grupu (59). Uzskatīs, ka VAV 2. līmeņa apgabalu grupa veido tuvējo apgabalu, ja visiem šiem apgabaliem grupā ir administratīva robeža ar citu apgabalu grupā (60). |
| --- | --- |

152.

Piemērojot kritērijus, kas minēti 151. punktā, tuvējo apgabalu jēdziens attiecas uz visiem vietējo administratīvo vienību 2. līmeņa (VAV 2. līmeņa) (58) apgabaliem vai visu VAV 2. līmeņa apgabalu grupu (59). Uzskatīs, ka VAV 2. līmeņa apgabalu grupa veido tuvējo apgabalu, ja visiem šiem apgabaliem grupā ir administratīva robeža ar citu apgabalu grupā (60).

| 153. | Atbilstību iedzīvotāju īpatsvaram, kas atļauts katrai EBTA valstij, noteiks, pamatojoties uz valsts statistikas biroja jaunākajiem publicētajiem datiem par attiecīgo apgabalu kopējo pastāvīgo iedzīvotāju skaitu. |
| --- | --- |

153.

Atbilstību iedzīvotāju īpatsvaram, kas atļauts katrai EBTA valstij, noteiks, pamatojoties uz valsts statistikas biroja jaunākajiem publicētajiem datiem par attiecīgo apgabalu kopējo pastāvīgo iedzīvotāju skaitu.

5.4.   MAKSIMĀLĀ ATBALSTA INTENSITĀTE, KO PIEMĒRO REĢIONĀLO IEGULDĪJUMU ATBALSTAM

| 154. | Atbalsta intensitāte “c” apgabalos nedrīkst pārsniegt:






  a) | 15 % no bruto dotācijas ekvivalenta (BDE) mazapdzīvotos apgabalos un reģionos (3. līmeņa statistikas reģionos vai 3. līmeņa reģionu daļās), kuriem ir sauszemes robeža ar valsti ārpus EEZ vai EBTA; |
| --- | --- | --- |

154.

Atbalsta intensitāte “c” apgabalos nedrīkst pārsniegt:

a)

15 % no bruto dotācijas ekvivalenta (BDE) mazapdzīvotos apgabalos un reģionos (3. līmeņa statistikas reģionos vai 3. līmeņa reģionu daļās), kuriem ir sauszemes robeža ar valsti ārpus EEZ vai EBTA;

| b) | 10 % no BDE iepriekš nedefinētos “c” apgabalos. |
| --- | --- |

b)

10 % no BDE iepriekš nedefinētos “c” apgabalos.

5.4.1.   Palielināta atbalsta intensitāte MVU

| 155. | Maksimālo atbalsta intensitāti, kas noteikta 154. punktā, var palielināt par 20 procentpunktiem mazu uzņēmumu gadījumā vai par 10 procentpunktiem vidēju uzņēmumu gadījumā (61). |
| --- | --- |

155.

Maksimālo atbalsta intensitāti, kas noteikta 154. punktā, var palielināt par 20 procentpunktiem mazu uzņēmumu gadījumā vai par 10 procentpunktiem vidēju uzņēmumu gadījumā (61).

5.5.   PAZIŅOŠANA UN ATBILSTĪBAS APLIECINĀJUMS

| 156. | Pēc šo pamatnostādņu pieņemšanas katrai EBTA valstij jāiesniedz Iestādei vienots reģionālā atbalsta plāns, kas piemērojams laikposmā no 2014. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 31. decembrim. Katrā paziņojumā būtu jāiekļauj III pielikumā pievienotajā veidlapā norādītā informācija. |
| --- | --- |

156.

Pēc šo pamatnostādņu pieņemšanas katrai EBTA valstij jāiesniedz Iestādei vienots reģionālā atbalsta plāns, kas piemērojams laikposmā no 2014. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 31. decembrim. Katrā paziņojumā būtu jāiekļauj III pielikumā pievienotajā veidlapā norādītā informācija.

| 157. | Iestāde pārbaudīs katru paziņoto reģionālā atbalsta plānu, pamatojoties uz šīm pamatnostādnēm, un pieņems lēmumu apstiprināt attiecīgās EBTA valsts reģionālā atbalsta plānu. Katru reģionālā atbalsta plānu publicēs Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā, un tas būs šo pamatnostādņu sastāvdaļa. |
| --- | --- |

157.

Iestāde pārbaudīs katru paziņoto reģionālā atbalsta plānu, pamatojoties uz šīm pamatnostādnēm, un pieņems lēmumu apstiprināt attiecīgās EBTA valsts reģionālā atbalsta plānu. Katru reģionālā atbalsta plānu publicēs Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā, un tas būs šo pamatnostādņu sastāvdaļa.

5.6.   GROZĪJUMI

5.6.1.   Iedzīvotāju īpatsvara rezerve

| 158. | EBTA valsts pēc savas iniciatīvas var nolemt izveidot valsts iedzīvotāju īpatsvara rezervi, kuru veido starpība starp attiecīgās EBTA valsts iedzīvotāju īpatsvara maksimālo apjomu atbilstoši Iestādes piešķīrumam (62) un īpatsvaru, kas izmantots “a” un “c” apgabalu noteikšanai EBTA valstu reģionālā atbalsta plānā. |
| --- | --- |

158.

EBTA valsts pēc savas iniciatīvas var nolemt izveidot valsts iedzīvotāju īpatsvara rezervi, kuru veido starpība starp attiecīgās EBTA valsts iedzīvotāju īpatsvara maksimālo apjomu atbilstoši Iestādes piešķīrumam (62) un īpatsvaru, kas izmantots “a” un “c” apgabalu noteikšanai EBTA valstu reģionālā atbalsta plānā.

| 159. | Ja EBTA valsts ir izlēmusi izveidot šādu rezervi, tā jebkurā laikā var izmantot rezervi, lai savā plānā pievienotu jaunus “c” apgabalus, līdz ir sasniegts valsts īpatsvara maksimālais apjoms. Šajā nolūkā EBTA valsts var atsaukties uz Eurostat vai tās statistikas biroja vai citu atzītu avotu jaunākajiem sociālekonomiskajiem datiem. Attiecīgais “c” apgabalu iedzīvotāju skaits būtu jāaprēķina, pamatojoties uz iedzīvotāju skaita datiem, ko izmanto sākotnējā plāna izstrādei. |
| --- | --- |

159.

