# Jurnalul Oficial C 160/2014

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 160 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5727 mai 2014 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 160

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5727 mai 2014

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 160/01 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7162 – INEOS/SSG Solvents Business) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2014/C 160/01

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7162 – INEOS/SSG Solvents Business) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 160/02 | Rata de schimb a monedei euro | 2 |
| 2014/C 160/03 | O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației | 3 |
| 2014/C 160/04 | O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației | 4 |
| 2014/C 160/05 | O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației | 5 |
| 2014/C 160/06 | Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări economice emis în cadrul reuniunii din 25 aprilie 2012 referitor la un proiect de decizie privind cazul M6286 Südzucker ED&F Man – Raportor: Spania | 6 |
| 2014/C 160/07 | Raport final al consilierului-auditor – Südzucker/ED&F Man (M.6286) | 8 |
| 2014/C 160/08 | Rezumat al Deciziei Comisiei din 16 mai 2012 de declarare a compatibilității unei concentrări cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE (Cazul M.6286 – Südzucker/ED&F Man) [notificată cu numărul C(2012) 3145 final]
   (
  1
  ) | 11 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2014/C 160/09 | Măsurile de reorganizare – Decizie de adoptare a unei măsuri de reorganizare pentru Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA SA | 19 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2014/C 160/02

Rata de schimb a monedei euro

2

2014/C 160/03

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

3

2014/C 160/04

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

4

2014/C 160/05

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

5

2014/C 160/06

Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări economice emis în cadrul reuniunii din 25 aprilie 2012 referitor la un proiect de decizie privind cazul M6286 Südzucker ED&F Man – Raportor: Spania

6

2014/C 160/07

Raport final al consilierului-auditor – Südzucker/ED&F Man (M.6286)

8

2014/C 160/08

Rezumat al Deciziei Comisiei din 16 mai 2012 de declarare a compatibilității unei concentrări cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE (Cazul M.6286 – Südzucker/ED&F Man) [notificată cu numărul C(2012) 3145 final]
   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 3145 final]

1

11

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2014/C 160/09

Măsurile de reorganizare – Decizie de adoptare a unei măsuri de reorganizare pentru Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA SA

19

---

| | V   Anunţuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 160/10 | Formarea judecătorilor naţionali în domeniul dreptului concurenţei UE şi al cooperării judiciare între judecătorii naţionali | 20 |

V   Anunţuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2014/C 160/10

Formarea judecătorilor naţionali în domeniul dreptului concurenţei UE şi al cooperării judiciare între judecătorii naţionali

20

---

| | Rectificări |
| --- | --- |
| 2014/C 160/11 | Rectificare la reuniunea Consiliului – Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 9-10 decembrie 2013 ( JO C 376, 21.12.2013 ) | 21 |

Rectificări

2014/C 160/11

Rectificare la reuniunea Consiliului – Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 9-10 decembrie 2013 ( JO C 376, 21.12.2013 )

21

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 27.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 160/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7162 – INEOS/SSG Solvents Business)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/C 160/01)

La 5 mai 2014, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eurlex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32014M7162. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eurlex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32014M7162. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 27.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 160/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 160/2

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

26 mai 2014

(2014/C 160/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3635 |
| JPY | yen japonez | 138,97 |
| DKK | coroana daneză | 7,4637 |
| GBP | lira sterlină | 0,80990 |
| SEK | coroana suedeză | 9,0371 |
| CHF | franc elvețian | 1,2210 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,1245 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,421 |
| HUF | forint maghiar | 302,77 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| PLN | zlot polonez | 4,1550 |
| RON | leu românesc nou | 4,4075 |
| TRY | lira turcească | 2,8467 |
| AUD | dolar australian | 1,4761 |
| CAD | dolar canadian | 1,4812 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,5718 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5955 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7085 |
| KRW | won sud-coreean | 1 396,64 |
| ZAR | rand sud-african | 14,1090 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,5071 |
| HRK | kuna croată | 7,5915 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 787,45 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,3768 |
| PHP | peso Filipine | 59,568 |
| RUB | rubla rusească | 46,6175 |
| THB | baht thailandez | 44,432 |
| BRL | real brazilian | 3,0288 |
| MXN | peso mexican | 17,5305 |
| INR | rupie indiană | 80,0579 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3635

JPY

yen japonez

138,97

DKK

coroana daneză

7,4637

GBP

lira sterlină

0,80990

SEK

coroana suedeză

9,0371

CHF

franc elvețian

1,2210

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,1245

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,421

HUF

forint maghiar

302,77

LTL

litas lituanian

3,4528

PLN

zlot polonez

4,1550

RON

leu românesc nou

4,4075

TRY

lira turcească

2,8467

AUD

dolar australian

1,4761

CAD

dolar canadian

1,4812

HKD

dolar Hong Kong

10,5718

NZD

dolar neozeelandez

1,5955

SGD

dolar Singapore

1,7085

KRW

won sud-coreean

1 396,64

ZAR

rand sud-african

14,1090

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,5071

HRK

kuna croată

7,5915

IDR

rupia indoneziană

15 787,45

MYR

ringgit Malaiezia

4,3768

PHP

peso Filipine

59,568

RUB

rubla rusească

46,6175

THB

baht thailandez

44,432

BRL

real brazilian

3,0288

MXN

peso mexican

17,5305

INR

rupie indiană

80,0579

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 27.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 160/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 160/3

---

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

(2014/C 160/03)

Monedele euro destinate circulației au curs legal în toată zona euro. În vederea informării publicului și a tuturor părților care manipulează monedele, Comisia dă publicității caracteristicile modelelor tuturor monedelor noi (1). În conformitate cu concluziile Consiliului din 10 februarie 2009 (2), statele membre din zona euro și țările care au încheiat cu Uniunea Europeană un acord monetar privind emiterea de monede euro pot emite monede euro comemorative destinate circulației, cu anumite condiții, printre care aceea de a nu folosi decât valoarea de 2 euro. Aceste monede au aceleași caracteristici tehnice ca celelalte monede de 2 euro, însă fața lor națională prezintă un model comemorativ cu o puternică semnificație la nivel național sau european.

Țara emitentă
  : Italia

Obiectul comemorării
  : Aniversarea a 200 de ani de la fondarea carabinierilor (Arma dei Carabinieri).

Descrierea modelului
  : Modelul prezintă o reinterpretare a sculpturii intitulate „Pattuglia di Carabinieri nella tormenta”, realizate în 1973 de Antonio Berti. În partea dreaptă, figurează literele suprapuse ale monogramei Republicii Italiene „RI” și anul 2014. În stânga este înscris anul 1814. În partea de sus, figurează literele suprapuse R (monograma monetăriei din Roma), iar, în exergă, LDS (monograma autorului, Luciana De Simoni) și mențiunea CARABINIERI.

Inelul exterior al monedei conține cele douăsprezece stele ale drapelului european.

Volumul emisiunii
  :

Data emisiunii
  : iunie 2014

---

(1)  A se vedea JO C 373, 28.12.2001, p. 1, cu privire la fețele naționale ale tuturor monedelor emise în 2002.

(2)  A se vedea concluziile Consiliului Afaceri Economice și Financiare din 10 februarie 2009 și Recomandarea Comisiei din 19 decembrie 2008 privind orientările comune pentru fețele naționale ale monedelor euro și emiterea de monede euro destinate circulației (JO L 9, 14.1.2009, p. 52).

---

| 27.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 160/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 160/4

---

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

(2014/C 160/04)

Monedele euro destinate circulației au curs legal în toată zona euro. În vederea informării publicului și a tuturor părților care manipulează monedele, Comisia dă publicității caracteristicile modelelor tuturor monedelor noi (1). În conformitate cu concluziile Consiliului din 10 februarie 2009 (2), statele membre din zona euro și țările care au încheiat cu Uniunea Europeană un acord monetar privind emiterea de monede euro pot emite monede euro comemorative destinate circulației, cu anumite condiții, printre care aceea de a nu folosi decât valoarea de 2 euro. Aceste monede au aceleași caracteristici tehnice ca celelalte monede de 2 euro, însă fața lor națională prezintă un model comemorativ cu o puternică semnificație la nivel național sau european.

Țara emitentă
  : Italia

Obiectul comemorării
  : Aniversarea a 450 de ani de la nașterea lui Galileo Galilei (în 1564).

Descrierea modelului
  : Modelul prezintă chipul lui Galileo Galilei din pictura realizată de Justus Sustermans, 1636 (Florența, Galleria degli Uffizi), iar, deasupra sa, apare în semicerc mențiunea GALILEO GALILEI. În partea dreaptă, figurează literele suprapuse R (monograma monetăriei din Roma)/un telescop astronomic/C.M. (monograma autorului Claudia Momoni). În partea stângă, figurează literele suprapuse ale monogramei Republicii Italiene „RI”, iar, în exergă, 1564-2014.

Inelul exterior al monedei conține cele douăsprezece stele ale drapelului european.

Volumul emisiunii
  :

Data emisiunii
  : iunie 2014

---

(1)  A se vedea JO C 373, 28.12.2001, p. 1, cu privire la fețele naționale ale tuturor monedelor emise în 2002.

(2)  A se vedea concluziile Consiliului Afaceri Economice și Financiare din 10 februarie 2009 și Recomandarea Comisiei din 19 decembrie 2008 privind orientările comune pentru fețele naționale ale monedelor euro și emiterea de monede euro destinate circulației (JO L 9, 14.1.2009, p. 52).

---

| 27.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 160/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 160/5

---

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

(2014/C 160/05)

Monedele euro destinate circulației au curs legal în toată zona euro. În vederea informării publicului și a tuturor părților care manipulează monedele, Comisia dă publicității caracteristicile modelelor noilor monede (1). În conformitate cu concluziile Consiliului din 10 februarie 2009 (2), statele membre din zona euro și țările care au încheiat cu UE un acord monetar privind emisiunea de monede euro pot emite monede euro comemorative de circulație cu anumite condiții, printre care aceea de a nu folosi decât valoarea de 2 euro. Aceste monede au aceleași caracteristici tehnice ca celelalte monede de 2 euro, însă fața lor națională prezintă un model comemorativ cu o puternică semnificație la nivel național sau european.

Țara emitentă
  : Belgia

Obiectul comemorării
  : 100 de ani de la începerea războiului din 1914-1918

Descrierea modelului
  : Pe partea interioară a monedei, deasupra anilor 2014-18, figurează un mac. Sub anii respectivi este înscrisă mențiunea „The Great War Centenary”, dedesubtul căreia se regăsesc marca comisarului monetăriei și marca monetăriei din Bruxelles, reprezentând capul arhanghelului Mihail, cu coif. Deasupra părții centrale, apare inscripția trilingvă „BELGIE – BELGIQUE – BELGIEN”.

Inelul exterior al monedei conține cele douăsprezece stele ale drapelului european.

Tirajul emisiunii
  : 1,75 milioane

Data emisiunii
  : aprilie 2014

---

(1)  A se vedea JO C 373, 28.12.2001, p. 1, cu privire la fețele naționale ale tuturor monedelor emise în 2002.

(2)  A se vedea concluziile Consiliului Afaceri Economice și Financiare din 10 februarie 2009 și Recomandarea Comisiei din 19 decembrie 2008 privind orientările comune pentru fețele naționale ale monedelor euro și emiterea de monede euro destinate circulației (JO L 9, 14.1.2009, p. 52).

---

| 27.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 160/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 160/6

---

Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări economice emis în cadrul reuniunii din 25 aprilie 2012 referitor la un proiect de decizie privind cazul M6286 Südzucker ED&F Man

Raportor: Spania

(2014/C 160/06)

| 1. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei conform căreia operațiunea notificată constituie o concentrare în sensul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei conform căreia operațiunea notificată constituie o concentrare în sensul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului.

| 2. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei conform căreia operațiunea notificată are o dimensiune comunitară în sensul Regulamentului (CE) nr. 139/2004. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei conform căreia operațiunea notificată are o dimensiune comunitară în sensul Regulamentului (CE) nr. 139/2004.

| 3. | În vederea evaluării prezentei operațiuni, Comitetul consultativ și Comisia convin asupra faptului că piețele de produse relevante sunt următoarele:






  (a) | piețe separate pentru 1. furnizarea de zahăr alb către prelucrătorii industriali și 2. furnizarea de zahăr alb către comercianții cu amănuntul; |
| --- | --- | --- |

3.

