# Uradni list L 172/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 172 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5712. junij 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 172

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5712. junij 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 620/2014 z dne 4. junija 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z izmenjavo informacij med pristojnimi organi matičnih držav članic in držav članic gostiteljic v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 1 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 621/2014 z dne 11. junija 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 26 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/346/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 26. maja 2014 o stališču, ki ga je treba v imenu Evropske unije sprejeti na 103. zasedanju Mednarodne konference dela glede sprememb kodeksa Konvencije o delu v pomorstvu | 28 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 620/2014 z dne 4. junija 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z izmenjavo informacij med pristojnimi organi matičnih držav članic in držav članic gostiteljic v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

1

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 621/2014 z dne 11. junija 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

26

SKLEPI

2014/346/EU

*

Sklep Sveta z dne 26. maja 2014 o stališču, ki ga je treba v imenu Evropske unije sprejeti na 103. zasedanju Mednarodne konference dela glede sprememb kodeksa Konvencije o delu v pomorstvu

28

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 496/13/COL z dne 11. decembra 2013 o financiranju koncertne dvorane in konferenčnega centra Harpa (Islandija) | 36 |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 91/14/COL z dne 26. februarja 2014 o norveški karti regionalne pomoči 2014–2020 (Norveška) | 52 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 496/13/COL z dne 11. decembra 2013 o financiranju koncertne dvorane in konferenčnega centra Harpa (Islandija)

36

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 91/14/COL z dne 26. februarja 2014 o norveški karti regionalne pomoči 2014–2020 (Norveška)

52

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1242/2013 z dne 25. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Cordero Segureño (ZGO)] ( UL L 323, 4.12.2013 ) | 59 |

Popravki

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1242/2013 z dne 25. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Cordero Segureño (ZGO)] ( UL L 323, 4.12.2013 )

( UL L 323, 4.12.2013 )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 172/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 620/2014

z dne 4. junija 2014

o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z izmenjavo informacij med pristojnimi organi matičnih držav članic in držav članic gostiteljic v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1) ter zlasti člena 50(7) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za zagotovitev učinkovitega in pravočasnega sodelovanja med pristojnimi organi matičnih držav članic in držav članic gostiteljic bi morala biti izmenjava informacij dvosmerna, in sicer v okviru ustreznih nadzornih pristojnosti navedenih organov. Zato bi bilo treba določiti standardne obrazce, predloge in operativne postopke, vključno s časovnimi okviri, za izmenjavo informacij v času rednega poslovanja in likvidnostnih težav. Določiti bi bilo treba tudi usklajeno pogostost izmenjave in skrajne roke za predložitev informacij, ki se izmenjujejo redno, pri čemer bi bilo treba določiti, katere informacije je treba izmenjati dvakrat ali enkrat letno. Da se zagotovi izmenjava čim novejših informacij, bi si morali pristojni organi kljub temu izmenjati informacije takoj, ko je to izvedljivo, in ne bi smeli čakati do izteka skrajnih rokov za predložitev. |
| --- | --- |

(1)

Za zagotovitev učinkovitega in pravočasnega sodelovanja med pristojnimi organi matičnih držav članic in držav članic gostiteljic bi morala biti izmenjava informacij dvosmerna, in sicer v okviru ustreznih nadzornih pristojnosti navedenih organov. Zato bi bilo treba določiti standardne obrazce, predloge in operativne postopke, vključno s časovnimi okviri, za izmenjavo informacij v času rednega poslovanja in likvidnostnih težav. Določiti bi bilo treba tudi usklajeno pogostost izmenjave in skrajne roke za predložitev informacij, ki se izmenjujejo redno, pri čemer bi bilo treba določiti, katere informacije je treba izmenjati dvakrat ali enkrat letno. Da se zagotovi izmenjava čim novejših informacij, bi si morali pristojni organi kljub temu izmenjati informacije takoj, ko je to izvedljivo, in ne bi smeli čakati do izteka skrajnih rokov za predložitev.

| (2) | Brez poseganja v postopke za izmenjavo standardnih informacij iz te uredbe bi se morali pristojni organi matičnih držav članic ali držav članic gostiteljic brez nepotrebnega odlašanja medsebojno obveščati o vseh okoliščinah, ki bi lahko vplivale na finančno stabilnost ali delovanje podružnice, ter zagotoviti vse bistvene in pomembne informacije v zvezi s temi okoliščinami. |
| --- | --- |

(2)

Brez poseganja v postopke za izmenjavo standardnih informacij iz te uredbe bi se morali pristojni organi matičnih držav članic ali držav članic gostiteljic brez nepotrebnega odlašanja medsebojno obveščati o vseh okoliščinah, ki bi lahko vplivale na finančno stabilnost ali delovanje podružnice, ter zagotoviti vse bistvene in pomembne informacije v zvezi s temi okoliščinami.

| (3) | Zaradi razlik v velikosti, kompleksnosti in pomembnosti podružnic, ki poslujejo v državah članicah gostiteljicah, je pomembno, da se pri izmenjavi informacij upošteva načelo sorazmernosti. Tako bi se morala potreba po večjem obsegu informacij za pristojne organe držav članic gostiteljic, ki so odgovorni za podružnice, opredeljene kot pomembne v skladu s členom 51 Direktive 2013/36/EU, upoštevati pri obrazcih in predlogah, ki se uporabljajo za izmenjavo teh informacij, ter pogostosti njihove izmenjave. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi razlik v velikosti, kompleksnosti in pomembnosti podružnic, ki poslujejo v državah članicah gostiteljicah, je pomembno, da se pri izmenjavi informacij upošteva načelo sorazmernosti. Tako bi se morala potreba po večjem obsegu informacij za pristojne organe držav članic gostiteljic, ki so odgovorni za podružnice, opredeljene kot pomembne v skladu s členom 51 Direktive 2013/36/EU, upoštevati pri obrazcih in predlogah, ki se uporabljajo za izmenjavo teh informacij, ter pogostosti njihove izmenjave.

| (4) | Da se zagotovi učinkovit prenos informacij zadevnim osebam in zaupnost informacij, bi morali pristojni organi vzpostaviti, si izmenjati ter redno posodabljati seznam kontaktnih oseb. |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi učinkovit prenos informacij zadevnim osebam in zaupnost informacij, bi morali pristojni organi vzpostaviti, si izmenjati ter redno posodabljati seznam kontaktnih oseb.

| (5) | Izmenjava informacij med pristojnimi organi matičnih držav članic in držav članic gostiteljic ni omejena na vrste informacij iz člena 50 Direktive 2013/36/EU in s tem na vrste informacij iz te uredbe. Direktiva 2013/36/EU vsebuje določbe o izmenjavi informacij v zvezi s preverjanjem podružnic na kraju samem, uradnem obveščanju glede uveljavljanja svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev ter ukrepi, vključno s previdnostnimi ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi v zvezi s podružnicami in njihovimi nadrejenimi osebami. Ta uredba zato ne bi smela določati zahtev glede izmenjave informacij na teh področjih. |
| --- | --- |

(5)

Izmenjava informacij med pristojnimi organi matičnih držav članic in držav članic gostiteljic ni omejena na vrste informacij iz člena 50 Direktive 2013/36/EU in s tem na vrste informacij iz te uredbe. Direktiva 2013/36/EU vsebuje določbe o izmenjavi informacij v zvezi s preverjanjem podružnic na kraju samem, uradnem obveščanju glede uveljavljanja svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev ter ukrepi, vključno s previdnostnimi ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi v zvezi s podružnicami in njihovimi nadrejenimi osebami. Ta uredba zato ne bi smela določati zahtev glede izmenjave informacij na teh področjih.

| (6) | Standardni obrazci, predloge in postopki bi morali obravnavati tudi izmenjave informacij v zvezi z opravljanjem dejavnosti v državi članici gostiteljici v obliki zagotavljanja čezmejnih storitev. |
| --- | --- |

(6)

Standardni obrazci, predloge in postopki bi morali obravnavati tudi izmenjave informacij v zvezi z opravljanjem dejavnosti v državi članici gostiteljici v obliki zagotavljanja čezmejnih storitev.

| (7) | Zaradi narave čezmejnih storitev se pristojni organi držav članic gostiteljic soočajo s pomanjkanjem informacij o poslih, ki se izvajajo na območju njihove pristojnosti, zato je določitev postopkov za izmenjavo informacij bistvena za ohranitev finančne stabilnosti in spremljanje pogojev za izdajanje dovoljenj, zlasti spremljanje, ali institucija opravlja storitve v skladu s predloženimi uradnimi obvestili. Kljub pomembnosti takih informacij bi bilo treba ob upoštevanju potrebe po preprečevanju možne obremenitve pri njihovem zbiranju in pošiljanju vsem pristojnim organom držav članic gostiteljic informacije namesto redne izmenjave zagotoviti na zahtevo pristojnih organov držav članic gostiteljic. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi narave čezmejnih storitev se pristojni organi držav članic gostiteljic soočajo s pomanjkanjem informacij o poslih, ki se izvajajo na območju njihove pristojnosti, zato je določitev postopkov za izmenjavo informacij bistvena za ohranitev finančne stabilnosti in spremljanje pogojev za izdajanje dovoljenj, zlasti spremljanje, ali institucija opravlja storitve v skladu s predloženimi uradnimi obvestili. Kljub pomembnosti takih informacij bi bilo treba ob upoštevanju potrebe po preprečevanju možne obremenitve pri njihovem zbiranju in pošiljanju vsem pristojnim organom držav članic gostiteljic informacije namesto redne izmenjave zagotoviti na zahtevo pristojnih organov držav članic gostiteljic.

| (8) | Ob upoštevanju dejstva, da je vrsta informacij, ki se izmenjujejo med pristojnimi organi, opredeljena v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 524/2014 (2), bi bilo treba to uredbo šteti za neločljivo povezano z Delegirano uredbo (EU) št. 524/2014. |
| --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju dejstva, da je vrsta informacij, ki se izmenjujejo med pristojnimi organi, opredeljena v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 524/2014 (2), bi bilo treba to uredbo šteti za neločljivo povezano z Delegirano uredbo (EU) št. 524/2014.

| (9) | Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA). |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA).

| (10) | EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne z njimi povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) – |
| --- | --- |

(10)

EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne z njimi povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa standardne obrazce, predloge in postopke za izmenjavo informacij, ki bi lahko olajšali spremljanje institucij, ki poslujejo prek podružnice ali v okviru uveljavljanja svobode opravljanja storitev v eni ali več državah članicah, v katerih nimajo sedeža.

Ta uredba se uporablja v zvezi z informacijami, določenimi v Delegirani uredbi (EU) št. 524/2014.

Člen 2

Rok za predložitev in pogostost izmenjave informacij v zvezi z institucijami, ki poslujejo prek podružnice

1.   Informacije, ki se nanašajo na kakršno koli neskladnost z zakonodajnimi ali regulativnimi zahtevami, uporabo nadzornih ali drugih upravnih ukrepov ali naložitev upravnih kazni ali kazenskih sankcij, se predložijo brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje v 14 koledarskih dneh od takrat, ko pristojni organi ugotovijo neskladnost ali ko je bil uporabljen nadzorni ali drug upravni ukrep ali naložena upravna kazen ali kazenska sankcija.

2.   Kadar je podružnica opredeljena kot pomembna v skladu s členom 51 Direktive 2013/36/EU, pristojni organi matične države članice predložijo kvantitativne informacije, ki se nanašajo na likvidnost in informacije o ugotovitvah na podlagi nadzora likvidnosti, pristojnim organom države članice gostiteljice, ki nadzirajo to pomembno podružnico, dvakrat letno in najpozneje do naslednjih rokov za predložitev:

| (a) | 28. februarja vsako leto na podlagi stanja na dan 31. decembra prejšnjega leta; |
| --- | --- |

(a)

28. februarja vsako leto na podlagi stanja na dan 31. decembra prejšnjega leta;

| (b) | 31. avgusta vsako leto na podlagi stanja na prejšnji 30. junij. |
| --- | --- |

(b)

31. avgusta vsako leto na podlagi stanja na prejšnji 30. junij.

3.   Informacije, ki niso navedene v odstavkih 1 in 2, se predložijo enkrat letno, in sicer najpozneje do 30. aprila vsako leto na podlagi stanja na dan 31. decembra prejšnjega leta, razen informacij v zvezi z upravljanjem in lastništvom institucije, ki se zagotovijo na podlagi zadnjih razpoložljivih informacij.

Člen 3

Operativni postopki za posredovanje informacij med pristojnimi organi

1.   Pristojni organi matične države članice vodijo posodobljen seznam za vsako institucijo in ga posredujejo pristojnim organom države članice gostiteljice, pri čemer ta seznam vsebuje ustrezne podatke o kontaktnih osebah, vključno s kontaktnimi osebami za izredne razmere, za izmenjavo informacij med pristojnimi organi matične države članice in držav članic gostiteljic.

Pristojni organi držav članic gostiteljic pristojnim organom matične države članice brez nepotrebnega odlašanja sporočijo svoje kontaktne osebe in vse spremembe podatkov o teh kontaktnih osebah. Pristojni organi matične države članice in držav članic gostiteljic vsako leto pregledajo seznam kontaktnih oseb.

2.   Informacije se izmenjajo v pisni ali elektronski obliki ter se naslovijo na ustrezne kontaktne osebe, opredeljene na seznamu kontaktnih oseb iz odstavka 1, razen če pristojni organ, ki zahteva informacije, navede drugače.

3.   Kadar se informacije izmenjajo v elektronski obliki, se uporabijo varni komunikacijski kanali, razen če pristojni organi presodijo, da je primerna uporaba komunikacijskih kanalov, ki niso varni.

4.   Naslednje informacije se lahko zagotovijo ustno, preden se potrdijo v pisni ali elektronski obliki:

| (a) | informacije v zvezi z neskladnostjo z zakonodajnimi ali regulativnimi zahtevami; |
| --- | --- |

(a)

informacije v zvezi z neskladnostjo z zakonodajnimi ali regulativnimi zahtevami;

| (b) | informacije v zvezi z uporabo nadzornih ali drugih upravnih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

informacije v zvezi z uporabo nadzornih ali drugih upravnih ukrepov;

| (c) | informacije v zvezi z naložitvijo upravnih kazni ali kazenskih sankcij; |
| --- | --- |

(c)

informacije v zvezi z naložitvijo upravnih kazni ali kazenskih sankcij;

| (d) | informacije v zvezi z likvidnostnimi težavami. |
| --- | --- |

(d)

informacije v zvezi z likvidnostnimi težavami.

5.   Pristojni organi potrdijo prejem informacij. Kadar se informacije zagotovijo v elektronski obliki z uporabo varnega komunikacijskega kanala, se te informacije tudi potrdijo prek tega kanala. Prejema informacij, ki se zagotovijo ustno ali prek varnega komunikacijskega kanala, prek katerega lahko pošiljatelj prejme potrdilo, da je prejemnik prejel informacije, ni treba potrditi.

6.   Če se ustanovi kolegij nadzornikov v skladu s členom 51(3) Direktive 2013/36/EU in so vse podružnice institucije opredeljene kot pomembne, se odstavki 1 do 5 tega člena ne uporabljajo. V takih primerih se informacije izmenjajo v skladu s postopkom, določenim na podlagi pisnih dogovorov iz člena 51(3) Direktive 2013/36/EU.

Člen 4

Obrazci in predloge, ki se uporabljajo za izmenjavo informacij v zvezi z institucijami, ki poslujejo prek podružnice

1.   Kvantitativne informacije iz člena 2(2) se izmenjajo z uporabo predloge iz dela 1 Priloge I in se zagotovijo v obliki, opredeljeni v navedeni predlogi.

2.   Kvantitativne informacije v zvezi z likvidnostjo in kapitalsko ustreznostjo institucije, razen informacij iz odstavka 1, se izmenjajo z uporabo predloge iz dela 2 Priloge I in se zagotovijo v obliki, opredeljeni v navedeni predlogi.

3.   Kvantitativne informacije v zvezi z obsegom storitev, ponujenih v okviru uveljavljanja svobode opravljanja storitev, se izmenjajo z uporabo predloge iz dela 3 Priloge I in se zagotovijo v obliki, ki je po mnenju pristojnega organa, ki zagotavlja informacije, primerna.

4.   Kvantitativne informacije v zvezi s tržnimi deleži podružnice, ustanovljene v državi članici gostiteljici, se izmenjajo z uporabo predloge iz dela 4 Priloge I in se zagotovijo v obliki, ki je po mnenju pristojnega organa, ki zagotavlja informacije, primerna.

5.   Nekvantitativne informacije, razen informacij iz odstavkov 6, 7 in 8, se izmenjajo z uporabo ustreznih predlog in se zagotovijo v obliki, ki je po mnenju pristojnega organa, ki zagotavlja informacije, primerna:

| (a) | predloga iz dela 2 Priloge I se uporablja za informacije o likvidnosti in kapitalski ustreznosti institucije; |
| --- | --- |

(a)

predloga iz dela 2 Priloge I se uporablja za informacije o likvidnosti in kapitalski ustreznosti institucije;

| (b) | predloga iz dela 3 Priloge I se uporablja za informacije o čezmejnem opravljanju storitev; |
| --- | --- |

(b)

predloga iz dela 3 Priloge I se uporablja za informacije o čezmejnem opravljanju storitev;

| (c) | predloga iz dela 4 Priloge I se uporablja za informacije o podružnici, ustanovljeni v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- |

(c)

predloga iz dela 4 Priloge I se uporablja za informacije o podružnici, ustanovljeni v državi članici gostiteljici;

| (d) | predloga iz dela 5 Priloge I se uporablja za informacije o sistemih jamstva za vloge. |
| --- | --- |

(d)

predloga iz dela 5 Priloge I se uporablja za informacije o sistemih jamstva za vloge.

6.   Nekvantitativne informacije iz dela 6 Priloge I v zvezi z upravljanjem in lastništvom institucije, njenimi likvidnostnimi politikami in politikami financiranja, kriznimi načrti v zvezi z likvidnostjo in financiranjem ter pripravo na izredne razmere se zagotovijo v obliki, ki je po mnenju pristojnega organa, ki zagotavlja informacije, primerna. Informacije se zagotovijo v obliki priloge k drugim informacijam, ki se izmenjajo z uporabo predlog iz delov 1 do 5 Priloge I.

7.   Informacije v zvezi s kakršno koli neskladnostjo z zakonodajnimi ali regulativnimi zahtevami, uporabo nadzornih ali drugih upravnih ukrepov ali naložitvijo upravnih kazni ali kazenskih sankcij iz člena 2(1), se zagotovijo v obliki, ki je po mnenju pristojnega organa, ki zagotavlja informacije, primerna.

8.   Informacije v zvezi z opredelitvijo institucije kot globalne sistemsko pomembne institucije ali druge sistemsko pomembne institucije v smislu člena 131(1) Direktive 2013/36/EU se zagotovijo v obliki, ki je po mnenju pristojnega organa, ki zagotavlja informacije, primerna.

Člen 5

Ad-hoc zahteve pristojnih organov po informacijah

1.   Zahteve po informacijah, katerih izmenjava se ne zahteva v skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 524/2014, se v pisni ali elektronski obliki predložijo ustreznim kontaktnim osebam, navedenim na seznamu kontaktnih oseb iz člena 3(1) te uredbe.

2.   Pristojni organ, ki je predložil zahtevo iz odstavka 1, pojasni, kako naj bi informacije olajšale nadzor ali spremljanje institucije, pregled pogojev za izdajo dovoljenja instituciji ali zaščito stabilnosti finančnega sistema. Navedeni pristojni organ določi razumen rok, do katerega je treba predložiti odgovor, pri čemer se upoštevajo narava in nujnost zahteve ter zahtevane informacije.

3.   Pristojni organ, ki prejme zahtevo iz odstavka 1, brez nepotrebnega odlašanja zagotovi informacije in si po najboljših močeh prizadeva odgovoriti do roka, navedenega v zahtevi. Če zadevni pristojni organ ne more odgovoriti do roka, navedenega v zahtevi, pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, brez nepotrebnega odlašanja sporoči, do kdaj bo predložil informacije.

Če zahtevane informacije niso na voljo, pristojni organ, ki je prejel zahtevo iz odstavka 1, o tem ustrezno obvesti pristojni organ, ki je zahtevo predložil.

Člen 6

Izmenjava informacij v zvezi s ponudniki čezmejnih storitev

Kadar pristojni organi države članice gostiteljice, v kateri institucija opravlja svoje dejavnosti na podlagi uveljavljanja svobode opravljanja storitev, pristojnim organom matične države članice predložijo zahtevo po informacijah v zvezi s storitvami, določenimi v Delegirani uredbi (EU) št. 524/2014, se ta zahteva predloži v pisni ali elektronski obliki ustrezni kontaktni osebi, navedeni na seznamu kontaktnih oseb iz člena 3(1). Pristojni organi matične države članice zagotovijo informacije v treh mesecih od prejema zahteve.

Člen 7

Izmenjava informacij v zvezi z institucijami, ki poslujejo prek podružnice, kadar ima institucija ali podružnica likvidnostne težave

Pristojni organi v primeru likvidnostnih težav za izmenjavo informacij, določenih v Delegirani uredbi (EU) št. 524/2014, uporabijo predlogo iz Priloge II k tej uredbi in upoštevajo postopke, določene v členu 3 te uredbe.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. junija 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 524/2014 z dne 12. marca 2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov, v katerih so določene informacije, ki jih drug drugemu posredujejo pristojni organi matičnih držav članic in držav članic gostiteljic (UL L 148, 20.5.2014, str. 6).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

3

---

PRILOGA I

DEL 1

POLLETNE SPECIFIČNE INFORMACIJE

Predloga za informacije o likvidnosti in nadzorniških ugotovitvah v zvezi s posameznimi institucijami, ki jih je treba izmenjati dvakrat letno s pristojnimi organi države članice gostiteljice, ki nadzoruje pomembno podružnico

| Pravna podlaga | Člen 4(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 524/2014 |
| --- | --- |
| Pogostost izmenjave informacij | Dvakrat letno, razen za nekvantitativne informacije (letno) |
| Pristojni organ: | |
| Ime institucije: | |
| Referenčni datum (30/06/LLLL ali 31/12/LLLL): | |
| Datum predložitve (DD/MM/LLLL): | |
| Informacije, zagotovljene na konsolidirani podlagi (da/ne) | Navedite „Da“, če so informacije v tej predlogi zagotovljene na konsolidirani podlagi in ne na ravni institucije |

Pravna podlaga

Člen 4(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 524/2014

Pogostost izmenjave informacij

Dvakrat letno, razen za nekvantitativne informacije (letno)

Pristojni organ:

Ime institucije:

Referenčni datum (30/06/LLLL ali 31/12/LLLL):

Datum predložitve (DD/MM/LLLL):

Informacije, zagotovljene na konsolidirani podlagi (da/ne)

Navedite „Da“, če so informacije v tej predlogi zagotovljene na konsolidirani podlagi in ne na ravni institucije

| Skupina informacij | Postavka informacij | Sklic na predloge COREP/FINREP, kadar je to ustrezno, ali drugo | Vrednost informacij
  (kvantitativna, ki se navede v skladu s tabelo, ali kvalitativna, ki se navede v obliki prostega besedila) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Likvidnost | Količnik likvidnostnega tveganja (domača valuta) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| Količnik likvidnostnega tveganja (pomembna valuta 1, navedite) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| Količnik likvidnostnega tveganja (pomembna valuta 2, navedite) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| Količnik likvidnostnega tveganja (pomembna valuta 3, navedite) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| [po potrebi dodajte dodatne vrstice za pomembne valute] | | | |
| Količnik neto stabilnih virov financiranja (domača valuta) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| Količnik neto stabilnih virov financiranja (pomembna valuta 1, navedite) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| Količnik neto stabilnih virov financiranja (pomembna valuta 2, navedite) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| Količnik neto stabilnih virov financiranja (pomembna valuta 3, navedite) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| [po potrebi dodajte dodatne vrstice za pomembne valute] | | | |
| Sestavni deli likvidnostnega blažilnika institucije, vključno z naslednjim | |
| Denarna sredstva | Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Vloge pri centralnih bankah | Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Vrednostni papirji z 0-odstotno utežjo tveganja | Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Vrednostni papirji z 20-odstotno utežjo tveganja | Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Nefinančne podjetniške obveznice | Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Druga sredstva z visoko in izjemno visoko likvidnostjo ter kreditno kvaliteto ob upoštevanju meril iz člena 481(2) CRR | Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije] | |
| Skupna obremenjena sredstva | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| od tega: ki so primerna za centralne banke | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Skupna neobremenjena sredstva | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| od tega: ki so primerna za centralne banke | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Skupno prejeto obremenjeno zavarovanje s premoženjem | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| od tega: ki je primerno za centralne banke | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Skupno prejeto neobremenjeno zavarovanje s premoženjem | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| od tega: ki je primerno za centralne banke | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Razmerje med krediti in vlogami | Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja | [vrednost iz predloge FINREP] | |
| Opis vseh domačih likvidnostnih količnikov, ki se uporabljajo za institucijo kot del ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo pristojni organi ali imenovani organ v obliki zavezujočih zahtev, smernic, priporočil, opozoril ali v drugi obliki, vključno z opredelitvami teh količnikov | [Opredelitev in formula za izračun, ki ju zagotovi pristojni organ] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije] | |
| Opis vseh bistvenih pomanjkljivosti v zvezi z upravljanjem likvidnostnega tveganja institucije, s katerimi so seznanjeni pristojni organi in ki lahko vplivajo na podružnice, vseh s tem povezanih nadzornih ukrepov, ki so bili sprejeti v zvezi s temi pomanjkljivostmi, in obsega skladnosti institucije s temi nadzornimi ukrepi | | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | Upoštevati je treba, da se primeri neskladnosti z minimalnimi regulativnimi zahtevami in morebitni nadzorni ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi za njihovo odpravo, ne sporočijo v tej predlogi za redno izmenjavo informacij, temveč ločeno v skladu s členom 2(3) ITS |
| Splošna ocena profila likvidnostnega tveganja institucije in njenega upravljanja s tveganji, zlasti v zvezi s podružnicami, ustanovljenimi v državi članici gostiteljici | | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |
| Opis vseh posebnih zahtev glede likvidnosti, ki se uporabljajo v skladu s členom 105 Direktive 2013/36/EU | | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |
| Informacije v zvezi z ovirami pri prenosu denarnih sredstev in zavarovanja s premoženjem na podružnice institucije ali z njih | | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |

Skupina informacij

Postavka informacij

Sklic na predloge COREP/FINREP, kadar je to ustrezno, ali drugo

Vrednost informacij

(kvantitativna, ki se navede v skladu s tabelo, ali kvalitativna, ki se navede v obliki prostega besedila)

Opombe

Likvidnost

Količnik likvidnostnega tveganja (domača valuta)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

Količnik likvidnostnega tveganja (pomembna valuta 1, navedite)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

Količnik likvidnostnega tveganja (pomembna valuta 2, navedite)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

Količnik likvidnostnega tveganja (pomembna valuta 3, navedite)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

[po potrebi dodajte dodatne vrstice za pomembne valute]

Količnik neto stabilnih virov financiranja (domača valuta)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

Količnik neto stabilnih virov financiranja (pomembna valuta 1, navedite)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

Količnik neto stabilnih virov financiranja (pomembna valuta 2, navedite)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

Količnik neto stabilnih virov financiranja (pomembna valuta 3, navedite)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

[po potrebi dodajte dodatne vrstice za pomembne valute]

Sestavni deli likvidnostnega blažilnika institucije, vključno z naslednjim

Denarna sredstva

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja

[Vrednost na podlagi ITS]

Vloge pri centralnih bankah

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja

[Vrednost na podlagi ITS]

Vrednostni papirji z 0-odstotno utežjo tveganja

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja

[Vrednost na podlagi ITS]

Vrednostni papirji z 20-odstotno utežjo tveganja

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja

[Vrednost na podlagi ITS]

Nefinančne podjetniške obveznice

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja

[Vrednost na podlagi ITS]

Druga sredstva z visoko in izjemno visoko likvidnostjo ter kreditno kvaliteto ob upoštevanju meril iz člena 481(2) CRR

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije]

Skupna obremenjena sredstva

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

od tega: ki so primerna za centralne banke

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

Skupna neobremenjena sredstva

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

od tega: ki so primerna za centralne banke

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

Skupno prejeto obremenjeno zavarovanje s premoženjem

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

od tega: ki je primerno za centralne banke

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

Skupno prejeto neobremenjeno zavarovanje s premoženjem

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

od tega: ki je primerno za centralne banke

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

Razmerje med krediti in vlogami

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja

[vrednost iz predloge FINREP]

Opis vseh domačih likvidnostnih količnikov, ki se uporabljajo za institucijo kot del ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo pristojni organi ali imenovani organ v obliki zavezujočih zahtev, smernic, priporočil, opozoril ali v drugi obliki, vključno z opredelitvami teh količnikov

[Opredelitev in formula za izračun, ki ju zagotovi pristojni organ]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije]

Opis vseh bistvenih pomanjkljivosti v zvezi z upravljanjem likvidnostnega tveganja institucije, s katerimi so seznanjeni pristojni organi in ki lahko vplivajo na podružnice, vseh s tem povezanih nadzornih ukrepov, ki so bili sprejeti v zvezi s temi pomanjkljivostmi, in obsega skladnosti institucije s temi nadzornimi ukrepi

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Upoštevati je treba, da se primeri neskladnosti z minimalnimi regulativnimi zahtevami in morebitni nadzorni ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi za njihovo odpravo, ne sporočijo v tej predlogi za redno izmenjavo informacij, temveč ločeno v skladu s členom 2(3) ITS

Splošna ocena profila likvidnostnega tveganja institucije in njenega upravljanja s tveganji, zlasti v zvezi s podružnicami, ustanovljenimi v državi članici gostiteljici

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Opis vseh posebnih zahtev glede likvidnosti, ki se uporabljajo v skladu s členom 105 Direktive 2013/36/EU

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Informacije v zvezi z ovirami pri prenosu denarnih sredstev in zavarovanja s premoženjem na podružnice institucije ali z njih

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

DEL 2

LETNE SPECIFIČNE INFORMACIJE

Predloga za informacije o likvidnosti in kapitalski ustreznosti posameznih institucij, ki se izmenjajo letno

| Pravna podlaga | Člen 4(1) ter člena 5 in 11 Delegirane uredbe (EU) št. 524/2014 |
| --- | --- |
| Pogostost izmenjave informacij | Letno |
| Pristojni organ: | |
| Ime institucije: | |
| Referenčni datum (31/12/LLLL): | |
| Datum predložitve (DD/MM/LLLL): | |
| Informacije, zagotovljene na konsolidirani podlagi (da/ne) | Navedite „Da“, če so informacije v tej predlogi zagotovljene na konsolidirani podlagi in ne na ravni institucije |

Pravna podlaga

Člen 4(1) ter člena 5 in 11 Delegirane uredbe (EU) št. 524/2014

Pogostost izmenjave informacij

Letno

Pristojni organ:

Ime institucije:

Referenčni datum (31/12/LLLL):

Datum predložitve (DD/MM/LLLL):

Informacije, zagotovljene na konsolidirani podlagi (da/ne)