Ja EBTA valsts ir izlēmusi izveidot šādu rezervi, tā jebkurā laikā var izmantot rezervi, lai savā plānā pievienotu jaunus “c” apgabalus, līdz ir sasniegts valsts īpatsvara maksimālais apjoms. Šajā nolūkā EBTA valsts var atsaukties uz Eurostat vai tās statistikas biroja vai citu atzītu avotu jaunākajiem sociālekonomiskajiem datiem. Attiecīgais “c” apgabalu iedzīvotāju skaits būtu jāaprēķina, pamatojoties uz iedzīvotāju skaita datiem, ko izmanto sākotnējā plāna izstrādei.

| 160. | Par katru gadījumu, kad EBTA valsts plāno izmantot savu iedzīvotāju īpatsvara rezervi, lai pievienotu jaunus “c” apgabalus, EBTA valstij ir jāpaziņo Iestādei pirms šādu grozījumu īstenošanas. |
| --- | --- |

160.

Par katru gadījumu, kad EBTA valsts plāno izmantot savu iedzīvotāju īpatsvara rezervi, lai pievienotu jaunus “c” apgabalus, EBTA valstij ir jāpaziņo Iestādei pirms šādu grozījumu īstenošanas.

5.6.2.   Termiņa vidusposma pārskatīšana

| 161. | Ja nepieciešams, Iestāde tajā pašā laikā, kad Eiropas Komisija, 2016. gada jūnijā veiks termiņa vidusposma pārskatīšanu, lai noteiktu iespējamos apgabalus, kas var pretendēt uz reģionālo atbalstu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un atbalsta intensitāti, kas atbilst to IKP uz vienu iedzīvotāju. |
| --- | --- |

161.

Ja nepieciešams, Iestāde tajā pašā laikā, kad Eiropas Komisija, 2016. gada jūnijā veiks termiņa vidusposma pārskatīšanu, lai noteiktu iespējamos apgabalus, kas var pretendēt uz reģionālo atbalstu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un atbalsta intensitāti, kas atbilst to IKP uz vienu iedzīvotāju.

6.   REĢIONĀLĀ ATBALSTA NOTEIKUMU PIEMĒROJAMĪBA

| 162. | Iestāde pagarina līdz 2014. gada 30. jūnijam darbības termiņu Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam (63) un Paziņojumam par kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam (64). |
| --- | --- |

162.

Iestāde pagarina līdz 2014. gada 30. jūnijam darbības termiņu Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam (63) un Paziņojumam par kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam (64).

| 163. | Darbības termiņš reģionālajiem atbalsta plāniem, kas apstiprināti, pamatojoties uz Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam, beidzas 2013. gada 31. decembrī. Tāpēc sešu mēnešu pārejas periods, kas noteikts vispārējās grupu atbrīvojuma regulas (GBER) (65) 44. panta 3. punktā, neattiecas uz reģionālā atbalsta shēmām, kas īstenotas atbilstoši GBER. Lai piešķirtu reģionālo atbalstu pēc 2013. gada 31. decembra, pamatojoties uz esošām grupu atbrīvojuma shēmām, EBTA valstis ir aicinātas laikus informēt par reģionālā atbalsta plānu termiņa pagarināšanu, lai Iestāde varētu apstiprināt minēto plānu termiņa pagarināšanu līdz 2013. gada 31. decembrim. Kopumā darbības termiņš shēmām, kas apstiprinātas, pamatojoties uz Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam, beidzas 2013. gada beigās, kā noteikts attiecīgajā Iestādes lēmumā. Par visiem šādu shēmu darbības termiņa pagarinājumiem ir laikus jāpaziņo Iestādei. |
| --- | --- |

163.

Darbības termiņš reģionālajiem atbalsta plāniem, kas apstiprināti, pamatojoties uz Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam, beidzas 2013. gada 31. decembrī. Tāpēc sešu mēnešu pārejas periods, kas noteikts vispārējās grupu atbrīvojuma regulas (GBER) (65) 44. panta 3. punktā, neattiecas uz reģionālā atbalsta shēmām, kas īstenotas atbilstoši GBER. Lai piešķirtu reģionālo atbalstu pēc 2013. gada 31. decembra, pamatojoties uz esošām grupu atbrīvojuma shēmām, EBTA valstis ir aicinātas laikus informēt par reģionālā atbalsta plānu termiņa pagarināšanu, lai Iestāde varētu apstiprināt minēto plānu termiņa pagarināšanu līdz 2013. gada 31. decembrim. Kopumā darbības termiņš shēmām, kas apstiprinātas, pamatojoties uz Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam, beidzas 2013. gada beigās, kā noteikts attiecīgajā Iestādes lēmumā. Par visiem šādu shēmu darbības termiņa pagarinājumiem ir laikus jāpaziņo Iestādei.

| 164. | Iestāde piemēros šajās pamatnostādnēs noteiktos principus, veicot atbilstības novērtējumu par visu reģionālo atbalstu, ko plānots piešķirt pēc 2014. gada 30. jūnija. Reģionālais atbalsts, kas piešķirts nelikumīgi, vai reģionālais atbalsts, ko plānots piešķirt pēc 2013. gada 31. decembra un pirms 2014. gada 1. jūlija, tiks novērtēts saskaņā ar Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam. |
| --- | --- |

164.

Iestāde piemēros šajās pamatnostādnēs noteiktos principus, veicot atbilstības novērtējumu par visu reģionālo atbalstu, ko plānots piešķirt pēc 2014. gada 30. jūnija. Reģionālais atbalsts, kas piešķirts nelikumīgi, vai reģionālais atbalsts, ko plānots piešķirt pēc 2013. gada 31. decembra un pirms 2014. gada 1. jūlija, tiks novērtēts saskaņā ar Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam.

| 165. | Tā kā paziņojumiem par reģionālā atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem, kas piešķirami pēc 2014. gada 30. jūnija, ir jābūt saskaņā ar reģionālā atbalsta plānu, paziņojumus nevar uzskatīt par galīgiem, pirms Iestāde ir pieņēmusi lēmumu apstiprināt attiecīgās EBTA valsts reģionālā atbalsta plānu saskaņā ar 5.5. apakšiedaļā aprakstīto kārtību. Tāpēc paziņojumus par reģionālā atbalsta shēmām, ko plānots piemērot pēc 2014. gada 30. jūnija, vai paziņojumus par individuālu atbalstu, ko plānots piešķirt pēc minētā datuma, Iestāde principā neizskatīs, pirms tā būs pieņēmusi lēmumu apstiprināt attiecīgās EBTA valsts reģionālā atbalsta plānu. |
| --- | --- |

165.