În vederea evaluării prezentei operațiuni, Comitetul consultativ și Comisia convin asupra faptului că piețele de produse relevante sunt următoarele:

(a)

piețe separate pentru 1. furnizarea de zahăr alb către prelucrătorii industriali și 2. furnizarea de zahăr alb către comercianții cu amănuntul;

| (b) | piețe separate pentru furnizarea de zahăr brut din trestie de zahăr și pentru furnizarea de sfeclă de zahăr, în condițiile în care, în ceea ce privește furnizarea zahărului brut din trestie, distincția între zahărul brut din trestie de zahăr preferențial și cel nepreferențial poate fi lăsată deschisă în cazul de față; |
| --- | --- |

(b)

piețe separate pentru furnizarea de zahăr brut din trestie de zahăr și pentru furnizarea de sfeclă de zahăr, în condițiile în care, în ceea ce privește furnizarea zahărului brut din trestie, distincția între zahărul brut din trestie de zahăr preferențial și cel nepreferențial poate fi lăsată deschisă în cazul de față;

| (c) | piața pentru melasă, în condițiile în care distincția între melasa de sfeclă și melasa din trestie de zahăr poate fi lăsată deschisă în cazul de față; |
| --- | --- |

(c)

piața pentru melasă, în condițiile în care distincția între melasa de sfeclă și melasa din trestie de zahăr poate fi lăsată deschisă în cazul de față;

| (d) | piața pentru bioetanol, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței pentru astfel de produse în cazul de față; |
| --- | --- |

(d)

piața pentru bioetanol, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței pentru astfel de produse în cazul de față;

| (e) | piața pentru biocombustibil, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței pentru astfel de produse în cazul de față; |
| --- | --- |

(e)

piața pentru biocombustibil, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței pentru astfel de produse în cazul de față;

| (f) | piața pentru furaje, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței pentru astfel de produse în cazul de față; |
| --- | --- |

(f)

piața pentru furaje, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței pentru astfel de produse în cazul de față;

| (g) | piața pentru borhoturi, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței pentru astfel de produse în cazul de față. |
| --- | --- |

(g)

piața pentru borhoturi, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței pentru astfel de produse în cazul de față.

| 4. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei asupra faptului că, în vederea evaluării prezentei operațiuni, definițiile piețelor geografice relevante sunt următoarele:






  (a) | la nivel național pentru 1. furnizarea de zahăr alb către prelucrătorii industriali și 2. furnizarea de zahăr alb către comercianții cu amănuntul din Italia; |
| --- | --- | --- |

4.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei asupra faptului că, în vederea evaluării prezentei operațiuni, definițiile piețelor geografice relevante sunt următoarele:

(a)

la nivel național pentru 1. furnizarea de zahăr alb către prelucrătorii industriali și 2. furnizarea de zahăr alb către comercianții cu amănuntul din Italia;

| (b) | la nivel național pentru 1. furnizarea de zahăr alb către prelucrătorii industriali și 2. furnizarea de zahăr alb către comercianții cu amănuntul din Grecia, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței geografice în cazul de față; |
| --- | --- |

(b)

la nivel național pentru 1. furnizarea de zahăr alb către prelucrătorii industriali și 2. furnizarea de zahăr alb către comercianții cu amănuntul din Grecia, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței geografice în cazul de față;

| (c) | un teritoriu care acoperă cel puțin țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific (țările ACP) și țările cel mai puțin dezvoltate (LDC) și care ar putea, de asemenea, cuprinde principalele țări care furnizează zahăr brut din trestie de zahăr în cadrul CXL (parte a Acordului GATT) și al contingentelor tarifare excepționale, în ceea ce privește furnizarea de zahăr brut din trestie de zahăr preferențial, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței geografice în cazul de față; |
| --- | --- |

(c)

un teritoriu care acoperă cel puțin țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific (țările ACP) și țările cel mai puțin dezvoltate (LDC) și care ar putea, de asemenea, cuprinde principalele țări care furnizează zahăr brut din trestie de zahăr în cadrul CXL (parte a Acordului GATT) și al contingentelor tarifare excepționale, în ceea ce privește furnizarea de zahăr brut din trestie de zahăr preferențial, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței geografice în cazul de față;

| (d) | la nivelul SEE și la nivel național pentru furnizarea de melasă, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței geografice în cazul de față; |
| --- | --- |

(d)

la nivelul SEE și la nivel național pentru furnizarea de melasă, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței geografice în cazul de față;

| (e) | la nivelul SEE pentru bioetanol, biocombustibil, furaje și borhoturi, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței geografice în cazul de față. |
| --- | --- |

(e)

la nivelul SEE pentru bioetanol, biocombustibil, furaje și borhoturi, în condițiile în care nu este necesară definirea exactă a pieței geografice în cazul de față.

| 5. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia concentrarea propusă este susceptibilă să aibă drept rezultat o denaturare semnificativă a concurenței efective pe piața comună sau pe o parte semnificativă a acesteia pe piața pentru furnizarea de zahăr alb către prelucrătorii industriali din Italia. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia concentrarea propusă este susceptibilă să aibă drept rezultat o denaturare semnificativă a concurenței efective pe piața comună sau pe o parte semnificativă a acesteia pe piața pentru furnizarea de zahăr alb către prelucrătorii industriali din Italia.

| 6. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia concentrarea propusă nu este susceptibilă să aibă drept rezultat o denaturare semnificativă a concurenței efective pe piața comună sau pe o parte semnificativă a acesteia, pe următoarele piețe:






  (a) | toate piețele pentru furnizarea de zahăr alb către prelucrători industriali, alții decât cei menționați la punctul 5 de mai sus; |
| --- | --- | --- |

6.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia concentrarea propusă nu este susceptibilă să aibă drept rezultat o denaturare semnificativă a concurenței efective pe piața comună sau pe o parte semnificativă a acesteia, pe următoarele piețe:

(a)

toate piețele pentru furnizarea de zahăr alb către prelucrători industriali, alții decât cei menționați la punctul 5 de mai sus;

| (b) | toate piețele pentru furnizarea de zahăr alb către comercianții cu amănuntul; |
| --- | --- |

(b)

toate piețele pentru furnizarea de zahăr alb către comercianții cu amănuntul;

| (c) | toate piețele pentru furnizarea de zahăr brut din trestie de zahăr în UE; |
| --- | --- |

(c)

toate piețele pentru furnizarea de zahăr brut din trestie de zahăr în UE;

| (d) | toate piețele pentru furnizarea de melase; |
| --- | --- |

(d)

toate piețele pentru furnizarea de melase;

| (e) | toatele piețele pentru bioetanol; |
| --- | --- |

(e)

toatele piețele pentru bioetanol;

| (f) | toatele piețele pentru biocombustibil; |
| --- | --- |

(f)

toatele piețele pentru biocombustibil;

| (g) | toatele piețele pentru furaje; |
| --- | --- |

(g)

toatele piețele pentru furaje;

| (h) | toatele piețele pentru borhoturi. |
| --- | --- |

(h)

toatele piețele pentru borhoturi.

| 7. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia angajamentele sunt suficiente pentru a elimina obstacolele semnificative din calea concurenței pe piața pentru furnizarea de zahăr alb către prelucrătorii industriali din Italia. |
| --- | --- |

7.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia angajamentele sunt suficiente pentru a elimina obstacolele semnificative din calea concurenței pe piața pentru furnizarea de zahăr alb către prelucrătorii industriali din Italia.

| 8. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei conform căreia, sub rezerva respectării depline a angajamentelor prezentate de părți și pe baza tuturor angajamentelor, concentrarea propusă nu denaturează în mod semnificativ concurența efectivă pe piața internă sau pe o parte semnificativă a acesteia. |
| --- | --- |

8.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei conform căreia, sub rezerva respectării depline a angajamentelor prezentate de părți și pe baza tuturor angajamentelor, concentrarea propusă nu denaturează în mod semnificativ concurența efectivă pe piața internă sau pe o parte semnificativă a acesteia.

| 9. | Comitetul consultativ invită Comisia să ia în considerare toate celelalte puncte de vedere exprimate în cadrul dezbaterii. |
| --- | --- |

9.

Comitetul consultativ invită Comisia să ia în considerare toate celelalte puncte de vedere exprimate în cadrul dezbaterii.

| 10. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei conform căreia concentrarea notificată ar trebui declarată compatibilă cu piața internă și cu Acordul privind SEE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice, precum și cu articolul 57 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

10.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei conform căreia concentrarea notificată ar trebui declarată compatibilă cu piața internă și cu Acordul privind SEE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice, precum și cu articolul 57 din Acordul privind SEE.

---

| 27.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 160/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 160/8

---

Raport final al consilierului-auditor (1)

Südzucker/ED&F Man

(M.6286)

(2014/C 160/07)

1.   ISTORICUL DOSARULUI

| 1. | La data de 19 septembrie 2011, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2) („Regulamentul privind concentrările economice”), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Südzucker Holding GmbH, aflată sub controlul întreprinderii Südzucker Mannheim/Ochsenfurt („partea care a efectuat notificarea”), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întreprinderii ED&F Man Holding Limited („EDFM”), prin achiziționare de acțiuni. (EDFM și partea care a efectuat notificarea sunt denumite în continuare „părțile”). |
| --- | --- |

1.

La data de 19 septembrie 2011, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2) („Regulamentul privind concentrările economice”), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Südzucker Holding GmbH, aflată sub controlul întreprinderii Südzucker Mannheim/Ochsenfurt („partea care a efectuat notificarea”), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întreprinderii ED&F Man Holding Limited („EDFM”), prin achiziționare de acțiuni. (EDFM și partea care a efectuat notificarea sunt denumite în continuare „părțile”).

2.   PROCEDURA SCRISĂ

| 2. | În prima etapă, Comisia și-a exprimat îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea operațiunii cu piața internă. În consecință, la 9 noiembrie 2011, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

2.

În prima etapă, Comisia și-a exprimat îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea operațiunii cu piața internă. În consecință, la 9 noiembrie 2011, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările economice.

| 3. | La 24 ianuarie 2012, părțile și-au luat angajamentul oficial de a renunța la toate acțiunile deținute de EDFM în cadrul unei rafinării din Brindisi, Italia (denumită în continuare „SRB”), care este o asociere în participațiune 50 %-50 % cu întreprinderea Società Fondiaria Industriale Romagnola S.p.A. (denumită în continuare „SFIR”), și de a transfera întreprinderii SRB trei contracte existente de furnizare de zahăr brut din trestie de zahăr. Părțile s-au angajat, de asemenea, ca în cazul imposibilității de a transfera contractele să furnizeze sau să asigure furnizarea către întreprinderea SRB a cantităților de zahăr brut din trestie, la prețuri de piață rezonabile, în conformitate cu practicile răspândite în ansamblul sectorului respectiv de activitate. În urma testului de piață, Comisia a considerat că angajamentele propuse nu ar elimina în întregime problemele de concurență identificate și a procedat la adoptarea unei comunicări privind obiecțiunile („CO”). |
| --- | --- |

3.

La 24 ianuarie 2012, părțile și-au luat angajamentul oficial de a renunța la toate acțiunile deținute de EDFM în cadrul unei rafinării din Brindisi, Italia (denumită în continuare „SRB”), care este o asociere în participațiune 50 %-50 % cu întreprinderea Società Fondiaria Industriale Romagnola S.p.A. (denumită în continuare „SFIR”), și de a transfera întreprinderii SRB trei contracte existente de furnizare de zahăr brut din trestie de zahăr. Părțile s-au angajat, de asemenea, ca în cazul imposibilității de a transfera contractele să furnizeze sau să asigure furnizarea către întreprinderea SRB a cantităților de zahăr brut din trestie, la prețuri de piață rezonabile, în conformitate cu practicile răspândite în ansamblul sectorului respectiv de activitate. În urma testului de piață, Comisia a considerat că angajamentele propuse nu ar elimina în întregime problemele de concurență identificate și a procedat la adoptarea unei comunicări privind obiecțiunile („CO”).

| 4. | CO a fost transmisă părții care a efectuat notificarea la 14 februarie 2012. Termenul pentru trimiterea răspunsurilor a fost 28 februarie 2012. |
| --- | --- |

4.

CO a fost transmisă părții care a efectuat notificarea la 14 februarie 2012. Termenul pentru trimiterea răspunsurilor a fost 28 februarie 2012.

| 5. | În cadrul CO, constatările preliminare ale Comisiei au indicat că concentrarea notificată ar duce la crearea unei poziții dominante pe piața de furnizare de zahăr alb către prelucrătorii industriali din Italia. Cu privire la măsurile corective, CO a descoperit că există un risc important legat de imposibilitatea de a transfera contractele de zahăr brut din trestie și că măsura corectivă alternativă propusă de EDFM a fost insuficientă pentru a garanta viabilitatea întreprinderii SRB. |
| --- | --- |

5.

În cadrul CO, constatările preliminare ale Comisiei au indicat că concentrarea notificată ar duce la crearea unei poziții dominante pe piața de furnizare de zahăr alb către prelucrătorii industriali din Italia. Cu privire la măsurile corective, CO a descoperit că există un risc important legat de imposibilitatea de a transfera contractele de zahăr brut din trestie și că măsura corectivă alternativă propusă de EDFM a fost insuficientă pentru a garanta viabilitatea întreprinderii SRB.

| 6. | La 28 februarie 2012, părțile au prezentat în comun observații scrise cu privire la CO și au solicitat o audiere formală. În plus, EDFM a prezentat separat observațiile referitoare la anumite documente din dosarul Comisiei cu privire la SRB, la care EDFM a avut acces (3) și care au fost confidențiale pentru partea care a efectuat notificarea. |
| --- | --- |

6.

La 28 februarie 2012, părțile au prezentat în comun observații scrise cu privire la CO și au solicitat o audiere formală. În plus, EDFM a prezentat separat observațiile referitoare la anumite documente din dosarul Comisiei cu privire la SRB, la care EDFM a avut acces (3) și care au fost confidențiale pentru partea care a efectuat notificarea.

Acces la dosar

| 7. | Partea care a efectuat notificarea a avut acces la dosar la 15 februarie 2012. Cereri de acces suplimentar la dosar au fost prezentate de către părți la 20, 21 și 23 februarie 2012. |
| --- | --- |

7.