Navedite „Da“, če so informacije v tej predlogi zagotovljene na konsolidirani podlagi in ne na ravni institucije

| Skupina informacij | Postavka informacij | Sklic na predloge COREP/FINREP, kadar je to ustrezno, ali drugo | Vrednost informacij
  (kvantitativna, ki se navede v skladu s tabelo, ali kvalitativna, ki se navede v obliki prostega besedila) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Likvidnost (člen 3) | Količnik likvidnostnega tveganja (domača valuta) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| Količnik likvidnostnega tveganja (pomembna valuta 1, navedite) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| Količnik likvidnostnega tveganja (pomembna valuta 2, navedite) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| Količnik likvidnostnega tveganja (pomembna valuta 3, navedite) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| [po potrebi dodajte dodatne vrstice za pomembne valute] | | | |
| Količnik neto stabilnih virov financiranja (domača valuta) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| Količnik neto stabilnih virov financiranja (pomembna valuta 1, navedite) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| Količnik neto stabilnih virov financiranja (pomembna valuta 2, navedite) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| Količnik neto stabilnih virov financiranja (pomembna valuta 3, navedite) | [Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki] | |
| [po potrebi dodajte dodatne vrstice za pomembne valute] | | | |
| Sestavni deli likvidnostnega blažilnika institucije, vključno z naslednjim | |
| Denarna sredstva | Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Vloge pri centralnih bankah | Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Vrednostni papirji z 0-odstotno utežjo tveganja | Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Vrednostni papirji z 20-odstotno utežjo tveganja | Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Nefinančne podjetniške obveznice | Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Druga sredstva z visoko in izjemno visoko likvidnostjo ter kreditno kvaliteto ob upoštevanju meril iz člena 481(2) CRR | Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije] | |
| Skupna obremenjena sredstva | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| od tega: ki so primerna za centralne banke | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Skupna neobremenjena sredstva | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| od tega: ki so primerna za centralne banke | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Skupno prejeto obremenjeno zavarovanje s premoženjem | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| od tega: ki so primerna za centralne banke | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Skupno prejeto neobremenjeno zavarovanje s premoženjem | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| od tega: ki so primerna za centralne banke | Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev | [Vrednost na podlagi ITS] | |
| Razmerje med krediti in vlogami | Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja | [vrednost iz predloge FINREP] | |
| Opis vseh domačih likvidnostnih količnikov, ki se uporabljajo za institucijo kot del ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo pristojni organi ali imenovani organ v obliki zavezujočih zahtev, smernic, priporočil, opozoril ali v drugi obliki, vključno z opredelitvami teh količnikov | [Opredelitev in formula za izračun, ki ju zagotovi pristojni organ] | [vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije] | |
| Opis vseh bistvenih pomanjkljivosti v zvezi z upravljanjem likvidnostnega tveganja institucije, s katerimi so seznanjeni pristojni organi in ki lahko vplivajo na podružnice, vseh s tem povezanih nadzornih ukrepov, ki so bili sprejeti v zvezi s temi pomanjkljivostmi, in obsega skladnosti institucije s temi nadzornimi ukrepi | | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | Upoštevati je treba, da se primeri neskladnosti z minimalnimi regulativnimi zahtevami in morebitni nadzorni ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi za njihovo odpravo, ne sporočijo v tej predlogi za redno izmenjavo informacij, temveč ločeno v skladu s členom 2(3) ITS |
| Splošna ocena profila likvidnostnega tveganja institucije in njenega upravljanja s tveganji, zlasti v zvezi s podružnicami, ustanovljenimi v državi članici gostiteljici | | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |
| Opis vseh posebnih zahtev glede likvidnosti, ki se uporabljajo v skladu s členom 105 Direktive 2013/36/EU | | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |
| Informacije v zvezi z ovirami pri prenosu denarnih sredstev in zavarovanja s premoženjem na podružnice institucije ali z njih | | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |
| Kapitalska ustreznost | Informacije o tem, ali institucija izpolnjuje naslednje zahteve:






  (a) | kapitalske zahteve, določene v členu 92 Uredbe (EU) št. 575/2013, ob upoštevanju vseh ukrepov, sprejetih ali priznanih v skladu s členom 458 navedene uredbe, ter ob upoštevanju prehodnih ureditev iz dela 10 navedene uredbe, če je relevantno; |

Skupina informacij

Postavka informacij

Sklic na predloge COREP/FINREP, kadar je to ustrezno, ali drugo

Vrednost informacij

(kvantitativna, ki se navede v skladu s tabelo, ali kvalitativna, ki se navede v obliki prostega besedila)

Opombe

Likvidnost (člen 3)

Količnik likvidnostnega tveganja (domača valuta)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

Količnik likvidnostnega tveganja (pomembna valuta 1, navedite)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

Količnik likvidnostnega tveganja (pomembna valuta 2, navedite)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

Količnik likvidnostnega tveganja (pomembna valuta 3, navedite)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

[po potrebi dodajte dodatne vrstice za pomembne valute]

Količnik neto stabilnih virov financiranja (domača valuta)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

Količnik neto stabilnih virov financiranja (pomembna valuta 1, navedite)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

Količnik neto stabilnih virov financiranja (pomembna valuta 2, navedite)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

Količnik neto stabilnih virov financiranja (pomembna valuta 3, navedite)

[Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja, pri čemer se za umeritev uporablja nacionalna specifikacija, dokler ni nadomeščena z umeritvijo iz CRR]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije, dokler niso v predlogi COREP na voljo količniki]

[po potrebi dodajte dodatne vrstice za pomembne valute]

Sestavni deli likvidnostnega blažilnika institucije, vključno z naslednjim

Denarna sredstva

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja

[Vrednost na podlagi ITS]

Vloge pri centralnih bankah

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja

[Vrednost na podlagi ITS]

Vrednostni papirji z 0-odstotno utežjo tveganja

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja

[Vrednost na podlagi ITS]

Vrednostni papirji z 20-odstotno utežjo tveganja

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja

[Vrednost na podlagi ITS]

Nefinančne podjetniške obveznice

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja

[Vrednost na podlagi ITS]

Druga sredstva z visoko in izjemno visoko likvidnostjo ter kreditno kvaliteto ob upoštevanju meril iz člena 481(2) CRR

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja v zvezi z likvidnostnim kritjem in stabilnimi viri financiranja

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije]

Skupna obremenjena sredstva

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

od tega: ki so primerna za centralne banke

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

Skupna neobremenjena sredstva

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

od tega: ki so primerna za centralne banke

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

Skupno prejeto obremenjeno zavarovanje s premoženjem

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

od tega: ki so primerna za centralne banke

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

Skupno prejeto neobremenjeno zavarovanje s premoženjem

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

od tega: ki so primerna za centralne banke

Na podlagi zahtev ITS glede poročanja o obremenitvi sredstev

[Vrednost na podlagi ITS]

Razmerje med krediti in vlogami

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja

[vrednost iz predloge FINREP]

Opis vseh domačih likvidnostnih količnikov, ki se uporabljajo za institucijo kot del ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo pristojni organi ali imenovani organ v obliki zavezujočih zahtev, smernic, priporočil, opozoril ali v drugi obliki, vključno z opredelitvami teh količnikov

[Opredelitev in formula za izračun, ki ju zagotovi pristojni organ]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije]

Opis vseh bistvenih pomanjkljivosti v zvezi z upravljanjem likvidnostnega tveganja institucije, s katerimi so seznanjeni pristojni organi in ki lahko vplivajo na podružnice, vseh s tem povezanih nadzornih ukrepov, ki so bili sprejeti v zvezi s temi pomanjkljivostmi, in obsega skladnosti institucije s temi nadzornimi ukrepi

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Upoštevati je treba, da se primeri neskladnosti z minimalnimi regulativnimi zahtevami in morebitni nadzorni ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi za njihovo odpravo, ne sporočijo v tej predlogi za redno izmenjavo informacij, temveč ločeno v skladu s členom 2(3) ITS

Splošna ocena profila likvidnostnega tveganja institucije in njenega upravljanja s tveganji, zlasti v zvezi s podružnicami, ustanovljenimi v državi članici gostiteljici

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Opis vseh posebnih zahtev glede likvidnosti, ki se uporabljajo v skladu s členom 105 Direktive 2013/36/EU

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Informacije v zvezi z ovirami pri prenosu denarnih sredstev in zavarovanja s premoženjem na podružnice institucije ali z njih

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Kapitalska ustreznost

Informacije o tem, ali institucija izpolnjuje naslednje zahteve:

(a)

kapitalske zahteve, določene v členu 92 Uredbe (EU) št. 575/2013, ob upoštevanju vseh ukrepov, sprejetih ali priznanih v skladu s členom 458 navedene uredbe, ter ob upoštevanju prehodnih ureditev iz dela 10 navedene uredbe, če je relevantno;

| (b) | morebitne dodatne kapitalske zahteve, ki se uporabljajo v skladu s členom 104 Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(b)

morebitne dodatne kapitalske zahteve, ki se uporabljajo v skladu s členom 104 Direktive 2013/36/EU;

| (c) | zahteve glede kapitalskih blažilnikov iz poglavja 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(c)

zahteve glede kapitalskih blažilnikov iz poglavja 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU.

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Upoštevati je treba, da se primeri neskladnosti z minimalnimi regulativnimi zahtevami in morebitni nadzorni ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi za njihovo odpravo, ne sporočijo v tej predlogi za redno izmenjavo informacij, temveč ločeno v skladu s členom 2(3) ITS

Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije v smislu točke (a) člena 92(2) Uredbe (EU) št. 575/2013

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja

[vrednost iz predloge COREP]

Informacije, zagotovljene pristojnim organom države članice gostiteljice, ki nadzoruje pomembno podružnico

Količnik temeljnega kapitala institucije v smislu točke (b) člena 92(2) Uredbe (EU) št. 575/2013

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja

[vrednost iz predloge COREP]

Informacije, zagotovljene pristojnim organom države članice gostiteljice, ki nadzoruje pomembno podružnico

Količnik skupnega kapitala institucije v smislu točke (c) člena 92(2) Uredbe (EU) št. 575/2013

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja

[vrednost iz predloge COREP]

Informacije, zagotovljene pristojnim organom države članice gostiteljice, ki nadzoruje pomembno podružnico

Znesek skupne izpostavljenosti tveganju institucije v smislu člena 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja

[vrednost iz predloge COREP]

Informacije, zagotovljene pristojnim organom države članice gostiteljice, ki nadzoruje pomembno podružnico

Kapitalske zahteve, ki se uporabljajo v matični državi članici v skladu s členom 92 Uredbe (EU) št. 575/2013, ob upoštevanju vseh ukrepov, sprejetih ali priznanih v skladu s členom 458 navedene uredbe, ter ob upoštevanju prehodnih ureditev iz dela 10 navedene uredbe, če je relevantno

[Opredelitev in formula za izračun, ki ju zagotovi pristojni organ]

[vrednost je treba navesti na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije]

Informacije, zagotovljene pristojnim organom države članice gostiteljice, ki nadzoruje pomembno podružnico

Raven varovalnega kapitalskega blažilnika, ki ga mora institucija vzdrževati v skladu s členom 129 Direktive 2013/36/EU

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja

[vrednost iz predloge COREP]

Informacije, zagotovljene pristojnim organom države članice gostiteljice, ki nadzoruje pomembno podružnico

Raven posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki ga mora institucija vzdrževati v skladu s členom 130 Direktive 2013/36/EU

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja

[vrednost iz predloge COREP]

Informacije, zagotovljene pristojnim organom države članice gostiteljice, ki nadzoruje pomembno podružnico

Raven blažilnika sistemskih tveganj, ki ga mora institucija vzdrževati v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja

[vrednost iz predloge COREP]

Informacije, zagotovljene pristojnim organom države članice gostiteljice, ki nadzoruje pomembno podružnico

Raven blažilnika za GSPI ali blažilnika za DSPI, ki ga mora institucija vzdrževati v skladu s členom 131(4) in (5) Direktive 2013/36/EU

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja

Informacije, zagotovljene pristojnim organom države članice gostiteljice, ki nadzoruje pomembno podružnico

Raven vseh dodatnih kapitalskih zahtev, sprejetih v skladu s točko (a) člena 104(1) Direktive 2013/36/EU, in vseh drugih zahtev, sprejetih v zvezi s kapitalsko ustreznostjo institucije v skladu z navedenim členom

Na podlagi zahtev ITS glede nadzorniškega poročanja

[vrednost iz predloge COREP]

Informacije, zagotovljene pristojnim organom države članice gostiteljice, ki nadzoruje pomembno podružnico

Finančni vzvod

Informacije, ki jih razkrije institucija v skladu s členom 451 Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda in obvladovanjem tveganja prekomernega finančnega vzvoda

[povezava do razkritja s strani institucije]

DEL 3

LETNE INFORMACIJE – STORITVE

Predloga za informacije, ki se izmenjajo o čezmejnih ponudnikih storitev

| Pravna podlaga | Člen 16 Delegirane uredbe (EU) št. 524/2014 |
| --- | --- |
| Pogostost izmenjave informacij | Letno na zahtevo |
| Pristojni organ: | |
| Ime institucije: | |
| Referenčni datum (31/12/LLLL): | |
| Datum predložitve (DD/MM/LLLL): | |
| Informacije, zagotovljene na konsolidirani podlagi (da/ne) | Navedite „Da“, če so informacije v tej predlogi zagotovljene na konsolidirani podlagi in ne na ravni institucije |

Pravna podlaga

Člen 16 Delegirane uredbe (EU) št. 524/2014

Pogostost izmenjave informacij

Letno na zahtevo

Pristojni organ:

Ime institucije:

Referenčni datum (31/12/LLLL):

Datum predložitve (DD/MM/LLLL):

Informacije, zagotovljene na konsolidirani podlagi (da/ne)

Navedite „Da“, če so informacije v tej predlogi zagotovljene na konsolidirani podlagi in ne na ravni institucije

| Skupina informacij | Postavka informacij | Sklic na predloge COREP/FINREP, kadar je to ustrezno, ali drugo | Vrednost informacij
  (kvantitativna, ki se navede v skladu s tabelo, ali kvalitativna, ki se navede v obliki prostega besedila) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Informacije o čezmejnih ponudnikih storitev | Obseg vlog rezidentov države članice gostiteljice | [Opredelitev in formula za izračun, ki ju zagotovi pristojni organ] | [vrednost je treba navesti v milijonih v ustrezni valuti institucije na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije] | |
| Obseg posojil, zagotovljenih rezidentom države članice gostiteljice | [Opredelitev in formula za izračun, ki ju zagotovi pristojni organ] | [vrednost je treba navesti v milijonih v ustrezni valuti institucije na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije] | |
| Naslednje postavke informacij so povezane z dejavnostmi, ki so navedene v Prilogi I k Direktivi 2013/36/EU, za katere je institucija predložila uradno obvestilo, da jih želi opravljati v državi članici gostiteljici, in sicer v okviru opravljanja storitev | |
| Način opravljanja dejavnosti institucije | | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |
| Najpomembnejše dejavnosti v smislu dejavnosti institucije v državi članici gostiteljici | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |
| Potrditev, ali institucija izvaja dejavnosti, opredeljene kot glavne poslovne dejavnosti v uradnem obvestilu, ki ga institucija predloži v skladu s členom 39 Direktive 2013/36/EU | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |

Skupina informacij

Postavka informacij

Sklic na predloge COREP/FINREP, kadar je to ustrezno, ali drugo

Vrednost informacij

(kvantitativna, ki se navede v skladu s tabelo, ali kvalitativna, ki se navede v obliki prostega besedila)

Opombe

Informacije o čezmejnih ponudnikih storitev

Obseg vlog rezidentov države članice gostiteljice

[Opredelitev in formula za izračun, ki ju zagotovi pristojni organ]

[vrednost je treba navesti v milijonih v ustrezni valuti institucije na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije]

Obseg posojil, zagotovljenih rezidentom države članice gostiteljice

[Opredelitev in formula za izračun, ki ju zagotovi pristojni organ]

[vrednost je treba navesti v milijonih v ustrezni valuti institucije na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije]

Naslednje postavke informacij so povezane z dejavnostmi, ki so navedene v Prilogi I k Direktivi 2013/36/EU, za katere je institucija predložila uradno obvestilo, da jih želi opravljati v državi članici gostiteljici, in sicer v okviru opravljanja storitev

Način opravljanja dejavnosti institucije

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Najpomembnejše dejavnosti v smislu dejavnosti institucije v državi članici gostiteljici

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Potrditev, ali institucija izvaja dejavnosti, opredeljene kot glavne poslovne dejavnosti v uradnem obvestilu, ki ga institucija predloži v skladu s členom 39 Direktive 2013/36/EU

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

DEL 4

INFORMACIJE O PODRUŽNICI – OD ORGANOV DRŽAV ČLANIC GOSTITELJIC

Predloga za informacije, ki se izmenjajo o podružnicah, ustanovljenih v državah članicah gostiteljicah

| Pravna podlaga | Člen 15 Delegirane uredbe (EU) št. 524/2014 |
| --- | --- |
| Pogostost izmenjave informacij | Letno |
| Pristojni organ: | |
| Ime podružnice: | |
| Ime institucije: | |
| Referenčni datum (31/12/LLLL): | |
| Datum predložitve (DD/MM/LLLL): | |

Pravna podlaga

Člen 15 Delegirane uredbe (EU) št. 524/2014

Pogostost izmenjave informacij

Letno

Pristojni organ:

Ime podružnice:

Ime institucije:

Referenčni datum (31/12/LLLL):

Datum predložitve (DD/MM/LLLL):

| Skupina informacij | Postavka informacij | Sklic na predloge COREP/FINREP, kadar je to ustrezno, ali drugo | Vrednost informacij
  (kvantitativna, ki se navede v skladu s tabelo, ali kvalitativna, ki se navede v obliki prostega besedila) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Informacije o podružnicah, ustanovljenih v državah članicah gostiteljicah | Tržni deleži podružnice v posojilih | [Opredelitev in formula za izračun, ki ju zagotovi pristojni organ] | [vrednost je treba navesti v odstotkih na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije. Ta vrednost se ne navede, če ne presega 2 % vseh posojil v državi članici gostiteljici] | |
| Tržni deleži podružnice v vlogah | [Opredelitev in formula za izračun, ki ju zagotovi pristojni organ] | [vrednost je treba navesti v odstotkih na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije. Ta vrednost se ne navede, če ne presega 2 % vseh vlog v državi članici gostiteljici] | |
| Opredelitev sistemskih tveganj, ki ga predstavlja podružnica ali njene dejavnosti v državi članici gostiteljici, vključno z oceno verjetnega vpliva začasnega prenehanja ali opustitve dejavnosti podružnice na sistemsko likvidnost, plačilne sisteme, klirinške sisteme in sisteme poravnave | | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |
| Ovire pri prenosu denarnih sredstev in zavarovanja s premoženjem na podružnice ali z njih | | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |

Skupina informacij

Postavka informacij

Sklic na predloge COREP/FINREP, kadar je to ustrezno, ali drugo

Vrednost informacij

(kvantitativna, ki se navede v skladu s tabelo, ali kvalitativna, ki se navede v obliki prostega besedila)

Opombe

Informacije o podružnicah, ustanovljenih v državah članicah gostiteljicah

Tržni deleži podružnice v posojilih

[Opredelitev in formula za izračun, ki ju zagotovi pristojni organ]

[vrednost je treba navesti v odstotkih na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije. Ta vrednost se ne navede, če ne presega 2 % vseh posojil v državi članici gostiteljici]

Tržni deleži podružnice v vlogah

[Opredelitev in formula za izračun, ki ju zagotovi pristojni organ]

[vrednost je treba navesti v odstotkih na podlagi nacionalnega poročanja in specifikacije. Ta vrednost se ne navede, če ne presega 2 % vseh vlog v državi članici gostiteljici]

Opredelitev sistemskih tveganj, ki ga predstavlja podružnica ali njene dejavnosti v državi članici gostiteljici, vključno z oceno verjetnega vpliva začasnega prenehanja ali opustitve dejavnosti podružnice na sistemsko likvidnost, plačilne sisteme, klirinške sisteme in sisteme poravnave

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Ovire pri prenosu denarnih sredstev in zavarovanja s premoženjem na podružnice ali z njih

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

DEL 5

LETNE SPLOŠNE INFORMACIJE – SISTEM JAMSTVA ZA VLOGE

Predloga za informacije, ki se izmenjajo o sistemih jamstva za vloge

| Pravna podlaga | Člen 6 Delegirane uredbe (EU) št. 524/2014 |
| --- | --- |
| Pogostost izmenjave informacij | Letno |
| Pristojni organ: | |
| Ime institucije: | |
| Referenčni datum (31/12/LLLL): | |
| Datum predložitve (DD/MM/LLLL): | |
| Informacije, zagotovljene na konsolidirani podlagi (da/ne) | Navedite „Da“, če so informacije v tej predlogi zagotovljene na konsolidirani podlagi in ne na ravni institucije |

Pravna podlaga

Člen 6 Delegirane uredbe (EU) št. 524/2014

Pogostost izmenjave informacij

Letno

Pristojni organ:

Ime institucije:

Referenčni datum (31/12/LLLL):

Datum predložitve (DD/MM/LLLL):

Informacije, zagotovljene na konsolidirani podlagi (da/ne)

Navedite „Da“, če so informacije v tej predlogi zagotovljene na konsolidirani podlagi in ne na ravni institucije

| Skupina informacij | Postavka informacij | Vrednost informacij
  (kvantitativna, ki se navede v skladu s tabelo, ali kvalitativna, ki se navede v obliki prostega besedila) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Sistem jamstva za vloge | Ime sistema jamstva za vloge, ki mu pripada institucija | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |
| Največje kritje sistema jamstva za vloge na upravičenega vlagatelja | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |
| Obseg kritja, vrste kritih vlog in morebitna izvzetja iz kritja, vključno s produkti in vrstami vlagateljev | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |
| Ureditve financiranja sistema jamstva za vloge, zlasti ali se sistem financira vnaprej ali naknadno, in obseg sistema | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |
| Kontaktni podatki upravitelja sistema jamstva za vloge | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo] | |

Skupina informacij

Postavka informacij

Vrednost informacij

(kvantitativna, ki se navede v skladu s tabelo, ali kvalitativna, ki se navede v obliki prostega besedila)

Opombe

Sistem jamstva za vloge

Ime sistema jamstva za vloge, ki mu pripada institucija

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Največje kritje sistema jamstva za vloge na upravičenega vlagatelja

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Obseg kritja, vrste kritih vlog in morebitna izvzetja iz kritja, vključno s produkti in vrstami vlagateljev

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Ureditve financiranja sistema jamstva za vloge, zlasti ali se sistem financira vnaprej ali naknadno, in obseg sistema

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

Kontaktni podatki upravitelja sistema jamstva za vloge

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje na datum poročanja. Če v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja ni nobenih sprememb, se lahko pristojni organi sklicujejo na že zagotovljene informacije ali te informacije ustrezno posodobijo]

DEL 6

LETNE DODATNE INFORMACIJE

Dodatne informacije, ki se izmenjajo v zvezi z upravljanjem in lastništvom posameznih institucij, njihovo likvidnostno politiko in politiko financiranja, kriznimi načrti v zvezi z likvidnostjo in financiranjem ter pripravami na izredne razmere

| Pravna podlaga | Člen 3, člen 4(3) in člen 14 Delegirane uredbe (EU) št. 524/2014 |
| --- | --- |
| Pogostost izmenjave informacij | Letno |
| Pristojni organ: | |
| Ime institucije: | |
| Referenčni datum (31/12/LLLL): | |
| Datum predložitve (DD/MM/LLLL): | |
| Informacije, zagotovljene na konsolidirani podlagi (da/ne) | Navedite „Da“, če so informacije v tej predlogi zagotovljene na konsolidirani podlagi in ne na ravni institucije |

Pravna podlaga

Člen 3, člen 4(3) in člen 14 Delegirane uredbe (EU) št. 524/2014

Pogostost izmenjave informacij

Letno

Pristojni organ:

Ime institucije:

Referenčni datum (31/12/LLLL):

Datum predložitve (DD/MM/LLLL):

Informacije, zagotovljene na konsolidirani podlagi (da/ne)

Navedite „Da“, če so informacije v tej predlogi zagotovljene na konsolidirani podlagi in ne na ravni institucije

Dodatne informacije, ki se izmenjajo v zvezi z upravljanjem in lastništvom institucije ter pripravami na izredne razmere

| 1. | Trenutna organizacijska struktura institucije, vključno s poslovnimi področji in njihovim razmerjem do subjektov znotraj skupine |
| --- | --- |

1.

Trenutna organizacijska struktura institucije, vključno s poslovnimi področji in njihovim razmerjem do subjektov znotraj skupine

| 2. | Podatki o kontaktnih osebah za izredne razmere v okviru pristojnih organov, ki so odgovorni za obravnavo izrednih razmer in komunikacijske postopke, ki se uporabljajo v izrednih razmerah |
| --- | --- |

2.

Podatki o kontaktnih osebah za izredne razmere v okviru pristojnih organov, ki so odgovorni za obravnavo izrednih razmer in komunikacijske postopke, ki se uporabljajo v izrednih razmerah

Dodatne informacije, ki se izmenjajo s pristojnimi organi države članice gostiteljice, ki nadzoruje pomembno podružnico

| 1. | Trenutna struktura uprave in višjega vodstva, vključno z razdelitvijo odgovornosti za nadzor nad podružnico |
| --- | --- |

1.

Trenutna struktura uprave in višjega vodstva, vključno z razdelitvijo odgovornosti za nadzor nad podružnico

| 2. | Trenutni seznam delničarjev in družbenikov s kvalificiranimi deleži na podlagi informacij, ki jih zagotovi kreditna institucija v skladu s členom 26(1) Direktive 2013/36/EU |
| --- | --- |

2.

Trenutni seznam delničarjev in družbenikov s kvalificiranimi deleži na podlagi informacij, ki jih zagotovi kreditna institucija v skladu s členom 26(1) Direktive 2013/36/EU

| 3. | Likvidnostna politika in politika financiranja institucije, vključno z opisi ureditev financiranja podružnic, morebitnimi podpornimi ureditvami znotraj skupine in postopki za centralizirano zbiranje denarnih sredstev |
| --- | --- |

3.

Likvidnostna politika in politika financiranja institucije, vključno z opisi ureditev financiranja podružnic, morebitnimi podpornimi ureditvami znotraj skupine in postopki za centralizirano zbiranje denarnih sredstev

| 4. | Krizni načrti institucije v zvezi z likvidnostjo in financiranjem, vključno z informacijami o predvidenih scenarijih izjemnih situacij |
| --- | --- |

4.

Krizni načrti institucije v zvezi z likvidnostjo in financiranjem, vključno z informacijami o predvidenih scenarijih izjemnih situacij

---

PRILOGA II

Predloga za izmenjavo informacij v primeru likvidnostnih težav

| Pravna podlaga | Člen 17 Delegirane uredbe (EU) št. 524/2014 |
| --- | --- |
| Pristojni organ: | |
| Ime institucije: | |
| Datum predložitve (DD/MM/LLLL): | |
| Informacije, zagotovljene na konsolidirani podlagi (da/ne) | Navedite „Da“, če so informacije v tej predlogi zagotovljene na konsolidirani podlagi in ne na ravni institucije |

Pravna podlaga

Člen 17 Delegirane uredbe (EU) št. 524/2014

Pristojni organ:

Ime institucije:

Datum predložitve (DD/MM/LLLL):

Informacije, zagotovljene na konsolidirani podlagi (da/ne)

Navedite „Da“, če so informacije v tej predlogi zagotovljene na konsolidirani podlagi in ne na ravni institucije

ODDELEK 1

Opis likvidnostnih težav

| Vprašanje/postavka informacij | Odgovor/vrednost |
| --- | --- |
| Ali so se težave pojavile oziroma bi se lahko pojavile v naslednjem mesecu ali pozneje (navedite časovno obdobje)? | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje] |
| Opis okoliščin, vključno z vzroki za težave | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje] |
| Kakšen bo nadaljnji razvoj dogodkov? Kaj bi bilo treba storiti, kar bi zadevalo pristojni organ? | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje] |
| Ali so se začeli izvajati krizni načrti, na primer krizni načrt financiranja? | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje] |
| Pričakovani vpliv situacije na tveganje širjenja negativnih vplivov v bančnem sektorju matične države članice v naslednjih 3–6 mesecih | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje] |
| Pričakovani vpliv situacije na institucijo, vključno z njenimi ključnimi ekonomskimi funkcijami, v naslednjih 3–6 mesecih | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje] |
| Pričakovani vpliv situacije na dejavnosti podružnice v naslednjih 3–6 mesecih | [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje] |

Vprašanje/postavka informacij

Odgovor/vrednost

Ali so se težave pojavile oziroma bi se lahko pojavile v naslednjem mesecu ali pozneje (navedite časovno obdobje)?

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje]

Opis okoliščin, vključno z vzroki za težave

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje]

Kakšen bo nadaljnji razvoj dogodkov? Kaj bi bilo treba storiti, kar bi zadevalo pristojni organ?

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje]

Ali so se začeli izvajati krizni načrti, na primer krizni načrt financiranja?

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje]

Pričakovani vpliv situacije na tveganje širjenja negativnih vplivov v bančnem sektorju matične države članice v naslednjih 3–6 mesecih

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje]

Pričakovani vpliv situacije na institucijo, vključno z njenimi ključnimi ekonomskimi funkcijami, v naslednjih 3–6 mesecih

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje]

Pričakovani vpliv situacije na dejavnosti podružnice v naslednjih 3–6 mesecih

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje]

ODDELEK 2

Ukrepi in sanacija

| Navedite ukrepe, ki sta jih do zdaj sprejela institucija ali pristojni organ za ublažitev vzrokov za težave. Podrobno opišite dosedanji učinek teh ukrepov. |
| --- |
| Ukrep in kdo je ukrep sprejel | Učinek |
| Prosto besedilo | Prosto besedilo |
| Prosto besedilo | Prosto besedilo |
| Prosto besedilo | Prosto besedilo |
| Navedite prihodnje ukrepe, ki jih nameravata sprejeti institucija ali pristojni organ za ublažitev vzrokov za težave. Podrobno opišite časovni okvir za sprejetje teh ukrepov in njihov pričakovani učinek. |
| Ukrep in kdo bo ukrep sprejel | Časovni okvir | Učinek |
| Prosto besedilo | Prosto besedilo | Prosto besedilo |
| Prosto besedilo | Prosto besedilo | Prosto besedilo |
| Prosto besedilo | Prosto besedilo | Prosto besedilo |
| Kateri so prihodnji mejniki in dogodki, ki bodo sprožili nadaljnje ukrepe? |
| [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje] |
| Navedite ukrepe za izboljšanje likvidnostnega položaja, ki sta jih sprejela institucija ali pristojni organ. Podrobno opišite njihov kvantitativni učinek. |
| Ukrep in kdo je ukrep sprejel | Učinek |
| Prosto besedilo | Prosto besedilo |
| Prosto besedilo | Prosto besedilo |
| Prosto besedilo | Prosto besedilo |
| Navedite prihodnje ukrepe, ki jih nameravata sprejeti institucija ali pristojni organ za izboljšanje likvidnostnega položaja. Podrobno opišite časovni okvir za sprejetje teh ukrepov in njihov pričakovani učinek. |
| Ukrep in kdo bo ukrep sprejel | Časovni okvir | Učinek |
| Prosto besedilo | Prosto besedilo | Prosto besedilo |
| Prosto besedilo | Prosto besedilo | Prosto besedilo |
| Prosto besedilo | Prosto besedilo | Prosto besedilo |
| Kateri so prihodnji mejniki in dogodki, ki bodo sprožili nadaljnje ukrepe? |
| [prosto besedilo z odgovorom na vprašanje] |
| Poleg tega navedite zadnje razpoložljive kvantitativne podatke v zvezi z likvidnostjo, kot je določeno v členu 4(1)(c)–(h) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 524/2014 (glej tudi predloge, določene v delu 1 ali 2 Priloge I) |

Navedite ukrepe, ki sta jih do zdaj sprejela institucija ali pristojni organ za ublažitev vzrokov za težave. Podrobno opišite dosedanji učinek teh ukrepov.