Tā kā paziņojumiem par reģionālā atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem, kas piešķirami pēc 2014. gada 30. jūnija, ir jābūt saskaņā ar reģionālā atbalsta plānu, paziņojumus nevar uzskatīt par galīgiem, pirms Iestāde ir pieņēmusi lēmumu apstiprināt attiecīgās EBTA valsts reģionālā atbalsta plānu saskaņā ar 5.5. apakšiedaļā aprakstīto kārtību. Tāpēc paziņojumus par reģionālā atbalsta shēmām, ko plānots piemērot pēc 2014. gada 30. jūnija, vai paziņojumus par individuālu atbalstu, ko plānots piešķirt pēc minētā datuma, Iestāde principā neizskatīs, pirms tā būs pieņēmusi lēmumu apstiprināt attiecīgās EBTA valsts reģionālā atbalsta plānu.

| 166. | Iestāde uzskata, ka šo pamatnostādņu īstenošana izraisīs būtiskas pārmaiņas noteikumos, ko EEZ piemēro reģionālajam atbalstam. Turklāt, ņemot vērā ekonomisko un sociālo apstākļu pārmaiņas EEZ, šķiet, ir nepieciešamība pārskatīt, vai joprojām ir pamatotas un iedarbīgas visas reģionālā atbalsta shēmas, tostarp gan ieguldījumu atbalsta, gan darbības atbalsta shēmas. |
| --- | --- |

166.

Iestāde uzskata, ka šo pamatnostādņu īstenošana izraisīs būtiskas pārmaiņas noteikumos, ko EEZ piemēro reģionālajam atbalstam. Turklāt, ņemot vērā ekonomisko un sociālo apstākļu pārmaiņas EEZ, šķiet, ir nepieciešamība pārskatīt, vai joprojām ir pamatotas un iedarbīgas visas reģionālā atbalsta shēmas, tostarp gan ieguldījumu atbalsta, gan darbības atbalsta shēmas.

| 167. | Minēto iemeslu dēļ Iestāde saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu EBTA valstīm ierosina šādus piemērotus pasākumus:






  a) | EBTA valstīm jāierobežo visu to pašreizējo reģionālā atbalsta shēmu piemērošana, uz kurām neattiecas grupu atbrīvojuma regula, un visu reģionālā atbalsta plānu piemērošana atbalstam, ko plānots piešķirt līdz 2014. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- | --- |

167.

Minēto iemeslu dēļ Iestāde saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu EBTA valstīm ierosina šādus piemērotus pasākumus:

a)

EBTA valstīm jāierobežo visu to pašreizējo reģionālā atbalsta shēmu piemērošana, uz kurām neattiecas grupu atbrīvojuma regula, un visu reģionālā atbalsta plānu piemērošana atbalstam, ko plānots piešķirt līdz 2014. gada 30. jūnijam;

| b) | EBTA valstīm jāgroza citas spēkā esošās horizontālā atbalsta shēmas, kurās noteikta īpaša attieksme pret atbalstu projektiem atbalstāmajos apgabalos, lai nodrošinātu, ka atbalsts, kas jāpiešķir pēc 2014. gada 30. jūnija, atbilst reģionālā atbalsta plānam, kas piemērojams atbalsta piešķiršanas dienā; |
| --- | --- |

b)

EBTA valstīm jāgroza citas spēkā esošās horizontālā atbalsta shēmas, kurās noteikta īpaša attieksme pret atbalstu projektiem atbalstāmajos apgabalos, lai nodrošinātu, ka atbalsts, kas jāpiešķir pēc 2014. gada 30. jūnija, atbilst reģionālā atbalsta plānam, kas piemērojams atbalsta piešķiršanas dienā;

| c) | EBTA valstīm līdz 2013. gada 31. decembrim būtu jāapstiprina, ka tās piekrīt iepriekš izklāstītajiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

c)

EBTA valstīm līdz 2013. gada 31. decembrim būtu jāapstiprina, ka tās piekrīt iepriekš izklāstītajiem priekšlikumiem.

7.   ZIŅOŠANA UN UZRAUDZĪBA

| 168. | Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 21. pantu saistībā ar 5. un 6. pantu Lēmumā Nr. 195/04/COL EBTA valstīm jāiesniedz Iestādei gada ziņojumi. |
| --- | --- |

168.

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 21. pantu saistībā ar 5. un 6. pantu Lēmumā Nr. 195/04/COL EBTA valstīm jāiesniedz Iestādei gada ziņojumi.

| 169. | Informāciju par katru individuālo atbalstu, kura summa pārsniedz EUR 3 miljonus un kurš piešķirts atbilstoši shēmai, EBTA valstis nosūta Iestādei VI pielikumā noteiktajā formātā 20 darbdienu laikā no atbalsta piešķiršanas dienas. |
| --- | --- |

169.

Informāciju par katru individuālo atbalstu, kura summa pārsniedz EUR 3 miljonus un kurš piešķirts atbilstoši shēmai, EBTA valstis nosūta Iestādei VI pielikumā noteiktajā formātā 20 darbdienu laikā no atbalsta piešķiršanas dienas.

| 170. | EBTA valstīm jāveic visu atbalsta pasākumu sīka uzskaite. Šādā uzskaitē jābūt ietvertai informācijai, kas nepieciešama, lai konstatētu, ka ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz attaisnotajām izmaksām un atbalsta maksimālo intensitāti. Šāda uzskaite jāsaglabā 10 gadus no atbalsta piešķiršanas dienas un jāiesniedz Iestādei pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

170.

EBTA valstīm jāveic visu atbalsta pasākumu sīka uzskaite. Šādā uzskaitē jābūt ietvertai informācijai, kas nepieciešama, lai konstatētu, ka ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz attaisnotajām izmaksām un atbalsta maksimālo intensitāti. Šāda uzskaite jāsaglabā 10 gadus no atbalsta piešķiršanas dienas un jāiesniedz Iestādei pēc pieprasījuma.

8.   PĀRSKATĪŠANA

| 171. | Iestāde var jebkurā laikā pieņemt lēmumu grozīt šīs pamatnostādnes, ja tas ir nepieciešams ar konkurences politiku saistītu iemeslu dēļ vai lai ņemtu vērā citas EEZ politikas iestrādnes un starptautiskās saistības, vai jebkāda cita pamatota iemesla dēļ. |
| --- | --- |

171.

Iestāde var jebkurā laikā pieņemt lēmumu grozīt šīs pamatnostādnes, ja tas ir nepieciešams ar konkurences politiku saistītu iemeslu dēļ vai lai ņemtu vērā citas EEZ politikas iestrādnes un starptautiskās saistības, vai jebkāda cita pamatota iemesla dēļ.