Partea care a efectuat notificarea a avut acces la dosar la 15 februarie 2012. Cereri de acces suplimentar la dosar au fost prezentate de către părți la 20, 21 și 23 februarie 2012.

| 8. | Direcția Generală Concurență s-a ocupat de toate cererile părților de acces suplimentar la dosar. Dat fiind faptul că nu am primit nicio plângere din partea părților, considerăm că drepturile lor procedurale în ceea ce privește accesul la dosar au fost respectate. |
| --- | --- |

8.

Direcția Generală Concurență s-a ocupat de toate cererile părților de acces suplimentar la dosar. Dat fiind faptul că nu am primit nicio plângere din partea părților, considerăm că drepturile lor procedurale în ceea ce privește accesul la dosar au fost respectate.

Părți terțe interesate

| 9. | La 21 februarie 2012, am acceptat o cerere din partea SFIR, prin care această întreprindere solicita să fie audiată în calitate de parte terță interesată, în temeiul articolului 18 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice. SFIR a arătat suficient interes în legătură cu procedurile, având în vedere faptul că măsurile corective propuse de EDFM riscă să aibă o influență asupra poziției concurențiale pe piața în cauză și că SFIR a făcut o serie de observații scrise în cursul procedurii. La 29 februarie 2012, în urma cererii părților pentru o audiere formală, am comunicat întreprinderii SFIR decizia mea de a-i permite acesteia să își exprime punctul de vedere în cadrul audierii formale. |
| --- | --- |

9.

La 21 februarie 2012, am acceptat o cerere din partea SFIR, prin care această întreprindere solicita să fie audiată în calitate de parte terță interesată, în temeiul articolului 18 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice. SFIR a arătat suficient interes în legătură cu procedurile, având în vedere faptul că măsurile corective propuse de EDFM riscă să aibă o influență asupra poziției concurențiale pe piața în cauză și că SFIR a făcut o serie de observații scrise în cursul procedurii. La 29 februarie 2012, în urma cererii părților pentru o audiere formală, am comunicat întreprinderii SFIR decizia mea de a-i permite acesteia să își exprime punctul de vedere în cadrul audierii formale.

3.   PROCEDURA ORALĂ

Cerere de sesiune închisă publicului

| 10. | La data de 1 martie 2012, părțile au solicitat o sesiune închisă publicului cu privire la anumite părți din prezentările lor referitoare la impactul tranzacției pe piața italiană și la măsurile corective, pe motiv că participanții de pe piață ar avea acces la informații sensibile. |
| --- | --- |

10.

La data de 1 martie 2012, părțile au solicitat o sesiune închisă publicului cu privire la anumite părți din prezentările lor referitoare la impactul tranzacției pe piața italiană și la măsurile corective, pe motiv că participanții de pe piață ar avea acces la informații sensibile.

| 11. | Am respins această cerere, din următoarele motive. În primul rând, am informat părțile că singura parte terță interesată care a participat la audierea formală a fost SFIR. În al doilea rând, argumentul părților conform căruia respectivii concurenți nu ar trebui să aibă acces la informațiile privind pozițiile respective ale părților pe piața în cauză este un argument care ar putea fi menționat în cadrul oricărei audieri formale, în orice caz de concentrare economică. Dacă ar fi acceptat, acesta ar goli de sens articolul 13 din Decizia 2011/695. În al treilea rând, SFIR, în calitate de partener al EDFM în întreprinderea comună SRB, a fost asociată la informațiile comerciale ale EDFM în ceea ce privește furnizarea de zahăr în Italia. Astfel, nu am găsit niciun motiv pentru care SFIR nu ar trebui să aibă acces la informațiile părții care a efectuat notificarea, care ar putea fi discutate în prezența EDFM. În plus, în ceea ce privește măsurile corective propuse, SFIR a avut cunoștință de conținut, dat fiind că i se conferise accesul la o versiune aproape definitivă a acestora. În cele din urmă, SFIR și EDFM sunt părți la contractul principal, care face obiectul măsurilor corective (contractul „Mitra”). |
| --- | --- |

11.

Am respins această cerere, din următoarele motive. În primul rând, am informat părțile că singura parte terță interesată care a participat la audierea formală a fost SFIR. În al doilea rând, argumentul părților conform căruia respectivii concurenți nu ar trebui să aibă acces la informațiile privind pozițiile respective ale părților pe piața în cauză este un argument care ar putea fi menționat în cadrul oricărei audieri formale, în orice caz de concentrare economică. Dacă ar fi acceptat, acesta ar goli de sens articolul 13 din Decizia 2011/695. În al treilea rând, SFIR, în calitate de partener al EDFM în întreprinderea comună SRB, a fost asociată la informațiile comerciale ale EDFM în ceea ce privește furnizarea de zahăr în Italia. Astfel, nu am găsit niciun motiv pentru care SFIR nu ar trebui să aibă acces la informațiile părții care a efectuat notificarea, care ar putea fi discutate în prezența EDFM. În plus, în ceea ce privește măsurile corective propuse, SFIR a avut cunoștință de conținut, dat fiind că i se conferise accesul la o versiune aproape definitivă a acestora. În cele din urmă, SFIR și EDFM sunt părți la contractul principal, care face obiectul măsurilor corective (contractul „Mitra”).

Audierea formală

| 12. | Audierea formală a avut loc la 5 martie 2012, în Bruxelles, și a avut ca participanți: partea care a efectual notificarea și consilierii săi juridici, EDFM și consilierii săi juridici și economici, partea terță interesată și consilierii săi juridici, serviciile relevante ale Comisiei și reprezentanții a șase autorități naționale de concurență, și anume autoritățile de concurență din Belgia, Germania, Spania, Italia, Finlanda și Suedia. |
| --- | --- |

12.

Audierea formală a avut loc la 5 martie 2012, în Bruxelles, și a avut ca participanți: partea care a efectual notificarea și consilierii săi juridici, EDFM și consilierii săi juridici și economici, partea terță interesată și consilierii săi juridici, serviciile relevante ale Comisiei și reprezentanții a șase autorități naționale de concurență, și anume autoritățile de concurență din Belgia, Germania, Spania, Italia, Finlanda și Suedia.

| 13. | Nu a avut loc niciun incident în timpul audierii formale. |
| --- | --- |

13.

Nu a avut loc niciun incident în timpul audierii formale.

4.   PROCEDURA ULTERIOARĂ AUDIERII FORMALE

Observații suplimentare ale părților

| 14. | La 12 martie 2012, părțile au prezentat observații, în urma discuțiilor din cadrul audierii formale. |
| --- | --- |

14.

La 12 martie 2012, părțile au prezentat observații, în urma discuțiilor din cadrul audierii formale.

Scrisoarea de expunere a faptelor

| 15. | La 14 martie 2012, Comisia a trimis părților o scrisoare de expunere a faptelor care stabilește elementele suplimentare în sprijinul obiecțiilor formulate de Comisie, în cadrul deciziei finale. Părțile au avut timp până la 16 martie 2012 să își transmită observațiile în scris. Acestea au răspuns la 19 martie 2012. |
| --- | --- |

15.

La 14 martie 2012, Comisia a trimis părților o scrisoare de expunere a faptelor care stabilește elementele suplimentare în sprijinul obiecțiilor formulate de Comisie, în cadrul deciziei finale. Părțile au avut timp până la 16 martie 2012 să își transmită observațiile în scris. Acestea au răspuns la 19 martie 2012.

Angajamente

| 16. | La 16 martie 2012, părțile au prezentat o serie de angajamente îmbunătățite, pentru a răspunde preocupărilor identificate în CO. Acestea constau în cesiunea tuturor acțiunilor deținute de EDFM în SRB și transferul avantajelor economice ale celor trei contracte existente de furnizare de zahăr brut din trestie. Părțile s-au angajat, de asemenea, ca, în cazul în care EDFM nu reușește să transfere beneficiile economice stipulate în contractul Mitra, să furnizeze sau să asigure furnizarea de cantități de zahăr brut din trestie preferențial întreprinderii SRB, în aceleași condiții ca în prezentul contract; iar în ceea ce privește celelalte două contracte, EDFM furnizează sau asigură furnizarea respectivelor cantități de zahăr brut din trestie preferențial întreprinderii SRB, la prețuri de piață rezonabile, în conformitate cu practicile răspândite în ansamblul sectorului respectiv de activitate. Pachetul de măsuri corective include măsuri suplimentare, cum ar fi definirea anumitor cerințe ale cumpărătorilor și introducerea unei clauze compromisorii accelerate. |
| --- | --- |

16.

La 16 martie 2012, părțile au prezentat o serie de angajamente îmbunătățite, pentru a răspunde preocupărilor identificate în CO. Acestea constau în cesiunea tuturor acțiunilor deținute de EDFM în SRB și transferul avantajelor economice ale celor trei contracte existente de furnizare de zahăr brut din trestie. Părțile s-au angajat, de asemenea, ca, în cazul în care EDFM nu reușește să transfere beneficiile economice stipulate în contractul Mitra, să furnizeze sau să asigure furnizarea de cantități de zahăr brut din trestie preferențial întreprinderii SRB, în aceleași condiții ca în prezentul contract; iar în ceea ce privește celelalte două contracte, EDFM furnizează sau asigură furnizarea respectivelor cantități de zahăr brut din trestie preferențial întreprinderii SRB, la prețuri de piață rezonabile, în conformitate cu practicile răspândite în ansamblul sectorului respectiv de activitate. Pachetul de măsuri corective include măsuri suplimentare, cum ar fi definirea anumitor cerințe ale cumpărătorilor și introducerea unei clauze compromisorii accelerate.

| 17. | Testul de piață pentru aceste măsuri corective îmbunătățite a fost lansat la 20 martie 2012. Comisia a ajuns la concluzia că angajamentele propuse de părți la 16 martie 2012 au abordat în mod suficient toate celelalte probleme cu privire la compatibilitatea cu piața internă a tranzacției propuse. |
| --- | --- |

17.

Testul de piață pentru aceste măsuri corective îmbunătățite a fost lansat la 20 martie 2012. Comisia a ajuns la concluzia că angajamentele propuse de părți la 16 martie 2012 au abordat în mod suficient toate celelalte probleme cu privire la compatibilitatea cu piața internă a tranzacției propuse.

5.   PROIECTUL DE DECIZIE

| 18. | În temeiul articolului 16 alineatul (1) din Decizia 2011/695, raportul final va examina dacă proiectul de decizie abordează numai obiecțiunile asupra cărora părțile au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere. |
| --- | --- |

18.

În temeiul articolului 16 alineatul (1) din Decizia 2011/695, raportul final va examina dacă proiectul de decizie abordează numai obiecțiunile asupra cărora părțile au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere.

| 19. | După revizuirea proiectului de decizie, concluzionăm că acesta nu se referă la nicio obiecțiune cu privire la care părțile care au efectuat notificarea nu ar fi avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere. |
| --- | --- |

19.

După revizuirea proiectului de decizie, concluzionăm că acesta nu se referă la nicio obiecțiune cu privire la care părțile care au efectuat notificarea nu ar fi avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere.

6.   OBSERVAȚII FINALE

| 20. | Concluzionăm că toți participanții la proceduri au avut posibilitatea de a-și exercita în mod efectiv drepturile procedurale în acest caz. |
| --- | --- |

20.

Concluzionăm că toți participanții la proceduri au avut posibilitatea de a-și exercita în mod efectiv drepturile procedurale în acest caz.

Bruxelles, 2 mai 2012.

Wouter WILS

---

(1)  În temeiul articolelor 16 și 17 din Decizia 2011/695/UE a președintelui Comisiei Europene din 13 octombrie 2011 privind funcția și mandatul consilierului-auditor în anumite proceduri în domeniul concurenței (JO L 275, 20.10.2011, p. 29) („Decizia 2011/695”).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor între întreprinderi (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

2

(3)  A se vedea articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul privind concentrările economice și articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare privind concentrările economice.

