# Službeni list C 155/2014

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 155 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | 5723. svibnja 2014. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 155

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

5723. svibnja 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | IV   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2014/C 155/01 | Tečajna lista eura | 1 |
| | Revizorski sud |
| 2014/C 155/02 | Tematsko izvješće br. 3/2014 Iskustva koja je Europska komisija stekla tijekom razvoja druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) | 2 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2014/C 155/03 | Mjere reorganizacije – Odluka o mjeri reorganizacije u odnosu na društvo Millburn Insurance Company Limited | 3 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2014/C 155/01

Tečajna lista eura

1

Revizorski sud

2014/C 155/02

Tematsko izvješće br. 3/2014 Iskustva koja je Europska komisija stekla tijekom razvoja druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II)

2

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2014/C 155/03

Mjere reorganizacije – Odluka o mjeri reorganizacije u odnosu na društvo Millburn Insurance Company Limited

3

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2014/C 155/04 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7259 – Carphone Warehouse/Dixons) (
  1
  ) | 4 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2014/C 155/05 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 5 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2014/C 155/04

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7259 – Carphone Warehouse/Dixons) (
  1
  )

1

4

DRUGI AKTI

Europska komisija

2014/C 155/05

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

5

| | Ispravci |
| --- | --- |
| 2014/C 155/06 | Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu konvergencije Rumunjske za razdoblje 2012.–2016. (SL C 217, 30.7.2013., str. 67.) | 9 |
| 2014/C 155/07 | Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o slovačkom nacionalnom programu reformi za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Slovačke za razdoblje 2012.–2016. (SL C 217, 30.7.2013., str. 71.) | 14 |
| 2014/C 155/08 | Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Slovenije za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Slovenije za razdoblje 2012.–2016. (SL C 217, 30.7.2013., str. 75.) | 18 |
| 2014/C 155/09 | Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Španjolske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Španjolske za razdoblje 2012.–2016. (SL C 217, 30.7.2013., str. 81.) | 25 |

Ispravci

2014/C 155/06

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu konvergencije Rumunjske za razdoblje 2012.–2016. (SL C 217, 30.7.2013., str. 67.)

9

2014/C 155/07

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o slovačkom nacionalnom programu reformi za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Slovačke za razdoblje 2012.–2016. (SL C 217, 30.7.2013., str. 71.)

14

2014/C 155/08

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Slovenije za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Slovenije za razdoblje 2012.–2016. (SL C 217, 30.7.2013., str. 75.)

18

2014/C 155/09

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Španjolske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Španjolske za razdoblje 2012.–2016. (SL C 217, 30.7.2013., str. 81.)

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 23.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 155/1

---

Tečajna lista eura (1)

22. svibanj 2014.

2014/C 155/01

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,3668 |
| JPY | japanski jen | 138,96 |
| DKK | danska kruna | 7,4648 |
| GBP | funta sterlinga | 0,81040 |
| SEK | švedska kruna | 8,9944 |
| CHF | švicarski franak | 1,2215 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,1200 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,443 |
| HUF | mađarska forinta | 304,10 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,1765 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4082 |
| TRY | turska lira | 2,8697 |
| AUD | australski dolar | 1,4799 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4915 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5973 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5963 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7119 |
| KRW | južnokorejski von | 1 400,72 |
| ZAR | južnoafrički rand | 14,1950 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,5224 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,6080 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 756,70 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3904 |
| PHP | filipinski pezo | 59,575 |
| RUB | ruski rubalj | 46,8738 |
| THB | tajlandski baht | 44,521 |
| BRL | brazilski real | 3,0258 |
| MXN | meksički pezo | 17,6734 |
| INR | indijska rupija | 79,9031 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,3668

JPY

japanski jen

138,96

DKK

danska kruna

7,4648

GBP

funta sterlinga

0,81040

SEK

švedska kruna

8,9944

CHF

švicarski franak

1,2215

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,1200

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,443

HUF

mađarska forinta

304,10

LTL

litavski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,1765

RON

rumunjski novi leu

4,4082

TRY

turska lira

2,8697

AUD

australski dolar

1,4799

CAD

kanadski dolar

1,4915

HKD

hongkonški dolar

10,5973

NZD

novozelandski dolar

1,5963

SGD

singapurski dolar

1,7119

KRW

južnokorejski von

1 400,72

ZAR

južnoafrički rand

14,1950

CNY

kineski renminbi-juan

8,5224

HRK

hrvatska kuna

7,6080

IDR

indonezijska rupija

15 756,70

MYR

malezijski ringit

4,3904

PHP

filipinski pezo

59,575

RUB

ruski rubalj

46,8738

THB

tajlandski baht

44,521

BRL

brazilski real

3,0258

MXN

meksički pezo

17,6734

INR

indijska rupija

79,9031

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Revizorski sud

| 23.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 155/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 155/2

---

Tematsko izvješće br. 3/2014 „Iskustva koja je Europska komisija stekla tijekom razvoja druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II)”

2014/C 155/02

Europski revizorski sud ovim vas putem obavještava da je upravo objavljeno tematsko izvješće br. 3/2014 pod naslovom „Iskustva koja je Europska komisija stekla tijekom razvoja druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II)”.