---

(1)  Apgabali, kas tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu, bieži saukti par “a” apgabaliem, no ekonomikas attīstības viedokļa parasti ir mazāk attīstīti EEZ ietvaros. Apgabali, kas tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, bieži saukti par “c” apgabaliem, arī ir mazāk attīstīti, tomēr problēmas nav tik apjomīgas. Tā kā IKP uz vienu iedzīvotāju EBTA valstīs ir salīdzinoši augsts, neviens reģions pašlaik neatbilst tam, lai piemērotu atkāpi saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

(2)  Šīs pamatnostādnes atbilst Komisijas paziņojumam – Reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2014.–2020. gadam (“Komisijas pamatnostādnes”), kas pieņemtas 2013. gada 28. jūnijā (OV C 209, 23.7.2013., 1. lpp.).

(3)  Tādējādi šādos gadījumos reģioniem piešķirtais papildu atbalsts nav uzskatāms par reģionālo atbalstu.

(4)  Katra dalībvalsts var noteikt šos apgabalus reģionālā atbalsta plānā, pamatojoties uz nosacījumiem, kas izklāstīti 5. sadaļā.

(5)  Šajā saistībā sk. spriedumu lietā 730/79 Philip Morris, Recueil 1980, 2671. lpp., 17. punkts, un spriedumu lietā C-169/95 Spānija/Komisija, Recueil 1997, I-148. lpp., 20. punkts.

(6)  Šajā saistībā sk. spriedumu lietā T-380/94, AIUFFASS un AKT/Komisija, Recueil 1996, II-2169. lpp., 54. punkts.

(7)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES valsts atbalsta modernizācija (VAM)”, COM/2012/0209 final.

(8)  Kā definēts II pielikumā.

(9)  Kā definēts II(a) pielikumā.

(10)  Tā kā 2013. gada 31. decembrī beidzās termiņš Iestādes pamatnostādnēm par valsts atbalstu kuģu būvei (OV L 31, 31.1.2013., 77. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 7, 31.1.2013., 1. lpp.), šīs pamatnostādnes attiecas arī uz reģionālo atbalstu kuģu būvei. Iestādes visas pamatnostādnes ir pieejamas: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(11)  Transports ir pasažieru komercpārvadājumi ar gaisa, jūras transportu, autotransportu, dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu transportu vai kravu komercpārvadājumi.

(12)  Sk. Iestādes pamatnostādnes par atbalstu aviācijas nozarei (OV L 124, 23.5.1996., 41. – 52. lpp.), kas atsaucas uz Kopienas vadlīnijām par EK līguma 92. un 93. panta un EEZ līguma 61. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu aviācijas nozarei (OV C 350, 10.12.1994., 5. lpp.), un Iestādes pamatnostādnes par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām (OV L 62, 6.3.2008., 30. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 12, 6.3.2008., 3. lpp.), kas grozītas vai aizstātas.

(13)  Iestāde novērtēs, cik saderīgs ir valsts atbalsts enerģētikas nozarei, pamatojoties uz gaidāmajām enerģētikas un vides aizsardzības atbalsta pamatnostādnēm, ar kurām groza pašreizējās pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un kurās būs ņemtas vērā īpašās problēmas atbalstāmajos apgabalos.

(14)  Pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu vēl nav publicētas. Iestādes visas pamatnostādnes ir pieejamas: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(15)  Kā definēts Padomes 2009. gada 25. jūnija Regulā (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC), OV L 206, 8.8.2009., 1. lpp., ko EEZ piemēro, pamatojoties uz EEZ līguma 31. protokolu, saskaņā ar Iestādes pamatnostādnēm par atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (OV L 305, 19.11.2009., 1. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 60, 19.11.2009., 1. lpp.).

(16)  Sk. 20. punkta i) apakšpunktu.

(17)  NACE ir akronīms no franču valodas nosaukuma “Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes” (saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija Eiropas Kopienā), ko izmanto, lai apzīmētu dažādas saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas Eiropas Savienībā.

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

(19)  OV L 107, 28.4.2005., 28. lpp., pagarināts ar OV L 48, 25.2.2010., 27. lpp., un ar Iestādes 2012. gada 28. novembra Lēmumu 438/12/COL, ar ko astoņdesmit sesto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, OV L 190, 11.7.2013., 91. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 40, 11.7.2013., 15. lpp. Kā skaidrots minēto pamatnostādņu 19. punktā, ņemot vērā to, ka ir apdraudēta pati grūtībās nonākuša uzņēmuma pastāvēšana, šādu uzņēmumu nevar uzskatīt par piemērotu instrumentu citu sabiedriskās kārtības mērķu veicināšanai, kamēr netiek nodrošināta tā dzīvotspēja.

(20)  Šajā saistībā sk. spriedumu apvienotās lietās T-244/93 un T-486/93 TWD Textilwerke Deggendorf GmbH/Eiropas Kopienu Komisija, Recueil 1995, II-02265. lpp.

(21)  Šajās pamatnostādnēs termins “statistikas reģions” tiks izmantots Komisijas pamatnostādnēs izmantotā akronīma “NUTS” vietā. NUTS nāk no nosaukuma “statistiski teritoriālo vienību nomenklatūra” saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.). Šī regula nav iestrādāta EEZ līgumā. Tomēr, lai panāktu vienotas definīcijas, pieaugot pieprasījumam pēc statistikas informācijas reģionālā līmenī, Eiropas Savienības Statistikas birojs, Eurostat, un valsts iestādes kandidātvalstīs un EBTA ir vienojušās, ka statistikas reģionus nosaka līdzīgi NUTS klasifikācijai.

(22)  Pieejamas http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(23)  Sk. 20. punkta n) apakšpunktu.

(24)  Sk., piem., spriedumu lietā C-156/98 Vācija/Komisija, Recueil 2000, I-6857. lpp., 78. punkts, un lietā C-333/07 Regie Networks/Direction de contrôle fiscal Rhône-Alpes Bourgogne, Recueil 2008, I-10807. lpp., 94.–116. punkts.

(25)  Sk. Lietu C-225/91 Matra/Komisija, Recueil 1993, I-3203. lpp., 42. punkts.

(26)  Sk. šo pamatnostādņu V pielikumu.

(27)  Pienākums saglabāt ieguldījumus attiecīgajā apgabalā vismaz piecus gadus (trīs gadus MVU gadījumā) nedrīkstētu liegt nomainīt ražotni vai iekārtas, kas minētajā periodā ir novecojušas vai salūzušas, ja vien attiecīgajā apgabalā saimnieciskā darbība tiek turpināta minimālo periodu. Tomēr reģionālo atbalstu nedrīkst piešķirt, lai nomainītu ražotni vai iekārtas.