3

---

| 27.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 160/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 160/11

---

Rezumat al Deciziei Comisiei

din 16 mai 2012

de declarare a compatibilității unei concentrări cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE

(Cazul M.6286 – Südzucker/ED&F Man)

[notificată cu numărul C(2012) 3145 final]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/C 160/08)

La data de 16 mai 2012, Comisia a adoptat o decizie într-un caz de concentrare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi
   (1)
  și, în special, al articolului 8 alineatul (2) din regulament. O versiune neconfidențială a textului integral al deciziei este disponibilă în versiunea lingvistică autentică a cazului pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență, la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   PĂRȚILE

| (1) | Südzucker, partea care a efectuat notificarea, este o companie alimentară din Germania care desfășoară activități în domenii precum producția și comercializarea zahărului, aditivii alimentari, alimentele congelate, alimentele porționate, producția de bioetanol și concentratele și preparatele din sucuri de fructe. Segmentul zahărului include producția de zahăr alb din sfeclă de zahăr, precum și rafinarea zahărului brut din trestie de zahăr și comercializarea zahărului și a subproduselor de la fabricarea zahărului. Südzucker produce zahăr în 29 de fabrici de zahăr din sfeclă de zahăr și în trei rafinării din Germania, Belgia, Bosnia și Herțegovina, Franța, Polonia, Austria, Slovacia, Republica Cehă, Ungaria, Moldova și România. |
| --- | --- |

(1)

Südzucker, partea care a efectuat notificarea, este o companie alimentară din Germania care desfășoară activități în domenii precum producția și comercializarea zahărului, aditivii alimentari, alimentele congelate, alimentele porționate, producția de bioetanol și concentratele și preparatele din sucuri de fructe. Segmentul zahărului include producția de zahăr alb din sfeclă de zahăr, precum și rafinarea zahărului brut din trestie de zahăr și comercializarea zahărului și a subproduselor de la fabricarea zahărului. Südzucker produce zahăr în 29 de fabrici de zahăr din sfeclă de zahăr și în trei rafinării din Germania, Belgia, Bosnia și Herțegovina, Franța, Polonia, Austria, Slovacia, Republica Cehă, Ungaria, Moldova și România.

| (2) | ED&F Man („EDFM”) este, în principal, o întreprindere care își desfășoară activitatea în domeniul comerțului cu produse de bază. Gama sa de produse cuprinde zahărul, subprodusele lichide de la fabricarea zahărului, cum ar fi melasa (segmentul produselor lichide), cafeaua, uleiurile tropicale și biocombustibilii. |
| --- | --- |

(2)

ED&F Man („EDFM”) este, în principal, o întreprindere care își desfășoară activitatea în domeniul comerțului cu produse de bază. Gama sa de produse cuprinde zahărul, subprodusele lichide de la fabricarea zahărului, cum ar fi melasa (segmentul produselor lichide), cafeaua, uleiurile tropicale și biocombustibilii.

| (3) | Südzucker și EDFM sunt denumite în continuare „părțile”, iar Südzucker este denumită „partea care a efectuat notificarea”. |
| --- | --- |

(3)

Südzucker și EDFM sunt denumite în continuare „părțile”, iar Südzucker este denumită „partea care a efectuat notificarea”.

II.   FUNCȚIONAREA

| (4) | La data de 19 septembrie 2011, Comisia a primit o notificare oficială în temeiul articolului 4 din Regulamentul privind concentrările economice, prin care Südzucker urma să achiziționeze 24,99 % din capitalul social al EDFM („tranzacția propusă”). |
| --- | --- |

(4)

La data de 19 septembrie 2011, Comisia a primit o notificare oficială în temeiul articolului 4 din Regulamentul privind concentrările economice, prin care Südzucker urma să achiziționeze 24,99 % din capitalul social al EDFM („tranzacția propusă”).

| (5) | În temeiul punctelor 54-57 din comunicarea jurisdicțională, controlul unic poate fi dobândit, în drept, de către un acționar minoritar dacă acesta obține capacitatea de a exercita o influență decisivă asupra comportamentului comercial strategic al întreprinderii. Conform acordului de subscriere și al actului constitutiv, societatea Südzucker are drepturi de veto speciale asupra deciziilor strategice, în special asupra bugetului anual, a planului de afaceri și a numirii directorilor. Prin urmare, tranzacția propusă ar conferi societății Südzucker controlul unic asupra EDFM. |
| --- | --- |

(5)

În temeiul punctelor 54-57 din comunicarea jurisdicțională, controlul unic poate fi dobândit, în drept, de către un acționar minoritar dacă acesta obține capacitatea de a exercita o influență decisivă asupra comportamentului comercial strategic al întreprinderii. Conform acordului de subscriere și al actului constitutiv, societatea Südzucker are drepturi de veto speciale asupra deciziilor strategice, în special asupra bugetului anual, a planului de afaceri și a numirii directorilor. Prin urmare, tranzacția propusă ar conferi societății Südzucker controlul unic asupra EDFM.

| (6) | Tranzacția propusă constituie, prin urmare, o concentrare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

(6)

Tranzacția propusă constituie, prin urmare, o concentrare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice.

III.   REZUMAT

| (7) | În urma investigației efectuate în prima fază, Comisia a exprimat îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea tranzacției propuse cu piața internă și a adoptat o decizie de inițiere a procedurilor în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările economice, la data de 9 noiembrie 2011. |
| --- | --- |

(7)

În urma investigației efectuate în prima fază, Comisia a exprimat îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea tranzacției propuse cu piața internă și a adoptat o decizie de inițiere a procedurilor în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările economice, la data de 9 noiembrie 2011.

| (8) | La data de 14 februarie 2012, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile, în temeiul articolului 18 din Regulamentul privind concentrările economice. La data de 28 februarie 2012, Südzucker a răspuns la comunicarea privind obiecțiunile. |
| --- | --- |

(8)

La data de 14 februarie 2012, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile, în temeiul articolului 18 din Regulamentul privind concentrările economice. La data de 28 februarie 2012, Südzucker a răspuns la comunicarea privind obiecțiunile.

| (9) | La data de 5 martie 2012, a avut loc o audiere, oferindu-se părții care a efectuat notificarea posibilitatea de a-și exercita dreptul la apărare. SFIR, în calitate de terță parte, a participat, de asemenea, la audiere. |
| --- | --- |

(9)

La data de 5 martie 2012, a avut loc o audiere, oferindu-se părții care a efectuat notificarea posibilitatea de a-și exercita dreptul la apărare. SFIR, în calitate de terță parte, a participat, de asemenea, la audiere.

| (10) | La data de 24 ianuarie 2012, Südzucker a făcut o primă serie de angajamente. În urma comunicării privind obiecțiunile și a rezultatelor testului de piață, angajamentele au fost modificate și o versiune actualizată a angajamentelor a fost prezentată Comisiei la data de 16 martie 2012. La data de 30 martie 2012, părțile au propus anumite clarificări și îmbunătățiri în ultima serie de angajamente. |
| --- | --- |

(10)

La data de 24 ianuarie 2012, Südzucker a făcut o primă serie de angajamente. În urma comunicării privind obiecțiunile și a rezultatelor testului de piață, angajamentele au fost modificate și o versiune actualizată a angajamentelor a fost prezentată Comisiei la data de 16 martie 2012. La data de 30 martie 2012, părțile au propus anumite clarificări și îmbunătățiri în ultima serie de angajamente.

| (11) | Așadar, la data de 16 mai 2012, Comisia a adoptat o decizie de autorizare condiționată, în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

(11)

Așadar, la data de 16 mai 2012, Comisia a adoptat o decizie de autorizare condiționată, în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice.

IV.   EXPUNERE DE MOTIVE

| (12) | Südzucker este cel mai mare producător de zahăr din Europa, iar EDFM este al doilea mare comerciant de zahăr la nivel mondial. EDFM desfășoară, de asemenea, activități în producția de zahăr din Europa prin două rafinării: rafinăria din Brindisi, în sudul Italiei, o întreprindere comună cu SFIR, și rafinăria DAI din Coruche (Portugalia). Activitățile lor se suprapun sau se pot suprapune în următoarele categorii: (i) aprovizionarea cu zahăr alb în Italia și Grecia; (ii) aprovizionarea cu zahăr brut din trestie de zahăr preferențial în SEE; și (iii) aprovizionarea cu melasă în mai multe state membre, în principal în Europa Centrală. |
| --- | --- |

(12)

Südzucker este cel mai mare producător de zahăr din Europa, iar EDFM este al doilea mare comerciant de zahăr la nivel mondial. EDFM desfășoară, de asemenea, activități în producția de zahăr din Europa prin două rafinării: rafinăria din Brindisi, în sudul Italiei, o întreprindere comună cu SFIR, și rafinăria DAI din Coruche (Portugalia). Activitățile lor se suprapun sau se pot suprapune în următoarele categorii: (i) aprovizionarea cu zahăr alb în Italia și Grecia; (ii) aprovizionarea cu zahăr brut din trestie de zahăr preferențial în SEE; și (iii) aprovizionarea cu melasă în mai multe state membre, în principal în Europa Centrală.

| (13) | Indiferent de delimitarea precisă a pieței, tranzacția propusă nu ridică probleme de concurență în ceea ce privește aprovizionarea cu zahăr brut din trestie de zahăr preferențial, melasă și în aprovizionarea cu zahăr alb în Grecia. Cu toate acestea, tranzacția propusă ridică probleme de concurență în ceea ce privește aprovizionarea cu zahăr alb în Italia. |
| --- | --- |

(13)

Indiferent de delimitarea precisă a pieței, tranzacția propusă nu ridică probleme de concurență în ceea ce privește aprovizionarea cu zahăr brut din trestie de zahăr preferențial, melasă și în aprovizionarea cu zahăr alb în Grecia. Cu toate acestea, tranzacția propusă ridică probleme de concurență în ceea ce privește aprovizionarea cu zahăr alb în Italia.

A.   Piețele relevante ale produsului

Prezentarea industriei zahărului

| (14) | Zahărul (termenul corect fiind zaharoză) este cel mai frecvent îndulcitor. Acesta poate fi găsit în multe alimente naturale (de exemplu, fructe și legume), dar poate fi extras numai din sfecla de zahăr, care se cultivă în Europa și în alte părți ale lumii și care este prelucrată în zahăr la nivel local, sau din trestia de zahăr, care se cultivă în zonele cu climă tropicală. |
| --- | --- |

(14)

Zahărul (termenul corect fiind zaharoză) este cel mai frecvent îndulcitor. Acesta poate fi găsit în multe alimente naturale (de exemplu, fructe și legume), dar poate fi extras numai din sfecla de zahăr, care se cultivă în Europa și în alte părți ale lumii și care este prelucrată în zahăr la nivel local, sau din trestia de zahăr, care se cultivă în zonele cu climă tropicală.

| (15) | În prezent, 80 % din producția mondială de zahăr se bazează pe trestia de zahăr. Dar majoritatea zahărului consumat în UE este încă zahăr din sfeclă de zahăr. Cu toate acestea, după reforma din 2006 a regimului zahărului în UE, un procentaj mai mare din producția UE se bazează pe zahăr brut din trestie de zahăr. |
| --- | --- |

(15)

În prezent, 80 % din producția mondială de zahăr se bazează pe trestia de zahăr. Dar majoritatea zahărului consumat în UE este încă zahăr din sfeclă de zahăr. Cu toate acestea, după reforma din 2006 a regimului zahărului în UE, un procentaj mai mare din producția UE se bazează pe zahăr brut din trestie de zahăr.

| (16) | Aprovizionarea cu zahăr este reglementată de organizarea comună a piețelor agricole ale cărei principii sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. Regimul zahărului a fost înființat în 1967 în scopul de a le asigura un venit echitabil producătorilor din Comunitate și în scopul de a stabiliza piața. Producătorii din UE puteau vinde zahărul la prețuri garantate, și anume la prețuri de intervenție care în perioada 1996-2006 au fost în mod semnificativ mai mari decât prețul de pe piața mondială. Cota de producție repartizată între statele membre a menținut producția totală în anumite limite. S-au aplicat prelevări la import în cazul producției externe, iar excedentele de zahăr au făcut obiectul unor exporturi subvenționate cu restituiri la export. |
| --- | --- |

(16)

Aprovizionarea cu zahăr este reglementată de organizarea comună a piețelor agricole ale cărei principii sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. Regimul zahărului a fost înființat în 1967 în scopul de a le asigura un venit echitabil producătorilor din Comunitate și în scopul de a stabiliza piața. Producătorii din UE puteau vinde zahărul la prețuri garantate, și anume la prețuri de intervenție care în perioada 1996-2006 au fost în mod semnificativ mai mari decât prețul de pe piața mondială. Cota de producție repartizată între statele membre a menținut producția totală în anumite limite. S-au aplicat prelevări la import în cazul producției externe, iar excedentele de zahăr au făcut obiectul unor exporturi subvenționate cu restituiri la export.

| (17) | În urma unei hotărâri negative a OMC, în care erau criticate în special subvențiile la export, regimul zahărului a fost reformat în 2006, în scopul de a se spori competitivitatea în sectorul zahărului, de a se stabiliza piețele, de a se garanta aprovizionarea cu zahăr și de a se îmbunătăți orientarea către piață a sectorului prin reducerea câtorva bariere legislative. |
| --- | --- |

(17)

În urma unei hotărâri negative a OMC, în care erau criticate în special subvențiile la export, regimul zahărului a fost reformat în 2006, în scopul de a se spori competitivitatea în sectorul zahărului, de a se stabiliza piețele, de a se garanta aprovizionarea cu zahăr și de a se îmbunătăți orientarea către piață a sectorului prin reducerea câtorva bariere legislative.

| (18) | Principalele caracteristici ale reformei regimului zahărului din 2006 au fost: (i) reducerea semnificativă a producției totale de sfeclă de zahăr la nivel european prin renunțarea la contingentele masive; (ii) desființarea prețurilor de intervenție; (iii) accesul pe piață fără taxe vamale pentru țările cel mai puțin dezvoltate și pentru țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific („țările ACP”) începând cu 1 octombrie 2009; (iv) suspendarea restituirilor la export pentru zahăr, începând din septembrie 2008; (v) aprobarea unui număr limitat de exporturi realizate în afara contingentului; și (vi) înființarea unui fond de restructurare temporar în scopul de a finanța plățile compensatorii pentru renunțările voluntare la cote de producție. |
| --- | --- |

(18)