Dokument je moguće pregledati ili preuzeti na internetskoj stranici Europskog revizorskog suda: http://eca.europa.eu.

Za besplatni tiskani primjerak molimo uputite zahtjev Revizorskom sudu na sljedeću adresu:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Unit „Audit: Production of Reports” |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel: +352 4398-1 |
| E-mail adresa: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Unit „Audit: Production of Reports”

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel: +352 4398-1

E-mail adresa: eca-info@eca.europa.eu

ili ispunite elektroničku narudžbenicu na stranici Knjižnice EU-a.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 23.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 155/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 155/3

---

Mjere reorganizacije

Odluka o mjeri reorganizacije u odnosu na društvo Millburn Insurance Company Limited

2014/C 155/03

Objava u skladu s člankom 6. Direktive 2001/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2001. o reorganizaciji i likvidaciji društava za osiguranje

| Društvo za osiguranje | Millburn Insurance Company Limited
  Adresa registriranog sjedišta: 32 Cornhill, London, EC3V 3BT, United Kingdom
  Prijašnje registrirano sjedište: 37–39 Lime Street, London, EC3M 7AY, United Kingdom |
| --- | --- |
| Datum, stupanje na snagu i vrsta odluke | Dana 9. prosinca 2013. u skladu sa stavkom 13. Priloga B1 Zakonu o nesolventnosti iz 1986. Visoki sud (High Court of Justice, Chancery Division, Companies Court) imenovao je Neila Johna Mathera i Christophera Morrisa za stečajne upravitelje u stečajnom postupku društva Millburn Insurance Company Limited (broj predmeta 8499 iz 2013.). |
| Nadležna tijela | High Court of Justice, Chancery Division, Companies Court, 7 Rolls Buildings, Fetter Lane, London, EC4A 1NL, United Kingdom
  Prudential Regulation Authority, 20 Moorgate, London, EC2R 6DA, United Kingdom
  Financial Conduct Authority, 25 The North Colonnade, Canary Wharf, London, E14 5HS, United Kingdom |
| Nadzorno tijelo | Prudential Regulation Authority, 20 Moorgate, London, EC2R 6DA, United Kingdom
  Financial Conduct Authority, 25 The North Colonnade, Canary Wharf, London E14 5HS, United Kingdom |
| Imenovani upravitelji | Neil John Mather i Christopher Morris, Begbies Traynor (Central) LLP, 32 Cornhill, London, EC3V 3BT, United Kingdom





  E-mail adresa: London@begbies-traynor.com |
| Tel.: +44 2073983800 |

Društvo za osiguranje

Millburn Insurance Company Limited

Adresa registriranog sjedišta: 32 Cornhill, London, EC3V 3BT, United Kingdom

Prijašnje registrirano sjedište: 37–39 Lime Street, London, EC3M 7AY, United Kingdom

Datum, stupanje na snagu i vrsta odluke

Dana 9. prosinca 2013. u skladu sa stavkom 13. Priloga B1 Zakonu o nesolventnosti iz 1986. Visoki sud (High Court of Justice, Chancery Division, Companies Court) imenovao je Neila Johna Mathera i Christophera Morrisa za stečajne upravitelje u stečajnom postupku društva Millburn Insurance Company Limited (broj predmeta 8499 iz 2013.).

Nadležna tijela

High Court of Justice, Chancery Division, Companies Court, 7 Rolls Buildings, Fetter Lane, London, EC4A 1NL, United Kingdom

Prudential Regulation Authority, 20 Moorgate, London, EC2R 6DA, United Kingdom

Financial Conduct Authority, 25 The North Colonnade, Canary Wharf, London, E14 5HS, United Kingdom

Nadzorno tijelo

Prudential Regulation Authority, 20 Moorgate, London, EC2R 6DA, United Kingdom

Financial Conduct Authority, 25 The North Colonnade, Canary Wharf, London E14 5HS, United Kingdom

Imenovani upravitelji

Neil John Mather i Christopher Morris, Begbies Traynor (Central) LLP, 32 Cornhill, London, EC3V 3BT, United Kingdom

E-mail adresa: London@begbies-traynor.com

Tel.: +44 2073983800

Primjenjivo pravo

Englesko

Zakon o nesolventnosti iz 1986.

Pravilnik o društvima za osiguranje (reorganizacija i likvidacija) iz 2004.

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 23.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 155/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 155/4

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7259 – Carphone Warehouse/Dixons)

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 155/04

| 1. | Dana 16. svibnja 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnici Carphone Warehouse plc („Carphone”, Ujedinjena Kraljevina) i Dixons Retail plc („Dixons”, Ujedinjena Kraljevina) provode potpuno spajanje u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

1.