(28)  Tas neattiecas, piemēram, uz subsidētiem aizdevumiem, publiskiem pašu kapitāla aizdevumiem vai publiskām daļām, kas neatbilst tirgus investora principam, valsts garantijām ar atbalsta elementiem, kā arī publisku atbalstu, kas piešķirts atbilstīgi de minimis noteikumam.

(29)  Uz ad hoc atbalstu attiecas tās pašas prasības, kas attiecas uz individuālu atbalstu, kuru piešķir atbilstoši shēmai, ja vien nav norādīts citādi.

(30)  Tomēr, ja attiecībā uz izmaksu un ieņēmumu nākotnes tendencēm pastāv liela neskaidrība un ir izteikta informācijas asimetrija, valsts iestādei var būt pievilcīgāk izvēlēties nevis absolūtu ex ante kompensācijas modeli, bet ex ante un ex post apvienojumu (piemēram, izmantojot atgūšanas mehānismu, kas dod iespēju līdzsvaroti sadalīt neparedzētu peļņu).

(31)  Šādi ieguldījumi var radīt apstākļus, kas ļauj veikt turpmākus ieguldījumus, kam nav nepieciešams papildu atbalsts.

(32)  Sk. III pielikumu.

(33)  Ad hoc atbalstam arī jāatbilst šo pamatnostādņu (60)–(64) punktā noteiktajām prasībām, ne tikai prasībām, kas paredzētas 3.5.2. apakšiedaļā.

(34)  Hipotētiskie scenāriji ir aprakstīti 57. punktā.

(35)  Projekta neto pašreizējā vērtība ir starpība starp pozitīvajām un negatīvajām naudas plūsmām visā ieguldījumu darbības laikā, kas diskontēta līdz to pašreizējai vērtībai (parasti, izmantojot kapitāla izmaksas).

(36)  Iekšējās atdeves koeficients nav pamatots ar grāmatvedības peļņu konkrētā gadā, bet, to nosakot, ņem vērā nākotnes naudas plūsmas, ko ieguldītājs cer saņemt visā ieguldījumu darbības laikā. To definē kā diskonta likmi, kurai naudas plūsmas NPV ir vienāda ar nulli.

(37)  Sk. 5.4. apakšiedaļu par atbalsta maksimālo intensitāti.

(38)  Atbalsta samazinātā intensitāte ir (20) punkta c) apakšpunktā definētā mehānisma rezultāts.

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi. Komisijas priekšlikums COM(2011) 611, ERAF/ETS regula.

(40)  Definēts (20) punkta h) un i) apakšpunktā.

(41)  Šie šķēršļi ienākšanai tirgū ir gan juridiski šķēršļi (jo īpaši intelektuālā īpašuma tiesības), apjoma un mēroga radīti ietaupījumi, gan šķēršļi piekļuvei tīkliem un infrastruktūrai. Ja atbalsts attiecas uz tirgu, kurā atbalsta saņēmējs darbojas jau sen, iespējamie šķēršļi ienākšanai tirgū var pastiprināt atbalsta saņēmēja iespējamo būtisko ietekmi tirgū un tādējādi palielināt minētās ietekmes iespējamās negatīvās sekas.

(42)  Ja tirgū ir spēcīgi pircēji, maz ticams, ka atbalsta saņēmējs viņiem var paaugstināt cenas.

(43)  Šī informācija būtu regulāri jāatjaunina (piemēram, ik pēc sešiem mēnešiem), un tai vajadzētu būt pieejamai formātā, uz ko neattiecas autortiesības.

(44)  Šādu vispārēju metodiku var nodrošināt Iestāde.

(45)  OV L 54, 28.2.2008., 1. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 11, 28.2.2008., 1. lpp.

(46)  Tas nozīmē, ka neviens reģions EBTA valstīs neatbilst 75 % IKP uz vienu iedzīvotāju, kā aprakstīts 144. punktā.

(47)  Pamatojoties uz Eurostat datiem par 2010. gadu.

(48)  Spriedums lietā 248/84 Vācija/Komisija, Recueil 1987, 4036. lpp., 19. punkts, spriedums lietā C-169/95 Spānija/Komisija, Recueil 1997, I-148. lpp., 15. punkts un spriedums lietā C-310/99 Itālija/Komisija, Recueil 2002, I-2289. lpp., 77. punkts.

(49)  Šajā un visās pārējās šo pamatnostādņu norādēs uz IKP uz vienu iedzīvotāju IKP ir izteikts, mērot ar pirktspējas līmeni (PSL).

(50)  Ja šī situācija mainīsies, Iestāde pieņems jaunas pamatnostādnes, kurās būs ņemtas vērā šādas izmaiņas.

(51)  Spriedums lietā 248/84 Vācija/Komisija, Recueil 1987, 4036. lpp., 19. punkts.

(52)  EBTA valstīs, kurās iepriekš nedefinēto “c” apgabalu iedzīvotāju īpatsvars ir mazāks par 1 miljonu iedzīvotāju, šo iedzīvotāju skaita robežlielumu samazinās līdz 50 000 iedzīvotāju, bet EBTA valstīs, kurās ir mazāk par 1 miljonu iedzīvotāju, – līdz 10 000 iedzīvotāju.

(53)  Attiecībā uz bezdarbu aprēķini jāveic, pamatojoties uz valsts statistikas biroja publicētajiem reģionālajiem datiem, izmantojot vismaz pēdējo trīs gadu vidējos rādītājus, par kuriem šādi dati ir pieejami (reģionālā atbalsta plāna paziņošanas brīdī). Ja vien šajās pamatnostādnēs nav noteikts citādi, bezdarba līmeni attiecībā pret vidējo bezdarba līmeni valstī aprēķina uz šāda pamata;

(54)  Lai noteiktu, vai šādām salām vai tuvējiem apgabaliem IKP uz vienu iedzīvotāju ir vienāds ar ES 27 dalībvalstu vidējo rādītāju vai mazāks par to, EBTA valsts var atsaukties uz datiem, ko sniedzis tās statistikas birojs vai citi atzīti avoti.

(55)  Lai noteiktu, vai šādām salām vai tuvējiem apgabaliem bezdarba rādītājs ir vienāds ar 115 % no valsts vidējā radītāja vai lielāks par to, EBTA valsts var atsaukties uz datiem, ko sniedzis tās statistikas birojs vai citi atzīti avoti.