Principalele caracteristici ale reformei regimului zahărului din 2006 au fost: (i) reducerea semnificativă a producției totale de sfeclă de zahăr la nivel european prin renunțarea la contingentele masive; (ii) desființarea prețurilor de intervenție; (iii) accesul pe piață fără taxe vamale pentru țările cel mai puțin dezvoltate și pentru țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific („țările ACP”) începând cu 1 octombrie 2009; (iv) suspendarea restituirilor la export pentru zahăr, începând din septembrie 2008; (v) aprobarea unui număr limitat de exporturi realizate în afara contingentului; și (vi) înființarea unui fond de restructurare temporar în scopul de a finanța plățile compensatorii pentru renunțările voluntare la cote de producție.

| (19) | Renunțările la cote au condus la o reducere semnificativă a numărului de state membre producătoare de zahăr, al cărei rezultat a fost o creștere a schimburilor comerciale la nivelul UE și a concurenței transfrontaliere. În plus, un număr mare de state membre ale UE, inclusiv Italia, au devenit țări din UE cu deficit de zahăr, în care consumul depășește producția internă de sfeclă de zahăr. |
| --- | --- |

(19)

Renunțările la cote au condus la o reducere semnificativă a numărului de state membre producătoare de zahăr, al cărei rezultat a fost o creștere a schimburilor comerciale la nivelul UE și a concurenței transfrontaliere. În plus, un număr mare de state membre ale UE, inclusiv Italia, au devenit țări din UE cu deficit de zahăr, în care consumul depășește producția internă de sfeclă de zahăr.

| (20) | Începând din 2006-2007, când a fost inițiată reforma sectorului zahărului din UE, se preconiza că cererea internă a UE de aproximativ 16,7-17,1 milioane de tone pe an va fi acoperită cu producția de zahăr din cota de sfeclă de zahăr a statelor membre de 13,3 milioane de tone, restul urmând să fie acoperit de zahărul importat de la partenerii comerciali preferențiali obișnuiți. Acest lucru nu s-a întâmplat însă până în prezent, în special pentru că importurile preconizate din țările cel mai puțin dezvoltate/țările ACP au fost sub așteptările Comisiei, rezultatul fiind o scădere treptată a nivelurilor stocurilor din cote. |
| --- | --- |

(20)

Începând din 2006-2007, când a fost inițiată reforma sectorului zahărului din UE, se preconiza că cererea internă a UE de aproximativ 16,7-17,1 milioane de tone pe an va fi acoperită cu producția de zahăr din cota de sfeclă de zahăr a statelor membre de 13,3 milioane de tone, restul urmând să fie acoperit de zahărul importat de la partenerii comerciali preferențiali obișnuiți. Acest lucru nu s-a întâmplat însă până în prezent, în special pentru că importurile preconizate din țările cel mai puțin dezvoltate/țările ACP au fost sub așteptările Comisiei, rezultatul fiind o scădere treptată a nivelurilor stocurilor din cote.

| (21) | În prezent, zahărul brut din trestie de zahăr destinat rafinării poate fi importat în UE din țări terțe în cadrul următoarelor regimuri vamale: (i) importuri de zahăr din țările ACP/țările cel mai puțin dezvoltate (inițiativa „Totul în afară de arme” și Acorduri de parteneriat economic); (ii) contingente CXL; (iii) contingente tarifare excepționale (contingente tarifare); și (iv) alte regimuri vamale referitoare la importurile de zahăr. |
| --- | --- |

(21)

În prezent, zahărul brut din trestie de zahăr destinat rafinării poate fi importat în UE din țări terțe în cadrul următoarelor regimuri vamale: (i) importuri de zahăr din țările ACP/țările cel mai puțin dezvoltate (inițiativa „Totul în afară de arme” și Acorduri de parteneriat economic); (ii) contingente CXL; (iii) contingente tarifare excepționale (contingente tarifare); și (iv) alte regimuri vamale referitoare la importurile de zahăr.

| (22) | Accesul la zahăr brut din trestie de zahăr provenit din țările ACP/țările cel mai puțin dezvoltate sau în temeiul contingentelor CXL este extrem de important și strategic pentru producătorii de zahăr din UE, deoarece acesta este singurul zahăr brut din trestie de zahăr care poate fi importat în UE fără taxe și cantități prohibitive. Cu toate acestea, în 2010, doar 2,55 milioane de tone de zahăr brut din trestie de zahăr preferențial (inclusiv zahăr brut din țările ACP/țările cel mai puțin dezvoltate și zahăr brut în temeiul contingentelor CXL) au fost importate în SEE. Această cantitate este mai mică decât necesarul pentru a reduce decalajul față de cererea europeană. |
| --- | --- |

(22)

Accesul la zahăr brut din trestie de zahăr provenit din țările ACP/țările cel mai puțin dezvoltate sau în temeiul contingentelor CXL este extrem de important și strategic pentru producătorii de zahăr din UE, deoarece acesta este singurul zahăr brut din trestie de zahăr care poate fi importat în UE fără taxe și cantități prohibitive. Cu toate acestea, în 2010, doar 2,55 milioane de tone de zahăr brut din trestie de zahăr preferențial (inclusiv zahăr brut din țările ACP/țările cel mai puțin dezvoltate și zahăr brut în temeiul contingentelor CXL) au fost importate în SEE. Această cantitate este mai mică decât necesarul pentru a reduce decalajul față de cererea europeană.

| (23) | În plus, reforma zahărului din 2006 a condus la o reducere a numărului de actori, consolidând astfel tendința de concentrare preexistentă în sectorul zahărului din UE. Orientarea celor mai mari producători de zahăr din UE către integrare verticală și orizontală este încă prezentă pe piață. |
| --- | --- |

(23)

În plus, reforma zahărului din 2006 a condus la o reducere a numărului de actori, consolidând astfel tendința de concentrare preexistentă în sectorul zahărului din UE. Orientarea celor mai mari producători de zahăr din UE către integrare verticală și orizontală este încă prezentă pe piață.

Definirea pieței zahărului alb

| (24) | În ceea ce privește piața relevantă a produsului, ancheta de piață a confirmat referitor la Italia deciziile anterioare ale Comisiei prin care sunt delimitate piețe separate de produse pentru aprovizionarea cu zahăr alb a fabricilor de prelucrare și pentru aprovizionarea cu zahăr alb a distribuitorilor. |
| --- | --- |

(24)

În ceea ce privește piața relevantă a produsului, ancheta de piață a confirmat referitor la Italia deciziile anterioare ale Comisiei prin care sunt delimitate piețe separate de produse pentru aprovizionarea cu zahăr alb a fabricilor de prelucrare și pentru aprovizionarea cu zahăr alb a distribuitorilor.

| (25) | Ancheta de piață a arătat că reorientarea producției de la zahărul alb vândut fabricilor de prelucrare la zahărul alb vândut distribuitorilor nu poate fi viabilă din punct de vedere economic, așa cum a susținut partea care a efectuat notificarea, deoarece acest fapt ar putea necesita investiții considerabile, implicând, de asemenea, riscul de a pierde clienții. Din perspectiva cererii, substituibilitatea dintre produsele vândute clienților distribuitori și produsele vândute clienților industriali este, de asemenea, limitată. |
| --- | --- |

(25)

Ancheta de piață a arătat că reorientarea producției de la zahărul alb vândut fabricilor de prelucrare la zahărul alb vândut distribuitorilor nu poate fi viabilă din punct de vedere economic, așa cum a susținut partea care a efectuat notificarea, deoarece acest fapt ar putea necesita investiții considerabile, implicând, de asemenea, riscul de a pierde clienții. Din perspectiva cererii, substituibilitatea dintre produsele vândute clienților distribuitori și produsele vândute clienților industriali este, de asemenea, limitată.

| (26) | În ceea ce privește piața geografică relevantă, în mod contrar celor afirmate de partea care a efectuat notificarea, ancheta de piață a confirmat că piața geografică a aprovizionării cu zahăr alb este națională. Clienții și concurenții din Italia au confirmat atât deciziile anterioare ale Comisiei, cât și deciziile autorităților naționale din domeniul concurenței. |
| --- | --- |

(26)

În ceea ce privește piața geografică relevantă, în mod contrar celor afirmate de partea care a efectuat notificarea, ancheta de piață a confirmat că piața geografică a aprovizionării cu zahăr alb este națională. Clienții și concurenții din Italia au confirmat atât deciziile anterioare ale Comisiei, cât și deciziile autorităților naționale din domeniul concurenței.

| (27) | În ceea ce privește cererea, (i) în marea majoritate a cazurilor, clienții industriali cumpără de la furnizori cu sediul în Italia, au contracte naționale și nu se aprovizionează direct din străinătate; (ii) puținii actori importanți care cumpără la nivel transnațional de la actori transeuropeni trebuie să plătească prețuri „italiene” pentru achizițiile lor italiene; (iii) clienții industriali cumpără la nivel național, deoarece siguranța și regularitatea aprovizionării, precum și apropierea de spațiile de depozitare reprezintă factori-cheie pentru fabricile de prelucrare și pentru distribuitori; și (iv) deși clienții se aprovizionează din mai multe surse, se întâmplă rar ca aceștia să își schime furnizorul principal. Aceste caracteristici ale cererii arată că furnizorii care doresc să concureze cu succes pe piața generală a clienților industriali din Italia trebuie să aibă acces la o bază de clienți recunoscută, să dispună de o rețea de distribuție și logistică dezvoltată și să cunoască bine condițiile pieței locale și naționale. |
| --- | --- |

(27)

În ceea ce privește cererea, (i) în marea majoritate a cazurilor, clienții industriali cumpără de la furnizori cu sediul în Italia, au contracte naționale și nu se aprovizionează direct din străinătate; (ii) puținii actori importanți care cumpără la nivel transnațional de la actori transeuropeni trebuie să plătească prețuri „italiene” pentru achizițiile lor italiene; (iii) clienții industriali cumpără la nivel național, deoarece siguranța și regularitatea aprovizionării, precum și apropierea de spațiile de depozitare reprezintă factori-cheie pentru fabricile de prelucrare și pentru distribuitori; și (iv) deși clienții se aprovizionează din mai multe surse, se întâmplă rar ca aceștia să își schime furnizorul principal. Aceste caracteristici ale cererii arată că furnizorii care doresc să concureze cu succes pe piața generală a clienților industriali din Italia trebuie să aibă acces la o bază de clienți recunoscută, să dispună de o rețea de distribuție și logistică dezvoltată și să cunoască bine condițiile pieței locale și naționale.

| (28) | În ceea ce privește cererea, (i) producătorii de zahăr din sfeclă de zahăr din Italia sunt constrânși de cote de producție fixe necomercializabile care sunt stabilite la nivel național; (ii) cantitatea mare de importuri din Italia este consecința directă a sistemului de cote care limitează producția de zahăr din sfeclă de zahăr în Italia și nu indică presiunea concurențială exercitată asupra producătorilor italieni de către actorii străini; (iii) producătorii străini funcționează în Italia în principal prin intermediul unor întreprinderi comune cu actori italieni bine stabiliți; acest lucru tinde să indice faptul că piața italiană prezintă caracteristici diferite față de alte piețe din Europa; altfel, marii producători europeni ar vinde pur și simplu direct în Italia și nu ar încheia acorduri de întreprindere comună care îi constrâng să împartă profiturile; (iv) în ultimii ani, strategia societății Südzucker în Italia a fost de a concura cu prețuri scăzute, fiind așadar în mod semnificativ diferită de strategia sa din Germania sau Franța, unde și-a menținut prețurile ridicate; pe o piață mai mare decât cea națională, arbitrajul transnațional ar fi învins aceste strategii separate; (v) din documentele interne ale părților reiese că strategiile de marketing sunt naționale, specifice fiecărui stat membru; (vi) din documentele interne ale părților reiese că programele de vânzare sunt naționale și că prețurile sunt stabilite la nivel național; (vii) delimitarea piețelor în funcție de frontierele naționale este reflectată și consolidată în existența, în acordurile de întreprindere comună, a unor clauze de neconcurență în cazul cărora teritoriul de referință este Italia; și (viii) din documentația prezentată de Bundeskartellamt reiese, de asemenea, că piața din Germania este definită la nivel național, cu argumente care sunt la fel de relevante și coerente și pentru piața italiană. |
| --- | --- |

(28)

În ceea ce privește cererea, (i) producătorii de zahăr din sfeclă de zahăr din Italia sunt constrânși de cote de producție fixe necomercializabile care sunt stabilite la nivel național; (ii) cantitatea mare de importuri din Italia este consecința directă a sistemului de cote care limitează producția de zahăr din sfeclă de zahăr în Italia și nu indică presiunea concurențială exercitată asupra producătorilor italieni de către actorii străini; (iii) producătorii străini funcționează în Italia în principal prin intermediul unor întreprinderi comune cu actori italieni bine stabiliți; acest lucru tinde să indice faptul că piața italiană prezintă caracteristici diferite față de alte piețe din Europa; altfel, marii producători europeni ar vinde pur și simplu direct în Italia și nu ar încheia acorduri de întreprindere comună care îi constrâng să împartă profiturile; (iv) în ultimii ani, strategia societății Südzucker în Italia a fost de a concura cu prețuri scăzute, fiind așadar în mod semnificativ diferită de strategia sa din Germania sau Franța, unde și-a menținut prețurile ridicate; pe o piață mai mare decât cea națională, arbitrajul transnațional ar fi învins aceste strategii separate; (v) din documentele interne ale părților reiese că strategiile de marketing sunt naționale, specifice fiecărui stat membru; (vi) din documentele interne ale părților reiese că programele de vânzare sunt naționale și că prețurile sunt stabilite la nivel național; (vii) delimitarea piețelor în funcție de frontierele naționale este reflectată și consolidată în existența, în acordurile de întreprindere comună, a unor clauze de neconcurență în cazul cărora teritoriul de referință este Italia; și (viii) din documentația prezentată de Bundeskartellamt reiese, de asemenea, că piața din Germania este definită la nivel național, cu argumente care sunt la fel de relevante și coerente și pentru piața italiană.

| (29) | În plus, diferențele de preț dintre Italia și Germania/Franța nu sunt eliminate prin arbitraj, așa cum ar trebui să se întâmple în aceeași piață geografică, iar divergențele semnificative dintre cotele de piață, de la un stat membru la altul, chiar și atunci când aceste state membre sunt învecinate, indică existența unor piețe naționale ca urmare a unor strategii naționale de aprovizionare și de producție. |
| --- | --- |

(29)

În plus, diferențele de preț dintre Italia și Germania/Franța nu sunt eliminate prin arbitraj, așa cum ar trebui să se întâmple în aceeași piață geografică, iar divergențele semnificative dintre cotele de piață, de la un stat membru la altul, chiar și atunci când aceste state membre sunt învecinate, indică existența unor piețe naționale ca urmare a unor strategii naționale de aprovizionare și de producție.