Ukrep in kdo je ukrep sprejel

Učinek

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Navedite prihodnje ukrepe, ki jih nameravata sprejeti institucija ali pristojni organ za ublažitev vzrokov za težave. Podrobno opišite časovni okvir za sprejetje teh ukrepov in njihov pričakovani učinek.

Ukrep in kdo bo ukrep sprejel

Časovni okvir

Učinek

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Kateri so prihodnji mejniki in dogodki, ki bodo sprožili nadaljnje ukrepe?

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje]

Navedite ukrepe za izboljšanje likvidnostnega položaja, ki sta jih sprejela institucija ali pristojni organ. Podrobno opišite njihov kvantitativni učinek.

Ukrep in kdo je ukrep sprejel

Učinek

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Navedite prihodnje ukrepe, ki jih nameravata sprejeti institucija ali pristojni organ za izboljšanje likvidnostnega položaja. Podrobno opišite časovni okvir za sprejetje teh ukrepov in njihov pričakovani učinek.

Ukrep in kdo bo ukrep sprejel

Časovni okvir

Učinek

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Prosto besedilo

Kateri so prihodnji mejniki in dogodki, ki bodo sprožili nadaljnje ukrepe?

[prosto besedilo z odgovorom na vprašanje]

Poleg tega navedite zadnje razpoložljive kvantitativne podatke v zvezi z likvidnostjo, kot je določeno v členu 4(1)(c)–(h) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 524/2014 (glej tudi predloge, določene v delu 1 ali 2 Priloge I)

---

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 172/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 172/26

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 621/2014

z dne 11. junija 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. junija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 53,3 |
| TR | 71,7 |
| ZZ | 62,5 |
| 0707 00 05 | MK | 36,9 |
| TR | 105,3 |
| ZZ | 71,1 |
| 0709 93 10 | MA | 68,1 |
| TR | 113,5 |
| ZA | 27,3 |
| ZZ | 69,6 |
| 0805 50 10 | AR | 104,4 |
| TR | 120,8 |
| ZA | 126,5 |
| ZZ | 117,2 |
| 0808 10 80 | AR | 103,5 |
| BR | 77,8 |
| CL | 94,3 |
| CN | 98,7 |
| NZ | 135,2 |
| US | 183,9 |
| UY | 168,2 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 120,1 |
| 0809 10 00 | TR | 250,0 |
| ZZ | 250,0 |
| 0809 29 00 | TR | 377,6 |
| ZZ | 377,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

53,3

TR

71,7

ZZ

62,5

0707 00 05

MK

36,9

TR

105,3

ZZ

71,1

0709 93 10

MA

68,1

TR

113,5

ZA

27,3

ZZ

69,6

0805 50 10

AR

104,4

TR

120,8

ZA

126,5

ZZ

117,2

0808 10 80

AR

103,5

BR

77,8

CL

94,3

CN

98,7

NZ

135,2

US

183,9

UY

168,2

ZA

99,1

ZZ

120,1

0809 10 00

TR

250,0

ZZ

250,0

0809 29 00

TR

377,6

ZZ

377,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 172/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 172/28

---

SKLEP SVETA

z dne 26. maja 2014

o stališču, ki ga je treba v imenu Evropske unije sprejeti na 103. zasedanju Mednarodne konference dela glede sprememb kodeksa Konvencije o delu v pomorstvu

(2014/346/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 218(9) v povezavi s členom 153(1)(b) in 153(2)(b) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Konvenciji o delu v pomorstvu iz leta 2006 Mednarodne organizacije dela (MOD) (v nadaljnjem besedilu: konvencija) so določeni minimalni delovni in življenjski standardi za vse pomorščake, ki delajo na ladjah, ki plujejo pod zastavo držav, ki so konvencijo ratificirale. |
| --- | --- |

(1)

V Konvenciji o delu v pomorstvu iz leta 2006 Mednarodne organizacije dela (MOD) (v nadaljnjem besedilu: konvencija) so določeni minimalni delovni in življenjski standardi za vse pomorščake, ki delajo na ladjah, ki plujejo pod zastavo držav, ki so konvencijo ratificirale.

| (2) | Spremembe kodeksa konvencije (v nadaljnjem besedilu: spremembe) je sprejel „Posebni tristranski odbor“, ustanovljen na podlagi konvencije (v nadaljnjem besedilu: odbor) na zasedanju od 7. do 11. aprila 2014. Spremembe so predložene v potrditev na 103. zasedanju Mednarodne konference dela, ki bo med 28. majem in 12. junijem 2014. |
| --- | --- |

(2)

Spremembe kodeksa konvencije (v nadaljnjem besedilu: spremembe) je sprejel „Posebni tristranski odbor“, ustanovljen na podlagi konvencije (v nadaljnjem besedilu: odbor) na zasedanju od 7. do 11. aprila 2014. Spremembe so predložene v potrditev na 103. zasedanju Mednarodne konference dela, ki bo med 28. majem in 12. junijem 2014.

| (3) | Spremembe se nanašajo na odgovornost lastnikov ladij v zvezi z odškodninskimi terjatvami v primeru smrti, telesnih poškodb in zapustitve pomorščakov. |
| --- | --- |

(3)

Spremembe se nanašajo na odgovornost lastnikov ladij v zvezi z odškodninskimi terjatvami v primeru smrti, telesnih poškodb in zapustitve pomorščakov.

| (4) | Deli pravil iz konvencije in spremembe spadajo v pristojnost Unije in se nanašajo na zadeve, v zvezi s katerimi je Unija sprejela pravila. Spremembe bodo vplivale na obstoječi pravni red, zlasti na področju socialne politike in prometa. Večina določb konvencije je bila predmet Direktive Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delu v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (1). Izvajanje konvencije v Uniji zagotavlja tudi Direktiva 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (2), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2013/38/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), in Direktiva 2013/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) o državi zastave, s katero se izvršuje Priloga k Direktivi 2009/13/ES. |
| --- | --- |

(4)

Deli pravil iz konvencije in spremembe spadajo v pristojnost Unije in se nanašajo na zadeve, v zvezi s katerimi je Unija sprejela pravila. Spremembe bodo vplivale na obstoječi pravni red, zlasti na področju socialne politike in prometa. Večina določb konvencije je bila predmet Direktive Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delu v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (1). Izvajanje konvencije v Uniji zagotavlja tudi Direktiva 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (2), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2013/38/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), in Direktiva 2013/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) o državi zastave, s katero se izvršuje Priloga k Direktivi 2009/13/ES.

| (5) | Spremembe kodeksa konvencije, ki jih je potrdila Mednarodna konferenca dela, bodo začele veljati za vse pogodbenice v skladu s členom XV konvencije in pod pogoji, določenimi v tem členu. To pomeni, da bodo spremembe kodeksa Konvencije o delu v pomorstvu sestavljale akt organa, ustanovljenega z mednarodnim sporazumom, ki bo imel pravne učinke. |
| --- | --- |

(5)

Spremembe kodeksa konvencije, ki jih je potrdila Mednarodna konferenca dela, bodo začele veljati za vse pogodbenice v skladu s členom XV konvencije in pod pogoji, določenimi v tem členu. To pomeni, da bodo spremembe kodeksa Konvencije o delu v pomorstvu sestavljale akt organa, ustanovljenega z mednarodnim sporazumom, ki bo imel pravne učinke.

| (6) | Glede na navedeno mora Svet v skladu s členom 218(9) PDEU sprejeti sklep o določitvi stališča, ki ga je treba sprejeti v imenu Evropske unije, glede zadev, za katere je pristojna Unija in v zvezi s katerimi je Unija sprejela predpise, pri čemer so države članice sočasno pooblaščene, da delujejo skupaj v interesu Unije, ki ni članica MOD (5) – |
| --- | --- |

(6)

Glede na navedeno mora Svet v skladu s členom 218(9) PDEU sprejeti sklep o določitvi stališča, ki ga je treba sprejeti v imenu Evropske unije, glede zadev, za katere je pristojna Unija in v zvezi s katerimi je Unija sprejela predpise, pri čemer so države članice sočasno pooblaščene, da delujejo skupaj v interesu Unije, ki ni članica MOD (5) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Stališče Unije na 103. zasedanju Mednarodne konference dela je podpreti potrditev sprememb kodeksa konvencije, ki jih je odbor sprejel na zasedanju od 7. do 11. aprila 2014, glede zadev, za katere je pristojna Unija in v zvezi s katerimi je Unija sprejela predpise. Besedilo sprememb je priloženo temu sklepu.

2.   Države članice zavzamejo stališče Unije iz odstavka 1, pri čemer delujejo skupaj v interesu Unije pri potrjevanju sprememb kodeksa konvencije na 103. zasedanju Mednarodne konference dela.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 26. maja 2014

Za Svet

Predsednik

Ch. VASILAKOS

---

(1)  UL L 124, 20.5.2009, str. 30.

1

(2)  UL L 131, 28.5.2009, str. 57.

2

(3)  Direktiva 2013/38/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. avgusta 2013 o spremembi Direktive 2009/16/ES o pomorski inšpekciji države pristanišča (UL L 218, 14.8.2013, str. 1)

3

(4)  Direktiva 2013/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o nekaterih odgovornostih države zastave za zagotovitev skladnosti s Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 in njenega izvrševanja (UL L 329, 10.12.2013, str. 1).

4

(5)  Mnenje Sodišča 2/91 z dne 19. marca 1993, Recueil, str. I-1061, točka 26.

5

---

PRILOGA

PRVO ZASEDANJE POSEBNEGA TRISTRANSKEGA ODBORA, KI GA JE USTANOVIL UPRAVNI ODBOR V SKLADU S ČLENOM XIII KONVENCIJE O DELU V POMORSTVU (MKDSP, 2006).

Besedilo je sprejel Posebni tristranski odbor, ki ga je ustanovil upravni odbor v skladu s členom XIII MKDSP, 2006.

Predlog za spremembe kodeksa v zvezi s predpisom 2.5 KDP iz leta 2006

A.   Predlogi v zvezi s standardom A 2.5

V sedanjem naslovu „Standard A 2.5 – Repatriacija“ se „A 2.5“ zamenja z „A 2.5.1“.

Po odstavku 9 sedanjega standarda A 2.5 se doda naslednji naslov in besedilo:

Standard A 2.5.2 – Finančno jamstvo

| 1. | Na podlagi predpisa 2.5, odstavka 2 so v tem standardu določene zahteve za zagotovitev hitrega in učinkovitega sistema finančnega jamstva v pomoč pomorščakom v primeru njihove zapustitve. |
| --- | --- |

1.

Na podlagi predpisa 2.5, odstavka 2 so v tem standardu določene zahteve za zagotovitev hitrega in učinkovitega sistema finančnega jamstva v pomoč pomorščakom v primeru njihove zapustitve.

| 2. | Za namene tega standarda se šteje, da je bil pomorščak zapuščen, če v nasprotju z zahtevami te konvencije ali pogoji pogodbe o zaposlitvi pomorščakov, lastnik ladje:






  (a) | ne krije stroškov repatriacije pomorščaka ali |
| --- | --- | --- |

2.

Za namene tega standarda se šteje, da je bil pomorščak zapuščen, če v nasprotju z zahtevami te konvencije ali pogoji pogodbe o zaposlitvi pomorščakov, lastnik ladje:

(a)

ne krije stroškov repatriacije pomorščaka ali

| (b) | je pustil pomorščaka brez potrebne oskrbe in podpore ali |
| --- | --- |

(b)

je pustil pomorščaka brez potrebne oskrbe in podpore ali

| (c) | je kako drugače enostransko prekinil vezi s pomorščakom, vključno s tem, da ni plačal plače po pogodbi za obdobje vsaj dveh mesecev. |
| --- | --- |

(c)

je kako drugače enostransko prekinil vezi s pomorščakom, vključno s tem, da ni plačal plače po pogodbi za obdobje vsaj dveh mesecev.

| 3. | Vse članice zagotovijo sistem finančnega jamstva, ki izpolnjuje zahteve tega standarda za ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo. Sistem finančnega jamstva je lahko v obliki sistema socialne varnosti ali zavarovanja ali nacionalnega sklada ali drugih podobnih ureditev. Njegovo obliko določi članica po posvetovanju z zadevnimi organizacijami lastnikov ladij in pomorščakov. |
| --- | --- |

3.

Vse članice zagotovijo sistem finančnega jamstva, ki izpolnjuje zahteve tega standarda za ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo. Sistem finančnega jamstva je lahko v obliki sistema socialne varnosti ali zavarovanja ali nacionalnega sklada ali drugih podobnih ureditev. Njegovo obliko določi članica po posvetovanju z zadevnimi organizacijami lastnikov ladij in pomorščakov.

| 4. | Sistem finančnega jamstva v skladu s tem standardom zagotovi neposreden dostop, zadostno kritje in takojšnjo finančno pomoč vsakemu zapuščenemu pomorščaku, ki pluje pod zastavo članice. |
| --- | --- |

4.

Sistem finančnega jamstva v skladu s tem standardom zagotovi neposreden dostop, zadostno kritje in takojšnjo finančno pomoč vsakemu zapuščenemu pomorščaku, ki pluje pod zastavo članice.

| 5. | Za namene odstavka 2(b) tega standarda potrebna oskrba in podpora pomorščakov vključuje: ustrezno hrano, nastanitev, zaloge pitne vode, gorivo, ki je potrebno za preživetje na krovu ladje in potrebno zdravstveno varstvo. |
| --- | --- |

5.

Za namene odstavka 2(b) tega standarda potrebna oskrba in podpora pomorščakov vključuje: ustrezno hrano, nastanitev, zaloge pitne vode, gorivo, ki je potrebno za preživetje na krovu ladje in potrebno zdravstveno varstvo.

| 6. | Vse države članice zahtevajo, da imajo ladje, ki plujejo pod njeno zastavo, in za katere se uporablja odstavek 1 ali 2 predpisa 5.1.3, na krovu potrdilo ali druga dokazila o finančnem jamstvu, ki ga je izdal ponudnik finančnega jamstva. Kopija mora biti objavljena na vidnem mestu na krovu in na voljo pomorščakom. Kadar kritje ponudi več ponudnikov, se na ladji hranijo vsi dokumenti, ki jih predložijo posamezni ponudniki. |
| --- | --- |

6.

Vse države članice zahtevajo, da imajo ladje, ki plujejo pod njeno zastavo, in za katere se uporablja odstavek 1 ali 2 predpisa 5.1.3, na krovu potrdilo ali druga dokazila o finančnem jamstvu, ki ga je izdal ponudnik finančnega jamstva. Kopija mora biti objavljena na vidnem mestu na krovu in na voljo pomorščakom. Kadar kritje ponudi več ponudnikov, se na ladji hranijo vsi dokumenti, ki jih predložijo posamezni ponudniki.

| 7. | Potrdilo ali druga dokazila o finančnem jamstvu morajo vključevati informacije, zahtevane v dodatku A 2-I. Napisana so v angleščini ali jim je priložen prevod v angleščino. |
| --- | --- |

7.

Potrdilo ali druga dokazila o finančnem jamstvu morajo vključevati informacije, zahtevane v dodatku A 2-I. Napisana so v angleščini ali jim je priložen prevod v angleščino.

| 8. | Pomoč, ki jo zagotavlja sistem finančnega jamstva, se odobri nemudoma na zahtevo pomorščaka ali njegovega imenovanega predstavnika in je podprto s potrebno utemeljitvijo pravice v skladu z odstavkom 2. |
| --- | --- |

8.

Pomoč, ki jo zagotavlja sistem finančnega jamstva, se odobri nemudoma na zahtevo pomorščaka ali njegovega imenovanega predstavnika in je podprto s potrebno utemeljitvijo pravice v skladu z odstavkom 2.

| 9. | Ob upoštevanju predpisov 2.2 in 2.5 pomoč, ki jo zagotavlja sistem finančnega jamstva zadostuje za kritje:






  (a) | neizplačanih plač in drugih pravic, ki povezujejo lastnika ladje in pomorščaka na podlagi pogodbe o zaposlitvi, ustrezne kolektivne pogodbe ali nacionalnega zakona države zastave, z omejitvijo na štiri mesece za vse neizplačane plače in štiri mesecev za vse nerešene pravice; |
| --- | --- | --- |

9.

Ob upoštevanju predpisov 2.2 in 2.5 pomoč, ki jo zagotavlja sistem finančnega jamstva zadostuje za kritje:

(a)

neizplačanih plač in drugih pravic, ki povezujejo lastnika ladje in pomorščaka na podlagi pogodbe o zaposlitvi, ustrezne kolektivne pogodbe ali nacionalnega zakona države zastave, z omejitvijo na štiri mesece za vse neizplačane plače in štiri mesecev za vse nerešene pravice;

| (b) | vseh izdatkov, ki jih je upravičeno imel pomorščak, vključno s stroški repatriacije iz odstavka 10; in |
| --- | --- |

(b)

vseh izdatkov, ki jih je upravičeno imel pomorščak, vključno s stroški repatriacije iz odstavka 10; in

| (c) | vseh bistvenih potreb pomorščaka, ki med drugim vključujejo: ustrezno hrano, po potrebi oblačila, nastanitev, zaloge pitne vode, gorivo, ki je potrebno za preživetje na krovu ladje, potrebno zdravstveno varstvo in vseh drugih razumnih stroškov ali izdatkov, ki nastanejo zaradi dejanja ali opustitve dejanja, ki pomenita zapustitev, do pomorščakovega prihoda domov. |
| --- | --- |

(c)

vseh bistvenih potreb pomorščaka, ki med drugim vključujejo: ustrezno hrano, po potrebi oblačila, nastanitev, zaloge pitne vode, gorivo, ki je potrebno za preživetje na krovu ladje, potrebno zdravstveno varstvo in vseh drugih razumnih stroškov ali izdatkov, ki nastanejo zaradi dejanja ali opustitve dejanja, ki pomenita zapustitev, do pomorščakovega prihoda domov.

| 10. | Stroški repatriacije zajemajo potovanje z ustreznimi in hitrimi sredstvi, običajno z letalom, in vključujejo zagotovitev hrane in nastanitve pomorščakov od odhoda z ladje do pomorščakovega prihoda domov, potrebno zdravstveno oskrbo, prenos in prevoz osebnih stvari in vse druge razumne stroške ali izdatke, ki nastanejo zaradi zapustitve. |
| --- | --- |

10.

Stroški repatriacije zajemajo potovanje z ustreznimi in hitrimi sredstvi, običajno z letalom, in vključujejo zagotovitev hrane in nastanitve pomorščakov od odhoda z ladje do pomorščakovega prihoda domov, potrebno zdravstveno oskrbo, prenos in prevoz osebnih stvari in vse druge razumne stroške ali izdatke, ki nastanejo zaradi zapustitve.

| 11. | Finančno jamstvo ne preneha pred zaključkom obdobja veljavnosti razen v primeru, da je ponudnik finančnega jamstva poslal uradno obvestilo pristojnemu organu države zastave vsaj trideset dni prej. |
| --- | --- |

11.

Finančno jamstvo ne preneha pred zaključkom obdobja veljavnosti razen v primeru, da je ponudnik finančnega jamstva poslal uradno obvestilo pristojnemu organu države zastave vsaj trideset dni prej.

| 12. | Če je ponudnik zavarovanja ali drugega finančnega jamstva izvršil kakšno koli plačilo kateremu koli pomorščaku v skladu s tem standardom, s subrogacijo, asignacijo ali na drug način pridobi, do izplačanega zneska in v skladu z veljavno zakonodajo, pravice, ki bi jih ta pomorščak užival. |
| --- | --- |

12.

Če je ponudnik zavarovanja ali drugega finančnega jamstva izvršil kakšno koli plačilo kateremu koli pomorščaku v skladu s tem standardom, s subrogacijo, asignacijo ali na drug način pridobi, do izplačanega zneska in v skladu z veljavno zakonodajo, pravice, ki bi jih ta pomorščak užival.

| 13. | Nobena določba tega standarda ne posega v regresno pravico zavarovalnice ali ponudnika finančnega jamstva nasproti tretjim osebam. |
| --- | --- |

13.

Nobena določba tega standarda ne posega v regresno pravico zavarovalnice ali ponudnika finančnega jamstva nasproti tretjim osebam.

| 14. | Določbe iz tega standarda niso zasnovane kot izključne in ne vplivajo na katere koli druge pravice, terjatve ali pravna sredstva, ki so lahko na voljo razpuščenim pomorščakom kot nadomestilo. Nacionalni zakoni in predpisi lahko določijo, da se lahko vsi zneski, ki se izplačajo v skladu s tem standardom, poračunajo z zneski, prejetimi iz drugih virov, ki izhajajo iz kakršnih koli pravic, terjatev ali pravnih sredstev, ki so lahko predmet nadomestila iz tega standarda. |
| --- | --- |

14.

Določbe iz tega standarda niso zasnovane kot izključne in ne vplivajo na katere koli druge pravice, terjatve ali pravna sredstva, ki so lahko na voljo razpuščenim pomorščakom kot nadomestilo. Nacionalni zakoni in predpisi lahko določijo, da se lahko vsi zneski, ki se izplačajo v skladu s tem standardom, poračunajo z zneski, prejetimi iz drugih virov, ki izhajajo iz kakršnih koli pravic, terjatev ali pravnih sredstev, ki so lahko predmet nadomestila iz tega standarda.

B.   Predlog v zvezi s smernico B 2.5

Na koncu sedanje smernice B 2.5 se dodata naslednji naslov in besedilo:

Smernica B 2.5.3 – Finančno jamstvo

| 1. | Pri izvajanju odstavka 8 standarda A 2.5.2, če je potreben čas za preverjanje veljavnosti nekaterih vidikov pomorščakove zahteve ali zahteve njegovega imenovanega predstavnika, to ne bi smelo preprečiti, da pomorščak takoj prejme del zahtevane pomoči, ki je priznan kot upravičen. |
| --- | --- |

1.

Pri izvajanju odstavka 8 standarda A 2.5.2, če je potreben čas za preverjanje veljavnosti nekaterih vidikov pomorščakove zahteve ali zahteve njegovega imenovanega predstavnika, to ne bi smelo preprečiti, da pomorščak takoj prejme del zahtevane pomoči, ki je priznan kot upravičen.

C.   Predlog za novi dodatek

Pred dodatek A 5-I se doda naslednji dodatek:

DODATEK A 2-I

Dokazilo finančnega jamstva v skladu s predpisom 2.5, odstavek 2

Potrdilo ali druga dokazila iz standarda A 2.5.2, odstavka 7, vsebujejo naslednje informacije:

| (a) | ime ladje; |
| --- | --- |

(a)

ime ladje;

| (b) | pristanišče vpisa ladje; |
| --- | --- |

(b)

pristanišče vpisa ladje;

| (c) | klicni znak ladje; |
| --- | --- |

(c)

klicni znak ladje;

| (d) | IMO številka ladje; |
| --- | --- |

(d)

IMO številka ladje;

| (e) | ime in naslov ponudnika ali ponudnikov finančnega jamstva; |
| --- | --- |

(e)

ime in naslov ponudnika ali ponudnikov finančnega jamstva;

| (f) | kontaktni podatki osebe ali subjekta, ki je odgovoren za obravnavanje zahtev pomorščakov za pomoč; |
| --- | --- |

(f)

kontaktni podatki osebe ali subjekta, ki je odgovoren za obravnavanje zahtev pomorščakov za pomoč;

| (g) | ime lastnika ladje; |
| --- | --- |

(g)

ime lastnika ladje;

| (h) | obdobje veljavnosti finančnega jamstva in |
| --- | --- |

(h)

obdobje veljavnosti finančnega jamstva in

| (i) | potrdilo ponudnika finančnega jamstva, da finančno jamstvo izpolnjuje zahteve iz standarda A 2.5.2. |
| --- | --- |

(i)

potrdilo ponudnika finančnega jamstva, da finančno jamstvo izpolnjuje zahteve iz standarda A 2.5.2.

D.   Predlogi v zvezi z dodatki A 5-I, A 5-II in A 5-III

Na koncu dodatka A 5-I se doda naslednje:

Finančno jamstvo za repatriacijo.

V dodatku A 5-II se za točko 14 pod naslovom Izjava o izpolnjevanju pogojev dela v pomorstvu – I. del doda naslednja točka:

| 15. | Finančno jamstvo za repatriacijo (predpis 2.5). |
| --- | --- |

15.

Finančno jamstvo za repatriacijo (predpis 2.5).

V dodatku A 5-II se za točko 14 pod naslovom Izjava o izpolnjevanju pogojev dela v pomorstvu – II. del doda naslednja točka:

| 15. | Finančno jamstvo za repatriacijo (predpis 2.5). |
| --- | --- |

15.

Finančno jamstvo za repatriacijo (predpis 2.5).

Na koncu dodatka A 5-III se doda naslednje področje:

Finančno jamstvo za repatriacijo.

Predlog za spremembe kodeksa v zvezi s predpisom 4.2 KDP iz leta 2006

A.   Predlogi v zvezi s standardom A 4.2

V sedanjem naslovu „Standard A 4.2 – Odgovornost lastnikov ladij“ se „A 4.2“ nadomesti z „A 4.2.1“.

Po odstavku 7 sedanjega standarda A 4.2 se doda naslednje besedilo:

| 8. | V nacionalnih zakonih in drugih predpisih se zagotovi, da sistem finančnega jamstva za zagotovitev nadomestila iz odstavka 1(b) tega standarda za pogodbene terjatve, kot so opredeljene v standardu A 4.2.2, izpolnjuje naslednje minimalne zahteve:






  (a) | pogodbeno nadomestilo, če je določeno v pogodbi o zaposlitvi pomorščaka in ne posega v pododstavek (c) tega odstavka, se izplača v celoti in takoj; |
| --- | --- | --- |

8.

V nacionalnih zakonih in drugih predpisih se zagotovi, da sistem finančnega jamstva za zagotovitev nadomestila iz odstavka 1(b) tega standarda za pogodbene terjatve, kot so opredeljene v standardu A 4.2.2, izpolnjuje naslednje minimalne zahteve:

(a)

pogodbeno nadomestilo, če je določeno v pogodbi o zaposlitvi pomorščaka in ne posega v pododstavek (c) tega odstavka, se izplača v celoti in takoj;

| (b) | ne sme biti pritiska, da se sprejme plačilo, ki je manjše od pogodbenega zneska; |
| --- | --- |

(b)

ne sme biti pritiska, da se sprejme plačilo, ki je manjše od pogodbenega zneska;

| (c) | kadar narava dolgotrajne invalidnosti pomorščaka otežuje oceno celotnega nadomestila, do katerega je pomorščak lahko upravičen, se pomorščaku izplača vmesno plačilo ali plačila, da bi se izognili nepotrebni stiski; |
| --- | --- |

(c)

kadar narava dolgotrajne invalidnosti pomorščaka otežuje oceno celotnega nadomestila, do katerega je pomorščak lahko upravičen, se pomorščaku izplača vmesno plačilo ali plačila, da bi se izognili nepotrebni stiski;

| (d) | v skladu s predpisom 4.2, odstavkom 2, pomorščak dobi plačilo brez poseganja v druge zakonske pravice, vendar lahko lastnik ladje takšno plačilo poračuna z odškodninami, ki izhajajo iz katere koli druge terjatve pomorščaka proti lastniku ladje in izhajajo iz istega dogodka; in |
| --- | --- |

(d)

v skladu s predpisom 4.2, odstavkom 2, pomorščak dobi plačilo brez poseganja v druge zakonske pravice, vendar lahko lastnik ladje takšno plačilo poračuna z odškodninami, ki izhajajo iz katere koli druge terjatve pomorščaka proti lastniku ladje in izhajajo iz istega dogodka; in

| (e) | zahtevo za pogodbeno nadomestilo lahko vloži neposredno zadevni pomorščak ali njegov sorodnik ali predstavnik pomorščaka ali imenovani upravičenec. |
| --- | --- |

(e)

zahtevo za pogodbeno nadomestilo lahko vloži neposredno zadevni pomorščak ali njegov sorodnik ali predstavnik pomorščaka ali imenovani upravičenec.

| 9. | V nacionalnih zakonih in drugih predpisih se zagotovi, da pomorščaki prejmejo predhodno uradno obvestilo, če bo finančno jamstvo ukinjeno ali zaključeno. |
| --- | --- |

9.

V nacionalnih zakonih in drugih predpisih se zagotovi, da pomorščaki prejmejo predhodno uradno obvestilo, če bo finančno jamstvo ukinjeno ali zaključeno.

| 10. | V nacionalnih zakonih in drugih predpisih se zagotovi, da ponudnik finančnega jamstva obvesti pristojni organ države zastave, če je finančno jamstvo lastnika ladje ukinjeno ali zaključeno. |
| --- | --- |

10.

V nacionalnih zakonih in drugih predpisih se zagotovi, da ponudnik finančnega jamstva obvesti pristojni organ države zastave, če je finančno jamstvo lastnika ladje ukinjeno ali zaključeno.

| 11. | Vse države članice zahtevajo, da imajo ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, na krovu potrdilo ali druga dokazila o finančnem jamstvu, ki ga izda ponudnik finančnega jamstva. Kopija mora biti objavljena na vidnem mestu na krovu in na voljo pomorščakom. Kadar kritje ponudi več ponudnikov, se na ladji hranijo vsi dokumenti, ki jih predložijo posamezni ponudniki. |
| --- | --- |

11.

Vse države članice zahtevajo, da imajo ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, na krovu potrdilo ali druga dokazila o finančnem jamstvu, ki ga izda ponudnik finančnega jamstva. Kopija mora biti objavljena na vidnem mestu na krovu in na voljo pomorščakom. Kadar kritje ponudi več ponudnikov, se na ladji hranijo vsi dokumenti, ki jih predložijo posamezni ponudniki.

| 12. | Finančno jamstvo ne preneha pred zaključkom obdobja veljavnosti razen v primeru, da je ponudnik finančnega jamstva poslal uradno obvestilo pristojnemu organu države zastave vsaj trideset dni prej. |
| --- | --- |

12.

Finančno jamstvo ne preneha pred zaključkom obdobja veljavnosti razen v primeru, da je ponudnik finančnega jamstva poslal uradno obvestilo pristojnemu organu države zastave vsaj trideset dni prej.

| 13. | Finančno jamstvo zagotavlja izplačilo vseh pogodbenih terjatev, ki jih jamstvo zajema in ki nastanejo v obdobju veljavnosti tega jamstva. |
| --- | --- |

13.

Finančno jamstvo zagotavlja izplačilo vseh pogodbenih terjatev, ki jih jamstvo zajema in ki nastanejo v obdobju veljavnosti tega jamstva.

| 14. | Potrdilo ali druga dokazila o finančnem jamstvu morajo vključevati informacije, zahtevane v dodatku A 4-I. Napisana morajo biti v angleščini ali jim je priložen prevod v angleščino. |
| --- | --- |

14.