(56)  EBTA valstīm, kurās iepriekš nedefinēto “c” apgabalu iedzīvotāju īpatsvars ir mazāks par 1 miljonu iedzīvotāju, šo iedzīvotāju skaita robežlielumu samazinās līdz 25 000 iedzīvotāju, EBTA valstīm, kurās ir mazāk par 1 miljonu iedzīvotāju, – līdz 10 000 iedzīvotāju, bet salām vai tuvējiem apgabaliem, kurus raksturo līdzīga ģeogrāfiska izolācija, – līdz 5 000 iedzīvotāju.

(57)  Lai piemērotu 5. kritēriju, EBTA valstij jāpierāda, ka ir izpildīti piemērojamie nosacījumi, salīdzinot attiecīgos apgabalus ar situāciju citos apgabalos tajā pašā EBTA valstī vai citās EBTA valstīs, pamatojoties uz sociālekonomiskiem rādītājiem, kas attiecas uz uzņēmējdarbības strukturālo statistiku, darba tirgiem, mājsaimniecību kontiem, izglītību vai citiem tamlīdzīgiem rādītājiem. Šajā nolūkā EBTA valsts var atsaukties uz tās statistikas biroja vai citu atzītu avotu datiem.

(58)  EBTA valsts var atsaukties uz VAV 1. līmeņa apgabaliem, nevis VAV 2. līmeņa apgabaliem, ja iedzīvotāju skaits 1. līmeņa apgabalos ir mazāks par iedzīvotāju skaitu VAV 2. līmeņa apgabalā, kura daļa tie ir.

(59)  Tomēr EBTA valsts var norādīt VAV 2. līmeņa apgabala (vai VAV 1. līmeņa apgabala) daļas ar nosacījumu, ka iedzīvotāju skaits attiecīgajā VAV apgabalā pārsniedz minimālo iedzīvotāju skaitu, kas vajadzīgs tuvējiem apgabaliem saskaņā ar 1. vai 5. kritēriju (ieskaitot samazinātos iedzīvotāju skaita maksimālos ierobežojumus attiecībā uz konkrēto kritēriju), un ka attiecīgā VAV reģiona daļu iedzīvotāju īpatsvars ir vismaz 50 % no minimālā iedzīvotāju skaita, kas vajadzīgs atbilstoši piemērojamajam kritērijam.

(60)  Salu gadījumā administratīvās robežas ietver jūras robežas ar citām attiecīgās EBTA valsts administratīvajām vienībām.

(61)  Palielinātā atbalsta intensitāte MVU neattiecas uz atbalstu, ko piešķir lieliem ieguldījumu projektiem.

(62)  Sk. 142. punktu.

(63)  OV L 54, 28.2.2008., 1. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 11, 28.2.2008., 1. lpp. Pieejams http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(64)  OV L 206, 2.8.2012., 13. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 42, 2.8.2012., 1. lpp. Pieejams http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(65)  Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula, OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.), kas iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.j punktā ar Lēmumu Nr. 120/2008 (OV L 339, 18.12.2008., 111. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 79, 18.12.2008.), kurš stājās spēkā 2008. gada 8. novembrī.

---

I PIELIKUMS

VEIDLAPA INFORMĀCIJAS SNIEGŠANAI PAR REĢIONĀLĀ ATBALSTA PLĀNIEM

| 1. | EBTA valstīm attiecīgā gadījumā ir jāsniedz informācija par katru no apgabaliem, kuru ierosināts noteikt, turpmāk minētajās kategorijās:






  — | mazapdzīvoti apgabali, |
| --- | --- | --- |

1.

EBTA valstīm attiecīgā gadījumā ir jāsniedz informācija par katru no apgabaliem, kuru ierosināts noteikt, turpmāk minētajās kategorijās:

—

mazapdzīvoti apgabali,

| — | iepriekš nedefinēti “c” apgabali, kas noteikti, pamatojoties uz 1. kritēriju, |
| --- | --- |

—

iepriekš nedefinēti “c” apgabali, kas noteikti, pamatojoties uz 1. kritēriju,

| — | iepriekš nedefinēti “c” apgabali, kas noteikti, pamatojoties uz 2. kritēriju, |
| --- | --- |

—

iepriekš nedefinēti “c” apgabali, kas noteikti, pamatojoties uz 2. kritēriju,

| — | iepriekš nedefinēti “c” apgabali, kas noteikti, pamatojoties uz 3. kritēriju, |
| --- | --- |

—

iepriekš nedefinēti “c” apgabali, kas noteikti, pamatojoties uz 3. kritēriju,

| — | iepriekš nedefinēti “c” apgabali, kas noteikti, pamatojoties uz 4. kritēriju, |
| --- | --- |

—

iepriekš nedefinēti “c” apgabali, kas noteikti, pamatojoties uz 4. kritēriju,

| — | iepriekš nedefinēti “c” apgabali, kas noteikti, pamatojoties uz 5. kritēriju. |
| --- | --- |

—

iepriekš nedefinēti “c” apgabali, kas noteikti, pamatojoties uz 5. kritēriju.

| 2. | Katrā kategorijā attiecīgajai EBTA valstij par katru ierosināto apgabalu jāsniedz šāda informācija:






  — | apgabala identifikācija (izmantojot apgabala 2. līmeņa vai 3. līmeņa statistikas reģiona kodu, to apgabalu VAV 2. līmeņa vai VAV 1. līmeņa kodu, kuri veido tuvējo apgabalu, vai attiecīgās administratīvās vienības citu oficiālu apzīmējumu), |
| --- | --- | --- |

2.

Katrā kategorijā attiecīgajai EBTA valstij par katru ierosināto apgabalu jāsniedz šāda informācija:

—

apgabala identifikācija (izmantojot apgabala 2. līmeņa vai 3. līmeņa statistikas reģiona kodu, to apgabalu VAV 2. līmeņa vai VAV 1. līmeņa kodu, kuri veido tuvējo apgabalu, vai attiecīgās administratīvās vienības citu oficiālu apzīmējumu),

| — | ierosinātā atbalsta intensitāte apgabalā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (attiecīgā gadījumā norādot jebkādu atbalsta intensitātes palielinājumu saskaņā ar 155. punktu), |
| --- | --- |

—

ierosinātā atbalsta intensitāte apgabalā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (attiecīgā gadījumā norādot jebkādu atbalsta intensitātes palielinājumu saskaņā ar 155. punktu),

| — | kopējais pastāvīgo iedzīvotāju skaits apgabalā, kā norādīts 153. punktā. |
| --- | --- |

—

kopējais pastāvīgo iedzīvotāju skaits apgabalā, kā norādīts 153. punktā.

| 3. | Attiecībā uz mazapdzīvotiem apgabaliem un iepriekš nedefinētajiem apgabaliem, kas noteikti, pamatojoties uz 1.–5. kritēriju, EBTA valstij jāsniedz atbilstošs pierādījums, ka ir izpildīti visi piemērojamie nosacījumi, kas noteikti 149. punktā un 151.–153. punktā. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz mazapdzīvotiem apgabaliem un iepriekš nedefinētajiem apgabaliem, kas noteikti, pamatojoties uz 1.–5. kritēriju, EBTA valstij jāsniedz atbilstošs pierādījums, ka ir izpildīti visi piemērojamie nosacījumi, kas noteikti 149. punktā un 151.–153. punktā.