Dana 16. svibnja 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnici Carphone Warehouse plc („Carphone”, Ujedinjena Kraljevina) i Dixons Retail plc („Dixons”, Ujedinjena Kraljevina) provode potpuno spajanje u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) Uredbe o koncentracijama.

| 2. | Poslovne su djelatnosti dotičnih poduzetnika sljedeće:
  —   Carphone: poduzetnik specijaliziran za maloprodaju u području mobilnih telekomunikacija;
  —   Dixons: poduzetnik specijaliziran za maloprodaju preko više kanala u području elektroničkih uređaja. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti dotičnih poduzetnika sljedeće:

—   Carphone: poduzetnik specijaliziran za maloprodaju u području mobilnih telekomunikacija;

—   Dixons: poduzetnik specijaliziran za maloprodaju preko više kanala u području elektroničkih uređaja.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7259 – CARPHONE WAREHOUSE/DIXONS, na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7259 – CARPHONE WAREHOUSE/DIXONS, na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 23.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 155/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 155/5

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2014/C 155/05

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti zemljopisnih oznaka i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„FINOCCHIONA”

EZ br.: IT-PGI-0005-01120-27.06.2013.

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1.   Naziv

„Finocchiona”

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Proizvodi od mesa (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Kobasicu sa ZOZP-om „Finocchiona” karakterizira aroma komorača prisutna u mješavini u obliku sjemenka i/ili cvjetova te meka konzistencija zbog koje se kriške ponekad mrve. Boja kriške varira od krvavocrvene na nemasnim dijelovima do bijele/ružičastobijele na masnim dijelovima koji su dobro izmiješani, s nejasnim obrisima, a mogu se vidjeti i sjemenke i/ili cvjetovi komorača. Miris je ugodan i karakterističan zbog izražene arome komorača i nešto blaže arome češnjaka; okus je svjež i ugodan, nikad kiseo. Proizvod ima sljedeća kemijska svojstva: ukupne bjelančevine: najmanje 20 %; ukupne masnoće: najviše 35 %; pH: od 5 do 6; aktivnost vode (wa): najviše 0,92; sol: najviše 6 %.

Radi se o cilindričnoj kobasici prekrivenoj karakterističnim paperjem koje je rezultat plijesni nastale tijekom dozrijevanja. Veličina proizvoda je raznolika, od malih dimenzija, 0,5 kg pri oblikovanju, do većih oblika koji mogu doseći čak 25 kg pri punjenju, a u promet se pušta cijela ili u komadima, u rasutom stanju, vakuumirana ili u kontroliranoj atmosferi, u kriškama vakuumirana ili u kontroliranoj atmosferi.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Tipična proizvodnja kobasice sa ZOZP-om „Finocchiona” zahtijeva svježe meso koje ne smije biti prethodno zamrznuto, a dobiva se od trupova:

| — | teških svinja, uzgajanih najmanje devet mjeseci tako da postignu veću težinu i da se dobije meso prikladno za proizvodnju kobasice sa ZOZP-om „Finocchiona”, a koje imaju posebna genetska svojstva (uobičajeno se upotrebljavaju talijanske pasmine large white, landrace i duroc ili nerasti navedenih pasmina, nerasti drugih pasmina ili hibridni nerasti odabrani u slične genetske svrhe) koja jamče održavanje, raspodjelu i kvalitativni sastav lipida sadržanih u mesu, dobivanje trupova klasificiranih kao teški, a koji su unutar granica odgovarajućih srednjih klasa, kao i veću težinu i stariju dob koju dosegnu svinje za klanje: svi ovi uvjeti, zajedno s tehnikama ishrane životinja, koja se uglavnom temelji na žitaricama, nužni su za prirodno zrenje i dobivanje organoleptičkih karakteristika kobasice „Finocchiona”. |
| --- | --- |

—

teških svinja, uzgajanih najmanje devet mjeseci tako da postignu veću težinu i da se dobije meso prikladno za proizvodnju kobasice sa ZOZP-om „Finocchiona”, a koje imaju posebna genetska svojstva (uobičajeno se upotrebljavaju talijanske pasmine large white, landrace i duroc ili nerasti navedenih pasmina, nerasti drugih pasmina ili hibridni nerasti odabrani u slične genetske svrhe) koja jamče održavanje, raspodjelu i kvalitativni sastav lipida sadržanih u mesu, dobivanje trupova klasificiranih kao teški, a koji su unutar granica odgovarajućih srednjih klasa, kao i veću težinu i stariju dob koju dosegnu svinje za klanje: svi ovi uvjeti, zajedno s tehnikama ishrane životinja, koja se uglavnom temelji na žitaricama, nužni su za prirodno zrenje i dobivanje organoleptičkih karakteristika kobasice „Finocchiona”.

| — | svinja pasmine cinta senese upisanih u registar uzgoja pasmine, uzgojenih i klanih na teritoriju i hranjenih prema tradiciji. |
| --- | --- |

—

svinja pasmine cinta senese upisanih u registar uzgoja pasmine, uzgojenih i klanih na teritoriju i hranjenih prema tradiciji.