Potrdilo ali druga dokazila o finančnem jamstvu morajo vključevati informacije, zahtevane v dodatku A 4-I. Napisana morajo biti v angleščini ali jim je priložen prevod v angleščino.

Po sedanjem standardu A 4.2 se dodata naslov in besedilo:

Standard A 4.2.2 – Obravnavanje pogodbenih terjatev

| 1. | Za namene odstavka 8 standarda A 4.2.1 in sedanjega standarda izraz „pogodbena terjatev“ pomeni katero koli terjatev v zvezi s smrtjo ali dolgotrajno invalidnostjo pomorščakov zaradi poškodbe pri delu, poklicne bolezni ali poklicnega tveganja, kot je določeno v nacionalni zakonodaji, pogodbi o zaposlitvi pomorščaka ali kolektivni pogodbi. |
| --- | --- |

1.

Za namene odstavka 8 standarda A 4.2.1 in sedanjega standarda izraz „pogodbena terjatev“ pomeni katero koli terjatev v zvezi s smrtjo ali dolgotrajno invalidnostjo pomorščakov zaradi poškodbe pri delu, poklicne bolezni ali poklicnega tveganja, kot je določeno v nacionalni zakonodaji, pogodbi o zaposlitvi pomorščaka ali kolektivni pogodbi.

| 2. | Sistem finančnega jamstva, ki je določen v odstavku 1(b) standarda A 4.2.1, je lahko v obliki sistema socialne varnosti ali zavarovanja ali nacionalnega sklada ali drugih podobnih ureditev. Njegovo obliko določi članica po posvetovanju z zadevnimi organizacijami lastnikov ladij in pomorščakov. |
| --- | --- |

2.

Sistem finančnega jamstva, ki je določen v odstavku 1(b) standarda A 4.2.1, je lahko v obliki sistema socialne varnosti ali zavarovanja ali nacionalnega sklada ali drugih podobnih ureditev. Njegovo obliko določi članica po posvetovanju z zadevnimi organizacijami lastnikov ladij in pomorščakov.

| 3. | Države članice v zakonih in drugih predpisih zagotovijo učinkovite ureditve za sprejem, obravnavanje in nepristransko rešitev pogodbenih terjatev v zvezi z nadomestilom iz odstavka 8 standarda A 4.2.1 s hitrimi in pravičnimi postopki. |
| --- | --- |

3.

Države članice v zakonih in drugih predpisih zagotovijo učinkovite ureditve za sprejem, obravnavanje in nepristransko rešitev pogodbenih terjatev v zvezi z nadomestilom iz odstavka 8 standarda A 4.2.1 s hitrimi in pravičnimi postopki.

B.   Predlogi v zvezi s smernico B 4.2

V sedanjem naslovu „Smernica B 4.2 – Odgovornost lastnikov ladij“ se „B 4.2“ nadomesti z „B 4.2.1“.

V odstavku 1 sedanje smernice B 4.2 se „standard A 4.2“ nadomesti s „standardom A 4.2.1“.

Po odstavku 3 sedanje smernice B 4.2 se dodata naslednji naslov in besedilo:

Smernica B 4.2.2 – Obravnavanje pogodbenih terjatev

| 1. | V nacionalnih zakonih ali drugih predpisi bi bilo treba zagotoviti, da lahko stranke izplačila pogodbene terjatve uporabijo predlogo obrazca o prejemu sredstev in razrešitvi od odgovornosti iz dodatka B 4-I. |
| --- | --- |

1.

V nacionalnih zakonih ali drugih predpisi bi bilo treba zagotoviti, da lahko stranke izplačila pogodbene terjatve uporabijo predlogo obrazca o prejemu sredstev in razrešitvi od odgovornosti iz dodatka B 4-I.

C.   Predlogi za nove dodatke

Po dodatku A 2-I se doda naslednji dodatek:

DODATEK A 4-I

Dokazilo finančnega jamstva v skladu s predpisom 4.2

Potrdilo ali drugo dokazilo finančnega jamstva v skladu s standardom A 4.2.1, odstavek 14, vsebuje naslednje informacije:

| (a) | ime ladje; |
| --- | --- |

(a)

ime ladje;

| (b) | pristanišče vpisa ladje; |
| --- | --- |

(b)

pristanišče vpisa ladje;

| (c) | klicni znak ladje; |
| --- | --- |

(c)

klicni znak ladje;

| (d) | IMO številka ladje; |
| --- | --- |

(d)

IMO številka ladje;

| (e) | ime in naslov ponudnika ali ponudnikov finančnega jamstva; |
| --- | --- |

(e)

ime in naslov ponudnika ali ponudnikov finančnega jamstva;

| (f) | kontaktni podatki osebe ali subjekta, ki je odgovoren za obravnavanje pogodbenih terjatev pomorščakov; |
| --- | --- |

(f)

kontaktni podatki osebe ali subjekta, ki je odgovoren za obravnavanje pogodbenih terjatev pomorščakov;

| (g) | ime lastnika ladje; |
| --- | --- |

(g)

ime lastnika ladje;

| (h) | obdobje veljavnosti finančnega jamstva in |
| --- | --- |

(h)

obdobje veljavnosti finančnega jamstva in

| (i) | potrdilo ponudnika finančnega jamstva, da finančno jamstvo izpolnjuje zahteve iz standarda A 4.2.1. |
| --- | --- |

(i)

potrdilo ponudnika finančnega jamstva, da finančno jamstvo izpolnjuje zahteve iz standarda A 4.2.1.

Po dodatku A 4-I se doda naslednji dodatek:

DODATEK B 4-I

Predloga obrazca o prejemu sredstev in razrešitvi od odgovornosti iz smernice B 4.2.2

Ladja (ime, pristanišče vpisa in številka IMO):

Dogodek (datum in kraj):

Pomorščak/zakoniti dedič in/ali vzdrževana oseba:

Lastnik ladje:

Spodaj podpisani, [pomorščak] [zakoniti dedič in/ali vzdrževana oseba pomorščaka] (1) potrjujem prejem zneska] [valuta in znesek] za poravnavo obveznosti lastnika ladje, da izplača pogodbeno nadomestilo v primeru telesnih poškodb in/ali smrti v skladu s pogoji [moje] [pomorščakove] (1) zaposlitve, in s tem oprostim lastnika ladje njegovih obveznosti v skladu z navedenim pogoji.

Plačilo se izplača brez priznavanja odgovornosti za morebitne terjatve in se sprejme brez poseganja v [mojo pravico] [pravico zakonitega dediča pomorščaka in/ali pravico vzdrževane osebe] (1) do uveljavljanja pred sodiščem katere koli terjatve v zvezi z malomarnostjo, deliktom, kršitvijo statutarnih dolžnosti ali katero koli drugo pravico do nadomestila, ki je na voljo in izhaja iz navedenega dogodka.

Dne:

Pomorščak/zakoniti dedič in/ali vzdrževana oseba:

Podpis:

Potrdilo o prejemu:

Lastnik ladje/predstavnik lastnika ladje:

Podpis:

Ponudnik finančnega jamstva:

Podpis:

D.   Predlogi v zvezi z dodatki A 5-I, A 5-II in A 5-III

Na koncu dodatka A 5-I se doda naslednje:

Finančno jamstvo, ki se nanaša na odgovornost lastnikov ladij.

V dodatku A 5-II se kot zadnja točka v naslovu Izjava o izpolnjevanju pogojev dela v pomorstvu – I. del doda:

| 16. | Finančno jamstvo, ki se nanaša na odgovornost lastnikov ladij (predpis 4.2). |
| --- | --- |

16.

Finančno jamstvo, ki se nanaša na odgovornost lastnikov ladij (predpis 4.2).

V dodatku A 5-II se kot zadnja točka v naslovu Izjava o izpolnjevanju pogojev dela v pomorstvu – II. del doda:

| 16. | Finančno jamstvo, ki se nanaša na odgovornost lastnikov ladij (predpis 4.2). |
| --- | --- |

16.

Finančno jamstvo, ki se nanaša na odgovornost lastnikov ladij (predpis 4.2).

Na koncu dodatka A 5-III se doda naslednje področje:

Finančno jamstvo, ki se nanaša na odgovornost lastnikov ladij.

---

(1)  Po potrebi črtajte.

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 172/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 172/36

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 496/13/COL

z dne 11. decembra 2013

o financiranju koncertne dvorane in konferenčnega centra Harpa (Islandija)

NADZORNI ORGAN EFTE (V NADALJNJEM BESEDILU: NADZORNI ORGAN) JE –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), zlasti člena 61(3)(c) Sporazuma in Protokola 26,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču), zlasti člena 24 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3), zlasti člena 7(3) dela II Protokola,

PO POZIVU vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   POSTOPEK

| (1) | Nadzorni organ je 19. septembra 2011 prejel pritožbo (evidenčna številka 608967), da naj bi država Islandija (v nadaljnjem besedilu: država) in mesto Reykjavik (v nadaljnjem besedilu: mesto) subvencionirala konferenčne in gostinske storitve v koncertni dvorani in konferenčnem centru Harpa (v nadaljnjem besedilu: center Harpa) (2). |
| --- | --- |

(1)

Nadzorni organ je 19. septembra 2011 prejel pritožbo (evidenčna številka 608967), da naj bi država Islandija (v nadaljnjem besedilu: država) in mesto Reykjavik (v nadaljnjem besedilu: mesto) subvencionirala konferenčne in gostinske storitve v koncertni dvorani in konferenčnem centru Harpa (v nadaljnjem besedilu: center Harpa) (2).

| (2) | Po prejetju vseh ustreznih informacij islandskih organov in obravnavi zadeve na srečanju 5. junija 2012 (3) je Nadzorni organ 20. marca 2013 sprejel Odločbo št. 128/13/COL o začetku formalnega postopka preiskave morebitne državne pomoči pri financiranju koncertne dvorane in konferenčnega centra Harpa (v nadaljnjem besedilu: Odločba št. 128/13/COL ali odločba o začetku postopka). |
| --- | --- |

(2)

Po prejetju vseh ustreznih informacij islandskih organov in obravnavi zadeve na srečanju 5. junija 2012 (3) je Nadzorni organ 20. marca 2013 sprejel Odločbo št. 128/13/COL o začetku formalnega postopka preiskave morebitne državne pomoči pri financiranju koncertne dvorane in konferenčnega centra Harpa (v nadaljnjem besedilu: Odločba št. 128/13/COL ali odločba o začetku postopka).

| (3) | Z dopisom z dne 28. maja 2013 (evidenčna številka 673762) so islandski organi predložili pripombe glede odločbe Nadzornega organa. Nadzorni organ in islandski organi so zadevo obravnavali tudi na srečanju 4. junija 2013 v Reykjaviku. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 28. maja 2013 (evidenčna številka 673762) so islandski organi predložili pripombe glede odločbe Nadzornega organa. Nadzorni organ in islandski organi so zadevo obravnavali tudi na srečanju 4. junija 2013 v Reykjaviku.

| (4) | Odločba št. 128/13/COL je bila 8. avgusta 2013 objavljena v Uradnem listu Evropske unije in Dodatku EGP. Zainteresirane strani so imele na voljo en mesec za predložitev pripomb k odločbi o začetku postopka Nadzornega organa. Zainteresirane strani niso predložile nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(4)

Odločba št. 128/13/COL je bila 8. avgusta 2013 objavljena v Uradnem listu Evropske unije in Dodatku EGP. Zainteresirane strani so imele na voljo en mesec za predložitev pripomb k odločbi o začetku postopka Nadzornega organa. Zainteresirane strani niso predložile nobenih pripomb.

2.   OPIS UKREPA

2.1   Splošno

| (5) | Nadzorni organ je v Odločbi št. 128/13/COL ocenil financiranje koncertne dvorane in konferenčnega centra Harpa. Center Harpa je večnamenska stavba v središču Reykjavika in je zdaj v 54-odstotni lasti države in 46-odstotni lasti mesta, pri čemer oba prispevata k financiranju. |
| --- | --- |

(5)

Nadzorni organ je v Odločbi št. 128/13/COL ocenil financiranje koncertne dvorane in konferenčnega centra Harpa. Center Harpa je večnamenska stavba v središču Reykjavika in je zdaj v 54-odstotni lasti države in 46-odstotni lasti mesta, pri čemer oba prispevata k financiranju.

2.2   Ozadje

| (6) | Leta 1999 je župan Reykjavika skupaj s predstavniki islandske vlade napovedal gradnjo koncertnega in konferenčnega centra v središču Reykjavika. Ob koncu leta 2002 sta država in mesto podpisala sporazum o projektu in naslednje leto je bila ustanovljena družba Austurhöfn-TR ehf. za nadzor projekta (4). |
| --- | --- |

(6)

Leta 1999 je župan Reykjavika skupaj s predstavniki islandske vlade napovedal gradnjo koncertnega in konferenčnega centra v središču Reykjavika. Ob koncu leta 2002 sta država in mesto podpisala sporazum o projektu in naslednje leto je bila ustanovljena družba Austurhöfn-TR ehf. za nadzor projekta (4).

| (7) | V skladu s prvotnim poslovnim modelom za center Harpa bi bil zasebni partner pristojen za gradnjo in upravljanje stavbe, pri čemer bi v zameno prejemal letne prispevke od države in mesta. Aprila 2004 je Državni trgovinski center objavil predizbirni postopek za projekt, leta 2005 pa je odbor za ocenjevanje izmed štirih prejetih ponudb izbral najugodnejšo ponudbo, in sicer ponudbo delniške družbe Portus ehf. Nato sta država in mesto z družbo Portus sklenila pogodbo (v nadaljnjem besedilu: projektni sporazum) za gradnjo in upravljanje koncertnega in konferenčnega centra (5). Vendar se je izbrani zasebni partner po finančnem zlomu leta 2008 soočil s hudimi finančnimi težavami in je moral odstopiti od projekta, zato je bila gradnja centra Harpa začasno ustavljena. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s prvotnim poslovnim modelom za center Harpa bi bil zasebni partner pristojen za gradnjo in upravljanje stavbe, pri čemer bi v zameno prejemal letne prispevke od države in mesta. Aprila 2004 je Državni trgovinski center objavil predizbirni postopek za projekt, leta 2005 pa je odbor za ocenjevanje izmed štirih prejetih ponudb izbral najugodnejšo ponudbo, in sicer ponudbo delniške družbe Portus ehf. Nato sta država in mesto z družbo Portus sklenila pogodbo (v nadaljnjem besedilu: projektni sporazum) za gradnjo in upravljanje koncertnega in konferenčnega centra (5). Vendar se je izbrani zasebni partner po finančnem zlomu leta 2008 soočil s hudimi finančnimi težavami in je moral odstopiti od projekta, zato je bila gradnja centra Harpa začasno ustavljena.

| (8) | Ko je zasebni partner odstopil od projekta, je bila zgrajena že približno polovica centra Harpa, zato so se morali islandski organi odločiti o njegovi prihodnosti. Po navedbah islandskih organov so bile v tistem času na voljo tri možnosti (6):






  (a) | Projekt bi bilo mogoče nadaljevati z javnim financiranjem. Stroški so bili takrat ocenjeni na približno 13 milijard ISK. |
| --- | --- | --- |

(8)

Ko je zasebni partner odstopil od projekta, je bila zgrajena že približno polovica centra Harpa, zato so se morali islandski organi odločiti o njegovi prihodnosti. Po navedbah islandskih organov so bile v tistem času na voljo tri možnosti (6):

(a)

Projekt bi bilo mogoče nadaljevati z javnim financiranjem. Stroški so bili takrat ocenjeni na približno 13 milijard ISK.

| (b) | Druga možnost je bila začasna preložitev gradnje centra Harpa. Po ocenah bi to stalo približno 19 milijard ISK. |
| --- | --- |

(b)

Druga možnost je bila začasna preložitev gradnje centra Harpa. Po ocenah bi to stalo približno 19 milijard ISK.

| (c) | Tretja možnost pa je bila dokončna zaustavitev projekta ali celo porušenje že zgrajenega dela. Ocenjeno je bilo, da bi stroški zaustavitve projekta znašali približno 10 milijard ISK. |
| --- | --- |

(c)

Tretja možnost pa je bila dokončna zaustavitev projekta ali celo porušenje že zgrajenega dela. Ocenjeno je bilo, da bi stroški zaustavitve projekta znašali približno 10 milijard ISK.

| (9) | Jasno je bilo tudi, da bi na pol zgrajena stavba velikosti centra Harpa v središču mesta na dolgi rok povzročala težave in njegova vrednost bi bila uničena. Zato je bilo ocenjeno, da zaustavitev projekta ne bila izvedljiva, saj je bilo za zagon projekta porabljenih ogromno sredstev, poznejši ponoven zagon projekta pa bi bil zelo drag in zapleten. Zato sta se februarja 2009 župan mesta Reykjavik in minister za izobraževanje dogovorila, da bosta država in mesto nadaljevala gradnjo projekta brez zasebnega partnerja (7). |
| --- | --- |

(9)

Jasno je bilo tudi, da bi na pol zgrajena stavba velikosti centra Harpa v središču mesta na dolgi rok povzročala težave in njegova vrednost bi bila uničena. Zato je bilo ocenjeno, da zaustavitev projekta ne bila izvedljiva, saj je bilo za zagon projekta porabljenih ogromno sredstev, poznejši ponoven zagon projekta pa bi bil zelo drag in zapleten. Zato sta se februarja 2009 župan mesta Reykjavik in minister za izobraževanje dogovorila, da bosta država in mesto nadaljevala gradnjo projekta brez zasebnega partnerja (7).

| (10) | Tako je družba Austurhöfn-TR ehf. prevzela projekt, proučeni pa so bili tudi načrti, da bi se poiskale ekonomsko ugodnejše rešitve za gradnjo in zasnovo stavbe. V sporočilu države in mesta za javnost je bilo navedeno, da je prevzem le začasna rešitev in da bo po okrevanju gospodarstva lastništvo in financiranje centra Harpa ponovno proučeno. Leta 2010 je bil spremenjen projektni sporazum, da je izražal novo upravljanje projekta in odstop zasebnega partnerja od projekta (8), in gradnja se je nadaljevala. Banka Landsbankinn je odpisala velik delež investicijskih stroškov, pri čemer je bil ves osnovni kapital v postopku izničen. Leta 2011 je bila gradnja centra Harpa končana in 20. avgusta 2011 je bil uradno odprt. |
| --- | --- |

(10)

Tako je družba Austurhöfn-TR ehf. prevzela projekt, proučeni pa so bili tudi načrti, da bi se poiskale ekonomsko ugodnejše rešitve za gradnjo in zasnovo stavbe. V sporočilu države in mesta za javnost je bilo navedeno, da je prevzem le začasna rešitev in da bo po okrevanju gospodarstva lastništvo in financiranje centra Harpa ponovno proučeno. Leta 2010 je bil spremenjen projektni sporazum, da je izražal novo upravljanje projekta in odstop zasebnega partnerja od projekta (8), in gradnja se je nadaljevala. Banka Landsbankinn je odpisala velik delež investicijskih stroškov, pri čemer je bil ves osnovni kapital v postopku izničen. Leta 2011 je bila gradnja centra Harpa končana in 20. avgusta 2011 je bil uradno odprt.

| (11) | Do nedavnega je bilo v upravljanje centra Harpa vključenih več delniških družb, in sicer: družba Portus ehf., ki je bila pristojna za nepremičnine in upravljanje centra Harpa, ter družba Situs ehf., ki je bila pristojna za druge stavbe, načrtovane na istem območju. Družba Portus je imela dve podrejeni družbi, in sicer družbo Totus ehf., ki je bila lastnica nepremičnine, ter družbo Ago ehf., ki je bila pristojna za vse dejavnosti v centru Harpa in je nepremičnino najela od družbe Totus. Tudi družba Situs je imela dve podrejeni družbi, in sicer družbo Hospes ehf., ki naj bi bila lastnica in upravljavka hotela, ki naj bi bil zgrajen na istem območju, ter družbo Custos ehf., ki naj bi bila lastnica in upravljavka drugih stavb na tem območju. |
| --- | --- |

(11)

Do nedavnega je bilo v upravljanje centra Harpa vključenih več delniških družb, in sicer: družba Portus ehf., ki je bila pristojna za nepremičnine in upravljanje centra Harpa, ter družba Situs ehf., ki je bila pristojna za druge stavbe, načrtovane na istem območju. Družba Portus je imela dve podrejeni družbi, in sicer družbo Totus ehf., ki je bila lastnica nepremičnine, ter družbo Ago ehf., ki je bila pristojna za vse dejavnosti v centru Harpa in je nepremičnino najela od družbe Totus. Tudi družba Situs je imela dve podrejeni družbi, in sicer družbo Hospes ehf., ki naj bi bila lastnica in upravljavka hotela, ki naj bi bil zgrajen na istem območju, ter družbo Custos ehf., ki naj bi bila lastnica in upravljavka drugih stavb na tem območju.

| (12) | Vendar je upravni odbor družbe Austurhöfn-TR ehf. decembra 2012 sklenil, da bo poenostavil upravljavsko strukturo centra Harpa z združitvijo večine delniških družb, vključenih v njegovo upravljanje, da bi zmanjšal stroške poslovanja in izboljšal učinkovitost. S tem namenom sta država in mesto ustanovila družbo Harpa Concert and Conference Centre ehf., (islandsko Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf.), namenjeno nadzoru vseh dejavnosti centra Harpa. Poenostavitev infrastrukture centra Harpa je del dolgoročnega načrta za vzdržnost poslovanja centra Harpa. |
| --- | --- |

(12)

Vendar je upravni odbor družbe Austurhöfn-TR ehf. decembra 2012 sklenil, da bo poenostavil upravljavsko strukturo centra Harpa z združitvijo večine delniških družb, vključenih v njegovo upravljanje, da bi zmanjšal stroške poslovanja in izboljšal učinkovitost. S tem namenom sta država in mesto ustanovila družbo Harpa Concert and Conference Centre ehf., (islandsko Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf.), namenjeno nadzoru vseh dejavnosti centra Harpa. Poenostavitev infrastrukture centra Harpa je del dolgoročnega načrta za vzdržnost poslovanja centra Harpa.

2.3   Namen in cilj projekta Harpa

| (13) | Po navedbah islandskih organov naj bi bil center Harpa forum za raznoliko ter ambiciozno glasbeno in kulturno življenje na Islandiji z namenom spodbujanja najboljšega, kar lahko v nekem trenutku ponudijo islandski umetniki, s posebnim poudarkom na različnih glasbenih prireditvah. Center Harpa naj bi bil tudi vir inovacij na islandski kulturni in glasbeni sceni s poudarkom na mednarodnih povezavah, s čimer bo postal dostojno prizorišče za obisk tujih umetnikov na Islandiji. |
| --- | --- |

(13)

Po navedbah islandskih organov naj bi bil center Harpa forum za raznoliko ter ambiciozno glasbeno in kulturno življenje na Islandiji z namenom spodbujanja najboljšega, kar lahko v nekem trenutku ponudijo islandski umetniki, s posebnim poudarkom na različnih glasbenih prireditvah. Center Harpa naj bi bil tudi vir inovacij na islandski kulturni in glasbeni sceni s poudarkom na mednarodnih povezavah, s čimer bo postal dostojno prizorišče za obisk tujih umetnikov na Islandiji.

| (14) | Center Harpa naj bi bil tudi forum za vse vrste konferenc, sestankov in srečanj, tako domačih kot tujih, pri čemer bi s ponudbo storitev in konferenčnih dvoran, konkurenčnih s konferenčnimi zmogljivostmi v drugih državah, okrepil položaj Islandije kot prizorišča mednarodnih konferenc. Namen centra Harpa naj bi bil tudi spodbujanje turizma na Islandiji in krepitev središča mesta Reykjavik, da bi postalo središče za vse Islandce na tem območju in cilj za domače ter tuje obiskovalce, ki si želijo spoznati center Harpa, uživati v njegovi ponudbi in si ogledati arhitekturo stavbe ter umetnosti, prikazane v njej. |
| --- | --- |

(14)

Center Harpa naj bi bil tudi forum za vse vrste konferenc, sestankov in srečanj, tako domačih kot tujih, pri čemer bi s ponudbo storitev in konferenčnih dvoran, konkurenčnih s konferenčnimi zmogljivostmi v drugih državah, okrepil položaj Islandije kot prizorišča mednarodnih konferenc. Namen centra Harpa naj bi bil tudi spodbujanje turizma na Islandiji in krepitev središča mesta Reykjavik, da bi postalo središče za vse Islandce na tem območju in cilj za domače ter tuje obiskovalce, ki si želijo spoznati center Harpa, uživati v njegovi ponudbi in si ogledati arhitekturo stavbe ter umetnosti, prikazane v njej.

| (15) | Islandski simfonični orkester, islandska opera in big band Reykjavik so sklenili dolgoročne pogodbe za uporabo nekaterih prostorov v centru Harpa. V njem potekajo tudi konference ter številne umetniške prireditve, na primer pop in rock koncerti islandskih in tujih glasbenikov. Druge dejavnosti v centru Harpa, na primer pripravo in postrežbo hrane, restavracije, glasbeno prodajalno ter prodajalno pohištva, upravljajo zasebne družbe, ki imajo prostore v najemu. Ti prostori se oddajajo zasebnim upravljavcem pod tržnimi pogoji, v zvezi z njimi pa so bili organizirani javni razpisi, s katerimi so bile sprejete najugodnejše ponudbe. |
| --- | --- |

(15)

Islandski simfonični orkester, islandska opera in big band Reykjavik so sklenili dolgoročne pogodbe za uporabo nekaterih prostorov v centru Harpa. V njem potekajo tudi konference ter številne umetniške prireditve, na primer pop in rock koncerti islandskih in tujih glasbenikov. Druge dejavnosti v centru Harpa, na primer pripravo in postrežbo hrane, restavracije, glasbeno prodajalno ter prodajalno pohištva, upravljajo zasebne družbe, ki imajo prostore v najemu. Ti prostori se oddajajo zasebnim upravljavcem pod tržnimi pogoji, v zvezi z njimi pa so bili organizirani javni razpisi, s katerimi so bile sprejete najugodnejše ponudbe.

| (16) | Pred izgradnjo centra Harpa na Islandiji ni bilo koncertnih dvoran z ustrezno akustiko, ki bi lahko sprejele več kot 300 obiskovalcev ter omogočile nastop islandskega simfoničnega orkestra in islandske opere. Islandski organi so zato menili, da je treba zgraditi kulturno dvorano, ki bo Islandcem omogočila uživanje v glasbi in umetnosti. Po njihovih navedbah pa tudi v nobenem takrat obstoječem konferenčnem centru ali prostorih na Islandiji ni bilo mogoče prirediti večjih konferenc. |
| --- | --- |

(16)

Pred izgradnjo centra Harpa na Islandiji ni bilo koncertnih dvoran z ustrezno akustiko, ki bi lahko sprejele več kot 300 obiskovalcev ter omogočile nastop islandskega simfoničnega orkestra in islandske opere. Islandski organi so zato menili, da je treba zgraditi kulturno dvorano, ki bo Islandcem omogočila uživanje v glasbi in umetnosti. Po njihovih navedbah pa tudi v nobenem takrat obstoječem konferenčnem centru ali prostorih na Islandiji ni bilo mogoče prirediti večjih konferenc.