Zahărul brut din trestie de zahăr

| (30) | Aprovizionarea cu zahăr brut din trestie de zahăr este o piață în amonte față de producția de zahăr alb și aprovizionarea cu zahăr alb în UE. Ambele părți desfășoară activitate în domeniul aprovizionării cu/furnizării de zahăr brut din trestie de zahăr către rafinăriile europene (în amonte) și în domeniul producției de zahăr alb și al aprovizionării cu zahăr alb în SEE (în aval). |
| --- | --- |

(30)

Aprovizionarea cu zahăr brut din trestie de zahăr este o piață în amonte față de producția de zahăr alb și aprovizionarea cu zahăr alb în UE. Ambele părți desfășoară activitate în domeniul aprovizionării cu/furnizării de zahăr brut din trestie de zahăr către rafinăriile europene (în amonte) și în domeniul producției de zahăr alb și al aprovizionării cu zahăr alb în SEE (în aval).

Definirea pieței zahărului brut din trestie de zahăr preferențial

| (31) | În conformitate cu constatările din decizia ABF/Azucarera (cazul M.5449), s-a considerat că aprovizionarea cu zahăr brut din trestie de zahăr reprezintă o piață relevantă a produsului distinctă, care trebuie deosebită de piața sfeclei de zahăr. Cu toate acestea, nu se poate exclude necesitatea unei noi distincții, și anume între zahărul brut din trestie de zahăr preferențial (inclusiv zahărul brut din trestie de zahăr din țările ACP/țările cel mai puțin dezvoltate, contingentele și regimurile CXL și TRQ) și alte regimuri. |
| --- | --- |

(31)

În conformitate cu constatările din decizia ABF/Azucarera (cazul M.5449), s-a considerat că aprovizionarea cu zahăr brut din trestie de zahăr reprezintă o piață relevantă a produsului distinctă, care trebuie deosebită de piața sfeclei de zahăr. Cu toate acestea, nu se poate exclude necesitatea unei noi distincții, și anume între zahărul brut din trestie de zahăr preferențial (inclusiv zahărul brut din trestie de zahăr din țările ACP/țările cel mai puțin dezvoltate, contingentele și regimurile CXL și TRQ) și alte regimuri.

| (32) | În ceea ce privește piața geografică relevantă, piața achiziționării de zahăr brut din trestie de zahăr preferențial acoperă cel puțin țările ACP/țările cel mai puțin dezvoltate și ar putea cuprinde, de asemenea, principalele țări care furnizează zahăr brut din trestie de zahăr în cadrul contingentelor și taxelor vamale preferențiale CXL și TRQ, cum ar fi Brazilia, Cuba și Australia. Cu toate acestea, întrebarea dacă piața ar putea fi și mai extinsă – în cele din urmă, chiar la nivel mondial – poate rămâne deschisă, întrucât, în orice caz, tranzacția propusă nu ridică îndoieli serioase indiferent de întinderea exactă a pieței geografice relevante. |
| --- | --- |

(32)

În ceea ce privește piața geografică relevantă, piața achiziționării de zahăr brut din trestie de zahăr preferențial acoperă cel puțin țările ACP/țările cel mai puțin dezvoltate și ar putea cuprinde, de asemenea, principalele țări care furnizează zahăr brut din trestie de zahăr în cadrul contingentelor și taxelor vamale preferențiale CXL și TRQ, cum ar fi Brazilia, Cuba și Australia. Cu toate acestea, întrebarea dacă piața ar putea fi și mai extinsă – în cele din urmă, chiar la nivel mondial – poate rămâne deschisă, întrucât, în orice caz, tranzacția propusă nu ridică îndoieli serioase indiferent de întinderea exactă a pieței geografice relevante.

Melasa

| (33) | Melasa este un subprodus rezultat din procesul de rafinare a zahărului și nu face obiectul unui regim de reglementare. Există două tipuri de melasă: melasă derivată din prelucrarea trestiei de zahăr (melasă de trestie de zahăr) și melasă derivată din prelucrarea sfeclei de zahăr (melasă de sfeclă de zahăr). |
| --- | --- |

(33)

Melasa este un subprodus rezultat din procesul de rafinare a zahărului și nu face obiectul unui regim de reglementare. Există două tipuri de melasă: melasă derivată din prelucrarea trestiei de zahăr (melasă de trestie de zahăr) și melasă derivată din prelucrarea sfeclei de zahăr (melasă de sfeclă de zahăr).

Definirea pieței melasei

| (34) | Ancheta de piață nu a confirmat argumentele prezentate de părți care susțin că piața relevantă a produsului reprezentat de melasă cuprinde atât aprovizionarea cu melasă de sfeclă de zahăr, cât și aprovizionarea cu melasă de trestie de zahăr, indiferent de utilizarea finală. Cu toate acestea, întrebarea dacă piața melasei trebuie să fie delimitată mai detaliat poate fi lăsată deschisă, întrucât nu vor apărea probleme legate de concurență, indiferent de definiția exactă a pieței. |
| --- | --- |

(34)

Ancheta de piață nu a confirmat argumentele prezentate de părți care susțin că piața relevantă a produsului reprezentat de melasă cuprinde atât aprovizionarea cu melasă de sfeclă de zahăr, cât și aprovizionarea cu melasă de trestie de zahăr, indiferent de utilizarea finală. Cu toate acestea, întrebarea dacă piața melasei trebuie să fie delimitată mai detaliat poate fi lăsată deschisă, întrucât nu vor apărea probleme legate de concurență, indiferent de definiția exactă a pieței.

| (35) | În ceea ce privește piața geografică relevantă, partea care a efectuat notificarea este de părere că piața melasei acoperă cel puțin teritoriul SEE. Ancheta de piață nu a fost concludentă în ceea ce privește acoperirea geografică a pieței. Deși a furnizat anumite indicii care conduc la ideea că piața ar putea – cel puțin pentru melasa de sfeclă de zahăr – să fie mai restrânsă decât teritoriul SEE, așa cum a afirmat partea care a efectuat notificarea, ancheta indică, de asemenea, în mod clar, că, din perspectiva clienților, frontierele naționale nu sunt relevante atunci când este vorba despre aprovizionare. Cu toate acestea, deși ancheta de piață a arătat că piața ar putea cuprinde întregul teritoriu al SEE, în scopul deciziei, problema acoperirii exacte a definiției pieței geografice a melasei poate rămâne deschisă, întrucât nu vor apărea probleme de concurență, indiferent de definiția pieței reținută (adică piețe la nivelul SEE sau naționale). |
| --- | --- |

(35)

În ceea ce privește piața geografică relevantă, partea care a efectuat notificarea este de părere că piața melasei acoperă cel puțin teritoriul SEE. Ancheta de piață nu a fost concludentă în ceea ce privește acoperirea geografică a pieței. Deși a furnizat anumite indicii care conduc la ideea că piața ar putea – cel puțin pentru melasa de sfeclă de zahăr – să fie mai restrânsă decât teritoriul SEE, așa cum a afirmat partea care a efectuat notificarea, ancheta indică, de asemenea, în mod clar, că, din perspectiva clienților, frontierele naționale nu sunt relevante atunci când este vorba despre aprovizionare. Cu toate acestea, deși ancheta de piață a arătat că piața ar putea cuprinde întregul teritoriu al SEE, în scopul deciziei, problema acoperirii exacte a definiției pieței geografice a melasei poate rămâne deschisă, întrucât nu vor apărea probleme de concurență, indiferent de definiția pieței reținută (adică piețe la nivelul SEE sau naționale).

B.   Analiză concurențială

Introducere

| (36) | Comisia a efectuat o analiză detaliată a structurii și modului în care funcționează aprovizionarea piețelor de zahăr alb, aprovizionarea cu zahăr brut din trestie de zahăr și aprovizionarea cu tipurile de melasă vizate de tranzacția propusă. Prin urmare, Comisia a constatat că tranzacția propusă ar putea afecta în mod semnificativ concurența reală, prin efecte necoordonate și prin crearea unei poziții dominante pe piața aprovizionării cu zahăr alb a fabricilor de prelucrare din Italia. |
| --- | --- |

(36)

Comisia a efectuat o analiză detaliată a structurii și modului în care funcționează aprovizionarea piețelor de zahăr alb, aprovizionarea cu zahăr brut din trestie de zahăr și aprovizionarea cu tipurile de melasă vizate de tranzacția propusă. Prin urmare, Comisia a constatat că tranzacția propusă ar putea afecta în mod semnificativ concurența reală, prin efecte necoordonate și prin crearea unei poziții dominante pe piața aprovizionării cu zahăr alb a fabricilor de prelucrare din Italia.

1.   Aprovizionarea cu zahăr alb

Italia

(i)   Aprovizionarea cu zahăr alb a fabricilor de prelucrare

Structura pieței

| (37) | Südzucker este cel mai important actor de pe piața aprovizionării cu zahăr alb a fabricilor de prelucrare din Italia. EDFM controlează în comun cu SFIR vânzările de zahăr alb de la rafinăria din Brindisi către fabricile de prelucrare, fiind, de asemenea, un actor important pe aceeași piață de produse din Italia. |
| --- | --- |

(37)

Südzucker este cel mai important actor de pe piața aprovizionării cu zahăr alb a fabricilor de prelucrare din Italia. EDFM controlează în comun cu SFIR vânzările de zahăr alb de la rafinăria din Brindisi către fabricile de prelucrare, fiind, de asemenea, un actor important pe aceeași piață de produse din Italia.

| (38) | În plus, Südzucker și EDFM sunt concurenți situați în zone geografice apropiate. Spre deosebire de concurenții lor, ambele întreprinderi au spații de depozitare și vând zahăr alb unor fabrici de prelucrare și distribuitori de pe întregul teritoriu al Italiei. |
| --- | --- |

(38)

În plus, Südzucker și EDFM sunt concurenți situați în zone geografice apropiate. Spre deosebire de concurenții lor, ambele întreprinderi au spații de depozitare și vând zahăr alb unor fabrici de prelucrare și distribuitori de pe întregul teritoriu al Italiei.

| (39) | Prin tranzacția propusă, părțile ar urma să dețină mari cote combinate, de cel puțin [50-60] %, din piața vânzărilor de zahăr alb către fabricile de prelucrare din Italia, cu o creștere semnificativă adăugată (de cel puțin [10-20] % conform unor estimări prudente). |
| --- | --- |

(39)

Prin tranzacția propusă, părțile ar urma să dețină mari cote combinate, de cel puțin [50-60] %, din piața vânzărilor de zahăr alb către fabricile de prelucrare din Italia, cu o creștere semnificativă adăugată (de cel puțin [10-20] % conform unor estimări prudente).

| (40) | Prin urmare, într-o industrie deja concentrată se produce o consolidare și mai mare, care elimină și mai mult concurența dintre doi competitori apropiați, creând un lider de piață de neegalat de către concurenții săi. |
| --- | --- |

(40)

Prin urmare, într-o industrie deja concentrată se produce o consolidare și mai mare, care elimină și mai mult concurența dintre doi competitori apropiați, creând un lider de piață de neegalat de către concurenții săi.