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Prehrana teških svinja varira ovisno o sastavu i upotrebi; organizirana je u dvije faze i prije svega temelji se na nusproizvodima proizvodnje sira i na žitaricama. Dopuštena prehrana u prvoj fazi (do 80 kg žive vage), u odgovarajućim omjerima, jednaka je hrani koja se upotrebljava u drugoj fazi; osim toga, udio suhe tvari u žitaricama ne smije biti manji od 45 %: brašno od zrnja soje; silirani kukuruz; krupica od kukuruznog glutena i/ili hrana na bazi kukuruznog glutena (corn gluten feed); rogač očišćen od koštica, komina od raznog zrnja; masti s točkom taljenja iznad 36 °C; riblje brašno, lizati bjelančevina; mlaćenica. U drugoj fazi tovljenja, tijekom koje udio suhe tvari u žitaricama ne smije biti manji od 55 %, dopuštena je sljedeća hrana: žitarice i manje žitarice; mekinje i drugi nusproizvodi prerade pšenice; sušeni krumpir, prešana i silirana pulpa repe, brašno zrnja soje, brašno od sjemenki suncokreta; manioka, melasa, kokosovo brašno, brašno kukuruznih klica, grašak i/ili drugo zrnje mahunarki; prešana i osušena pulpa repe; brašno od sezama; lanene pogače proizvedene prešanjem, talog od jabuka i krušaka, kožice grožđa ili rajčice kao pomoćna sredstva kod probave, osušeno brašno lucerne, pivski kvasac i/ili torula kvasac, masti s točkom taljenja iznad 36 °C; sirutka; mlaćenica. Hranidba svinja pasmine cinta senese, uzgojenih na svježem zraku ili u mješovitom režimu, postiže se ispašom u šumi i/ili na ogoljelim terenima zasađenima krmivom i žitaricama. Osim toga, dopušteno je svakodnevno upotrebljavati prehrambene dodatke koji čine dio odobrenog dnevnog obroka za svinje starije od četiri mjeseca, a koji ne prelaze 3 % žive vage životinje.

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Faze proizvodnje kobasice sa ZOZP-om „Finocchiona” koje se moraju odvijati na zemljopisnom području navedenom pod točkom 4. ovog jedinstvenog dokumenta sljedeće su: rezanje i završna obrada dopuštenog mesa; sjeckanje; miješanje; punjenje; sušenje; zrenje.

Meso proizvedeno od pasmine cinta senese dolazi od životinja uzgojenih na teritoriju zemljopisnog područja navedenog pod točkom 4. ovog dokumenta.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Za puštanje u promet kobasice „Finocchiona”, pakirane u kriškama, postupci rezanja na kriške i pakiranja, u vakuumu ili u kontroliranoj atmosferi, moraju se odvijati isključivo u području proizvodnje definiranom pod prethodno navedenom točkom 4., pod nadzorom ovlaštenog tijela za nadzor kako bi se zajamčila kvaliteta proizvoda i spriječilo narušavanje karakteristika opisanih pod točkom 3.2.

Zapravo, miješanje malenih komadića nemasnog mesa i sitno narezanih masnih dijelova kriške čini osobito nježnima pri rukovanju i pri rezanju. Za pripremu proizvoda za rezanje na kriške potrebno je ukloniti crijevo, zbog čega se dio koji će se konzumirati izravno izlaže vanjskom okolišu; ovakvo izlaganje u nekontroliranim uvjetima u neodređenom trajanju mijenja karakteristike proizvoda na koji djeluje oksidacija, on mijenja boju i pretjerano gubi vlažnost što uzrokuje kvarenje osobite konzistencije kriški i naglašene aromatske komponente koje moraju karakterizirati ovu kobasicu. Kako bi se zajamčila i sačuvala stabilnost originalnih karakteristika proizvoda, važno je da osobe koje rukuju proizvodom budu s njim u dodiru u posebnim uvjetima i u ograničenom trajanju.

Mogućnost da se proizvod namijenjen rezanju na kriške neodređeno vrijeme čuva u uvjetima koji se razlikuju od predviđenih uvjeta može dovesti do pojave suprotnih i neželjenih karakteristika, kao što su užeglost, isušivanje, stvaranje neuobičajene plijesni, nadimanje ili tamnjenje koji mogu stvoriti okuse, mirise i konzistenciju različite od okusa, mirisa i konzistencije svojstvenih proizvodu.