2.4   Prostori v centru Harpa

| (17) | Center Harpa meri 28 000 m2 in se nahaja v starem pristanišču v Reykjaviku, na ulici Austurbakki 2. Stavbo je oblikoval biro Danish Henning Larsen Architects v sodelovanju z islandskim arhitekturnim birojem Batteríið arkitektar. Umetnik Ólafur Elíasson je skupaj z arhitekti zasnoval stekleno strukturo, ki obdaja stavbo. Družba Artec Consultants Inc je pristojna za akustiko, zvočno izolacijo, zasnovo koncertnih dvoran in zvočno opremo. |
| --- | --- |

(17)

Center Harpa meri 28 000 m2 in se nahaja v starem pristanišču v Reykjaviku, na ulici Austurbakki 2. Stavbo je oblikoval biro Danish Henning Larsen Architects v sodelovanju z islandskim arhitekturnim birojem Batteríið arkitektar. Umetnik Ólafur Elíasson je skupaj z arhitekti zasnoval stekleno strukturo, ki obdaja stavbo. Družba Artec Consultants Inc je pristojna za akustiko, zvočno izolacijo, zasnovo koncertnih dvoran in zvočno opremo.

| (18) | Stavba je zasnovana tako, da zagotavlja raznolikost in primerne prostore za vse vrste koncertov in konferenc ter Islandcem zagotavlja prostore, ki jih pred tem v državi niso imeli. Center Harpa je že bil nagrajen za svoje koncertne dvorane, revija Gramophone ga je izbrala za eno od najboljših koncertnih dvoran tega tisočletja, revija Travel & Leisure pa ga je razglasila za najboljše prizorišče za kulturne dogodke leta 2011. Je tudi dobitnik nagrade Evropske unije za sodobno arhitekturo 2013, nagrade Mies van der Rohe (9). |
| --- | --- |

(18)

Stavba je zasnovana tako, da zagotavlja raznolikost in primerne prostore za vse vrste koncertov in konferenc ter Islandcem zagotavlja prostore, ki jih pred tem v državi niso imeli. Center Harpa je že bil nagrajen za svoje koncertne dvorane, revija Gramophone ga je izbrala za eno od najboljših koncertnih dvoran tega tisočletja, revija Travel & Leisure pa ga je razglasila za najboljše prizorišče za kulturne dogodke leta 2011. Je tudi dobitnik nagrade Evropske unije za sodobno arhitekturo 2013, nagrade Mies van der Rohe (9).

| (19) | Pregled vseh dvoran v centru Harpa (10):






  (i) | Dvorana Eldborg ima 1 800 sedežev in je s skupno 1 008 m2 največja dvorana v centru Harpa. Višina stropa je 23 m, oder pa je velik 22 × 17 m. V dvorani je omogočen nastavljiv akustični odmevni čas, opremljena pa je tudi s premičnimi podiji za zbor, snemalnimi prostori in prostori za nastopajoče. Dvorana je posebej zasnovana za izvedbo koncertov. |
| --- | --- | --- |

(19)

Pregled vseh dvoran v centru Harpa (10):

(i)

Dvorana Eldborg ima 1 800 sedežev in je s skupno 1 008 m2 največja dvorana v centru Harpa. Višina stropa je 23 m, oder pa je velik 22 × 17 m. V dvorani je omogočen nastavljiv akustični odmevni čas, opremljena pa je tudi s premičnimi podiji za zbor, snemalnimi prostori in prostori za nastopajoče. Dvorana je posebej zasnovana za izvedbo koncertov.

| (ii) | Dvorana Norðurljós je koncertna dvorana, zasnovana za izvedbo koncertov. Okoli celotne dvorane so balkoni in ima premični oder. Ima po meri zasnovano opremo za osvetljevanje, ki se lahko prilagodi na številne barvne tematike in ustvari najprimernejšo atmosfero za želeno prireditev. Dva zvočno izolirana portala povezujeta dvorani Norðurljós in Silfurberg, tako da se lahko uporabita za eno veliko dvorano za večje dogodke. Meri 540 m2 in ima 520 sedežev (gledališka postavitev). |
| --- | --- |

(ii)

Dvorana Norðurljós je koncertna dvorana, zasnovana za izvedbo koncertov. Okoli celotne dvorane so balkoni in ima premični oder. Ima po meri zasnovano opremo za osvetljevanje, ki se lahko prilagodi na številne barvne tematike in ustvari najprimernejšo atmosfero za želeno prireditev. Dva zvočno izolirana portala povezujeta dvorani Norðurljós in Silfurberg, tako da se lahko uporabita za eno veliko dvorano za večje dogodke. Meri 540 m2 in ima 520 sedežev (gledališka postavitev).

| (iii) | Dvorana Silfurberg je edina dvorana, posebej zasnovana za prirejanje konferenc. Meri 735 m2 in ima 840 sedežev (gledališka postavitev). Oder je premičen in ga je mogoče razširiti. Dvorano je mogoče z zvočno izolirano pogrezljivo pregrado ločiti na dva dela, pri čemer ima vsak del 325 sedežev. Dva zvočno izolirana portala povezujeta dvorani Silfurberg in Norðurljós, ki ju je mogoče po potrebi odpreti tako, da sta dvorani povezani za večje prireditve. Dvorana je primerna za vse vrste konferenc, sprejemov ali koncertov. Ima najboljšo možno tehnično opremo za konference. Primerna je tudi za vse vrste glasbenih nastopov. |
| --- | --- |

(iii)

Dvorana Silfurberg je edina dvorana, posebej zasnovana za prirejanje konferenc. Meri 735 m2 in ima 840 sedežev (gledališka postavitev). Oder je premičen in ga je mogoče razširiti. Dvorano je mogoče z zvočno izolirano pogrezljivo pregrado ločiti na dva dela, pri čemer ima vsak del 325 sedežev. Dva zvočno izolirana portala povezujeta dvorani Silfurberg in Norðurljós, ki ju je mogoče po potrebi odpreti tako, da sta dvorani povezani za večje prireditve. Dvorana je primerna za vse vrste konferenc, sprejemov ali koncertov. Ima najboljšo možno tehnično opremo za konference. Primerna je tudi za vse vrste glasbenih nastopov.

| (iv) | Dvorana Kaldalón je najmanjša dvorana in meri 198 m2. Ima 195 sedežev. Zasnovana je za izvedbo koncertov. Oder je premičen, tla se lahko uporabijo kot oder za glasbenike. Akustični odmevni čas se lahko spreminja, torej se lahko prilagaja različnim vrstam prireditev. |
| --- | --- |

(iv)

Dvorana Kaldalón je najmanjša dvorana in meri 198 m2. Ima 195 sedežev. Zasnovana je za izvedbo koncertov. Oder je premičen, tla se lahko uporabijo kot oder za glasbenike. Akustični odmevni čas se lahko spreminja, torej se lahko prilagaja različnim vrstam prireditev.

| (v) | Dvorana Björtuloft meri 400 m2 in ima 130 sedežev v šestem in sedmem nadstropju centra Harpa. Primerna je za srečanja in bankete, stoječe sprejeme in druge dogodke. Dvorana lahko sprejme okoli 130 ljudi v zgornjem nadstropju (sedmo nadstropje) in okoli 60–70 ljudi v spodnjem nadstropju, skupaj torej okoli 200 ljudi, ki lahko sedijo za okroglimi mizami v obeh nadstropjih. Pri stoječih sprejemih pa lahko dvorana sprejme okoli 300–350 ljudi v obeh nadstropjih. Sedmo nadstropje je opremljeno z zaslonom, projektorjem, zvočnim sistemom in prilagodljivo osvetljavo. |
| --- | --- |

(v)

Dvorana Björtuloft meri 400 m2 in ima 130 sedežev v šestem in sedmem nadstropju centra Harpa. Primerna je za srečanja in bankete, stoječe sprejeme in druge dogodke. Dvorana lahko sprejme okoli 130 ljudi v zgornjem nadstropju (sedmo nadstropje) in okoli 60–70 ljudi v spodnjem nadstropju, skupaj torej okoli 200 ljudi, ki lahko sedijo za okroglimi mizami v obeh nadstropjih. Pri stoječih sprejemih pa lahko dvorana sprejme okoli 300–350 ljudi v obeh nadstropjih. Sedmo nadstropje je opremljeno z zaslonom, projektorjem, zvočnim sistemom in prilagodljivo osvetljavo.

| (20) | V centru Harpa je tudi 7 manjših konferenčnih sob z 8 do 250 sedeži ter več javnih prostorov, ki jih je mogoče občasno najeti za razstave in sprejeme, s čimer se lahko poveča prihodek družbe. Sejne sobe je mogoče ločiti v manjše sobe. Vse so tehnično opremljene s projektorji, opremo za sestanke prek spletnih konferenc in zvočnim sistemom. |
| --- | --- |

(20)

V centru Harpa je tudi 7 manjših konferenčnih sob z 8 do 250 sedeži ter več javnih prostorov, ki jih je mogoče občasno najeti za razstave in sprejeme, s čimer se lahko poveča prihodek družbe. Sejne sobe je mogoče ločiti v manjše sobe. Vse so tehnično opremljene s projektorji, opremo za sestanke prek spletnih konferenc in zvočnim sistemom.

2.5   Financiranje dejavnosti centra Harpa

| (21) | Kot je bilo navedeno, je center Harpa prek družbe Austurhöfn-TR ehf. v popolni lasti države in mesta. Obveznost države in mesta določa člen 13 projektnega sporazuma iz leta 2006 (11). Letna plačila države in mesta se izvajajo iz njunih proračunov. Na podlagi državnega proračuna za leto 2011 naj bi pričakovani državni letni prispevek znašal 424,4 milijona ISK. Za leto 2012 je pričakovani znesek prispevka države znašal 553,6 milijona ISK. Vsi javni prispevki za center Harpa se krijejo sorazmerno glede na delež v projektu, tj. država krije 54 %, mesto pa 46 %. Prispevki se tudi indeksirajo z indeksom cen življenjskih potrebščin. |
| --- | --- |

(21)

Kot je bilo navedeno, je center Harpa prek družbe Austurhöfn-TR ehf. v popolni lasti države in mesta. Obveznost države in mesta določa člen 13 projektnega sporazuma iz leta 2006 (11). Letna plačila države in mesta se izvajajo iz njunih proračunov. Na podlagi državnega proračuna za leto 2011 naj bi pričakovani državni letni prispevek znašal 424,4 milijona ISK. Za leto 2012 je pričakovani znesek prispevka države znašal 553,6 milijona ISK. Vsi javni prispevki za center Harpa se krijejo sorazmerno glede na delež v projektu, tj. država krije 54 %, mesto pa 46 %. Prispevki se tudi indeksirajo z indeksom cen življenjskih potrebščin.

| (22) | Poleg prispevkov iz državnega in mestnega proračuna sta se islandska vlada in mesto zavezala k dodelitvi kratkoročnega posojila za delovanje centra Harpa, dokler ne bo končano dolgoročno financiranje, potrebno za polno pokritje stroškov projekta. Od leta 2013 je celotni znesek posojila znašal 794 milijonov ISK s 5-odstotno obrestno mero in premijo v višini 200 bazičnih točk. Posojilo naj bi bilo povrnjeno do 15. februarja 2013. Mesto, država in družba Harpa Concert and Conference Centre ehf. so 6. marca 2013 podpisali sporazum, da bo premostitveno posojilo pretvorjeno v osnovni kapital centra Harpa, ker pred tem družba ni dobila nobenega kapitala. V tem sporazumu sta se država in mesto zavezala tudi k dodatnim začasnim letnim plačilom centru Harpa v višini 160 milijonov ISK letno v obdobju 2013–2016, iz katerih bi se najprej poplačal davek na nepremičnine centra Harpa, ki je bil veliko višji od pričakovanega (12). Center Harpa pa je imel še druge nepredvidene stroške. |
| --- | --- |

(22)

Poleg prispevkov iz državnega in mestnega proračuna sta se islandska vlada in mesto zavezala k dodelitvi kratkoročnega posojila za delovanje centra Harpa, dokler ne bo končano dolgoročno financiranje, potrebno za polno pokritje stroškov projekta. Od leta 2013 je celotni znesek posojila znašal 794 milijonov ISK s 5-odstotno obrestno mero in premijo v višini 200 bazičnih točk. Posojilo naj bi bilo povrnjeno do 15. februarja 2013. Mesto, država in družba Harpa Concert and Conference Centre ehf. so 6. marca 2013 podpisali sporazum, da bo premostitveno posojilo pretvorjeno v osnovni kapital centra Harpa, ker pred tem družba ni dobila nobenega kapitala. V tem sporazumu sta se država in mesto zavezala tudi k dodatnim začasnim letnim plačilom centru Harpa v višini 160 milijonov ISK letno v obdobju 2013–2016, iz katerih bi se najprej poplačal davek na nepremičnine centra Harpa, ki je bil veliko višji od pričakovanega (12). Center Harpa pa je imel še druge nepredvidene stroške.

| (23) | Država in mesto mesečno dodelita sredstva za poplačilo posojilnih obveznosti centra Harpa. Ker naj bi bil projekt samozadosten, mora dobiček pokriti vse stroške poslovanja. Po navedbah islandskih organov so sredstva lastnikov zato namenjena le za kritje neodplačanih posojil (13). |
| --- | --- |

(23)

Država in mesto mesečno dodelita sredstva za poplačilo posojilnih obveznosti centra Harpa. Ker naj bi bil projekt samozadosten, mora dobiček pokriti vse stroške poslovanja. Po navedbah islandskih organov so sredstva lastnikov zato namenjena le za kritje neodplačanih posojil (13).

| (24) | Dne 16. aprila 2013 je bil podpisan nov sporazum (v nadaljnjem besedilu; projektni sporazum iz leta 2013), ki je nadomestil spremenjeni projektni sporazum (14). V skladu z novim sporazumom je prispevek mesta in države še naprej brezpogojno mesečno plačilo v enaki višini, in sicer 595 000 000 ISK letno za obdobje 35 let z začetkom plačevanja marca 2011. Po prilagoditvi letnega zneska glede na povišanje indeksa cen življenjskih potrebščin od marca 2013 je znesek letnega plačila 1 023 339 932 ISK (15). |
| --- | --- |

(24)

Dne 16. aprila 2013 je bil podpisan nov sporazum (v nadaljnjem besedilu; projektni sporazum iz leta 2013), ki je nadomestil spremenjeni projektni sporazum (14). V skladu z novim sporazumom je prispevek mesta in države še naprej brezpogojno mesečno plačilo v enaki višini, in sicer 595 000 000 ISK letno za obdobje 35 let z začetkom plačevanja marca 2011. Po prilagoditvi letnega zneska glede na povišanje indeksa cen življenjskih potrebščin od marca 2013 je znesek letnega plačila 1 023 339 932 ISK (15).

| (25) | Glede na predvideni izkaz poslovnega izida družbe Austurhöfn-TR ehf. za leto 2012 je bilo pričakovati, da bo imela družba znatno izgubo iz poslovanja, ki ustreza celotnemu negativnemu dobičku pred obrestmi, davki in amortizacijo (v nadaljnjem besedilu: EBITDA) v višini 406,5 milijona ISK. Konferenčni del centra Harpa je leta 2012 posloval z negativnim EBITDA v višini 120 milijonov ISK, enako velja za „druge umetniške prireditve“ (negativni EBITDA v višini 131 milijonov ISK). Predvideni izkaz poslovnega izida in analiza prihodkov za leto 2013 predvidevata tudi znatno izgubo iz poslovanja, in sicer skupni negativni EBITDA v višini približno 348 milijonov ISK, pri čemer je z izgubo posloval tako konferenčni kot „umetniški“ del centra Harpa (16). |
| --- | --- |

(25)

Glede na predvideni izkaz poslovnega izida družbe Austurhöfn-TR ehf. za leto 2012 je bilo pričakovati, da bo imela družba znatno izgubo iz poslovanja, ki ustreza celotnemu negativnemu dobičku pred obrestmi, davki in amortizacijo (v nadaljnjem besedilu: EBITDA) v višini 406,5 milijona ISK. Konferenčni del centra Harpa je leta 2012 posloval z negativnim EBITDA v višini 120 milijonov ISK, enako velja za „druge umetniške prireditve“ (negativni EBITDA v višini 131 milijonov ISK). Predvideni izkaz poslovnega izida in analiza prihodkov za leto 2013 predvidevata tudi znatno izgubo iz poslovanja, in sicer skupni negativni EBITDA v višini približno 348 milijonov ISK, pri čemer je z izgubo posloval tako konferenčni kot „umetniški“ del centra Harpa (16).

2.6   Razporeditev stroškov in ločitev računov

| (26) | Glede na prvotni projektni sporazum naj bi se finančno ločile različne družbe, vključene v upravljanje centra Harpa, in vodili ločeni računi za različne dejavnosti:
  13.11.1   Zasebni partner bo vseskozi zagotavljal finančno ločevanje med družbo za nepremičnine, družbo za upravljanje, družbo Hringur in zasebnim partnerjem. Kar zadeva finance, se vsak subjekt upravlja in posluje ločeno.
  13.11.2   Zasebni partner bo vseskozi zagotavljal ustrezno finančno ločevanje, tj. ločeno vodenje poslovnih knjig, ločevanje med plačilom za delo ter drugim poslovanjem in dejavnostmi znotraj konferenčnega centra. Zasebni partner mora kadar koli med trajanjem sporazuma na zahtevo stranke dokazati obstoj takšne finančne ločitve. |
| --- | --- |

(26)

Glede na prvotni projektni sporazum naj bi se finančno ločile različne družbe, vključene v upravljanje centra Harpa, in vodili ločeni računi za različne dejavnosti:

13.11.1   Zasebni partner bo vseskozi zagotavljal finančno ločevanje med družbo za nepremičnine, družbo za upravljanje, družbo Hringur in zasebnim partnerjem. Kar zadeva finance, se vsak subjekt upravlja in posluje ločeno.

13.11.2   Zasebni partner bo vseskozi zagotavljal ustrezno finančno ločevanje, tj. ločeno vodenje poslovnih knjig, ločevanje med plačilom za delo ter drugim poslovanjem in dejavnostmi znotraj konferenčnega centra. Zasebni partner mora kadar koli med trajanjem sporazuma na zahtevo stranke dokazati obstoj takšne finančne ločitve.

| (27) | Dejavnosti centra Harpa so razvrščene v več kategorij stroškov: 1. islandski simfonični orkester; 2. islandska opera; 3. druge umetniške prireditve; 4. konferenčni oddelek, 5. poslovanje; 6. prodaja vstopnic; 7. upravljanje prostorov; 8. uprava. Vse te kategorije stroškov zdaj spadajo pod družbo Harpa – tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., pri čemer so prihodki in stroški posameznih kategorij v proračun vključeni pod ustrezno kategorijo. Skupni stroški poslovanja, kot so plače, upravljanje stavbe (ogrevanje in elektrika) in upravni stroški, so razdeljeni po kategorijah glede na model razporeditve stroškov (17). |
| --- | --- |

(27)

Dejavnosti centra Harpa so razvrščene v več kategorij stroškov: 1. islandski simfonični orkester; 2. islandska opera; 3. druge umetniške prireditve; 4. konferenčni oddelek, 5. poslovanje; 6. prodaja vstopnic; 7. upravljanje prostorov; 8. uprava. Vse te kategorije stroškov zdaj spadajo pod družbo Harpa – tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., pri čemer so prihodki in stroški posameznih kategorij v proračun vključeni pod ustrezno kategorijo. Skupni stroški poslovanja, kot so plače, upravljanje stavbe (ogrevanje in elektrika) in upravni stroški, so razdeljeni po kategorijah glede na model razporeditve stroškov (17).

| (28) | Podrobnejši opis ukrepa je naveden v Odločbi Nadzornega organa št. 128/13/COL (18). |
| --- | --- |

(28)

Podrobnejši opis ukrepa je naveden v Odločbi Nadzornega organa št. 128/13/COL (18).

3.   OPIS RAZLOGOV ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (29) | Nadzorni organ je v Odločbi št. 128/13/COL predhodno ocenil, ali financiranje centra Harpa pomeni državno pomoč in ali je bila v tem primeru pomoč združljiva z določbami o državni pomoči iz Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(29)

Nadzorni organ je v Odločbi št. 128/13/COL predhodno ocenil, ali financiranje centra Harpa pomeni državno pomoč in ali je bila v tem primeru pomoč združljiva z določbami o državni pomoči iz Sporazuma EGP.

| (30) | Po navedbah islandskih organov financiranje centra Harpa ne vključuje državne pomoči, saj je bilo ustrezno zagotovljeno, da se za različne dejavnosti koncertnega in konferenčnega dela vodijo ločeni računi. V podporo tej trditvi so islandski organi predložili poročili dveh računovodskih podjetij o ločenosti računov družb, vključenih v upravljanje centra Harpa. Islandski organi so predložili tudi analizo oblikovanja cen, v kateri so primerjali cene konferenčnih dvoran v Reykjaviku, ki so primerljive z vidika velikosti in zmogljivosti. Poleg tega so islandski organi trdili, da konferenčne poslovne dejavnosti pozitivno prispevajo k drugim dejavnostim v centru Harpa, katerih stroški bi bili precej višji, če navedenih konferenčnih poslovnih dejavnosti ne bi bilo. |
| --- | --- |

(30)

Po navedbah islandskih organov financiranje centra Harpa ne vključuje državne pomoči, saj je bilo ustrezno zagotovljeno, da se za različne dejavnosti koncertnega in konferenčnega dela vodijo ločeni računi. V podporo tej trditvi so islandski organi predložili poročili dveh računovodskih podjetij o ločenosti računov družb, vključenih v upravljanje centra Harpa. Islandski organi so predložili tudi analizo oblikovanja cen, v kateri so primerjali cene konferenčnih dvoran v Reykjaviku, ki so primerljive z vidika velikosti in zmogljivosti. Poleg tega so islandski organi trdili, da konferenčne poslovne dejavnosti pozitivno prispevajo k drugim dejavnostim v centru Harpa, katerih stroški bi bili precej višji, če navedenih konferenčnih poslovnih dejavnosti ne bi bilo.

| (31) | Kljub temu je Nadzorni organ v predhodnem mnenju menil, da financiranje centra Harpa vključuje državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. V Odločbi št. 128/13/COL so bili opredeljeni naslednji vidiki:






  (i) | Nadzorni organ je sklenil, da so vključena državna sredstva v smislu člena 61 Sporazuma EGP, saj država in mesto skupaj pokrivata letni primanjkljaj delovanja centra Harpa tako, da vsako leto prispevata določen znesek iz svojih proračunov. |
| --- | --- | --- |

(31)

Kljub temu je Nadzorni organ v predhodnem mnenju menil, da financiranje centra Harpa vključuje državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. V Odločbi št. 128/13/COL so bili opredeljeni naslednji vidiki:

(i)

Nadzorni organ je sklenil, da so vključena državna sredstva v smislu člena 61 Sporazuma EGP, saj država in mesto skupaj pokrivata letni primanjkljaj delovanja centra Harpa tako, da vsako leto prispevata določen znesek iz svojih proračunov.

| (ii) | Nadzorni organ je menil, da tako gradnja kot upravljanje neke infrastrukture pomenita gospodarsko dejavnost samo po sebi, če se ta infrastruktura uporablja za zagotavljanje blaga ali storitev na trgu ali se bo za to uporabljala v prihodnje (19). Nekatere dejavnosti, ki potekajo v centru Harpa, predvsem konference, gledališke predstave, koncerti popularne glasbe itd., lahko pritegnejo veliko obiskovalcev, hkrati pa konkurirajo zasebnim konferenčnim centrom, gledališčem ali drugim glasbenim prizoriščem. Zato je Nadzorni organ sprejel predhodno mnenje, da se subjekti, vključeni v upravljanje centra Harpa, kolikor se ukvarjajo s poslovnimi dejavnostmi, štejejo za podjetja. |
| --- | --- |

(ii)

Nadzorni organ je menil, da tako gradnja kot upravljanje neke infrastrukture pomenita gospodarsko dejavnost samo po sebi, če se ta infrastruktura uporablja za zagotavljanje blaga ali storitev na trgu ali se bo za to uporabljala v prihodnje (19). Nekatere dejavnosti, ki potekajo v centru Harpa, predvsem konference, gledališke predstave, koncerti popularne glasbe itd., lahko pritegnejo veliko obiskovalcev, hkrati pa konkurirajo zasebnim konferenčnim centrom, gledališčem ali drugim glasbenim prizoriščem. Zato je Nadzorni organ sprejel predhodno mnenje, da se subjekti, vključeni v upravljanje centra Harpa, kolikor se ukvarjajo s poslovnimi dejavnostmi, štejejo za podjetja.

| (iii) | Poleg tega je Nadzorni organ menil, da javno financiranje gradnje centra Harpa pomeni gospodarsko prednost in s tem pomoč, saj projekt dejansko ne bi bil izveden, če tovrstnega financiranja ne bi bilo. Menil je tudi, da imajo družbe, vključene v upravljanje centra Harpa, prednost tudi v obliki dobička, ki sta se mu država in mesto odpovedala, ker ne zahtevata donosnosti svoje naložbe v koncertno dvorano in konferenčni center, kolikor se te družbe ukvarjajo s poslovnimi dejavnostmi, na primer prirejanjem konferenc ali drugih umetniških prireditev. Predhodna ocena Nadzornega organa je torej pokazala, da na nobeni ravni (gradnja, poslovanje in uporaba) ni mogoče izključiti selektivne gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(iii)

Poleg tega je Nadzorni organ menil, da javno financiranje gradnje centra Harpa pomeni gospodarsko prednost in s tem pomoč, saj projekt dejansko ne bi bil izveden, če tovrstnega financiranja ne bi bilo. Menil je tudi, da imajo družbe, vključene v upravljanje centra Harpa, prednost tudi v obliki dobička, ki sta se mu država in mesto odpovedala, ker ne zahtevata donosnosti svoje naložbe v koncertno dvorano in konferenčni center, kolikor se te družbe ukvarjajo s poslovnimi dejavnostmi, na primer prirejanjem konferenc ali drugih umetniških prireditev. Predhodna ocena Nadzornega organa je torej pokazala, da na nobeni ravni (gradnja, poslovanje in uporaba) ni mogoče izključiti selektivne gospodarske prednosti.

| (iv) | Nadzorni organ je sklenil, da bi ukrepi lahko izkrivljali konkurenco. Ker je trg za prirejanje mednarodnih dogodkov, kot na primer konferenc in prireditev, odprt za konkurenco med ponudniki prizorišč in organizatorji prireditev, ki na splošno opravljajo dejavnosti, ki so predmet trgovine med državami EGP, se lahko predpostavlja, da gre za vpliv na trgovino. V tej zadevi je vpliv na trgovino med nekaterimi sosednjimi državami EGP še verjetnejši zaradi narave poslovnega sektorja konferenčnih dejavnosti (20). Zato je predhodno mnenje Nadzornega organa, da bi ukrep lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino znotraj EGP. |
| --- | --- |

(iv)

Nadzorni organ je sklenil, da bi ukrepi lahko izkrivljali konkurenco. Ker je trg za prirejanje mednarodnih dogodkov, kot na primer konferenc in prireditev, odprt za konkurenco med ponudniki prizorišč in organizatorji prireditev, ki na splošno opravljajo dejavnosti, ki so predmet trgovine med državami EGP, se lahko predpostavlja, da gre za vpliv na trgovino. V tej zadevi je vpliv na trgovino med nekaterimi sosednjimi državami EGP še verjetnejši zaradi narave poslovnega sektorja konferenčnih dejavnosti (20). Zato je predhodno mnenje Nadzornega organa, da bi ukrep lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino znotraj EGP.

| (32) | Poleg tega je Nadzorni organ dvomil, da bi bilo državno pomoč mogoče šteti za združljivo s Sporazumom EGP. V skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP se pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanje kulturne dediščine lahko šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v EGP v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Islandski organi so navedli, da je bil prvotni cilj zadevnega ukrepa pospeševanje kulture z gradnjo koncertne dvorane, v kateri bi lahko domovala tako islandski simfonični orkester kot islandska opera. Nadzorni organ je priznal, da bi se glede na kulturni namen prostorov za simfonični orkester in opero njihova gradnja in delovanje lahko štela za pomoč za pospeševanje kulture. |
| --- | --- |

(32)

Poleg tega je Nadzorni organ dvomil, da bi bilo državno pomoč mogoče šteti za združljivo s Sporazumom EGP. V skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP se pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanje kulturne dediščine lahko šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v EGP v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Islandski organi so navedli, da je bil prvotni cilj zadevnega ukrepa pospeševanje kulture z gradnjo koncertne dvorane, v kateri bi lahko domovala tako islandski simfonični orkester kot islandska opera. Nadzorni organ je priznal, da bi se glede na kulturni namen prostorov za simfonični orkester in opero njihova gradnja in delovanje lahko štela za pomoč za pospeševanje kulture.

| (33) | Nadzorni organ je tudi priznal, da bi se infrastruktura, kot je center Harpa, lahko uporabljala tudi za različne poslovne dejavnosti, na primer za restavracije, kavarne, prodajalne, konference in koncerte popularne glasbe. Vendar pa bi morali biti zaradi preprečevanja izkrivljanja konkurence vzpostavljeni zaščitni ukrepi, da med poslovnimi dejavnostmi in subvencioniranimi kulturnimi dejavnostmi ne bi prihajalo do navzkrižnega subvencioniranja. Nadzorni organ je v predhodnem sklepu dvomil, da so islandski organi uvedli potrebne zaščitne ukrepe, s katerimi bi preprečili tovrstno navzkrižno subvencioniranje. Posledično je Nadzorni organ po predhodni oceni dvomil, da bi se gradnja in delovanje centra Harpa lahko štela za združljiva v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(33)

Nadzorni organ je tudi priznal, da bi se infrastruktura, kot je center Harpa, lahko uporabljala tudi za različne poslovne dejavnosti, na primer za restavracije, kavarne, prodajalne, konference in koncerte popularne glasbe. Vendar pa bi morali biti zaradi preprečevanja izkrivljanja konkurence vzpostavljeni zaščitni ukrepi, da med poslovnimi dejavnostmi in subvencioniranimi kulturnimi dejavnostmi ne bi prihajalo do navzkrižnega subvencioniranja. Nadzorni organ je v predhodnem sklepu dvomil, da so islandski organi uvedli potrebne zaščitne ukrepe, s katerimi bi preprečili tovrstno navzkrižno subvencioniranje. Posledično je Nadzorni organ po predhodni oceni dvomil, da bi se gradnja in delovanje centra Harpa lahko štela za združljiva v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

4.   PRIPOMBE ISLANDSKIH ORGANOV

| (34) | Iz pripomb islandskih organov je bilo mogoče razbrati njihovo stališče, da financiranje centra Harpa ne vključuje državne pomoči, saj naj bi ustrezno zagotovili, da vodijo družbe ločene račune za različne dejavnosti centra Harpa (21). |
| --- | --- |

(34)

Iz pripomb islandskih organov je bilo mogoče razbrati njihovo stališče, da financiranje centra Harpa ne vključuje državne pomoči, saj naj bi ustrezno zagotovili, da vodijo družbe ločene račune za različne dejavnosti centra Harpa (21).

| (35) | Islandski organi ne oporekajo, da so finančni prispevki za center Harpa dodeljeni iz državnih sredstev in jih je mogoče pripisati državi. Vendar menijo, da centra Harpa ni mogoče šteti za podjetje v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Po navedbah islandskih organov je center Harpa infrastruktura in kulturno prizorišče, namenjeno ohranjanju in pospeševanju kulture ter islandske dediščine, in se zato zanj ne more šteti, da zagotavlja blago in storitve na konkurenčnem trgu. Poleg tega islandski organi menijo, da pogoj glede gospodarske prednosti v tej zadevi ni izpolnjen, saj je bilo zagotovljeno, da se iz državnih sredstev financirajo le kulturne, ne pa poslovne dejavnosti centra Harpa. V zvezi z vplivom na konkurenco in trgovino med pogodbenicami so opozorili, da je treba upoštevati geografsko lego Islandije in da je malo verjetno, da bi občinstvo iz drugih držav, pogodbenic Sporazuma EGP, pripotovalo na Islandijo samo zaradi ogleda koncerta ali podobnih prireditev. |
| --- | --- |

(35)

Islandski organi ne oporekajo, da so finančni prispevki za center Harpa dodeljeni iz državnih sredstev in jih je mogoče pripisati državi. Vendar menijo, da centra Harpa ni mogoče šteti za podjetje v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Po navedbah islandskih organov je center Harpa infrastruktura in kulturno prizorišče, namenjeno ohranjanju in pospeševanju kulture ter islandske dediščine, in se zato zanj ne more šteti, da zagotavlja blago in storitve na konkurenčnem trgu. Poleg tega islandski organi menijo, da pogoj glede gospodarske prednosti v tej zadevi ni izpolnjen, saj je bilo zagotovljeno, da se iz državnih sredstev financirajo le kulturne, ne pa poslovne dejavnosti centra Harpa. V zvezi z vplivom na konkurenco in trgovino med pogodbenicami so opozorili, da je treba upoštevati geografsko lego Islandije in da je malo verjetno, da bi občinstvo iz drugih držav, pogodbenic Sporazuma EGP, pripotovalo na Islandijo samo zaradi ogleda koncerta ali podobnih prireditev.

| (36) | Islandski organi poudarjajo, da splošno delovanje centra Harpa ni poslovne narave. Po njihovem mnenju centra Harpa zasebno podjetje ne bi gradilo in ga ni mogoče primerjati z zasebno skupino podjetij. Zato po njihovih navedbah dejstva jasno kažejo, da ima v tej zadevi načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu svoje omejitve. |
| --- | --- |

(36)

Islandski organi poudarjajo, da splošno delovanje centra Harpa ni poslovne narave. Po njihovem mnenju centra Harpa zasebno podjetje ne bi gradilo in ga ni mogoče primerjati z zasebno skupino podjetij. Zato po njihovih navedbah dejstva jasno kažejo, da ima v tej zadevi načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu svoje omejitve.

| (37) | Islandski organi so po posvetovanju z direktorji centra Harpa predlagali, da se za preprečitev navzkrižnega subvencioniranja ne uporabi struktura, po kateri bi bile družbe ločene ali bi bila obvezna oddaja ponudb za konferenčne dejavnosti. Prepričani so, da so drugi ukrepi primernejši in bodo povzročali manj težav pri poslovanju centra Harpa. Torej ne glede na to, ali se državna sredstva, uporabljena za financiranje in delovanje centra Harpa, štejejo za državno pomoč, združljivo s pravili o državni pomoči, ali pa sploh ne gre za državno pomoč, se islandski organi strinjajo, da je treba uvesti ukrepe za zagotovitev, da nobena podpora ne bi neupravičeno izkrivljala konkurence na trgu prirejanja konferenc. |
| --- | --- |

(37)

Islandski organi so po posvetovanju z direktorji centra Harpa predlagali, da se za preprečitev navzkrižnega subvencioniranja ne uporabi struktura, po kateri bi bile družbe ločene ali bi bila obvezna oddaja ponudb za konferenčne dejavnosti. Prepričani so, da so drugi ukrepi primernejši in bodo povzročali manj težav pri poslovanju centra Harpa. Torej ne glede na to, ali se državna sredstva, uporabljena za financiranje in delovanje centra Harpa, štejejo za državno pomoč, združljivo s pravili o državni pomoči, ali pa sploh ne gre za državno pomoč, se islandski organi strinjajo, da je treba uvesti ukrepe za zagotovitev, da nobena podpora ne bi neupravičeno izkrivljala konkurence na trgu prirejanja konferenc.