Constrângeri legate de capacitate

| (41) | Tranzacția propusă i-ar regrupa pe cei mai dinamici doi actori, care înregistrează cea mai rapidă creștere din Italia. Südzucker și EDFM sunt cei doi concurenți care își pot adapta cel mai ușor cantitățile/vânzările pe piața italiană. |
| --- | --- |

(41)

Tranzacția propusă i-ar regrupa pe cei mai dinamici doi actori, care înregistrează cea mai rapidă creștere din Italia. Südzucker și EDFM sunt cei doi concurenți care își pot adapta cel mai ușor cantitățile/vânzările pe piața italiană.

| (42) | În urma tranzacției, EDFM și Südzucker ar avea interesul și capacitatea de a retrage cantități și de a mări prețurile în Italia. |
| --- | --- |

(42)

În urma tranzacției, EDFM și Südzucker ar avea interesul și capacitatea de a retrage cantități și de a mări prețurile în Italia.

| (43) | Mai mult, ancheta de piață a demonstrat că, în pofida faptului că unii actori de pe piață au o bună reputație în materie de infrastructură, relații cu clienții sau parteneriate specifice cu anumiți furnizori de zahăr, concurenții ar avea o oarecare capacitate limitată, însă nu ar avea niciun stimulent și nicio intenție de a spori oferta în cazul majorării prețurilor pe piața zahărului alb din Italia. |
| --- | --- |

(43)

Mai mult, ancheta de piață a demonstrat că, în pofida faptului că unii actori de pe piață au o bună reputație în materie de infrastructură, relații cu clienții sau parteneriate specifice cu anumiți furnizori de zahăr, concurenții ar avea o oarecare capacitate limitată, însă nu ar avea niciun stimulent și nicio intenție de a spori oferta în cazul majorării prețurilor pe piața zahărului alb din Italia.

| (44) | S-a ajuns la următoarea concluzie: concurenții cu sediul în Italia sau în afara Italiei se confruntă cu constrângeri de capacitate, fiind așadar puțin probabil ca ei să mărească oferta în cazul majorării prețurilor și să contracareze în acest fel comportamentul de piață al entității rezultate în urma concentrării, așa cum s-a explicat mai sus. |
| --- | --- |

(44)

S-a ajuns la următoarea concluzie: concurenții cu sediul în Italia sau în afara Italiei se confruntă cu constrângeri de capacitate, fiind așadar puțin probabil ca ei să mărească oferta în cazul majorării prețurilor și să contracareze în acest fel comportamentul de piață al entității rezultate în urma concentrării, așa cum s-a explicat mai sus.

Puterea de cumpărare compensatorie

| (45) | Pe baza faptului că piața zahărului din Italia este deficitară și că prețurile la zahăr în Italia sunt ridicate comparativ cu prețurile la zahăr în alte state membre ale UE, siguranța aprovizionării este esențială pentru clienți, atât în ceea ce privește cantitatea, cât și calitatea. |
| --- | --- |

(45)

Pe baza faptului că piața zahărului din Italia este deficitară și că prețurile la zahăr în Italia sunt ridicate comparativ cu prețurile la zahăr în alte state membre ale UE, siguranța aprovizionării este esențială pentru clienți, atât în ceea ce privește cantitatea, cât și calitatea.

| (46) | Ancheta de piață a arătat că în Italia cumpărătorii de zahăr nu consideră că dețin o putere de cumpărare mare față de furnizorii lor de zahăr și este puțin probabil ca ei să aibă posibilitatea de a schimba furnizorii de zahăr. |
| --- | --- |

(46)

Ancheta de piață a arătat că în Italia cumpărătorii de zahăr nu consideră că dețin o putere de cumpărare mare față de furnizorii lor de zahăr și este puțin probabil ca ei să aibă posibilitatea de a schimba furnizorii de zahăr.

| (47) | Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că, în relație cu furnizorii lor de zahăr, cumpărătorii de zahăr din Italia nu dețin nicio putere de cumpărare compensatorie și că aceștia nu exercită în acest sens nicio presiune concurențială asupra producătorilor/furnizorilor de zahăr din Italia, deci nici asupra părților. |
| --- | --- |

(47)

Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că, în relație cu furnizorii lor de zahăr, cumpărătorii de zahăr din Italia nu dețin nicio putere de cumpărare compensatorie și că aceștia nu exercită în acest sens nicio presiune concurențială asupra producătorilor/furnizorilor de zahăr din Italia, deci nici asupra părților.

Improbabilitatea unei intrări pe piață

| (48) | Ancheta de piață nu a confirmat opinia părții care a efectuat notificarea, potrivit căreia nu există bariere relevante la intrarea pe această piață. |
| --- | --- |

(48)

Ancheta de piață nu a confirmat opinia părții care a efectuat notificarea, potrivit căreia nu există bariere relevante la intrarea pe această piață.

| (49) | Concurenții au afirmat că piața italiană este caracterizată de bariere la intrare relativ mari, accesul la factorii de producție fiind principalul obstacol la intrare într-un mediu cu piață deficitară. De asemenea, ancheta de piață a confirmat că piața zahărului necesită cunoștințe despre realitățile locale, canale de distribuție și costuri de investiție ridicate. |
| --- | --- |

(49)

Concurenții au afirmat că piața italiană este caracterizată de bariere la intrare relativ mari, accesul la factorii de producție fiind principalul obstacol la intrare într-un mediu cu piață deficitară. De asemenea, ancheta de piață a confirmat că piața zahărului necesită cunoștințe despre realitățile locale, canale de distribuție și costuri de investiție ridicate.

| (50) | În plus, ancheta de piață nu a evidențiat nicio entitate interesată să intre pe piața aprovizionării cu zahăr alb a fabricilor de prelucrare din Italia. Dimpotrivă, piața italiană a zahărului alb este mai degrabă caracterizată de ieșiri de pe piață, cauzate de insuficiența unor factori de producție esențiali. |
| --- | --- |

(50)

În plus, ancheta de piață nu a evidențiat nicio entitate interesată să intre pe piața aprovizionării cu zahăr alb a fabricilor de prelucrare din Italia. Dimpotrivă, piața italiană a zahărului alb este mai degrabă caracterizată de ieșiri de pe piață, cauzate de insuficiența unor factori de producție esențiali.

| (51) | Prin urmare, s-a concluzionat că intrarea pe piața relevantă nu este nici probabilă, nici oportună. |
| --- | --- |

(51)

Prin urmare, s-a concluzionat că intrarea pe piața relevantă nu este nici probabilă, nici oportună.

(ii)   Aprovizionarea cu zahăr alb a distribuitorilor

| (52) | Cotele combinate ale părților se situează sub [30-40] % din piața aprovizionării cu zahăr alb a distribuitorilor. |
| --- | --- |

(52)

Cotele combinate ale părților se situează sub [30-40] % din piața aprovizionării cu zahăr alb a distribuitorilor.

| (53) | Ancheta de piață a demonstrat că tranzacția propusă nu afectează în mod semnificativ concurența reală pe piața aprovizionării cu zahăr alb a distribuitorilor din Italia. |
| --- | --- |

(53)

Ancheta de piață a demonstrat că tranzacția propusă nu afectează în mod semnificativ concurența reală pe piața aprovizionării cu zahăr alb a distribuitorilor din Italia.

Grecia

| (54) | Analiza de piață a confirmat că EDFM nu vinde zahăr alb în Grecia. Cu privire la probabilitatea ca EDFM să fi constituit un potențial concurent în Grecia, nu există nicio dovadă referitoare la posibila sa intrare pe piața zahărului alb din Grecia în viitorul apropiat. |
| --- | --- |

(54)

Analiza de piață a confirmat că EDFM nu vinde zahăr alb în Grecia. Cu privire la probabilitatea ca EDFM să fi constituit un potențial concurent în Grecia, nu există nicio dovadă referitoare la posibila sa intrare pe piața zahărului alb din Grecia în viitorul apropiat.

2.   Aprovizionarea cu zahăr brut din trestie de zahăr preferențial

| (55) | În ciuda disponibilității reale scăzute a zahărului brut din trestie de zahăr preferențial pentru SEE și în ciuda faptului că EDFM este un important actor independent pe această piață, este puțin probabil ca tranzacția propusă să aibă un impact asupra celorlalți actori, date fiind (i) cantitățile și procentele mici de zahăr brut preferențial din trestie de zahăr pe care părțile le livrează în prezent către terți; (ii) prezența unui număr mare de actori deja integrați pe verticală; (iii) rolul în scădere de comerciant independent pe care EDFM îl are în ultimii ani; (iv) prezența altor comercianți bine stabiliți, în special pentru aprovizionarea cu zahăr CXL, care ar putea înlocui cu ușurință EDFM în cazul în care acesta ar înceta să furnizeze cantitățile actuale către rafinăriile terțe; și (v) cererea potențial scăzută din partea Südzucker pentru zahărul brut din trestie de zahăr DFQF (fără taxe vamale sau contingente) pentru rafinăriile sale. |
| --- | --- |

(55)

În ciuda disponibilității reale scăzute a zahărului brut din trestie de zahăr preferențial pentru SEE și în ciuda faptului că EDFM este un important actor independent pe această piață, este puțin probabil ca tranzacția propusă să aibă un impact asupra celorlalți actori, date fiind (i) cantitățile și procentele mici de zahăr brut preferențial din trestie de zahăr pe care părțile le livrează în prezent către terți; (ii) prezența unui număr mare de actori deja integrați pe verticală; (iii) rolul în scădere de comerciant independent pe care EDFM îl are în ultimii ani; (iv) prezența altor comercianți bine stabiliți, în special pentru aprovizionarea cu zahăr CXL, care ar putea înlocui cu ușurință EDFM în cazul în care acesta ar înceta să furnizeze cantitățile actuale către rafinăriile terțe; și (v) cererea potențial scăzută din partea Südzucker pentru zahărul brut din trestie de zahăr DFQF (fără taxe vamale sau contingente) pentru rafinăriile sale.

| (56) | Prin urmare, se poate concluziona că entitatea rezultată în urma concentrării nu va avea nici capacitatea, nici interesul să blocheze concurenților de pe piața din aval a producției de zahăr alb accesul la factorii de producție reprezentați de zahărul brut din trestie de zahăr preferențial. În plus, având în vedere procentul mare de vânzări captive înregistrat de părți, precum și deficitul de zahăr brut din trestie de zahăr preferențial, entitatea rezultată în urma concentrării nu va avea nici interesul, nici capacitatea de a bloca accesul clienților din SEE la zahărul brut din trestie de zahăr preferențial. |
| --- | --- |

(56)

Prin urmare, se poate concluziona că entitatea rezultată în urma concentrării nu va avea nici capacitatea, nici interesul să blocheze concurenților de pe piața din aval a producției de zahăr alb accesul la factorii de producție reprezentați de zahărul brut din trestie de zahăr preferențial. În plus, având în vedere procentul mare de vânzări captive înregistrat de părți, precum și deficitul de zahăr brut din trestie de zahăr preferențial, entitatea rezultată în urma concentrării nu va avea nici interesul, nici capacitatea de a bloca accesul clienților din SEE la zahărul brut din trestie de zahăr preferențial.

3.   Aprovizionarea cu melasă

| (57) | Activitățile părților se suprapun în ceea ce privește aprovizionarea cu melasă atât a industriei de fermentare, cât și a agricultorilor/clienților din domeniul furajelor. În funcție de definiția pieței geografice, piețele afectate ar putea apărea atât la nivelul SEE, cât și la nivel național. |
| --- | --- |

(57)

Activitățile părților se suprapun în ceea ce privește aprovizionarea cu melasă atât a industriei de fermentare, cât și a agricultorilor/clienților din domeniul furajelor. În funcție de definiția pieței geografice, piețele afectate ar putea apărea atât la nivelul SEE, cât și la nivel național.

| (58) | Dacă se consideră că piața acoperă teritoriul SEE, entitatea combinată va avea o cotă de piață de [30-40] % din piața totală a melasei (adică piața care cuprinde melasa de sfeclă de zahăr și melasa de trestie de zahăr) pentru toate întrebuințările. În cazul în care piața urma să fie delimitată în funcție de întrebuințarea melasei, tranzacția propusă nu aduce nicio schimbare importantă în structura pieței pentru cererea de melasă furajeră care este extrem de instabilă. În ceea ce privește aprovizionarea cu melasă a industriei de fermentare, entitatea rezultată în urma concentrării va deține cumulat o cotă de piață de aproximativ [40-50] % (Südzucker [20-30] % și EDFM [10-20] %). Cu toate acestea, nu au fost exprimate temeri justificate în ceea ce privește impactul tranzacției propuse asupra clienților din industria de fermentare în cursul anchetei de piață. |
| --- | --- |

(58)

Dacă se consideră că piața acoperă teritoriul SEE, entitatea combinată va avea o cotă de piață de [30-40] % din piața totală a melasei (adică piața care cuprinde melasa de sfeclă de zahăr și melasa de trestie de zahăr) pentru toate întrebuințările. În cazul în care piața urma să fie delimitată în funcție de întrebuințarea melasei, tranzacția propusă nu aduce nicio schimbare importantă în structura pieței pentru cererea de melasă furajeră care este extrem de instabilă. În ceea ce privește aprovizionarea cu melasă a industriei de fermentare, entitatea rezultată în urma concentrării va deține cumulat o cotă de piață de aproximativ [40-50] % (Südzucker [20-30] % și EDFM [10-20] %). Cu toate acestea, nu au fost exprimate temeri justificate în ceea ce privește impactul tranzacției propuse asupra clienților din industria de fermentare în cursul anchetei de piață.

| (59) | În Austria, activitățile părților se suprapun numai în ceea ce privește aprovizionarea cu melasă a producătorilor de furaje combinate. În cursul anchetei de piață, producătorii de furaje combinate au arătat că tranzacția propusă nu va afecta accesul acestora la melasă sau prețul acesteia. Având în vedere importanța clienților din industria de fermentare ca sursă stabilă și fiabilă de cerere, este puțin probabil ca entitatea rezultată în urma concentrării să fie în măsură să acționeze independent de clienții și concurenții săi. |
| --- | --- |

(59)

În Austria, activitățile părților se suprapun numai în ceea ce privește aprovizionarea cu melasă a producătorilor de furaje combinate. În cursul anchetei de piață, producătorii de furaje combinate au arătat că tranzacția propusă nu va afecta accesul acestora la melasă sau prețul acesteia. Având în vedere importanța clienților din industria de fermentare ca sursă stabilă și fiabilă de cerere, este puțin probabil ca entitatea rezultată în urma concentrării să fie în măsură să acționeze independent de clienții și concurenții săi.