3.7.   Posebna pravila o označivanju

Naziv „Finocchiona” mora biti istaknut jasnim i neizbrisivim slovima, u boji koja je kontrastna boji naljepnice; mora biti jasno uočljiv, veći od ostalih napomena navedenih na naljepnici (u svakom slučaju slova ne smiju biti manja od 3 mm), a odmah iza njega mora slijediti natpis „Indicazione Geografica Protetta” (zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla) ili kratica ZOZP. Na naljepnici se uvijek mora nalaziti logotip ZOZP-a Europske unije, eventualno s natpisima predviđenima Uredbom (EZ) br. 628/2008. Osim toga, na naljepnici je dopuštena upotreba podataka koji ukazuju na poduzeća, nazive, tvrtke, privatne robne marke i skupine pod uvjetom da te napomene nemaju pohvalni ton niti dovode kupca/potrošača u zabludu. Dopušteno je navesti nazive svinjskih gospodarstava na kojima su uzgojene svinje upotrijebljene u proizvodnji ovog proizvoda, ali jedino ako sirovina u cijelosti proizlazi iz predmetnih uzgajanih životinja.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje kobasice sa ZOZP-om „Finocchiona” obuhvaća cijeli kopneni teritorij Toskane, osim otoka, što odgovara području u kojem se s vremenom ukorijenila proizvodnja tipične kobasice.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Proizvodno podneblje kobasice sa ZOZP-om „Finocchiona” karakterizira planinska granica na sjeveru i jugu kojom je omeđen i prostrano brdovito područje s vinogradima, pošumljenim područjima i pašnjacima za uzgoj na otvorenom, a koje se spušta prema priobalnim ravnicama na zapadu.

Sustav „napoličarenja” koji je bio na snazi na poljoprivrednim gospodarstvima sve do kraja sedamdesetih godina, a koji je većim dijelom zamijenjen sustavom privatnih gospodarstava, omogućio je da se na ovom području održi uzgoj svinja i to povijesne pasmine cinta senese – kojoj je u međuvremenu prijetilo istrebljenje, ali je izbjegla tu opasnost – i svinja bijelih pasmina od kojih se dobiva sirovina koju upotrebljavaju toskanski proizvođači mesnih prerađevina, kao i prenošenje znanja i umijeća specijaliziranih stručnjaka i zanatskih tehnika proizvodnje kobasice „Finocchiona”.

Meso, vino i ravnomjerno raspoređen komorač pridonijeli su stvaranju okusa koji su postigli proizvođači suhomesnatih proizvoda, nositelji usavršenih zanatskih metoda proizvodnje, naslijeđenih od starinskih tehnika i prakse koje su putovale kroz stoljeća da bi stigle u proizvodne radionice raspršene po cijelom podneblju.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Glavne karakteristike koje kobasicu „Finocchiona” razlikuju od ostalih suhomesnatih proizvoda te je čine jedinstvenom njezina su izražena i neusporediva aroma komorača koji se u mješavini upotrebljava u zrnu i/ili cvjetovima te mekoća njezinih kriški koje se ponekad mrve pri rezanju. Okus je svjež i ugodan, nikad kiseo.

Na kriški se vidi smjesa sa sitnim komadićima masnoće raspoređenima na način da omotavaju mišićne dijelove i čuvaju mekoću proizvoda, čak i nakon produljenog zrenja. Masni i nemasni dio, koji je prosječno velik, nejasnih su obrisa. Boja kriške varira od krvavovcrvene na nemasnim dijelovima do bijele/ružičastobijele na masnim dijelovima, a mogu se vidjeti i sjemenke i/ili cvjetovi koromača.

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Kobasica „Finocchiona” uživa povijesni ugled koji potvrđuju brojni dokumenti. Najprije treba spomenuti Rigutinija i Fanfanija i njihov Vocabolario della lingua parlata iz 1875., izdanje iz 1889. djela Vocabolario degli Accademici della Crusca koji ukazuje na povezanost kobasice „Finocchiona” s toskanskim područjem, i profesora Itala Ghinellija koji je 1977. potvrdio toskansko podrijetlo ovog proizvoda. „Finocchiona” je jedan od najrasprostranjenijih suhomesnatih proizvoda u Toskani i redovito se navodi u tjednim biltenima suhomesnatih proizvoda koji objavljuje ugledan specijalizirani časopis prodavan na državnoj razini.

„Finocchiona” svoje karakteristike duguje raznim vezama koje postoje između toskanskog okruženja iz kojeg dolazi i ljudskog čimbenika, a čija je interakcija kroz stoljeća omogućila usavršavanje metode proizvodnje. Čimbenici koji pridonose jedinstvenom i izuzetnom proizvodu te ustaljenom ugledu sljedeći su: originalan izbor sastojaka, a prije svega komorača koji obilježava veliki broj recepata regionalne kuhinje i pripada endemskoj flori područja proizvodnje, dobro ukorijenjena tradicija proizvodnje suhomesnatih proizvoda i posebno umijeće kvalificiranih proizvođača koji tradicionalno rade ručno te znaju odabrati i pripremiti najbolje komade mesa, procijeniti odgovarajući stupanj homogenizacije masnih i nemasnih dijelova te odrediti trenutak kad „Finocchiona” dosegne odgovarajuću konzistenciju i mekoću. Dodavanjem vina u mješavinu kobasice „Finocchiona”, prema povijesnoj metodi proizvodnje, ističe se snažna veza koja veže proizvodnju na ovom teritoriju svjetski poznatom po svojim vinima. Proizvodnja kvalitetnog mesa pasmine cinta senese omogućila je otvaranje poduzeća za preradu mesa u cijeloj regiji, pridonoseći potvrđivanju prirode kobasice „Finocchiona” i ojačavanju njezina ugleda i povezanosti s Toskanom kod potrošača.