| (38) | Islandski organi se strinjajo z Nadzornim organom, da je treba zagotoviti finančno neodvisnost konferenčnih dejavnosti od drugih dejavnosti centra Harpa in uvesti zaščitne ukrepe za preprečitev navzkrižnega subvencioniranja med obema vrstama dejavnosti. Za zagotovitev ustrezne delitve na poslovne in druge dejavnosti in za preprečitev kakršnega koli subvencioniranja prvih sta bila sprejeta dva glavna ukrepa:






  (i) | Prvič, direktorji centra Harpa so uvedli novo programsko opremo za poslovanje in računovodstvo (22). Družbi Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. omogoča ustrezno ločevanje različnih dejavnosti, njihov računovodski sistem pa tesneje povezuje z upravljanjem projekta. Nov sistem vključuje veliko več funkcij za preglednost in analize. Ločitev računov v centru Harpa upošteva smernice iz Direktive 2006/111/ES o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (v nadaljnjem besedilu: direktiva o preglednosti) (23). Posebni (ločeni) računi se vodijo za vse kulturne dejavnosti in najemnike ter za konferenčne dejavnosti, pri čemer je zagotovljeno, da se vodijo notranji računi, ki ustrezajo različnim dejavnostim. |
| --- | --- | --- |

(38)

Islandski organi se strinjajo z Nadzornim organom, da je treba zagotoviti finančno neodvisnost konferenčnih dejavnosti od drugih dejavnosti centra Harpa in uvesti zaščitne ukrepe za preprečitev navzkrižnega subvencioniranja med obema vrstama dejavnosti. Za zagotovitev ustrezne delitve na poslovne in druge dejavnosti in za preprečitev kakršnega koli subvencioniranja prvih sta bila sprejeta dva glavna ukrepa:

(i)

Prvič, direktorji centra Harpa so uvedli novo programsko opremo za poslovanje in računovodstvo (22). Družbi Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. omogoča ustrezno ločevanje različnih dejavnosti, njihov računovodski sistem pa tesneje povezuje z upravljanjem projekta. Nov sistem vključuje veliko več funkcij za preglednost in analize. Ločitev računov v centru Harpa upošteva smernice iz Direktive 2006/111/ES o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (v nadaljnjem besedilu: direktiva o preglednosti) (23). Posebni (ločeni) računi se vodijo za vse kulturne dejavnosti in najemnike ter za konferenčne dejavnosti, pri čemer je zagotovljeno, da se vodijo notranji računi, ki ustrezajo različnim dejavnostim.

| (ii) | Drugič, islandski organi so zagotovili, da se določen del stalnih in skupnih stroškov centra Harpa razporedi posameznemu delu dejavnosti glede na dejansko uporabo in poslovno dejavnost. Poleg tega je bila konferenčnemu oddelku zaračunana tržna najemnina za pisarne in druge prostore. Islandski organi so določili tržno stopnjo za najem in nadomestilo za uporabo skupnih storitev glede na to, koliko bi zasebni partnerji zaračunali v podobnih primerih. |
| --- | --- |

(ii)

Drugič, islandski organi so zagotovili, da se določen del stalnih in skupnih stroškov centra Harpa razporedi posameznemu delu dejavnosti glede na dejansko uporabo in poslovno dejavnost. Poleg tega je bila konferenčnemu oddelku zaračunana tržna najemnina za pisarne in druge prostore. Islandski organi so določili tržno stopnjo za najem in nadomestilo za uporabo skupnih storitev glede na to, koliko bi zasebni partnerji zaračunali v podobnih primerih.

| (39) | Islandski organi so predložili osnutek predloga za popolno ločitev računov za konferenčni oddelek centra Harpa, ki upošteva novo metodologijo razporeditve stroškov in prihodkov (24). Naslednja preglednica kaže predlagano ločitev računov za center Harpa (25):








  Ločitev računov za konferenčni oddelek centra Harpa |
| --- | --- |
| | Prihodki iz poslovanja: | 2013 | 2016 |
| 1 | Prihodki od oddaje konferenčnih dvoran v najem | 109 282 | 141 815 |
| 2 | Prihodki od oddaje tehnične opreme v najem | 37 965 | 47 870 |
| 3 | Prihodki od storitev tehnikov | 38 054 | 48 105 |
| 4 | Drugi prihodki | 2 186 | 2 836 |
| | — | Skupni prihodki, razen prihodki, povezani s pripravo in postrežbo hrane: |

(39)

Islandski organi so predložili osnutek predloga za popolno ločitev računov za konferenčni oddelek centra Harpa, ki upošteva novo metodologijo razporeditve stroškov in prihodkov (24). Naslednja preglednica kaže predlagano ločitev računov za center Harpa (25):

Ločitev računov za konferenčni oddelek centra Harpa

Prihodki iz poslovanja:

2013

2016

1

Prihodki od oddaje konferenčnih dvoran v najem

109 282

141 815

2

Prihodki od oddaje tehnične opreme v najem

37 965

47 870

3

Prihodki od storitev tehnikov

38 054

48 105

4

Drugi prihodki

2 186

2 836

—

Skupni prihodki, razen prihodki, povezani s pripravo in postrežbo hrane:

187 486

240 626

Prihodki, povezani s pripravo in postrežbo hrane:

5

Delež konferenčnega oddelka pri prihodkih, nastalih pri pripravi in postrežbi hrane

34 396

38 697

6

Fiksna najemnina

7 209

7 209

Skupni prihodki iz konferenčne dejavnosti

229 091

286 533

Stroški poslovanja:

7

Fiksna najemnina – za pisarne za konferenčni oddelek

686

686

8

Fiksna najemnina – za prostore za pripravo in postrežbo hrane

7 209

7 209

9

Plače in podobni stroški – za zaposlene v konferenčnem oddelku

42 908

42 908

10

Finančno-upravni stroški (vodenje poslovnih knjig)

1 000

1 000

11

Plače in podobni stroški – za zaposlene v oddelku za trženje

6 738

6 738

12

Stroški trženja

22 000

22 000

Stroški, povezani s prireditvami:

13

Najemnina (75 % prihodkov od oddajanja dvoran v najem)

81 961

106 361

14

Stroški najema opreme (75 % prihodka od oddaje opreme v najem)

28 474

35 903

15

Stroški storitev tehnikov(75 % prihodkov od nudenja tehničnih storitev)

28 541

36 079

Skupni stroški poslovanja

219 571

258 884

EBITDA

9 574

27 649

| (40) | V zvezi z najemnino so islandski organi Nadzornemu organu predložili primerjavo najemnin, ki se zaračunavajo za druge konferenčne dvorane na Islandiji, ki kaže, da je najemnina, zaračunana konferenčnemu oddelku, višja od primerljive tržne stopnje za stranke, ki najemajo dvorano zgolj priložnostno. Po navedbah islandskih organov je najemnina za stranke, ki redno najemajo dvorane, kot je konferenčni oddelek, običajno znatno nižja od najemnine, ki jo plačujejo stranke za priložnostni najem. Zato predlagajo uporabo 25-odstotne stopnje (popusta) (26). Po njihovem mnenju bi tako nizka stopnja popusta morala zagotoviti ustrezno zaračunavanje najemnine konferenčnemu oddelku v primerjavi z drugimi udeleženci na trgu. |
| --- | --- |

(40)

V zvezi z najemnino so islandski organi Nadzornemu organu predložili primerjavo najemnin, ki se zaračunavajo za druge konferenčne dvorane na Islandiji, ki kaže, da je najemnina, zaračunana konferenčnemu oddelku, višja od primerljive tržne stopnje za stranke, ki najemajo dvorano zgolj priložnostno. Po navedbah islandskih organov je najemnina za stranke, ki redno najemajo dvorane, kot je konferenčni oddelek, običajno znatno nižja od najemnine, ki jo plačujejo stranke za priložnostni najem. Zato predlagajo uporabo 25-odstotne stopnje (popusta) (26). Po njihovem mnenju bi tako nizka stopnja popusta morala zagotoviti ustrezno zaračunavanje najemnine konferenčnemu oddelku v primerjavi z drugimi udeleženci na trgu.

| (41) | Po mnenju islandskih organov je razumljivo, da od naložbe, kakršna je center Harpa, kakor tudi od drugih večjih naložbenih projektov ni mogoče pričakovati, da bodo v prvih letih poslovanja prinašali dobiček. Vendar nova metodologija razporeditve stroškov in prihodkov kaže, da bo postajal poslovni del postopoma donosnejši, kar bo lastnikom centra Harpa v naslednjih nekaj letih zagotovilo donosnost njihovih naložb. Nova metodologija tudi kaže, da je do zdaj konferenčni oddelek najverjetneje kril nesorazmerno visok delež skupnih stroškov. |
| --- | --- |

(41)

Po mnenju islandskih organov je razumljivo, da od naložbe, kakršna je center Harpa, kakor tudi od drugih večjih naložbenih projektov ni mogoče pričakovati, da bodo v prvih letih poslovanja prinašali dobiček. Vendar nova metodologija razporeditve stroškov in prihodkov kaže, da bo postajal poslovni del postopoma donosnejši, kar bo lastnikom centra Harpa v naslednjih nekaj letih zagotovilo donosnost njihovih naložb. Nova metodologija tudi kaže, da je do zdaj konferenčni oddelek najverjetneje kril nesorazmerno visok delež skupnih stroškov.

| (42) | Če bi Nadzorni organ menil, da ukrep pomeni državno pomoč, so islandski organi izrazili stališče, da bi se glede na cilje ukrepa, vključno s ciljem pospeševanja kulture in ohranjanja islandske kulturne dediščine, takšna pomoč lahko štela za združljivo s členom 61(3) Sporazuma EGP. V zvezi s tem so islandski organi tudi pozvali Nadzorni organ, naj oceni, ali bi bilo treba takšno pomoč obravnavati kot financiranje storitev splošnega gospodarskega pomena (v nadaljnjem besedilu: SSGP). |
| --- | --- |

(42)

Če bi Nadzorni organ menil, da ukrep pomeni državno pomoč, so islandski organi izrazili stališče, da bi se glede na cilje ukrepa, vključno s ciljem pospeševanja kulture in ohranjanja islandske kulturne dediščine, takšna pomoč lahko štela za združljivo s členom 61(3) Sporazuma EGP. V zvezi s tem so islandski organi tudi pozvali Nadzorni organ, naj oceni, ali bi bilo treba takšno pomoč obravnavati kot financiranje storitev splošnega gospodarskega pomena (v nadaljnjem besedilu: SSGP).

II.   OCENA

1.   PRISOTNOST DRŽAVNE POMOČI V SMISLU ČLENA 61(1) EGP

| (43) | Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:
  „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“ |
| --- | --- |

(43)

Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

| (44) | Iz tega sledi, da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: ukrep (i) odobri država ali je odobren iz državnih sredstev, (ii) daje gospodarsko prednost upravičencu, (iii) je selektiven, (iv) ima vpliv na trgovino med pogodbenicami in bi lahko izkrivljal konkurenco (27). |
| --- | --- |

(44)

Iz tega sledi, da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: ukrep (i) odobri država ali je odobren iz državnih sredstev, (ii) daje gospodarsko prednost upravičencu, (iii) je selektiven, (iv) ima vpliv na trgovino med pogodbenicami in bi lahko izkrivljal konkurenco (27).

| (45) | V naslednjih poglavjih je državno financiranje centra Harpa ocenjeno na podlagi navedenih meril. |
| --- | --- |

(45)

V naslednjih poglavjih je državno financiranje centra Harpa ocenjeno na podlagi navedenih meril.

1.1   Državna sredstva

| (46) | V skladu s členom 61(1) Sporazuma EGP mora ukrep odobriti država ali mora biti odobren iz državnih sredstev, da se lahko šteje za državno pomoč. |
| --- | --- |

(46)

V skladu s členom 61(1) Sporazuma EGP mora ukrep odobriti država ali mora biti odobren iz državnih sredstev, da se lahko šteje za državno pomoč.

| (47) | Nadzorni organ najprej opozarja, da se tako lokalni kot regionalni organi štejejo za enakovredne državi (28). Zato za namen člena 61(1) Sporazuma EGP država zajema vse organe državne uprave, od osrednje vlade do mestne ravni ali najnižje upravne ravni, pa tudi javna podjetja in organe. Poleg tega se v smislu člena 61 Sporazuma EGP občinska sredstva štejejo za državna sredstva (29). |
| --- | --- |

(47)

Nadzorni organ najprej opozarja, da se tako lokalni kot regionalni organi štejejo za enakovredne državi (28). Zato za namen člena 61(1) Sporazuma EGP država zajema vse organe državne uprave, od osrednje vlade do mestne ravni ali najnižje upravne ravni, pa tudi javna podjetja in organe. Poleg tega se v smislu člena 61 Sporazuma EGP občinska sredstva štejejo za državna sredstva (29).

| (48) | Državna sredstva se dodeljujejo, saj država in mesto skupaj pokrivata letni primanjkljaj iz poslovanja centra Harpa tako, da vsako leto prispevata določen znesek iz svojih proračunov. Poleg tega pomeni pretvorba posojil v osnovni kapital tudi prenos državnih sredstev, saj se s tem država in mesto odpovesta pravici do celotnega poplačila neodplačanih posojil. Zato je prvo merilo člena 61(1) Sporazuma EGP izpolnjeno. |
| --- | --- |

(48)

Državna sredstva se dodeljujejo, saj država in mesto skupaj pokrivata letni primanjkljaj iz poslovanja centra Harpa tako, da vsako leto prispevata določen znesek iz svojih proračunov. Poleg tega pomeni pretvorba posojil v osnovni kapital tudi prenos državnih sredstev, saj se s tem država in mesto odpovesta pravici do celotnega poplačila neodplačanih posojil. Zato je prvo merilo člena 61(1) Sporazuma EGP izpolnjeno.

1.2   Podjetja

| (49) | Da bi posojilo pomenilo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, mora podjetju zagotoviti prednost. Podjetja so subjekti, ki opravljajo gospodarsko dejavnost ne glede na svoj pravni status in način financiranja (30). Gospodarske dejavnosti so dejavnosti, ki obsegajo ponujanje blaga ali storitev na trgu (31). Nasprotno pa subjekti, ki niso poslovno dejavni, torej ne ponujajo blaga in storitev na danem trgu, niso podjetja. |
| --- | --- |

(49)

Da bi posojilo pomenilo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, mora podjetju zagotoviti prednost. Podjetja so subjekti, ki opravljajo gospodarsko dejavnost ne glede na svoj pravni status in način financiranja (30). Gospodarske dejavnosti so dejavnosti, ki obsegajo ponujanje blaga ali storitev na trgu (31). Nasprotno pa subjekti, ki niso poslovno dejavni, torej ne ponujajo blaga in storitev na danem trgu, niso podjetja.

| (50) | Kot je navedeno v Odločbi 128/13/COL, Nadzorni organ meni, da tako gradnja kot upravljanje neke infrastrukture pomenita gospodarsko dejavnost samo po sebi (in zanju torej veljajo pravila o državni pomoči), če se ta infrastruktura uporablja za zagotavljanje blaga ali storitev na trgu ali se bo za to uporabljala v prihodnje (32). V tem primeru je center Harpa namenjen na primer prirejanju konferenc ter glasbenih, kulturnih in „drugih umetniških prireditev“ na poslovni podlagi, tj. za zagotovitev storitev na trgu. To mnenje je potrdilo Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) v zadevi Leipzig/Halle
   (33). Zato se v primerih infrastrukture pomoč lahko dodeli na več ravneh: gradnja, upravljanje in uporaba dvoran (34). |
| --- | --- |

(50)

Kot je navedeno v Odločbi 128/13/COL, Nadzorni organ meni, da tako gradnja kot upravljanje neke infrastrukture pomenita gospodarsko dejavnost samo po sebi (in zanju torej veljajo pravila o državni pomoči), če se ta infrastruktura uporablja za zagotavljanje blaga ali storitev na trgu ali se bo za to uporabljala v prihodnje (32). V tem primeru je center Harpa namenjen na primer prirejanju konferenc ter glasbenih, kulturnih in „drugih umetniških prireditev“ na poslovni podlagi, tj. za zagotovitev storitev na trgu. To mnenje je potrdilo Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) v zadevi Leipzig/Halle
   (33). Zato se v primerih infrastrukture pomoč lahko dodeli na več ravneh: gradnja, upravljanje in uporaba dvoran (34).

| (51) | Kot je bilo navedeno zgoraj, v centru Harpa potekajo koncerti islandskega simfoničnega orkestra, islandske opere, druge umetniške prireditve in konference. Po mnenju islandskih organov pomeni le konferenčni del poslovanja centra Harpa gospodarsko dejavnost. Vse druge dejavnosti je treba zato razvrstiti kot negospodarske. |
| --- | --- |

(51)

Kot je bilo navedeno zgoraj, v centru Harpa potekajo koncerti islandskega simfoničnega orkestra, islandske opere, druge umetniške prireditve in konference. Po mnenju islandskih organov pomeni le konferenčni del poslovanja centra Harpa gospodarsko dejavnost. Vse druge dejavnosti je treba zato razvrstiti kot negospodarske.

| (52) | Vendar lahko nekatere dejavnosti, ki potekajo v centru Harpa, predvsem konference, gledališke predstave, koncerti popularne glasbe itd., pritegnejo veliko obiskovalcev, hkrati pa konkurirajo zasebnim konferenčnim centrom, gledališčem ali drugim glasbenim prizoriščem. Zato Nadzorni organ meni, da se koncertna dvorana in konferenčni center Harpa ter družbe, vključene v njegovo upravljanje, kolikor se ukvarjajo s poslovnimi dejavnostmi, štejejo za podjetja (35). |
| --- | --- |

(52)

Vendar lahko nekatere dejavnosti, ki potekajo v centru Harpa, predvsem konference, gledališke predstave, koncerti popularne glasbe itd., pritegnejo veliko obiskovalcev, hkrati pa konkurirajo zasebnim konferenčnim centrom, gledališčem ali drugim glasbenim prizoriščem. Zato Nadzorni organ meni, da se koncertna dvorana in konferenčni center Harpa ter družbe, vključene v njegovo upravljanje, kolikor se ukvarjajo s poslovnimi dejavnostmi, štejejo za podjetja (35).

1.3   Prednost

| (53) | Da bi ukrep pomenil državno pomoč v smislu člena 61 Sporazuma EGP, mora prejemniku pomoči zagotoviti ekonomsko prednost. |
| --- | --- |

(53)

Da bi ukrep pomenil državno pomoč v smislu člena 61 Sporazuma EGP, mora prejemniku pomoči zagotoviti ekonomsko prednost.

| (54) | Državna pomoč v zvezi z gradnjo centra Harpa se lahko izključi, če je v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu (36). Vendar so islandski organi v tej zadevi nasprotovali uporabi načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj po njihovem mnenju splošno delovanje centra Harpa ni poslovne narave. Po mnenju islandskih organov centra Harpa zasebno podjetje ne bi gradilo in ga zato ni mogoče primerjati z zasebno skupino podjetij. Zato menijo, da ima v tej zadevi načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu svoje omejitve. |
| --- | --- |

(54)

Državna pomoč v zvezi z gradnjo centra Harpa se lahko izključi, če je v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu (36). Vendar so islandski organi v tej zadevi nasprotovali uporabi načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj po njihovem mnenju splošno delovanje centra Harpa ni poslovne narave. Po mnenju islandskih organov centra Harpa zasebno podjetje ne bi gradilo in ga zato ni mogoče primerjati z zasebno skupino podjetij. Zato menijo, da ima v tej zadevi načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu svoje omejitve.

| (55) | V zvezi z gradnjo centra Harpa so islandski organi navedli, da sta država in mesto prvotno upala, da bo zasebni vlagatelj financiral izvedbo projekta. Vendar zaradi finančne krize projekta ni bilo mogoče izpeljati brez javnega financiranja. Torej naj bi bila dodelitev neposrednih nepovratnih sredstev s strani države in mesta nujna, saj sicer ne bi bilo dovolj sredstev za financiranje projekta. Zato Nadzorni organ meni, da pomeni javno financiranje gradnje centra Harpa gospodarsko prednost in s tem pomoč, saj projekt dejansko ne bi bil izveden, če tovrstnega financiranja ne bi bilo. Udeležba države in mesta je bila zato ključna za celotni projekt centra Harpa. |
| --- | --- |

(55)

V zvezi z gradnjo centra Harpa so islandski organi navedli, da sta država in mesto prvotno upala, da bo zasebni vlagatelj financiral izvedbo projekta. Vendar zaradi finančne krize projekta ni bilo mogoče izpeljati brez javnega financiranja. Torej naj bi bila dodelitev neposrednih nepovratnih sredstev s strani države in mesta nujna, saj sicer ne bi bilo dovolj sredstev za financiranje projekta. Zato Nadzorni organ meni, da pomeni javno financiranje gradnje centra Harpa gospodarsko prednost in s tem pomoč, saj projekt dejansko ne bi bil izveden, če tovrstnega financiranja ne bi bilo. Udeležba države in mesta je bila zato ključna za celotni projekt centra Harpa.

| (56) | Iz pretekle prakse odločitev Nadzornega organa izhaja, da mora biti vzpostavljen sistem stroškovnega računovodstva, ki zagotavlja, da poslovne dejavnosti niso financirane iz državnih sredstev, dodeljenih neprofitnim dejavnostim, če izvaja subjekt tako poslovne kot neposlovne dejavnosti (37). To načelo določa tudi direktiva o preglednosti. Ta direktiva ne velja neposredno za obravnavano zadevo, ker je čisti letni prihodek centra Harpa v zadnjih dveh letih nižji od praga prihodka, določenega v členu 5(1)(d) Direktive (38). Vendar Nadzorni organ meni, da še vedno veljajo načela vodenja gospodarskih dejavnosti pod tržnimi pogoji z ločenimi računi in načela jasne vzpostavitve stroškovnega računovodstva, v skladu s katerimi se vodijo ločeni računi. |
| --- | --- |

(56)

Iz pretekle prakse odločitev Nadzornega organa izhaja, da mora biti vzpostavljen sistem stroškovnega računovodstva, ki zagotavlja, da poslovne dejavnosti niso financirane iz državnih sredstev, dodeljenih neprofitnim dejavnostim, če izvaja subjekt tako poslovne kot neposlovne dejavnosti (37). To načelo določa tudi direktiva o preglednosti. Ta direktiva ne velja neposredno za obravnavano zadevo, ker je čisti letni prihodek centra Harpa v zadnjih dveh letih nižji od praga prihodka, določenega v členu 5(1)(d) Direktive (38). Vendar Nadzorni organ meni, da še vedno veljajo načela vodenja gospodarskih dejavnosti pod tržnimi pogoji z ločenimi računi in načela jasne vzpostavitve stroškovnega računovodstva, v skladu s katerimi se vodijo ločeni računi.

| (57) | Kot je bilo opisano v oddelku I.2, so dejavnosti centra Harpa razdeljene v več kategorij, tj. gostovanje islandskega simfoničnega orkestra in islandske opere ter prirejanje drugih umetniških prireditev in konferenc. Vendar so islandski organi šele po sprejetju Odločbe Nadzornega organa št. 128/13/COL ustrezno zagotovili jasno in dosledno ločitev računov za različne dejavnosti centra Harpa. Prakse prvih let poslovanja centra Harpa, po katerih so bile izgube, povezane z upravljanjem stavbe in skupnimi upravnimi stroški različnih dejavnosti centra Harpa, preprosto ločene na podlagi ocen in drugih meril, ni mogoče šteti za jasno ločitev računov v skladu z zakonodajo EGP. Zato bi lahko prišlo do navzkrižnega subvencioniranja med kulturnimi in gospodarskimi dejavnostmi centra Harpa. |
| --- | --- |

(57)

Kot je bilo opisano v oddelku I.2, so dejavnosti centra Harpa razdeljene v več kategorij, tj. gostovanje islandskega simfoničnega orkestra in islandske opere ter prirejanje drugih umetniških prireditev in konferenc. Vendar so islandski organi šele po sprejetju Odločbe Nadzornega organa št. 128/13/COL ustrezno zagotovili jasno in dosledno ločitev računov za različne dejavnosti centra Harpa. Prakse prvih let poslovanja centra Harpa, po katerih so bile izgube, povezane z upravljanjem stavbe in skupnimi upravnimi stroški različnih dejavnosti centra Harpa, preprosto ločene na podlagi ocen in drugih meril, ni mogoče šteti za jasno ločitev računov v skladu z zakonodajo EGP. Zato bi lahko prišlo do navzkrižnega subvencioniranja med kulturnimi in gospodarskimi dejavnostmi centra Harpa.

| (58) | Kot je bilo opisano v oddelku I.4, so islandski organi uvedli nekatere ukrepe za ločeno vodenje računov poslovnih in neposlovnih dejavnosti v centru Harpa (39). Ukrepi zajemajo novo metodologijo razporeditve stroškov in prihodkov ter vodenje ločenih računov za konferenčni oddelek centra Harpa. Čeprav te nove ureditve zmanjšujejo prednost družb, vključenih v upravljanje centra Harpa, na najnižjo raven, potrebno za zagotovitev delovanja infrastrukture, pa prednosti za konferenčni oddelek ni mogoče popolnoma izključiti. |
| --- | --- |

(58)

Kot je bilo opisano v oddelku I.4, so islandski organi uvedli nekatere ukrepe za ločeno vodenje računov poslovnih in neposlovnih dejavnosti v centru Harpa (39). Ukrepi zajemajo novo metodologijo razporeditve stroškov in prihodkov ter vodenje ločenih računov za konferenčni oddelek centra Harpa. Čeprav te nove ureditve zmanjšujejo prednost družb, vključenih v upravljanje centra Harpa, na najnižjo raven, potrebno za zagotovitev delovanja infrastrukture, pa prednosti za konferenčni oddelek ni mogoče popolnoma izključiti.

| (59) | Poleg navedenega imajo družbe, vključene v upravljanje centra Harpa, prednost tudi v obliki dobička, ki sta se mu država in mesto odpovedala, ker ne zahtevata donosnosti svoje naložbe v koncertno dvorano in konferenčni center, kolikor se te družbe ukvarjajo s poslovnimi dejavnostmi, na primer prirejanjem konferenc. Vsak lastnik podjetja ali vlagatelj običajno zahteva donosnost svoje naložbe v komercialno podjetje. Takšna zahteva dejansko pomeni strošek za podjetje. Če podjetju v državni lasti ni treba ustvariti normalne stopnje donosnosti za svojega lastnika, to dejansko pomeni, da podjetje pridobi prednost vsakič, ko se lastnik odpove dobičku (40). |
| --- | --- |

(59)

Poleg navedenega imajo družbe, vključene v upravljanje centra Harpa, prednost tudi v obliki dobička, ki sta se mu država in mesto odpovedala, ker ne zahtevata donosnosti svoje naložbe v koncertno dvorano in konferenčni center, kolikor se te družbe ukvarjajo s poslovnimi dejavnostmi, na primer prirejanjem konferenc. Vsak lastnik podjetja ali vlagatelj običajno zahteva donosnost svoje naložbe v komercialno podjetje. Takšna zahteva dejansko pomeni strošek za podjetje. Če podjetju v državni lasti ni treba ustvariti normalne stopnje donosnosti za svojega lastnika, to dejansko pomeni, da podjetje pridobi prednost vsakič, ko se lastnik odpove dobičku (40).