| (60) | În Republica Cehă, Südzucker și EDFM nu sunt în concurență strânsă. În plus, lipsa unui spațiu de depozitare pentru melasă în Republica Cehă limitează capacitatea societății EDMF de a juca un rol important pe piață, în afara celui de distribuitor al produsului. |
| --- | --- |

(60)

În Republica Cehă, Südzucker și EDFM nu sunt în concurență strânsă. În plus, lipsa unui spațiu de depozitare pentru melasă în Republica Cehă limitează capacitatea societății EDMF de a juca un rol important pe piață, în afara celui de distribuitor al produsului.

| (61) | În Belgia, Südzucker și EDFM aprovizionează clienți diferiți. Südzucker aprovizionează în principal industria de fermentare. Ancheta de piață a confirmat că, în industria de fermentare, clienții au furnizori alternativi și cunoștințele de specialitate necesare pentru a organiza canale de aprovizionare alternative de la terți sau pentru a cumpăra direct din țările de origine din afara SEE. În sectorul furajelor, EDFM deține cote de piață similare cu alți comercianți de pe piață. În cursul anchetei de piață, niciun grup de clienți nu a exprimat temeri justificate. |
| --- | --- |

(61)

În Belgia, Südzucker și EDFM aprovizionează clienți diferiți. Südzucker aprovizionează în principal industria de fermentare. Ancheta de piață a confirmat că, în industria de fermentare, clienții au furnizori alternativi și cunoștințele de specialitate necesare pentru a organiza canale de aprovizionare alternative de la terți sau pentru a cumpăra direct din țările de origine din afara SEE. În sectorul furajelor, EDFM deține cote de piață similare cu alți comercianți de pe piață. În cursul anchetei de piață, niciun grup de clienți nu a exprimat temeri justificate.

| (62) | În Franța, prezența EDFM este foarte limitată ([0-5] % din totalul vânzărilor de melasă), care se adaugă la cota de piață modestă de [20-30] % deținută de Südzucker. |
| --- | --- |

(62)

În Franța, prezența EDFM este foarte limitată ([0-5] % din totalul vânzărilor de melasă), care se adaugă la cota de piață modestă de [20-30] % deținută de Südzucker.

| (63) | În Germania, Südzucker și EDFM reprezintă doar un mic procent din vânzările de melasă pentru producția de furaje. Pe piața aprovizionării cu melasă a industriei de fermentare sunt prezente ambele părți (Südzucker [20-30] % și EDFM [10-20] %), iar acestea se confruntă cu o concurență la fel de puternică. În cursul anchetei de piață, toți clienții din industria de fermentare au confirmat că în prezent își acoperă necesarul de melasă din surse multiple și că, în cazul în care entitatea combinată ar solicita un preț mai mare pentru melasă, ar căuta alți furnizori. |
| --- | --- |

(63)

În Germania, Südzucker și EDFM reprezintă doar un mic procent din vânzările de melasă pentru producția de furaje. Pe piața aprovizionării cu melasă a industriei de fermentare sunt prezente ambele părți (Südzucker [20-30] % și EDFM [10-20] %), iar acestea se confruntă cu o concurență la fel de puternică. În cursul anchetei de piață, toți clienții din industria de fermentare au confirmat că în prezent își acoperă necesarul de melasă din surse multiple și că, în cazul în care entitatea combinată ar solicita un preț mai mare pentru melasă, ar căuta alți furnizori.

| (64) | În Slovacia, Südzucker și EDFM nu se află în competiție strânsă. Activitățile părților se suprapun, în primul rând, în ceea ce privește aprovizionarea cu melasă a sectorului agricultorilor, care au confirmat, în cursul anchetei de piață, că este mai simplu să schimbe melasa cu alte componente furajere. |
| --- | --- |

(64)

În Slovacia, Südzucker și EDFM nu se află în competiție strânsă. Activitățile părților se suprapun, în primul rând, în ceea ce privește aprovizionarea cu melasă a sectorului agricultorilor, care au confirmat, în cursul anchetei de piață, că este mai simplu să schimbe melasa cu alte componente furajere.

| (65) | Având în vedere elementele prezentate anterior, se poate concluziona că este improbabil ca tranzacția propusă să creeze probleme în materie de concurență în ceea ce privește aprovizionarea cu melasă în SEE sau la nivel național. |
| --- | --- |

(65)

Având în vedere elementele prezentate anterior, se poate concluziona că este improbabil ca tranzacția propusă să creeze probleme în materie de concurență în ceea ce privește aprovizionarea cu melasă în SEE sau la nivel național.

V.   ANGAJAMENTE

| (66) | Pentru a elimina problemele de concurență identificate care decurg din tranzacția propusă, părțile au propus angajamente, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice. Angajamentele finale acceptate pentru înlăturarea problemelor de concurență identificate de Comisie au fost prezentate la data de 30 martie 2012. |
| --- | --- |

(66)

Pentru a elimina problemele de concurență identificate care decurg din tranzacția propusă, părțile au propus angajamente, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice. Angajamentele finale acceptate pentru înlăturarea problemelor de concurență identificate de Comisie au fost prezentate la data de 30 martie 2012.

| (67) | Angajamentele finale constau în (i) cesionarea de către EDFM a tuturor acțiunilor deținute în prezent în Brindisi de către EDFM reprezentând [...] % din acțiunile Brindisi aflate pe piață; și (ii) transferul beneficiilor economice rezultate din contractele referitoare la zahărul brut din trestie de zahăr. EDFM s-a angajat, de asemenea, la anumite garanții cu privire la contractele referitoare la zahărul brut din trestie de zahăr. |
| --- | --- |

(67)

Angajamentele finale constau în (i) cesionarea de către EDFM a tuturor acțiunilor deținute în prezent în Brindisi de către EDFM reprezentând [...] % din acțiunile Brindisi aflate pe piață; și (ii) transferul beneficiilor economice rezultate din contractele referitoare la zahărul brut din trestie de zahăr. EDFM s-a angajat, de asemenea, la anumite garanții cu privire la contractele referitoare la zahărul brut din trestie de zahăr.

| (68) | Așadar, pe lângă cesionarea acțiunilor deținute de EDFM în Brindisi, părțile se obligă, de asemenea, să transfere beneficiile economice din contractele referitoare la zahărul brut din trestie de zahăr noului cumpărător, având totodată libertatea de a alege modalitatea prin care se va efectua un astfel de transfer și asigurându-se că Brindisi rămâne beneficiarul final al cantităților și prețurilor stipulate în prezent în contractele referitoare la zahărul brut din trestie de zahăr. |
| --- | --- |

(68)

Așadar, pe lângă cesionarea acțiunilor deținute de EDFM în Brindisi, părțile se obligă, de asemenea, să transfere beneficiile economice din contractele referitoare la zahărul brut din trestie de zahăr noului cumpărător, având totodată libertatea de a alege modalitatea prin care se va efectua un astfel de transfer și asigurându-se că Brindisi rămâne beneficiarul final al cantităților și prețurilor stipulate în prezent în contractele referitoare la zahărul brut din trestie de zahăr.

| (69) | Pachetul definitiv de măsuri corective elimină, așadar, preocupările legate de concurență identificate în mod clar, întrucât prevede (i) cesionarea participației pe care EDFM o deține în prezent în rafinăria Brindisi; și (ii) transferul beneficiilor economice din contractele referitoare la zahărul brut din trestie de zahăr. |
| --- | --- |

(69)

Pachetul definitiv de măsuri corective elimină, așadar, preocupările legate de concurență identificate în mod clar, întrucât prevede (i) cesionarea participației pe care EDFM o deține în prezent în rafinăria Brindisi; și (ii) transferul beneficiilor economice din contractele referitoare la zahărul brut din trestie de zahăr.

VI.   CONCLUZIE

| (70) | Din motivele menționate anterior, în decizie se concluzionează că operațiunea de concentrare economică propusă nu va afecta în mod semnificativ concurența efectivă pe piața internă sau într-un segment important al acesteia. |
| --- | --- |

(70)

Din motivele menționate anterior, în decizie se concluzionează că operațiunea de concentrare economică propusă nu va afecta în mod semnificativ concurența efectivă pe piața internă sau într-un segment important al acesteia.

| (71) | Prin urmare, concentrarea ar trebui să fie declarată compatibilă cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice și cu articolul 57 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(71)

Prin urmare, concentrarea ar trebui să fie declarată compatibilă cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice și cu articolul 57 din Acordul privind SEE.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 27.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 160/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 160/19

---

Măsurile de reorganizare

Decizie de adoptare a unei măsuri de reorganizare pentru Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA SA

(2014/C 160/09)

Publicare realizată în conformitate cu articolul 6 din Directiva 2001/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 martie 2001 privind reorganizarea și lichidarea întreprinderilor de asigurare

| Întreprinderea de asigurare | Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA SA, cu sediul în str. Nerva Traian nr. 3, bl. M101, sector 3, București, România, J40/305/1991, cod unic de înregistrare R 330904, înmatriculată în registrul asigurătorilor cu nr. RA-005 din data de 10 aprilie 2003 |
| --- | --- |
| Data, intrarea în vigoare și natura deciziei | Decizia nr. 42 din 18 februarie 2014 privind deschiderea procedurii de redresare financiară prin administrare specială la Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA SA |
| Autoritățile competente | Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF), cu sediul în Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, București, România |
| Autoritatea de supraveghere | Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF), cu sediul în Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, București, România |
| Administratorul desemnat | KPMG Advisory SRL, cod unic de înregistrare nr. 13204347, J40/6657/2000, Șos. București-Ploiești nr. 69-71, sector 1, București, România, reprezentată legal prin Șerban Toader Cristian, identificat cu CI seria RR, nr. 687411, eliberată de S.P.C.L.E.P., sectorul 4, la data de 22 iunie 2010 |
| Legea aplicabilă | România

  O.U.G. nr. 93/2012 privind înființarea, organizarea și funcționarea Autorității de Supraveghere Financiară, aprobată cu modificări și completări prin Legea nr. 113/2013, cu modificările și completările ulterioare
  Legea nr. 503/2004 privind redresarea financiară, falimentul, dizolvarea și lichidarea voluntară în activitatea de asigurări, republicată
  Legea nr. 32/2000 privind activitatea de asigurare și supravegherea asigurărilor, cu modificările și completările ulterioare
  Ordinul nr. 3122 al președintelui Comisiei de Supraveghere Financiară din 21 septembrie 2005 pentru aprobarea Normelor privind drepturile, obligațiile și competențele administratorului special |

Întreprinderea de asigurare

Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA SA, cu sediul în str. Nerva Traian nr. 3, bl. M101, sector 3, București, România, J40/305/1991, cod unic de înregistrare R 330904, înmatriculată în registrul asigurătorilor cu nr. RA-005 din data de 10 aprilie 2003

Data, intrarea în vigoare și natura deciziei

Decizia nr. 42 din 18 februarie 2014 privind deschiderea procedurii de redresare financiară prin administrare specială la Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA SA

Autoritățile competente

Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF), cu sediul în Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, București, România

Autoritatea de supraveghere

Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF), cu sediul în Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, București, România

Administratorul desemnat

KPMG Advisory SRL, cod unic de înregistrare nr. 13204347, J40/6657/2000, Șos. București-Ploiești nr. 69-71, sector 1, București, România, reprezentată legal prin Șerban Toader Cristian, identificat cu CI seria RR, nr. 687411, eliberată de S.P.C.L.E.P., sectorul 4, la data de 22 iunie 2010

Legea aplicabilă

România

O.U.G. nr. 93/2012 privind înființarea, organizarea și funcționarea Autorității de Supraveghere Financiară, aprobată cu modificări și completări prin Legea nr. 113/2013, cu modificările și completările ulterioare

Legea nr. 503/2004 privind redresarea financiară, falimentul, dizolvarea și lichidarea voluntară în activitatea de asigurări, republicată

Legea nr. 32/2000 privind activitatea de asigurare și supravegherea asigurărilor, cu modificările și completările ulterioare

Ordinul nr. 3122 al președintelui Comisiei de Supraveghere Financiară din 21 septembrie 2005 pentru aprobarea Normelor privind drepturile, obligațiile și competențele administratorului special

---

V Anunţuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 27.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 160/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 160/20

---

Formarea judecătorilor naţionali în domeniul dreptului concurenţei UE şi al cooperării judiciare între judecătorii naţionali

(2014/C 160/10)

O nouă cerere de propuneri privind formarea judecătorilor naţionali în domeniul dreptului concurenţei UE şi al cooperării judiciare între judecătorii naţionali a fost publicată la adresa: http://ec.europa.eu/competition/calls/proposals_open.html

Termenul-limită pentru primirea candidaturilor: 29 august 2014.

---

Rectificări

| 27.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 160/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 160/21

---

Rectificare la reuniunea Consiliului – Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 9-10 decembrie 2013

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 376 din 21 decembrie 2013
  )

(2014/C 160/11)

Pe copertă și la pagina 3, titlul:

în loc de:

„Reuniunea Consiliului – Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 9-10 decembrie 2013”,

se va citi:

se va citi

„Concluziile Consiliului privind procesul de reflecție referitor la sisteme de sănătate moderne, reactive și durabile”.

---