---

II PIELIKUMS

TĒRAUDA NOZARES DEFINĪCIJA

Šajās pamatnostādnēs “tērauda nozare” ir visas darbības, kas saistītas ar viena vai vairāku šādu produktu ražošanu:

| a) | pārstrādāts čuguns un ferosakausējumi: pārstrādāts čuguns tērauda ražošanai, liešanai un citi pārstrādāta čuguna veidi, spoguļčuguns un augsta oglekļa satura feromangāns, neskaitot citus ferosakausējumus; |
| --- | --- |

a)

pārstrādāts čuguns un ferosakausējumi: pārstrādāts čuguns tērauda ražošanai, liešanai un citi pārstrādāta čuguna veidi, spoguļčuguns un augsta oglekļa satura feromangāns, neskaitot citus ferosakausējumus;

| b) | neapstrādāti dzelzs izstrādājumi un pusfabrikāti, parastais tērauds vai īpašais tērauds: šķidrs tērauds, liets vai neliets lietņos, ieskaitot lietņus pusfabrikātu kalšanai: velmējumi, sagataves un plāksnes; lokšņu stieņi un baltā skārda sagataves; karsti velmēti platprofila tinumi, izņemot šķidrā tērauda ražošanu mazo un vidējo lietuvju lējumiem; |
| --- | --- |

b)

neapstrādāti dzelzs izstrādājumi un pusfabrikāti, parastais tērauds vai īpašais tērauds: šķidrs tērauds, liets vai neliets lietņos, ieskaitot lietņus pusfabrikātu kalšanai: velmējumi, sagataves un plāksnes; lokšņu stieņi un baltā skārda sagataves; karsti velmēti platprofila tinumi, izņemot šķidrā tērauda ražošanu mazo un vidējo lietuvju lējumiem;

| c) | karsti apstrādāti dzelzs, parastā tērauda vai speciālā tērauda ražojumi: sliedes, gulšņi, uzliktņi, balstpaliktņi, sijas, smagie profili 80 mm un vairāk, rievkonstrukcijas, stieņi un profili mazāki par 80 mm un joslas mazākas par 150 mm, stiepļu stieņi, apaļš un kvadrātveidīgs tērauds caurulēm, karsti velmētas stīpas un lentes (tostarp cauruļu sloksnes), karsti velmētas loksnes (pārklātas vai nepārklātas), plāksnes un loksnes ar 3 mm un lielāku biezumu, universālās plāksnes ar 150 mm un lielāku biezumu, izņemot stieples un stiepļu izstrādājumus, pulētos stieņus un dzelzs lējumus; |
| --- | --- |

c)

karsti apstrādāti dzelzs, parastā tērauda vai speciālā tērauda ražojumi: sliedes, gulšņi, uzliktņi, balstpaliktņi, sijas, smagie profili 80 mm un vairāk, rievkonstrukcijas, stieņi un profili mazāki par 80 mm un joslas mazākas par 150 mm, stiepļu stieņi, apaļš un kvadrātveidīgs tērauds caurulēm, karsti velmētas stīpas un lentes (tostarp cauruļu sloksnes), karsti velmētas loksnes (pārklātas vai nepārklātas), plāksnes un loksnes ar 3 mm un lielāku biezumu, universālās plāksnes ar 150 mm un lielāku biezumu, izņemot stieples un stiepļu izstrādājumus, pulētos stieņus un dzelzs lējumus;

| d) | auksti apstrādāti ražojumi: baltais skārds, skārds ar alvas un svina klājumu, melnais skārds, cinkotas loksnes, citādas pārklātas loksnes, auksti velmētas loksnes, elektriskās loksnes un lentes baltā skārda ražošanai, auksti velmētas plāksnes tinumos un lentēs; |
| --- | --- |

d)

auksti apstrādāti ražojumi: baltais skārds, skārds ar alvas un svina klājumu, melnais skārds, cinkotas loksnes, citādas pārklātas loksnes, auksti velmētas loksnes, elektriskās loksnes un lentes baltā skārda ražošanai, auksti velmētas plāksnes tinumos un lentēs;

| e) | caurules: visas bezšuvju tērauda caurules, metinātas tērauda caurules ar diametru lielāku par 406,4 mm. |
| --- | --- |

e)

caurules: visas bezšuvju tērauda caurules, metinātas tērauda caurules ar diametru lielāku par 406,4 mm.

---

II a) PIELIKUMS

SINTĒTISKO ŠĶIEDRU NOZARES DEFINĪCIJA

Šajās pamatnostādnēs “sintētisko šķiedru nozare” ir:

| a) | visu veidu poliestera, poliamīda, akrila vai polipropilēna šķiedru un diegu ekstrūzija/teksturēšana neatkarīgi no to izmantošanas veida; vai |
| --- | --- |

a)

visu veidu poliestera, poliamīda, akrila vai polipropilēna šķiedru un diegu ekstrūzija/teksturēšana neatkarīgi no to izmantošanas veida; vai

| b) | polimerizācija (ieskaitot polikondensāciju), ja tā ir apvienota ar ekstrūziju izmantoto iekārtu ziņā; vai |
| --- | --- |

b)

polimerizācija (ieskaitot polikondensāciju), ja tā ir apvienota ar ekstrūziju izmantoto iekārtu ziņā; vai

| c) | jebkādi palīgprocesi, kas saistīti ar vienlaicīgu ekstrūzijas/teksturēšanas jaudu uzstādīšanu, ko veic potenciālais atbalsta saņēmējs vai cits tās grupas uzņēmums, kurā tas ietilpst, un kurā attiecīgajā uzņēmējdarbības veidā izmantoto iekārtu ziņā parasti tiek apvienoti uzņēmumi ar šādām jaudām. |
| --- | --- |

c)

jebkādi palīgprocesi, kas saistīti ar vienlaicīgu ekstrūzijas/teksturēšanas jaudu uzstādīšanu, ko veic potenciālais atbalsta saņēmējs vai cits tās grupas uzņēmums, kurā tas ietilpst, un kurā attiecīgajā uzņēmējdarbības veidā izmantoto iekārtu ziņā parasti tiek apvienoti uzņēmumi ar šādām jaudām.