1.4   Prednost, ocenjena glede na zadevo Altmark

| (60) | Islandski organi menijo, da bi bilo treba financiranje gradnje in delovanja centra Harpa opredeliti kot financiranje storitev splošnega gospodarskega pomena ter da so izpolnjena vsa štiri merila iz „preskusa Altmark“, zato ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(60)

Islandski organi menijo, da bi bilo treba financiranje gradnje in delovanja centra Harpa opredeliti kot financiranje storitev splošnega gospodarskega pomena ter da so izpolnjena vsa štiri merila iz „preskusa Altmark“, zato ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

| (61) | Sodišče je v sodbi v zadevi Altmark pojasnilo pogoje, pod katerimi nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči, če ni bilo pridobljene nobene prednosti (41). Da pa se v konkretnem primeru takšno nadomestilo ne bi štelo za državno pomoč, morajo biti izpolnjeni vsi štirje pogoji, na splošno poimenovani merila Altmark
   (42). |
| --- | --- |

(61)

Sodišče je v sodbi v zadevi Altmark pojasnilo pogoje, pod katerimi nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči, če ni bilo pridobljene nobene prednosti (41). Da pa se v konkretnem primeru takšno nadomestilo ne bi štelo za državno pomoč, morajo biti izpolnjeni vsi štirje pogoji, na splošno poimenovani merila Altmark
   (42).

| (62) | Navedeni štirje pogoji so: (i) upravičenec do mehanizma državnega financiranja za SSGP mora biti uradno pooblaščen za opravljanje SSGP, te obveznosti pa morajo biti jasno opredeljene; (ii) merila za izračun nadomestila morajo biti določena vnaprej ter objektivno in pregledno, da bi se preprečila ekonomska ugodnost, ki bi prejemniku dajala prednost pred konkurenčnimi podjetji; (iii) nadomestilo ne sme presegati tistega, kar je potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti SSGP, ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti, ter (iv) če upravičenec ni izbran s postopkom oddaje javnega naročila, se mora raven dodeljenega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti, ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička. |
| --- | --- |

(62)

Navedeni štirje pogoji so: (i) upravičenec do mehanizma državnega financiranja za SSGP mora biti uradno pooblaščen za opravljanje SSGP, te obveznosti pa morajo biti jasno opredeljene; (ii) merila za izračun nadomestila morajo biti določena vnaprej ter objektivno in pregledno, da bi se preprečila ekonomska ugodnost, ki bi prejemniku dajala prednost pred konkurenčnimi podjetji; (iii) nadomestilo ne sme presegati tistega, kar je potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti SSGP, ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti, ter (iv) če upravičenec ni izbran s postopkom oddaje javnega naročila, se mora raven dodeljenega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti, ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička.

| (63) | Države EGP imajo na splošno široko diskrecijsko pravico glede opredelitve storitve kot SSGP ob upoštevanju ustrezne sodne prakse, ki določa splošna načela, ki jih je treba izpolnjevati. Iz člena 59(2) Sporazuma EGP izhaja, da so podjetja, pooblaščena za opravljanje SSGP, podjetja, ki jim je zaupana „posebna naloga“ (43). |
| --- | --- |

(63)

Države EGP imajo na splošno široko diskrecijsko pravico glede opredelitve storitve kot SSGP ob upoštevanju ustrezne sodne prakse, ki določa splošna načela, ki jih je treba izpolnjevati. Iz člena 59(2) Sporazuma EGP izhaja, da so podjetja, pooblaščena za opravljanje SSGP, podjetja, ki jim je zaupana „posebna naloga“ (43).

| (64) | Glede na smernice Nadzornega organa o uporabi pravil o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (44), je treba nalogo opravljanja javnih storitev dodeliti z aktom, ki ima lahko glede na zakonodajo posamezne države Efte obliko zakonskega ali podzakonskega akta ali pogodbe. Lahko se določi tudi v več aktih. Komisija in Nadzorni organ v takih primerih običajno zahtevata, da mora akt ali vrsta aktov določati vsaj:






  (a) | vsebino in trajanje obveznosti javnih storitev; |
| --- | --- | --- |

(64)

Glede na smernice Nadzornega organa o uporabi pravil o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (44), je treba nalogo opravljanja javnih storitev dodeliti z aktom, ki ima lahko glede na zakonodajo posamezne države Efte obliko zakonskega ali podzakonskega akta ali pogodbe. Lahko se določi tudi v več aktih. Komisija in Nadzorni organ v takih primerih običajno zahtevata, da mora akt ali vrsta aktov določati vsaj:

(a)

vsebino in trajanje obveznosti javnih storitev;

| (b) | zadevno podjetje in, če je primerno, ozemlje; |
| --- | --- |

(b)

zadevno podjetje in, če je primerno, ozemlje;

| (c) | vrsto vseh izključnih ali posebnih pravic, ki jih podjetju dodeli zadevni organ; |
| --- | --- |

(c)

vrsto vseh izključnih ali posebnih pravic, ki jih podjetju dodeli zadevni organ;

| (d) | merila za izračun, nadzor in pregled nadomestila ter |
| --- | --- |

(d)

merila za izračun, nadzor in pregled nadomestila ter

| (e) | ureditve za preprečitev kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo izterjavo. |
| --- | --- |

(e)

ureditve za preprečitev kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo izterjavo.

| (65) | Obveznosti javnih storitev centra Harpa so po navedbah islandskih organov jasno opredeljene v njegovi lastniški politiki. Glede na lastniško politiko je namen centra Harpa: (i) postati forum za glasbeno in kulturno življenje na Islandiji, (ii) okrepiti položaj Islandije kot prizorišča konferenc, (iii) okrepiti položaj potovalne industrije na Islandiji in (iv) spodbuditi življenje v središču mesta Reykjavik. Lastniška politika predvideva tudi, da bo poslovanje centra Harpa samozadostno in da mu razen prispevkov, dogovorjenih v projektnem sporazumu, ne bodo dodeljeni drugi prispevki. Vendar pa lastniška politika ne navaja trajanja obveznosti javnih storitev niti ne določa posebnih meril za izračun, nadzor in pregled nadomestila ali opisuje ureditev za preprečitev prekomernega nadomestila in njegove izterjave. Po mnenju Nadzornega organa zato prvo merilo Altmark ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(65)

Obveznosti javnih storitev centra Harpa so po navedbah islandskih organov jasno opredeljene v njegovi lastniški politiki. Glede na lastniško politiko je namen centra Harpa: (i) postati forum za glasbeno in kulturno življenje na Islandiji, (ii) okrepiti položaj Islandije kot prizorišča konferenc, (iii) okrepiti položaj potovalne industrije na Islandiji in (iv) spodbuditi življenje v središču mesta Reykjavik. Lastniška politika predvideva tudi, da bo poslovanje centra Harpa samozadostno in da mu razen prispevkov, dogovorjenih v projektnem sporazumu, ne bodo dodeljeni drugi prispevki. Vendar pa lastniška politika ne navaja trajanja obveznosti javnih storitev niti ne določa posebnih meril za izračun, nadzor in pregled nadomestila ali opisuje ureditev za preprečitev prekomernega nadomestila in njegove izterjave. Po mnenju Nadzornega organa zato prvo merilo Altmark ni izpolnjeno.

| (66) | Glede na projektni sporazum bi moral biti prispevek države in mesta stalni letni znesek (595 000 000 ISK), ki bi moral biti spremenjen na vsak datum plačila, da bi vključeval spremembe indeksa cen življenjskih potrebščin. Vendar pa so lastniki centru Harpa zaradi njegovega finančnega stanja občasno dodelili znatna finančna sredstva ter se dogovorili o pretvorbi posojil (45). Zato se v nasprotju z mnenjem islandskih organov zdi, da nadomestilo za domnevno obveznost javnih storitev ni bilo objektivno in pregledno določeno vnaprej. Poleg tega lahko Nadzorni organi zaradi nepregledne narave pomoči (kritje letnega primanjkljaja centra Harpa, morebitno navzkrižno subvencioniranje in praksa, po kateri se ne zahteva primerne donosnosti naložbe) sklene le, da islandski organi niso ustrezno zagotovili, da nadomestilo ne bi preseglo potrebnega. |
| --- | --- |

(66)

Glede na projektni sporazum bi moral biti prispevek države in mesta stalni letni znesek (595 000 000 ISK), ki bi moral biti spremenjen na vsak datum plačila, da bi vključeval spremembe indeksa cen življenjskih potrebščin. Vendar pa so lastniki centru Harpa zaradi njegovega finančnega stanja občasno dodelili znatna finančna sredstva ter se dogovorili o pretvorbi posojil (45). Zato se v nasprotju z mnenjem islandskih organov zdi, da nadomestilo za domnevno obveznost javnih storitev ni bilo objektivno in pregledno določeno vnaprej. Poleg tega lahko Nadzorni organi zaradi nepregledne narave pomoči (kritje letnega primanjkljaja centra Harpa, morebitno navzkrižno subvencioniranje in praksa, po kateri se ne zahteva primerne donosnosti naložbe) sklene le, da islandski organi niso ustrezno zagotovili, da nadomestilo ne bi preseglo potrebnega.

| (67) | Nadzorni organ opozarja, da upravljavec centra Harpa ni bil izbran s postopkom oddaje javnega naročila in da islandski organi Nadzornemu organu niso predložili informacij, da bi lahko preveril, ali stroški centra Harpa ustrezajo stroškom povprečnega, dobro vodenega in ustrezno opremljenega podjetja, kakor zahteva četrto merilo Altmark. |
| --- | --- |

(67)

Nadzorni organ opozarja, da upravljavec centra Harpa ni bil izbran s postopkom oddaje javnega naročila in da islandski organi Nadzornemu organu niso predložili informacij, da bi lahko preveril, ali stroški centra Harpa ustrezajo stroškom povprečnega, dobro vodenega in ustrezno opremljenega podjetja, kakor zahteva četrto merilo Altmark.

| (68) | Na podlagi navedenega Nadzorni organ ugotavlja, da financiranje centra Harpa ne izpolnjuje vseh meril Altmark in ga zato ni mogoče opredeliti kot financiranje storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(68)

Na podlagi navedenega Nadzorni organ ugotavlja, da financiranje centra Harpa ne izpolnjuje vseh meril Altmark in ga zato ni mogoče opredeliti kot financiranje storitev splošnega gospodarskega pomena.

1.5   Selektivnost

| (69) | Da bi ukrep pomenil državno pomoč v smislu člena 61 Sporazuma EGP, mora biti selektiven. |
| --- | --- |

(69)

Da bi ukrep pomenil državno pomoč v smislu člena 61 Sporazuma EGP, mora biti selektiven.

| (70) | Islandski organi zagotavljajo financiranje družbam, vključenim v upravljanje centra Harpa. Financiranje je namenjeno kritju izgub, ki nastajajo pri različnih dejavnostih centra Harpa, tudi pri gospodarskih dejavnostih, kot je prirejanje konferenc. Ta sistem nadomestila, pri katerem lahko pride do navzkrižnega subvencioniranja, drugim družbam, dejavnim na trgu za prirejanje konferenc na Islandiji ali drugod, ni na voljo. |
| --- | --- |

(70)

Islandski organi zagotavljajo financiranje družbam, vključenim v upravljanje centra Harpa. Financiranje je namenjeno kritju izgub, ki nastajajo pri različnih dejavnostih centra Harpa, tudi pri gospodarskih dejavnostih, kot je prirejanje konferenc. Ta sistem nadomestila, pri katerem lahko pride do navzkrižnega subvencioniranja, drugim družbam, dejavnim na trgu za prirejanje konferenc na Islandiji ali drugod, ni na voljo.

| (71) | Glede na navedeno Nadzorni organ meni, da imajo s tem družbe, vključene v upravljanje centra Harpa, selektivno gospodarsko prednost v primerjavi s konkurenti na trgu. |
| --- | --- |

(71)

Glede na navedeno Nadzorni organ meni, da imajo s tem družbe, vključene v upravljanje centra Harpa, selektivno gospodarsko prednost v primerjavi s konkurenti na trgu.

1.6   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med pogodbenicami

| (72) | Da se ukrep lahko šteje za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, mora biti takšen, da lahko izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(72)

Da se ukrep lahko šteje za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, mora biti takšen, da lahko izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP.

| (73) | Glede na ustaljeno sodno prakso samo dejstvo, da ukrep krepi položaj podjetja v primerjavi s podjetji, ki si konkurirajo na trgu EGP, zadostuje za sklep, da bi ukrep lahko vplival na trgovino med pogodbenicami in izkrivljal konkurenco med podjetji iz drugih držav EGP (46). Državna sredstva, dodeljena družbam, vključenim v upravljanje centra Harpa, za kritje izgub, pomenijo prednost, ki krepi položaj centra Harpa v primerjavi s položajem konkurenčnih podjetij na istem trgu. |
| --- | --- |

(73)

Glede na ustaljeno sodno prakso samo dejstvo, da ukrep krepi položaj podjetja v primerjavi s podjetji, ki si konkurirajo na trgu EGP, zadostuje za sklep, da bi ukrep lahko vplival na trgovino med pogodbenicami in izkrivljal konkurenco med podjetji iz drugih držav EGP (46). Državna sredstva, dodeljena družbam, vključenim v upravljanje centra Harpa, za kritje izgub, pomenijo prednost, ki krepi položaj centra Harpa v primerjavi s položajem konkurenčnih podjetij na istem trgu.

| (74) | Čeprav je večina dejavnosti, ki se izvajajo v centru Harpa, lokalnega značaja, ima center tudi zmogljivosti za velike in srednje velike mednarodne prireditve, zato ni mogoče izključiti vpliva na konkurenco in trgovino med pogodbenicami (47). Vendar je po navedbah islandskih organov malo verjetno, da bi bilo veliko prireditev v centru Harpa, če sploh katera, tako zanimivih za prebivalce sosednjih držav, da bi opravili vso pot do Reykjavika za njihov ogled, zato je malo verjetno, da bi center Harpa s svojimi prireditvami konkuriral podobnim dvoranam v bližnjih državah. |
| --- | --- |

(74)

Čeprav je večina dejavnosti, ki se izvajajo v centru Harpa, lokalnega značaja, ima center tudi zmogljivosti za velike in srednje velike mednarodne prireditve, zato ni mogoče izključiti vpliva na konkurenco in trgovino med pogodbenicami (47). Vendar je po navedbah islandskih organov malo verjetno, da bi bilo veliko prireditev v centru Harpa, če sploh katera, tako zanimivih za prebivalce sosednjih držav, da bi opravili vso pot do Reykjavika za njihov ogled, zato je malo verjetno, da bi center Harpa s svojimi prireditvami konkuriral podobnim dvoranam v bližnjih državah.

| (75) | Ker pa je trg za prirejanje mednarodnih dogodkov odprt za konkurenco med ponudniki prizorišč in organizatorji prireditev, ki običajno izvajajo dejavnosti, ki so predmet trgovine med državami EGP, se lahko predpostavlja, da gre za vpliv na trgovino. V tej zadevi je vpliv na trgovino med nekaterimi sosednjimi državami EGP še verjetnejši zaradi narave poslovnega sektorja konferenčnih dejavnosti. Poleg tega je Splošno sodišče v svojem sklepu o kompleksu Ahoy na Nizozemskem nedavno odločilo, da ni bilo razloga za omejitev trga na ozemlje navedene države članice (48). |
| --- | --- |

(75)

Ker pa je trg za prirejanje mednarodnih dogodkov odprt za konkurenco med ponudniki prizorišč in organizatorji prireditev, ki običajno izvajajo dejavnosti, ki so predmet trgovine med državami EGP, se lahko predpostavlja, da gre za vpliv na trgovino. V tej zadevi je vpliv na trgovino med nekaterimi sosednjimi državami EGP še verjetnejši zaradi narave poslovnega sektorja konferenčnih dejavnosti. Poleg tega je Splošno sodišče v svojem sklepu o kompleksu Ahoy na Nizozemskem nedavno odločilo, da ni bilo razloga za omejitev trga na ozemlje navedene države članice (48).

| (76) | Zato Nadzorni organ tako kot v svoji odločbi o začetku postopka meni, da bi ukrep lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino znotraj EGP. |
| --- | --- |

(76)

Zato Nadzorni organ tako kot v svoji odločbi o začetku postopka meni, da bi ukrep lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino znotraj EGP.

1.7   Zaključek o obstoju državne pomoči

| (77) | S sklicevanjem na zgornje navedbe Nadzorni organ ugotavlja, da ocenjeni ukrep, tj. financiranje centra Harpa, vključuje elemente državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Zato je na podlagi zgoraj navedenih pogojev treba proučiti, ali je ukrep združljiv z delovanjem Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(77)

S sklicevanjem na zgornje navedbe Nadzorni organ ugotavlja, da ocenjeni ukrep, tj. financiranje centra Harpa, vključuje elemente državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Zato je na podlagi zgoraj navedenih pogojev treba proučiti, ali je ukrep združljiv z delovanjem Sporazuma EGP.

2.   POSTOPKOVNE ZAHTEVE

| (78) | V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 „mora biti Nadzorni organ Efte o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči obveščen dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe. [...] Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev“. |
| --- | --- |

(78)

V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 „mora biti Nadzorni organ Efte o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči obveščen dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe. [...] Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev“.

| (79) | Islandski organi ukrepa pomoči niso priglasili Nadzornemu organu. Poleg tega so z gradnjo in začetkom delovanja centra Harpa navedene ukrepe začeli izvajati še pred sprejetjem dokončne odločitve Nadzornega organa. Zato Nadzorni organ ugotavlja, da islandski organi niso spoštovali svojih obveznosti iz člena 1(3) dela I Protokola 3. Dodelitev kakršne koli pomoči je zato nezakonita. |
| --- | --- |

(79)

Islandski organi ukrepa pomoči niso priglasili Nadzornemu organu. Poleg tega so z gradnjo in začetkom delovanja centra Harpa navedene ukrepe začeli izvajati še pred sprejetjem dokončne odločitve Nadzornega organa. Zato Nadzorni organ ugotavlja, da islandski organi niso spoštovali svojih obveznosti iz člena 1(3) dela I Protokola 3. Dodelitev kakršne koli pomoči je zato nezakonita.

3.   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI

| (80) | Podporni ukrepi, zajeti v členu 61(1) Sporazuma EGP, so načeloma nezdružljivi z delovanjem Sporazuma EGP, razen če izpolnjujejo pogoje za odstopanje od člena 61(2) ali (3) ali člena 59(2) Sporazuma EGP in so potrebni, sorazmerni in ne povzročajo nedopustnega izkrivljanja konkurence. Islandski organi trdijo, da je vsakršna pomoč, dodeljena projektu, združljiva s členom 61(3) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(80)

Podporni ukrepi, zajeti v členu 61(1) Sporazuma EGP, so načeloma nezdružljivi z delovanjem Sporazuma EGP, razen če izpolnjujejo pogoje za odstopanje od člena 61(2) ali (3) ali člena 59(2) Sporazuma EGP in so potrebni, sorazmerni in ne povzročajo nedopustnega izkrivljanja konkurence. Islandski organi trdijo, da je vsakršna pomoč, dodeljena projektu, združljiva s členom 61(3) Sporazuma EGP.

| (81) | Ta ne vključuje določbe, ki bi ustrezala členu 107(3)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Nadzorni organ kljub vsemu priznava, da se ukrepi državne pomoči lahko odobrijo na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP (49). |
| --- | --- |

(81)

Ta ne vključuje določbe, ki bi ustrezala členu 107(3)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Nadzorni organ kljub vsemu priznava, da se ukrepi državne pomoči lahko odobrijo na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP (49).

| (82) | Na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP se pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine lahko šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v EGP v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Nadzorni organ mora zato oceniti, ali je mogoče dodelitev pomoči različnim dejavnostim centra Harpa utemeljiti kot pomoč za pospeševanje kulture na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(82)

Na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP se pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine lahko šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v EGP v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Nadzorni organ mora zato oceniti, ali je mogoče dodelitev pomoči različnim dejavnostim centra Harpa utemeljiti kot pomoč za pospeševanje kulture na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

| (83) | Opozoriti je treba, da so bila načela iz člena 61(3)(c) Sporazuma EGP uporabljena za zadeve, precej podobne obravnavani zadevi (50). Islandski organi so navedli, da je bil prvotni cilj zadevnega ukrepa pospeševanje kulture z gradnjo koncertne dvorane, v kateri bi lahko domovala tako islandski simfonični orkester kot islandska opera. Podobne večnamenske kulturne centre že ima večina evropskih mest. Center Harpa naj bi postal islandska nacionalna koncertna dvorana, ki bi zagotavljala potrebno kulturno infrastrukturo, ki je prej na Islandiji ni bilo, in bo pomenila osrednjo točko za razvoj in napredek uprizoritvenih umetnosti na Islandiji. Zato prispeva k razvoju poznavanja kulture ter omogoča dostop javnosti do kulturnih, izobraževalnih in razvedrilnih dejavnosti (51). |
| --- | --- |

(83)

Opozoriti je treba, da so bila načela iz člena 61(3)(c) Sporazuma EGP uporabljena za zadeve, precej podobne obravnavani zadevi (50). Islandski organi so navedli, da je bil prvotni cilj zadevnega ukrepa pospeševanje kulture z gradnjo koncertne dvorane, v kateri bi lahko domovala tako islandski simfonični orkester kot islandska opera. Podobne večnamenske kulturne centre že ima večina evropskih mest. Center Harpa naj bi postal islandska nacionalna koncertna dvorana, ki bi zagotavljala potrebno kulturno infrastrukturo, ki je prej na Islandiji ni bilo, in bo pomenila osrednjo točko za razvoj in napredek uprizoritvenih umetnosti na Islandiji. Zato prispeva k razvoju poznavanja kulture ter omogoča dostop javnosti do kulturnih, izobraževalnih in razvedrilnih dejavnosti (51).

| (84) | Glede na navedeno Nadzorni organ meni, da bi se glede na kulturni namen gradnja in delovanje prostorov za simfonični orkester in opero lahko štela za pomoč za pospeševanje kulture v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP. Vendar dvomi, da je mogoče pomoč, dodeljeno za subvencioniranje konferenčnih dejavnosti, utemeljiti kot pomoč na podlagi člena 61(3)(c), zato je treba to zadevo oceniti ločeno. |
| --- | --- |

(84)

Glede na navedeno Nadzorni organ meni, da bi se glede na kulturni namen gradnja in delovanje prostorov za simfonični orkester in opero lahko štela za pomoč za pospeševanje kulture v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP. Vendar dvomi, da je mogoče pomoč, dodeljeno za subvencioniranje konferenčnih dejavnosti, utemeljiti kot pomoč na podlagi člena 61(3)(c), zato je treba to zadevo oceniti ločeno.

| (85) | V zvezi z nujnostjo ukrepa, njegovo sorazmernostjo in vprašanjem, ali lahko povzroči nedopustno izkrivljanje konkurence, Nadzorni organ ugotavlja: kot je bilo že navedeno, je bil glavni razlog za gradnjo centra Harpa očitna potreba po ustrezni koncertni dvorani, ki bi gostila islandski simfonični orkester in islandsko opero. Glede na velikost projekta je razumljivo, da se bo infrastruktura, kakršna je center Harpa, uporabljala tudi za izvajanje različnih poslovnih dejavnosti, kot na primer restavracij, kavarn, prodajaln, konferenc in koncertov popularne glasbe. Vendar pa morajo biti zaradi preprečevanja izkrivljanja konkurence vzpostavljeni zaščitni ukrepi, da med poslovnimi dejavnostmi in subvencioniranimi kulturnimi dejavnostmi ne bi prihajalo do znatnega navzkrižnega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(85)

V zvezi z nujnostjo ukrepa, njegovo sorazmernostjo in vprašanjem, ali lahko povzroči nedopustno izkrivljanje konkurence, Nadzorni organ ugotavlja: kot je bilo že navedeno, je bil glavni razlog za gradnjo centra Harpa očitna potreba po ustrezni koncertni dvorani, ki bi gostila islandski simfonični orkester in islandsko opero. Glede na velikost projekta je razumljivo, da se bo infrastruktura, kakršna je center Harpa, uporabljala tudi za izvajanje različnih poslovnih dejavnosti, kot na primer restavracij, kavarn, prodajaln, konferenc in koncertov popularne glasbe. Vendar pa morajo biti zaradi preprečevanja izkrivljanja konkurence vzpostavljeni zaščitni ukrepi, da med poslovnimi dejavnostmi in subvencioniranimi kulturnimi dejavnostmi ne bi prihajalo do znatnega navzkrižnega subvencioniranja.

| (86) | V Odločbi št. 128/13/COL je Nadzorni organ navedel tri metode, na podlagi katerih bi islandski organi lahko zagotovili, da med poslovnimi in kulturnimi dejavnostmi centra Harpa ne bi prišlo do navzkrižnega subvencioniranja (52). Prvič, Nadzorni organ je navedel, da bi bil ta cilj lahko dosežen z objavo razpisov za prostore, namenjene poslovnim dejavnostim, s čimer bi bilo zagotovljeno, da bo gospodarski subjekt plačal tržno ceno za prostore in ne bo imel koristi od navzkrižnega subvencioniranja. Drugič, islandski organi bi lahko ustanovili ločen pravni subjekt za poslovne dejavnosti. Kot tretjo možnost je Nadzorni organ v odločbi o začetku postopka navedel vzpostavitev ustreznega sistema razporeditve stroškov in vodenja ločenih računov, ki bi omogočal primerno donosnost naložb, s čimer bi bila zagotovljena ustrezna ločitev poslovnih in neposlovnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(86)

V Odločbi št. 128/13/COL je Nadzorni organ navedel tri metode, na podlagi katerih bi islandski organi lahko zagotovili, da med poslovnimi in kulturnimi dejavnostmi centra Harpa ne bi prišlo do navzkrižnega subvencioniranja (52). Prvič, Nadzorni organ je navedel, da bi bil ta cilj lahko dosežen z objavo razpisov za prostore, namenjene poslovnim dejavnostim, s čimer bi bilo zagotovljeno, da bo gospodarski subjekt plačal tržno ceno za prostore in ne bo imel koristi od navzkrižnega subvencioniranja. Drugič, islandski organi bi lahko ustanovili ločen pravni subjekt za poslovne dejavnosti. Kot tretjo možnost je Nadzorni organ v odločbi o začetku postopka navedel vzpostavitev ustreznega sistema razporeditve stroškov in vodenja ločenih računov, ki bi omogočal primerno donosnost naložb, s čimer bi bila zagotovljena ustrezna ločitev poslovnih in neposlovnih dejavnosti.

| (87) | Islandski organi so poudarili, da je pri delovanju centra Harpa potrebna določena prožnost, saj morajo kulturne in konferenčne dejavnosti soobstajati in v več primerih se lahko ti dve vrsti dejavnosti prepletata, če nista zagotovljena zelo skladen nadzor in načrtovanje. Torej bi ustanovitev novega upravljavca, bodisi zasebnega bodisi ločenega državnega subjekta, znotraj centra Harpa povečala upravno breme in nastali bi dodatne omejitve ter stroški ob že tako težavnem poslovanju. Zato so islandski organi po posvetovanju z direktorji centra Harpa sklenili, da je tretja možnost, tj. ločitev gospodarskih in neposlovnih dejavnosti centra Harpa ter vzpostavitev ustreznega sistema razporeditve stroškov in vodenja ločenih računov, glede na navedene okoliščine najprimernejša. |
| --- | --- |

(87)

Islandski organi so poudarili, da je pri delovanju centra Harpa potrebna določena prožnost, saj morajo kulturne in konferenčne dejavnosti soobstajati in v več primerih se lahko ti dve vrsti dejavnosti prepletata, če nista zagotovljena zelo skladen nadzor in načrtovanje. Torej bi ustanovitev novega upravljavca, bodisi zasebnega bodisi ločenega državnega subjekta, znotraj centra Harpa povečala upravno breme in nastali bi dodatne omejitve ter stroški ob že tako težavnem poslovanju. Zato so islandski organi po posvetovanju z direktorji centra Harpa sklenili, da je tretja možnost, tj. ločitev gospodarskih in neposlovnih dejavnosti centra Harpa ter vzpostavitev ustreznega sistema razporeditve stroškov in vodenja ločenih računov, glede na navedene okoliščine najprimernejša.

| (88) | Kot je že bilo navedeno, vodenje ločenih računov in nova metodologija razporeditve stroškov in prihodkov, ki so ju uvedli lastniki centra Harpa, upoštevata smernice direktive o preglednosti. Posebni (ločeni) računi se vodijo za vse kulturne dejavnosti in najemnike ter za konferenčne dejavnosti, pri čemer je zagotovljeno, da se vodijo notranji računi, ki ustrezajo različnim dejavnostim. Poleg tega so islandski organi zagotovili, da se določen del stalnih in skupnih stroškov centra Harpa razporedi na posamezni del dejavnosti glede na dejansko uporabo in poslovno dejavnost. Konferenčnemu oddelku se bo zaračunala tudi tržna najemnina za pisarne in druge prostore (53). Ukrepi, ki so jih uvedli islandski organi, učinkovito zagotavljajo, da med poslovnimi in kulturnimi dejavnostmi centra Harpa ne bo prišlo do navzkrižnega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(88)

Kot je že bilo navedeno, vodenje ločenih računov in nova metodologija razporeditve stroškov in prihodkov, ki so ju uvedli lastniki centra Harpa, upoštevata smernice direktive o preglednosti. Posebni (ločeni) računi se vodijo za vse kulturne dejavnosti in najemnike ter za konferenčne dejavnosti, pri čemer je zagotovljeno, da se vodijo notranji računi, ki ustrezajo različnim dejavnostim. Poleg tega so islandski organi zagotovili, da se določen del stalnih in skupnih stroškov centra Harpa razporedi na posamezni del dejavnosti glede na dejansko uporabo in poslovno dejavnost. Konferenčnemu oddelku se bo zaračunala tudi tržna najemnina za pisarne in druge prostore (53). Ukrepi, ki so jih uvedli islandski organi, učinkovito zagotavljajo, da med poslovnimi in kulturnimi dejavnostmi centra Harpa ne bo prišlo do navzkrižnega subvencioniranja.

| (89) | Glede na predhodne računovodske izkaze za leto 2013 se pričakuje, da bo konferenčni oddelek ustvaril minimalen dobiček v višini 9 574 000 ISK. Po pričakovanjih naj bi bil ta dobiček do leta 2016 višji od 23 milijonov ISK. Zato nova metodologija razporeditve stroškov in prihodkov kaže, da bo poslovni del postopoma postajal donosnejši, kar bo lastnikom centra Harpa v naslednjih nekaj letih zagotovilo donosnost naložb. |
| --- | --- |

(89)

Glede na predhodne računovodske izkaze za leto 2013 se pričakuje, da bo konferenčni oddelek ustvaril minimalen dobiček v višini 9 574 000 ISK. Po pričakovanjih naj bi bil ta dobiček do leta 2016 višji od 23 milijonov ISK. Zato nova metodologija razporeditve stroškov in prihodkov kaže, da bo poslovni del postopoma postajal donosnejši, kar bo lastnikom centra Harpa v naslednjih nekaj letih zagotovilo donosnost naložb.

| (90) | Nadzorni organ se glede primanjkljaja konferenčnega oddelka v prvih letih delovanja centra Harpa strinja, da je razumljivo, da od naložbe, kakršna je center Harpa, kakor tudi od drugih večjih naložbenih projektov ni mogoče pričakovati, da bodo v prvih letih delovanja prinašali dobiček. Kritje primanjkljaja iz poslovanja za prva leta poslovnih dejavnosti se lahko torej obravnava kot nujni strošek ustanovitve, kar je v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Na podlagi ločenega vodenja računov in nove metodologije razporeditve stroškov in prihodkov bi lahko sklepali, da velika izguba poslovnih delov centra Harpa, ki jo je Nadzorni organ ocenil v svoji odločbi o začetku postopka, in sicer negativni EBITDA v višini 120 milijonov ISK za leto 2012, ni nujno izražala dejanskega finančnega stanja konferenčnega oddelka. |
| --- | --- |

(90)

Nadzorni organ se glede primanjkljaja konferenčnega oddelka v prvih letih delovanja centra Harpa strinja, da je razumljivo, da od naložbe, kakršna je center Harpa, kakor tudi od drugih večjih naložbenih projektov ni mogoče pričakovati, da bodo v prvih letih delovanja prinašali dobiček. Kritje primanjkljaja iz poslovanja za prva leta poslovnih dejavnosti se lahko torej obravnava kot nujni strošek ustanovitve, kar je v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Na podlagi ločenega vodenja računov in nove metodologije razporeditve stroškov in prihodkov bi lahko sklepali, da velika izguba poslovnih delov centra Harpa, ki jo je Nadzorni organ ocenil v svoji odločbi o začetku postopka, in sicer negativni EBITDA v višini 120 milijonov ISK za leto 2012, ni nujno izražala dejanskega finančnega stanja konferenčnega oddelka.

| (91) | Poleg tega so islandski organi dokazali, da bo center Harpa dopolnil obstoječe dvorane z dodatnimi zmogljivostmi in razširil ponudbo različnih vrst tako kulturnih kot tudi poslovnih dogodkov v Reykjaviku, s čimer bo znatno pripomogel k razvoju kulture, veliko pa bo pridobila tudi splošna javnost na Islandiji. Torej je treba pomoč šteti za dobro usmerjeno, javno financiranje pa za upravičeno. |
| --- | --- |

(91)

Poleg tega so islandski organi dokazali, da bo center Harpa dopolnil obstoječe dvorane z dodatnimi zmogljivostmi in razširil ponudbo različnih vrst tako kulturnih kot tudi poslovnih dogodkov v Reykjaviku, s čimer bo znatno pripomogel k razvoju kulture, veliko pa bo pridobila tudi splošna javnost na Islandiji. Torej je treba pomoč šteti za dobro usmerjeno, javno financiranje pa za upravičeno.

| (92) | Poleg tega je glede na lokacijo centra Harpa in dejstvo, da je večina dejavnosti, ki poteka v njem, lokalne narave, vpliv na konkurenco in trgovino med pogodbenicami omejen, čeprav ga, kot je bilo navedeno zgoraj, ni mogoče izključiti (54). |
| --- | --- |

(92)

Poleg tega je glede na lokacijo centra Harpa in dejstvo, da je večina dejavnosti, ki poteka v njem, lokalne narave, vpliv na konkurenco in trgovino med pogodbenicami omejen, čeprav ga, kot je bilo navedeno zgoraj, ni mogoče izključiti (54).

| (93) | Z navedenimi razlogi je bilo dokazano, da je udeležba države in mesta pri financiranju centra Harpa potrebna, sorazmerna in ne povzroča nedopustnega izkrivljanja konkurence. S popolno ločitvijo računov poslovnega in neposlovnega dela centra Harpa so islandski organi uspeli zagotoviti, da ne prihaja do negativnih učinkov prelivanja iz prispevkov, namenjenih kulturnemu delu poslovanja centra Harpa. Zato je financiranje centra Harpa združljivo s pravili o državni pomoči, ki jih določa Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(93)

Z navedenimi razlogi je bilo dokazano, da je udeležba države in mesta pri financiranju centra Harpa potrebna, sorazmerna in ne povzroča nedopustnega izkrivljanja konkurence. S popolno ločitvijo računov poslovnega in neposlovnega dela centra Harpa so islandski organi uspeli zagotoviti, da ne prihaja do negativnih učinkov prelivanja iz prispevkov, namenjenih kulturnemu delu poslovanja centra Harpa. Zato je financiranje centra Harpa združljivo s pravili o državni pomoči, ki jih določa Sporazum EGP.