„Finocchiona”, koju obvezno nalazimo na tipičnom jelovniku „toskanskih suhomesnatih proizvoda” prešla je granice Italije te se konzumira u mnogim zemljama srednje Europe, ali i izvan Europske unije.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

Ministarstvo je pokrenulo nacionalni postupak prigovora za priznavanje zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla kobasice „Finocchiona” u Službenom listu Talijanske Republike br. 18 od 23. siječnja 2012.

Pročišćeni tekst specifikacije dostupan je na sljedećoj internetskoj stranici: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Vidi bilješku 2.

---

Ispravci

| 23.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 155/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 155/9

---

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu konvergencije Rumunjske za razdoblje 2012.–2016.

(tekst na hrvatskom jeziku poništava i zamjenjuje tekst objavljen na engleskom jeziku u Službenom listu Europske unije od 30. srpnja 2013. (2013/C 217/17))

2014/C 155/06

„PREPORUKA VIJEĆA

od 9. srpnja 2013.

o nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2013. i mišljenje Vijeća o programu konvergencije Rumunjske za razdoblje 2012.–2016.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. te članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja je temeljena na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja je temeljena na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) i 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (2), što skupa čini „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) i 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (2), što skupa čini „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja.

| (3) | Dana 29. lipnja 2012. čelnici država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za poduzimanje mjera na nacionalnoj razini te razinama europodručja i Europske unije, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, osobito izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu državu. |
| --- | --- |

(3)

Dana 29. lipnja 2012. čelnici država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za poduzimanje mjera na nacionalnoj razini te razinama europodručja i Europske unije, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, osobito izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu državu.

| (4) | Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu konvergencije Rumunjske za razdoblje 2012.–2015. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu konvergencije Rumunjske za razdoblje 2012.–2015.

| (5) | Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (4), usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Rumunjska nije prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (4), usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Rumunjska nije prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europski je parlament bio primjereno uključen u Europski semestar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013. |
| --- | --- |

(6)

Europski je parlament bio primjereno uključen u Europski semestar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013.

| (7) | Europsko je vijeće 14. ožujka 2012. podržalo prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je pokazalo potporu za provođenje diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, za uspostavu uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanje rasta i konkurentnosti, rješavanje problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizaciju javne uprave. |
| --- | --- |

(7)

Europsko je vijeće 14. ožujka 2012. podržalo prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je pokazalo potporu za provođenje diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, za uspostavu uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanje rasta i konkurentnosti, rješavanje problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizaciju javne uprave.

| (8) | Rumunjska je 30. travnja 2013. predala svoj nacionalni program reformi za 2013. godinu te svoj program konvergencije za razdoblje 2012.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme. |
| --- | --- |

(8)

Rumunjska je 30. travnja 2013. predala svoj nacionalni program reformi za 2013. godinu te svoj program konvergencije za razdoblje 2012.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme.

| (9) | Na osnovi programa konvergencije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu vjerojatan i u skladu s predviđanjima Komisijinih službi u proljeće 2013. Zbog znatnih napora uloženih u konsolidaciju te u skladu s Preporukom Vijeća Rumunjska je smanjila svoj deficit opće države na razinu nižu od 3 % u 2012. Program konvergencije usmjeren je na srednjoročni proračunski cilj (MTO) u iznosu od 1 % BDP-a (prijašnji od 0,7 % BDP-a), koji je usklađen sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Program utvrđuje proračunsku strategiju čiji je cilj dosegnuti MTO do 2014. koji, kada ga Komisija preračuna na temelju općeprihvaćene metodologije, odgovara dosezanju MTO-a do 2015. Napredak u strukturnom smislu prema MTO-u veći je od 0,5 % BDP-a u 2013. i zadržava se na otprilike 0,4 % u 2014. Tijekom programskog razdoblja dostignuto je referentno mjerilo za rashode Pakta o stabilnosti i rastu. Prilagodba se unaprijed provodi u 2013. uz mjere za povećanje prihoda koje uključuju smanjenje stavki koje se odbijaju od poreza, poboljšanje oporezivanja poljoprivrede, uvođenje neočekivane pristojbe nakon deregulacije cijena plina i uvođenje posebnog poreza na prijenos električne energije i plina. Glavni rizici za program konvergencije odnose se na daljnje moguće financijske korekcije povezane s apsorpcijom sredstava iz fondova EU-a ili financiranjem prioritetnih projekata iz državnog proračuna, obnovljeno gomilanje nepodmirenih dugovanja, posebno na razini lokalne uprave, te ograničeni napredak u restrukturiranju poduzeća u državnom vlasništvu. Javni dug Rumunjske i dalje je na relativno niskoj razini od 37,8 % BDP-a u 2012. Očekuje se njegov rast na 38,6 % u 2014., ali tijekom programskog razdoblja zadržat će se znatno ispod praga od 60 % BDP-a. |
| --- | --- |