---

III PIELIKUMS

PIETEIKUMA VEIDLAPA REĢIONĀLĀ IEGULDĪJUMU ATBALSTA SAŅEMŠANAI

| 1. | Informācija par atbalsta saņēmēju:






  — | nosaukums, galvenās mītnes juridiskā adrese, galvenā darbības joma (NACE kods), |
| --- | --- | --- |

1.

Informācija par atbalsta saņēmēju:

—

nosaukums, galvenās mītnes juridiskā adrese, galvenā darbības joma (NACE kods),

| — | apliecinājums, ka uzņēmums nav nonācis grūtībās, kā tas definēts pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, |
| --- | --- |

—

apliecinājums, ka uzņēmums nav nonācis grūtībās, kā tas definēts pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai,

| — | apliecinājums, kurā norāda atbalstu (gan de minimis atbalstu, gan valsts atbalstu), kas pēdējo trīs gadu laikā saņemts citiem projektiem tajā pašā 3. līmeņa statistikas reģionā, kurā tiks veikti jaunie ieguldījumi; apliecinājums, kurā norāda reģionālo atbalstu, kas saņemts vai jāsaņem par to pašu projektu no citām piešķīrējām iestādēm, |
| --- | --- |

—

apliecinājums, kurā norāda atbalstu (gan de minimis atbalstu, gan valsts atbalstu), kas pēdējo trīs gadu laikā saņemts citiem projektiem tajā pašā 3. līmeņa statistikas reģionā, kurā tiks veikti jaunie ieguldījumi; apliecinājums, kurā norāda reģionālo atbalstu, kas saņemts vai jāsaņem par to pašu projektu no citām piešķīrējām iestādēm,

| — | apliecinājums, kurā norāda, vai uzņēmums ir slēdzis tādu pašu vai līdzīgu darbību EEZ divu gadu laikā pirms šīs pieteikuma veidlapas datuma, |
| --- | --- |

—

apliecinājums, kurā norāda, vai uzņēmums ir slēdzis tādu pašu vai līdzīgu darbību EEZ divu gadu laikā pirms šīs pieteikuma veidlapas datuma,

| — | apliecinājums, kurā norāda, vai uzņēmums brīdī, kad tas piesakās atbalsta saņemšanai, ir iecerējis slēgt šādu darbību divu gadu laikā pēc subsidējamo ieguldījumu pabeigšanas. |
| --- | --- |

—

apliecinājums, kurā norāda, vai uzņēmums brīdī, kad tas piesakās atbalsta saņemšanai, ir iecerējis slēgt šādu darbību divu gadu laikā pēc subsidējamo ieguldījumu pabeigšanas.

| 2. | Informācija par atbalstāmo projektu/darbību:






  — | projekta/darbības īss apraksts, |
| --- | --- | --- |

2.

Informācija par atbalstāmo projektu/darbību:

—

projekta/darbības īss apraksts,

| — | gaidāmās pozitīvās ietekmes attiecīgajā apgabalā īss apraksts (piemēram, radīto vai saglabāto darba vietu skaits, pētniecības, attīstības un inovācijas darbības, mācības, klastera izveide), |
| --- | --- |

—

gaidāmās pozitīvās ietekmes attiecīgajā apgabalā īss apraksts (piemēram, radīto vai saglabāto darba vietu skaits, pētniecības, attīstības un inovācijas darbības, mācības, klastera izveide),

| — | attiecīgais juridiskais pamats (valsts, EEZ vai valsts un EEZ līmenī), |
| --- | --- |

—

attiecīgais juridiskais pamats (valsts, EEZ vai valsts un EEZ līmenī),

| — | plānotais projekta/darbības sākuma un beigu datums, |
| --- | --- |

—

plānotais projekta/darbības sākuma un beigu datums,

| — | projekta īstenošanas vieta(-as). |
| --- | --- |

—

projekta īstenošanas vieta(-as).

| 3. | Informācija par projekta/darbības finansēšanu:






  — | ieguldījumi un citas ar tiem saistītas izmaksas, paziņoto atbalsta pasākumu izmaksu un ieguvumu analīze, |
| --- | --- | --- |

3.

Informācija par projekta/darbības finansēšanu:

—

ieguldījumi un citas ar tiem saistītas izmaksas, paziņoto atbalsta pasākumu izmaksu un ieguvumu analīze,

| — | kopējās attaisnotās izmaksas, |
| --- | --- |

—

kopējās attaisnotās izmaksas,

| — | projekta/darbības izpildei vajadzīgā atbalsta summa, |
| --- | --- |

—

projekta/darbības izpildei vajadzīgā atbalsta summa,

| — | atbalsta intensitāte. |
| --- | --- |

—

atbalsta intensitāte.

| 4. | Informācija par atbalsta nepieciešamību un tā paredzamo ietekmi:






  — | īss apraksts par atbalsta nepieciešamību un tā ietekmi uz lēmumu par ieguldījumiem vai lēmumu par atrašanās vietu. Būtu jānorāda alternatīvi ieguldījumi vai atrašanās vieta gadījumam, ja atbalsts netiktu piešķirts, |
| --- | --- | --- |

4.

Informācija par atbalsta nepieciešamību un tā paredzamo ietekmi:

—

īss apraksts par atbalsta nepieciešamību un tā ietekmi uz lēmumu par ieguldījumiem vai lēmumu par atrašanās vietu. Būtu jānorāda alternatīvi ieguldījumi vai atrašanās vieta gadījumam, ja atbalsts netiktu piešķirts,

| — | apliecinājums, ka starp atbalsta saņēmēju un līgumslēdzējiem nav noslēgta neatsaucama vienošanās par projekta īstenošanu. |
| --- | --- |

—

apliecinājums, ka starp atbalsta saņēmēju un līgumslēdzējiem nav noslēgta neatsaucama vienošanās par projekta īstenošanu.

---

IV PIELIKUMS

VEIDLAPA INFORMĀCIJAS NOSŪTĪŠANAI IESTĀDEI ATBILSTOŠI 169. PUNKTAM

Image

---