4.   ZAKLJUČEK

| (94) | Na podlagi zgornjih navedb Nadzorni odbor ugotavlja, da pomeni financiranje centra Harpa državno pomoč, ki je združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(94)

Na podlagi zgornjih navedb Nadzorni odbor ugotavlja, da pomeni financiranje centra Harpa državno pomoč, ki je združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

| (95) | Islandski organi so pozvani, naj vse načrte za spremembo financiranja centra Harpa, vključno s povečanjem nepovratnih sredstev države ali mesta za več kot 20 %, priglasijo Nadzornem odboru – |
| --- | --- |

(95)

Islandski organi so pozvani, naj vse načrte za spremembo financiranja centra Harpa, vključno s povečanjem nepovratnih sredstev države ali mesta za več kot 20 %, priglasijo Nadzornem odboru –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Financiranje koncertne dvorane in konferenčnega centra Harpa je združljivo s Sporazumom EGP.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Islandijo.

Člen 3

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 11. decembra 2013

Za Nadzorni organ Efte

Oda Helen SLETNES

Predsednica

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Član kolegija

---

(1)  Odločba Nadzornega organa Efte št. 128/13/COL z dne 20. marca 2013 o začetku formalnega postopka preiskave morebitne državne pomoči pri financiranju koncertne dvorane in konferenčnega centra Harpa, objavljena v Uradnem listu Evropske unije (UL C 229, 8.8.2013, str. 18, in Dopolnilo EGP št. 44, 8.8.2013, str. 5).

1

Uradnem listu Evropske unije

(2)  Za namen te odločbe se izraz „center Harpa“ nanaša na samo stavbo in njene prostore.

2

(3)  Za podrobnejši opis dopisovanja glej odstavke 2 do 5 Odločbe Nadzornega organa št. 128/13/COL.

3

(4)  Več informacij o družbi Austurhöfn-TR ehf. najdete na njeni spletni strani: http://www.austurhofn.is/.

4

(5)  Projektni sporazum med družbo Austurhofn-TR ehf. in družbo Eignarhaldsfelagid Portus ehf. je bil podpisan 9. marca 2006.

5

(6)  Glej dopis islandskih organov z dne 28. maja 2013 (evidenčna številka 673762).

6

(7)  Izjava Ministrstva za kulturo in izobraževanje je na voljo na: http://www.menntamalaraduneyti.is/frettir/Frettatilkynningar/nr/4833.

7

(8)  Spremenjeni in preoblikovani projektni sporazum med družbo Austurhofn-TR ehf. in družbo Eignarhaldsfelagid Portus ehf je bil podpisan 19. januarja 2010.

8

(9)  Sporočilo za javnost je na voljo na: http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-376_en.htm.

9

(10)  Kot je naveden v dopisu islandskih organov z dne 28. maja 2013 (evidenčna številka 673762). Dodatne informacije o koncertnih in konferenčnih dvoranah v centru Harpa so na voljo na: http://harpa.is/harpa/salir-og-skipulag.

10

(11)  Kot je bil spremenjen in preoblikovan leta 2010.

11

(12)  Pred okrožnim sodiščem v Reykjaviku še poteka spor v zvezi z davkom na nepremičnine za center Harpa in tem, ali temelji na pravilni odmeri.

12

(13)  Glej memorandum z dne 24. septembra 2012, ki ga je izdal direktor centra Harpa (evidenčna številka 648320).

13

(14)  Sporazum med državo Islandijo, mestom Reykjavik in družbo Harpa tónlistar og ráðstefnuhúss ehf. o poslovanju in dejavnostih koncertne dvorane in konferenčnega centra Harpa z dne 16. aprila 2013.

14

(15)  Glej prejšnjo opombo.

15

(16)  Glej poročilo KPMG z dne 7. februarja 2013 (evidenčna številka 662444).

16

(17)  Glej prejšnjo opombo.

17

(18)  Zlasti v delu 3 Odločbe.

18

(19)  Glej Sklep Komisije v zadevi št. SA.33618 (Švedska) – Financiranje večnamenske dvorane v Uppsali (UL C 152, 30.5.2012, str. 18), točka 19.

19

Financiranje večnamenske dvorane v Uppsali

(20)  Glej Sklep Splošnega sodišča z dne 26. januarja 2012 v zadevi T-90/09, Mojo Concerts BV in Amsterdam Music Dome Exploitatie BV proti Komisiji, točka 45, objavljen v UL C 89, 24.3.2012, str. 36.

20

(21)  Glej opombo 6.

21

(22)  Nova programska oprema Microsoft Dynamics Nav je bila nameščena januarja 2013. Glej memorandum finančnega direktorja centra Harpa z dne 21. maja 2013 (evidenčna številka 673770).

22

(23)  Direktiva Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (UL L 318, 17.11.2006 str. 17), vključena v točko 1a Priloge XV k Sporazumu EGP.

23

(24)  Po razumevanju Nadzornega organa se bosta nova metodologija razporeditve stroškov in prihodkov ter model ločenih računov izrazila v računovodskem izkazu centra Harpa za leto 2013.

24

(25)  Vsi zneski so v tisoč ISK.

25

(26)  Po navedbah islandskih organov je običajna stopnja popusta v primerljivih sektorjih 20–30 %.

26

(27)  Glede na ustaljeno sodno prakso morajo biti za opredelitev kot pomoč izpolnjeni vsi pogoji iz določbe, glej zadevo C-142/87, Belgija proti Komisiji („Tubemeuse“), Recueil 1990, str. I-959.

27

(28)  Glej člen 2 Direktive 2006/111/ES.

28

(29)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 55/05/COL, oddelek II.3, str. 19, z nadaljnjimi napotili, objavljeno v UL L 324, 23.11.2006, str. 11, in Dopolnilu EGP št. 56, 23.11.2006, str. 1.

29

(30)  Zadeva C-41/90, Höfner in Elser proti Macroton, Recueil 1991, str. I-1979, točke 21–23, in zadeva E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund proti Nadzornemu organu Efte, Poročilo Sodišča Efte 2008, str. 61, točka 78.

30

Höfner in Elser proti Macroton,

Private Barnehagers Landsforbund proti Nadzornemu organu Efte

(31)  Zadeva C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze SPA, ZOdl. 2006, str. I-289, točka 108.

31

Ministero dell'Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze SPA

(32)  Glej opombo 19.

32

(33)  Zadeva C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle proti Evropski komisiji, z dne 19. decembra 2012, točke 40–43, še ni objavljena.

33

Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle proti Evropski komisiji

(34)  Glej Sklep Komisije v zadevi št. SA 33728 (Danska) – Financiranje nove večnamenske dvorane v Københavnu (UL C 152, 30.5.2012, str. 6) točka 24.

34

Financiranje nove večnamenske dvorane v Københavnu

(35)  Glej Sklep Komisije v zadevi št. N 293/2008 (Madžarska) – Pomoč za kulturo za večnamenske kulturne centre, muzeje in javne knjižnice (UL C 66, 20.3.2009, str. 22), točka 19.

35

Pomoč za kulturo za večnamenske kulturne centre, muzeje in javne knjižnice

(36)  Glej Sklep Komisije v zadevi št. SA 33728 (Danska) – Financiranje nove večnamenske dvorane v Københavnu (UL C 152, 30.5.2012, str. 6), točka 25.

36

Financiranje nove večnamenske dvorane v Københavnu

(37)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 343/09/COL o nepremičninskih transakcijah občine Time glede parcel številka 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 (UL L 123, 12.5.2011, str. 72, in Dopolnilo EGP št. 27, 12.5.2011, str. 1) ter Odločbo Nadzornega organa št. 91/13/COL o financiranju občinskih zbiralcev odpadkov z dne 27. februarja 2013, točka 34, dostopno na: http://www.eftasurv.int/media/decisions/91-13-COL.pdf.

37

(38)  Glej opombo 23.

38

(39)  Po vedenju Nadzornega organa se bodo ti ukrepi izrazili v računovodskem izkazu za leto 2013 za center Harpa.

39

(40)  Zadeva C-234/84, Belgija proti Komisiji, Recueil 1986, str. I-2263, točka 14.

40

(41)  Zadeva C-280/00, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Recueil 2003, str. I-7747.

41

Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(42)  Glej točke 87–93 zgoraj navedene sodbe.

42

(43)  Glej na primer zadevo C-127/73, BRT proti SABAM, Recueil 1974, str. 313, točki 19–20.

43

(44)  Glej smernice Nadzornega organa o uporabi pravil o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 161, 13.6.2013, str. 12, in Dopolnilo EGP št. 34, 13.6.2013, str. 1), na voljo na: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf.

44

(45)  Pretvorba posojil v osnovni kapital.

45

(46)  Zadeva E-6/98, Vlada Norveške proti Nadzornemu organu Efte, Poročilo Sodišča Efte 1999, str. 76, točka 59; zadeva 730/79, Philip Morris proti Komisiji, Recueil 1980, str. 2671, točka 11.

46

,

(47)  Glej Sklep Komisije v zadevi št. SA.33618 (Švedska) – Financiranje večnamenske dvorane v Uppsali z dne 2. maja 2013 [še ni objavljen], točka 45.

47

Financiranje večnamenske dvorane v Uppsali

(48)  Glej opombo 20.

48

(49)  Glej na primer odstavek 7 (z nadaljnjimi napotili) smernic Nadzornega odbora o državni pomoči za kinematografska in druga avdiovizualna dela, na voljo na spletnem mestu Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

49

(50)  Glej Sklep Komisije v zadevi št. N 122/2010 (Madžarska) – Državna pomoč za Donavsko palačo kulture (UL C 147, 18.5.2011, str. 3) in sklep Komisije v zadevi št. 293/2008 (Madžarska) – Pomoč za kulturo za večnamenske kulturne centre, muzeje in javne knjižnice (UL C 66, 20.3.2009, str. 22).

50

(51)  Glej Sklep Komisije v zadevi št. SA 33241 (Ciper) – Državna pomoč za ciprski kulturni center (UL C 377, 23.12.2011, str. 11), točke 36–39.

51

(52)  Glej odstavek 64 Odločbe.

52

(53)  Določena je bila tržna najemnina in nadomestilo za uporabo skupnih storitev glede na to, kar bi zasebni partnerji zaračunali v podobnih primerih.

53

(54)  Glej Sklep Komisije v zadevi št. SA.33618 (Švedska) – Financiranje večnamenske dvorane v Uppsali z dne 2. maja 2013 [še ni objavljen], točka 59.

54

---

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 172/52 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 172/52

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 91/14/COL

z dne 26. februarja 2014

o norveški karti regionalne pomoči 2014–2020 (Norveška)

NADZORNI ORGAN EFTE (V NADALJNJEM BESEDILU: NADZORNI ORGAN) JE –

OB UPOŠTEVANJU:

Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti členov 61 do 63 in Protokola 26 k Sporazumu,

Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) in zlasti člena 24 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | V dopisu z dne 31. januarja 2014 so norveški organi v skladu z odstavkom 156 Smernic Nadzornega organa o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: Smernice o regionalni pomoči) priglasili svojo karto regionalne pomoči, ki se bo uporabljala od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: karta regionalne pomoči) (1). V skladu s temi smernicami morajo države Efte, ki nameravajo odobriti regionalno pomoč, priglasiti svoje karte regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(1)

V dopisu z dne 31. januarja 2014 so norveški organi v skladu z odstavkom 156 Smernic Nadzornega organa o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: Smernice o regionalni pomoči) priglasili svojo karto regionalne pomoči, ki se bo uporabljala od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: karta regionalne pomoči) (1). V skladu s temi smernicami morajo države Efte, ki nameravajo odobriti regionalno pomoč, priglasiti svoje karte regionalne pomoči.

| (2) | Ta odločba predstavlja oceno Nadzornega organa o skladnosti priglašene karte s Smernicami o regionalni pomoči na podlagi odstavka 157 teh smernic. Sama karta ne vključuje državne pomoči v smislu člena 61 Sporazuma EGP. Odobritev karte s strani Nadzornega organa ne predstavlja dovoljenja za dodelitev kakršne koli pomoči. Odobritev karte predstavlja skupaj s Smernicami o regionalni pomoči okvir za dodelitev regionalne pomoči za naložbe. V tem smislu je karta sestavni del Smernic o regionalni pomoči (2). |
| --- | --- |

(2)

Ta odločba predstavlja oceno Nadzornega organa o skladnosti priglašene karte s Smernicami o regionalni pomoči na podlagi odstavka 157 teh smernic. Sama karta ne vključuje državne pomoči v smislu člena 61 Sporazuma EGP. Odobritev karte s strani Nadzornega organa ne predstavlja dovoljenja za dodelitev kakršne koli pomoči. Odobritev karte predstavlja skupaj s Smernicami o regionalni pomoči okvir za dodelitev regionalne pomoči za naložbe. V tem smislu je karta sestavni del Smernic o regionalni pomoči (2).

2.   REGIJE, UPRAVIČENE NA PODLAGI PREIZKUSA GOSTOTE PREBIVALSTVA

2.1   UVOD

| (3) | Norveški organi so priglasili samo regije, ki so upravičene do odstopanja v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP. Zaradi razmeroma visokega BDP na prebivalca nobena norveška regija ni upravičena do odstopanja v skladu s členom 61(3)(a) Sporazuma EGP (3). |
| --- | --- |

(3)

Norveški organi so priglasili samo regije, ki so upravičene do odstopanja v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP. Zaradi razmeroma visokega BDP na prebivalca nobena norveška regija ni upravičena do odstopanja v skladu s členom 61(3)(a) Sporazuma EGP (3).

| (4) | Na Norveškem ustrezajo statistične regije na ravni 3 okrožjem in statistične regije na ravni 5 občinam. |
| --- | --- |

(4)

Na Norveškem ustrezajo statistične regije na ravni 3 okrožjem in statistične regije na ravni 5 občinam.

| (5) | Norveška ima trenutno 19 okrožij in 428 občin. |
| --- | --- |

(5)

Norveška ima trenutno 19 okrožij in 428 občin.

| (6) | Norveška ima osem okrožij z gostoto prebivalstva manj kot 12,5 prebivalca na km2
   (4). Ta so naslednja:






  1. | Finnmark, |
| --- | --- | --- |

(6)

Norveška ima osem okrožij z gostoto prebivalstva manj kot 12,5 prebivalca na km2
   (4). Ta so naslednja:

1.

Finnmark,

| 2. | Troms, |
| --- | --- |

2.

Troms,

| 3. | Nordland, |
| --- | --- |

3.

Nordland,

| 4. | Nord-Trøndelag, |
| --- | --- |

4.

Nord-Trøndelag,

| 5. | Sogn og Fjordane, |
| --- | --- |

5.

Sogn og Fjordane,

| 6. | Hedmark, |
| --- | --- |

6.

Hedmark,

| 7. | Oppland in |
| --- | --- |

7.

Oppland in

| 8. | Telemark. |
| --- | --- |

8.

Telemark.

| (7) | Celotno prebivalstvo teh osmih okrožij znaša 1 255 027 (5), kar predstavlja 25,51 % prebivalstva Norveške. Posledično znaša delež prebivalstva za Norveško za zadevno obdobje 25,51 %. (6) |
| --- | --- |

(7)

Celotno prebivalstvo teh osmih okrožij znaša 1 255 027 (5), kar predstavlja 25,51 % prebivalstva Norveške. Posledično znaša delež prebivalstva za Norveško za zadevno obdobje 25,51 %. (6)

2.2   PROŽEN PRISTOP, KOT JE DOVOLJEN V SKLADU Z ODSTAVKOM 149 SMERNIC O REGIONALNI POMOČI

2.2.1   Štiri okrožja, vključena v celoti

| (8) | Norveški organi so priglasili naslednja štiri okrožja kot v celoti upravičena do regionalne pomoči za naložbe:






  1. | Finnmark, |
| --- | --- | --- |

(8)

Norveški organi so priglasili naslednja štiri okrožja kot v celoti upravičena do regionalne pomoči za naložbe:

1.

Finnmark,

| 2. | Troms, |
| --- | --- |

2.

Troms,

| 3. | Nordland in |
| --- | --- |

3.

Nordland in

| 4. | Sogn og Fjordane. |
| --- | --- |

4.

Sogn og Fjordane.

2.2.2   Delno vključena okrožja

| (9) | Preostala štiri okrožja so le delno vključena v priglašeno karto. Norveški organi so pojasnili, da so okrožja na Norveškem zelo heterogena. Nekatera okrožja vključujejo osrednje regije z visoko gostoto prebivalstva in cvetočo gospodarsko dejavnostjo, pa tudi območja z nizko gostoto prebivalstva, ki se soočajo z upadanjem prebivalstva. To velja tako za okrožja z gostoto prebivalstva nad 12,5 prebivalca na km2 kot tudi pod njo. Norveški organi zato menijo, da opredelitev območja, ki lahko prejema pomoč, zgolj na podlagi statističnih regij na ravni 3 ne bi odražala resničnih izzivov, s katerimi se sooča Norveška v nekaterih regijah. Iz tega razloga so norveški organi pri obravnavi razmejitve območij, upravičenih do regionalne pomoči, uporabili prožen pristop iz odstavka 149 Smernic o regionalni pomoči. |
| --- | --- |

(9)

Preostala štiri okrožja so le delno vključena v priglašeno karto. Norveški organi so pojasnili, da so okrožja na Norveškem zelo heterogena. Nekatera okrožja vključujejo osrednje regije z visoko gostoto prebivalstva in cvetočo gospodarsko dejavnostjo, pa tudi območja z nizko gostoto prebivalstva, ki se soočajo z upadanjem prebivalstva. To velja tako za okrožja z gostoto prebivalstva nad 12,5 prebivalca na km2 kot tudi pod njo. Norveški organi zato menijo, da opredelitev območja, ki lahko prejema pomoč, zgolj na podlagi statističnih regij na ravni 3 ne bi odražala resničnih izzivov, s katerimi se sooča Norveška v nekaterih regijah. Iz tega razloga so norveški organi pri obravnavi razmejitve območij, upravičenih do regionalne pomoči, uporabili prožen pristop iz odstavka 149 Smernic o regionalni pomoči.

2.2.3   Izključene občine

| (10) | Razpredelnica 1 spodaj vsebuje pregled občin v okrožjih z nizko gostoto prebivalstva, ki so izključene iz karte regionalne pomoči („izključene občine“).

  Razpredelnica 1








  Okrožja | Občine | Gostota prebivalstva |
| --- | --- | --- | --- |
| Nord-Trøndelag | Stjørdal, Levanger. | 26,5 |
| Hedmark | Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar. | 29,4 |
| Oppland | Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer. | 36,6 |
| Telemark | Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn. | 75,9 |

(10)

Razpredelnica 1 spodaj vsebuje pregled občin v okrožjih z nizko gostoto prebivalstva, ki so izključene iz karte regionalne pomoči („izključene občine“).

Razpredelnica 1

Okrožja

Občine

Gostota prebivalstva

Nord-Trøndelag

Stjørdal, Levanger.

26,5

Hedmark

Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar.

29,4

Oppland

Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer.

36,6

Telemark

Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn.

75,9

| (11) | Te izključene občine imajo skupaj 350 555 prebivalcev. |
| --- | --- |

(11)

Te izključene občine imajo skupaj 350 555 prebivalcev.

2.2.4   Vključene občine

| (12) | Razpredelnica 2 spodaj vsebuje pregled občin v okrožjih z visoko gostoto prebivalstva, ki so vključene v karto regionalne pomoči („vključene občine“).

  Razpredelnica 2








  Okrožja | Občine | Gostota prebivalstva |
| --- | --- | --- | --- |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne. | 4,4 |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven. | 7,8 |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne. | 6 |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal. | 5 |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund. | 6,7 |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle. | 4,3 |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå. | 3,2 |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark. | 6,9 |

(12)

Razpredelnica 2 spodaj vsebuje pregled občin v okrožjih z visoko gostoto prebivalstva, ki so vključene v karto regionalne pomoči („vključene občine“).

Razpredelnica 2

Okrožja

Občine

Gostota prebivalstva

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne.

4,4

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven.

7,8

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne.

6

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal.

5

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund.

6,7

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle.

4,3

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå.

3,2

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark.

6,9

| (13) | Vključena območja imajo skupaj 349 002 prebivalca. |
| --- | --- |

(13)

Vključena območja imajo skupaj 349 002 prebivalca.

2.3   PREGLED OBČIN, KI JIH ZAJEMA PRIGLAŠENA KARTA REGIONALNE POMOČI

| (14) | Razpredelnica 3 spodaj vsebuje pregled vseh občin, ki so vključene v karto regionalne pomoči.

  Razpredelnica 3







  Okrožja | Občine |
| --- | --- | --- |
| Finnmark | Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga – Nesseby, Deatnu – Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka – Karasjok, Porsáŋgu – Porsanki – Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu – Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø. |
| Troms | Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna – Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad. |
| Nordland | Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø. |
| Nord-Trøndelag | Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer. |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne. |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven. |
| Sogn og Fjordane | Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn. |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne. |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal. |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund. |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle. |
| Telemark | Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje. |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå. |
| Oppland | Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang. |
| Hedmark | Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os. |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark. |

(14)

Razpredelnica 3 spodaj vsebuje pregled vseh občin, ki so vključene v karto regionalne pomoči.

Razpredelnica 3

Okrožja

Občine

Finnmark

Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga – Nesseby, Deatnu – Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka – Karasjok, Porsáŋgu – Porsanki – Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu – Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø.

Troms

Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna – Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad.

Nordland

Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø.

Nord-Trøndelag

Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer.

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne.

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven.

Sogn og Fjordane

Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn.

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne.

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal.

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund.

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle.

Telemark

Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje.

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå.

Oppland

Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang.

Hedmark

Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os.

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark.

| (15) | Karta regionalne pomoči zajema skupaj 281 občin. |
| --- | --- |

(15)

Karta regionalne pomoči zajema skupaj 281 občin.

2.4   OCENA PROŽNEGA PRISTOPA

| (16) | Odstavek 149 Smernic o regionalni pomoči določa tri pogoje, ki morajo biti izpolnjeni za vključitev območij iz okrožij z gostoto prebivalstva nad 12,5 prebivalca na km2. |
| --- | --- |

(16)

Odstavek 149 Smernic o regionalni pomoči določa tri pogoje, ki morajo biti izpolnjeni za vključitev območij iz okrožij z gostoto prebivalstva nad 12,5 prebivalca na km2.

| (17) | Prvič, vključitev ne sme povzročiti povečanja upravičenega deleža prebivalstva, kot je določen v odstavku 142 Smernic o regionalni pomoči. Predhodno priglašeno območje pomoči zajema 1 253 474 prebivalcev, kar predstavlja 25,48 % celotnega prebivalstva Norveške. Zato je uvrščeno pod nacionalno zgornjo mejo prebivalstva 25,51 %, kot je določena v odstavku 142 Smernic o regionalni pomoči. Nadzorni organ zato ugotavlja, da je ta pogoj izpolnjen. |
| --- | --- |

(17)

Prvič, vključitev ne sme povzročiti povečanja upravičenega deleža prebivalstva, kot je določen v odstavku 142 Smernic o regionalni pomoči. Predhodno priglašeno območje pomoči zajema 1 253 474 prebivalcev, kar predstavlja 25,48 % celotnega prebivalstva Norveške. Zato je uvrščeno pod nacionalno zgornjo mejo prebivalstva 25,51 %, kot je določena v odstavku 142 Smernic o regionalni pomoči. Nadzorni organ zato ugotavlja, da je ta pogoj izpolnjen.

| (18) | Drugič, v delih okrožij, ki izpolnjujejo pogoje za prožnost, mora gostota prebivalstva na ravni okrožja znašati manj kot 12,5 prebivalca na km2. Kot je prikazano v razpredelnici 2 zgoraj, je ta pogoj izpolnjen pri vključenih občinah na ravni okrožja. |
| --- | --- |

(18)

Drugič, v delih okrožij, ki izpolnjujejo pogoje za prožnost, mora gostota prebivalstva na ravni okrožja znašati manj kot 12,5 prebivalca na km2. Kot je prikazano v razpredelnici 2 zgoraj, je ta pogoj izpolnjen pri vključenih občinah na ravni okrožja.

| (19) | Tretjič, vključene občine morajo biti sosednja območja, ki mejijo na okrožja z gostoto prebivalstva manj kot 12,5 prebivalca na km2. Nadzorni organ ugotavlja, da vključene občine izpolnjujejo ta pogoj, kot je prikazano na karti v Prilogi 1 k tej odločbi (7). |
| --- | --- |

(19)

Tretjič, vključene občine morajo biti sosednja območja, ki mejijo na okrožja z gostoto prebivalstva manj kot 12,5 prebivalca na km2. Nadzorni organ ugotavlja, da vključene občine izpolnjujejo ta pogoj, kot je prikazano na karti v Prilogi 1 k tej odločbi (7).

3.   INTENZIVNOSTI POMOČI

| (20) | Za vsa upravičena območja bo veljala splošna zgornja meja pomoči 15 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev, vključno s povečanjem za 20 % za mala podjetja in 10 % za srednja podjetja. Te intenzivnosti pomoči so v skladu s pragi, določenimi v odstavkih 154 in 155 Smernic o regionalni pomoči. |
| --- | --- |

(20)

Za vsa upravičena območja bo veljala splošna zgornja meja pomoči 15 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev, vključno s povečanjem za 20 % za mala podjetja in 10 % za srednja podjetja. Te intenzivnosti pomoči so v skladu s pragi, določenimi v odstavkih 154 in 155 Smernic o regionalni pomoči.

4.   ČAS TRAJANJA IN PREGLED

| (21) | V skladu z odstavkom 156 Smernic o regionalni pomoči bo priglašena karta v veljavi od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020. Kot je določeno v odstavku 161 Smernic o regionalni pomoči, bo priglašena karta po potrebi deležna vmesnega pregleda junija 2016, da bi se opredelila morebitna območja, ki bi lahko postala upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 61(1)(a) Sporazuma EGP, in raven intenzivnosti pomoči, ki ustreza njihovemu BDP na prebivalca. |
| --- | --- |

(21)

V skladu z odstavkom 156 Smernic o regionalni pomoči bo priglašena karta v veljavi od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020. Kot je določeno v odstavku 161 Smernic o regionalni pomoči, bo priglašena karta po potrebi deležna vmesnega pregleda junija 2016, da bi se opredelila morebitna območja, ki bi lahko postala upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 61(1)(a) Sporazuma EGP, in raven intenzivnosti pomoči, ki ustreza njihovemu BDP na prebivalca.

| (22) | Odločba prav tako ne omejuje pristojnosti Nadzornega organa, da v skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču po potrebi pregleda karto pred iztekom zgoraj navedenega obdobja. |
| --- | --- |

(22)

Odločba prav tako ne omejuje pristojnosti Nadzornega organa, da v skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču po potrebi pregleda karto pred iztekom zgoraj navedenega obdobja.

5.   SKLEP – KARTA REGIONALNE POMOČI JE V SKLADU S SMERNICAMI O REGIONALNI POMOČI

| (23) | Na podlagi zgornje ocene Nadzorni organ meni, da je norveška karta regionalne pomoči za obdobje 2014–2020 v skladu z načeli, določenimi v Smernicah o regionalni pomoči, saj zajeto območje ne presega upravičenega deleža prebivalstva, kot je določen v odstavku 142 Smernic o regionalni pomoči. Vključena območja izpolnjujejo tudi druge pogoje, določene v odstavku 149 Smernic o regionalni pomoči, saj je intenzivnost pomoči v skladu s pragom iz odstavkov 154 in 155 Smernic o regionalni pomoči ter čas trajanja ne presega časa, kot je določen v odstavku 156 Smernic – |
| --- | --- |

(23)

Na podlagi zgornje ocene Nadzorni organ meni, da je norveška karta regionalne pomoči za obdobje 2014–2020 v skladu z načeli, določenimi v Smernicah o regionalni pomoči, saj zajeto območje ne presega upravičenega deleža prebivalstva, kot je določen v odstavku 142 Smernic o regionalni pomoči. Vključena območja izpolnjujejo tudi druge pogoje, določene v odstavku 149 Smernic o regionalni pomoči, saj je intenzivnost pomoči v skladu s pragom iz odstavkov 154 in 155 Smernic o regionalni pomoči ter čas trajanja ne presega časa, kot je določen v odstavku 156 Smernic –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Norveška karta regionalne pomoči za obdobje 2014–2020 je v skladu z načeli, določenimi v Smernicah o regionalni pomoči. Karta v Prilogi k tej odločbi je sestavni del Smernic o regionalni pomoči.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

Člen 3

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 26. februarja 2014

Za Nadzorni organ Efte

Oda Helen SLETNES

Predsednica

Frank BÜCHEL

Član kolegija

---

(1)  Sprejete z Odločbo št. 407/13/COL z dne 23. oktobra 2013, še ni objavljena.

1

(2)  Smernice o regionalni pomoči, odstavek 157.

2

(3)  Smernice o regionalni pomoči, odstavki 142(a) in 143 do 144.

3

(4)  Smernice o regionalni pomoči, odstavek 149. Norveški organi so v skladu z odstavkom 142 in opombo 47 Smernic o regionalni pomoči uporabili podatke o prebivalstvu na dan 31. decembra 2010.

4

(5)  Navedeni podatki o prebivalstvu odražajo podatke, ki jih je Norveška posredovala v svoji priglasitvi.

5

(6)  Smernice o regionalni pomoči, odstavek 142. V skladu z odstavkom 140 Smernic o regionalni pomoči je število prebivalstva na območju, ki lahko prejme pomoč, nižje od števila prebivalstva na območjih, ki niso upravičena do pomoči (celotno prebivalstvo območij, ki niso upravičena do pomoči, znaša 3 666 831).

6

(7)  Nadzorni organ ugotavlja, da znaša razdalja med občinami Rømskog, Marker in Aremark (v okrožju Østfold) vzdolž švedske meje ter upravičenimi območji v okrožju Hedmark manj kot 10 kilometrov. Po mnenju Nadzornega organa je mogoče tri občine v okrožju Østfold kljub majhni razdalji obravnavati kot občine, ki mejijo na druga upravičena območja v smislu odstavka 147 Smernic o regionalni pomoči. Nadzorni organ nadalje ugotavlja, da je gostota prebivalstva občin Rømskog, Marker in Aremark nizka (6,9 na km2).

7

2

---

PRILOGA

KARTA REGIONALNE POMOČI 2014-2020

---

Popravki

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 172/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 172/59

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1242/2013 z dne 25. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Cordero Segureño (ZGO)]

(
  Uradni list Evropske unije L 323 z dne 4. decembra 2013
  )

Stran 6, Priloga:

besedilo:

„Skupina 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)“,

se glasi:

„Skupina 1.1. Sveže meso (in drobovina)“.

---