(9)

Na osnovi programa konvergencije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu vjerojatan i u skladu s predviđanjima Komisijinih službi u proljeće 2013. Zbog znatnih napora uloženih u konsolidaciju te u skladu s Preporukom Vijeća Rumunjska je smanjila svoj deficit opće države na razinu nižu od 3 % u 2012. Program konvergencije usmjeren je na srednjoročni proračunski cilj (MTO) u iznosu od 1 % BDP-a (prijašnji od 0,7 % BDP-a), koji je usklađen sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Program utvrđuje proračunsku strategiju čiji je cilj dosegnuti MTO do 2014. koji, kada ga Komisija preračuna na temelju općeprihvaćene metodologije, odgovara dosezanju MTO-a do 2015. Napredak u strukturnom smislu prema MTO-u veći je od 0,5 % BDP-a u 2013. i zadržava se na otprilike 0,4 % u 2014. Tijekom programskog razdoblja dostignuto je referentno mjerilo za rashode Pakta o stabilnosti i rastu. Prilagodba se unaprijed provodi u 2013. uz mjere za povećanje prihoda koje uključuju smanjenje stavki koje se odbijaju od poreza, poboljšanje oporezivanja poljoprivrede, uvođenje neočekivane pristojbe nakon deregulacije cijena plina i uvođenje posebnog poreza na prijenos električne energije i plina. Glavni rizici za program konvergencije odnose se na daljnje moguće financijske korekcije povezane s apsorpcijom sredstava iz fondova EU-a ili financiranjem prioritetnih projekata iz državnog proračuna, obnovljeno gomilanje nepodmirenih dugovanja, posebno na razini lokalne uprave, te ograničeni napredak u restrukturiranju poduzeća u državnom vlasništvu. Javni dug Rumunjske i dalje je na relativno niskoj razini od 37,8 % BDP-a u 2012. Očekuje se njegov rast na 38,6 % u 2014., ali tijekom programskog razdoblja zadržat će se znatno ispod praga od 60 % BDP-a.

| (10) | Nakon zahtjeva Rumunjske od 17. veljače 2011. Komisija i MMF složili su se o preventivnom programu ekonomske prilagodbe s rumunjskim vlastima. U kontekstu preventivne pomoći Unije Rumunjska je započela s provedbom sveobuhvatnog programa ekonomske politike s posebnim naglaskom na mjere strukturne reforme radi poboljšanja funkcioniranja tržišta rada i proizvoda te povećanja otpornosti i potencijala rasta rumunjskoga gospodarstva. Istodobno taj je program osigurao nastavak fiskalne konsolidacije, poboljšanje upravljanja i nadzora javnih financija te provedbu reformi u njegovim politikama koje se odnose na vanjsku, monetarnu i financijsku stabilnost te financijsko tržište. U ožujku 2013. Rumunjska je službeno zatražila produljenje trajanja MMF-ova programa od tri mjeseca. Budući da se mogućnost korištenja fondova u okviru programa EU-a mogla iskoristiti do kraja ožujka 2013., konačni pregled programa izvršit će se do kraja lipnja 2013. |
| --- | --- |

(10)

Nakon zahtjeva Rumunjske od 17. veljače 2011. Komisija i MMF složili su se o preventivnom programu ekonomske prilagodbe s rumunjskim vlastima. U kontekstu preventivne pomoći Unije Rumunjska je započela s provedbom sveobuhvatnog programa ekonomske politike s posebnim naglaskom na mjere strukturne reforme radi poboljšanja funkcioniranja tržišta rada i proizvoda te povećanja otpornosti i potencijala rasta rumunjskoga gospodarstva. Istodobno taj je program osigurao nastavak fiskalne konsolidacije, poboljšanje upravljanja i nadzora javnih financija te provedbu reformi u njegovim politikama koje se odnose na vanjsku, monetarnu i financijsku stabilnost te financijsko tržište. U ožujku 2013. Rumunjska je službeno zatražila produljenje trajanja MMF-ova programa od tri mjeseca. Budući da se mogućnost korištenja fondova u okviru programa EU-a mogla iskoristiti do kraja ožujka 2013., konačni pregled programa izvršit će se do kraja lipnja 2013.

| (11) | Fiskalno se stanje Rumunjske poboljšava uz smanjenje proračunskog deficita na razinu nižu od 3 % u 2012. i očekuje se daljnja fiskalna konsolidacija u 2013. Niska razina pridržavanja poreznih propisa predstavlja glavni izazov za porezni sustav Rumunjske, posebno u područjima PDV-a i oporezivanja rada. Porezi za zaštitu okoliša niži su od prosjeka EU-a. Iako Rumunjska kratkoročno ili srednjoročno nije suočena s rizikom fiskalnog pritiska, dugoročno je suočena sa srednjim rizikom zbog rashoda povezanih s dobi. Postoji zabrinutost s obzirom na održivost i prikladnost mirovinskog sustava zbog niskog omjera zaposlenih osiguranika i osoba koje primaju mirovinu. Rumunjska je jedna od dviju država članica koje još nisu donijele odluku o izjednačenju dobi umirovljenja žena i muškaraca, a stopa zaposlenosti starijih radnika (41,4 % u 2012.) znatno je niža od prosjeka EU-a. Rumunjska je Vlada odlučila nastaviti s mirovinskom reformom i uključiti socijalne partnere u osmišljavanje reforme i poboljšanje njezina vlasništva. |
| --- | --- |

(11)

Fiskalno se stanje Rumunjske poboljšava uz smanjenje proračunskog deficita na razinu nižu od 3 % u 2012. i očekuje se daljnja fiskalna konsolidacija u 2013. Niska razina pridržavanja poreznih propisa predstavlja glavni izazov za porezni sustav Rumunjske, posebno u područjima PDV-a i oporezivanja rada. Porezi za zaštitu okoliša niži su od prosjeka EU-a. Iako Rumunjska kratkoročno ili srednjoročno nije suočena s rizikom fiskalnog pritiska, dugoročno je suočena sa srednjim rizikom zbog rashoda povezanih s dobi. Postoji zabrinutost s obzirom na održivost i prikladnost mirovinskog sustava zbog niskog omjera zaposlenih osiguranika i osoba koje primaju mirovinu. Rumunjska je jedna od dviju država članica koje još nisu donijele odluku o izjednačenju dobi umirovljenja žena i muškaraca, a stopa zaposlenosti starijih radnika (41,4 % u 2012.) znatno je niža od prosjeka EU-a. Rumunjska je Vlada odlučila nastaviti s mirovinskom reformom i uključiti socijalne partnere u osmišljavanje reforme i poboljšanje njezina vlasništva.

| (12) | Sektor zdravstva u Rumunjskoj bilježi velike nejednakosti u pristupu pruženim uslugama i njihovoj kvaliteti. Razlog tome je, između ostalog, neučinkovita uporaba sredstava i loše upravljanje. Započele su reforme za poboljšanje učinkovitosti sektora zdravstvene skrbi, ali potrebno je uložiti stalan napor. Financijsku isplativost sustava moglo bi se povećati smanjenjem prekomjerne uporabe bolničke skrbi za pacijente te jačanjem primarne zdravstvene zaštite i sustava upućivanja. |
| --- | --- |

(12)

Sektor zdravstva u Rumunjskoj bilježi velike nejednakosti u pristupu pruženim uslugama i njihovoj kvaliteti. Razlog tome je, između ostalog, neučinkovita uporaba sredstava i loše upravljanje. Započele su reforme za poboljšanje učinkovitosti sektora zdravstvene skrbi, ali potrebno je uložiti stalan napor. Financijsku isplativost sustava moglo bi se povećati smanjenjem prekomjerne uporabe bolničke skrbi za pacijente te jačanjem primarne zdravstvene zaštite i sustava upućivanja.

| (13) | Rumunjska je u 2012. godini nastavila bilježiti nisku stopu zaposlenosti od 63,8 %, iako je zabilježeno malo poboljšanje sa 62,8 % s obzirom na prethodnu godinu. Ciljana razina od 70 % do 2020., određena strategijom Europa 2020., za državu i dalje predstavlja izazov. Radna produktivnost Rumunjske još je uvijek među najnižima u Uniji. Kvaliteta javnih službi za poticanje zapošljavanja, traženje posla i prekvalifikaciju još je uvijek relativno niska. Ograničeni administrativni kapacitet ne omogućuje učinkovito izvršenje aktivnih politika tržišta rada putem kvalitetnih personaliziranih usluga i bolju integraciju aktivnih i pasivnih politika tržišta rada. Sudjelovanje odraslih osoba u cjeloživotnom učenju i dalje je na vrlo niskim razinama te je s udjelom od 1,6 % u 2011. znatno niže od prosjeka EU-a koji iznosi 8,9 %. Stopa zaposlenosti mladih i stopa aktivnosti bile su među najnižima u Uniji u 2012. s iznosima od 23,9 % odnosno 30,9 %, dok je stopa nezaposlenosti mladih bila visoka i iznosila 22,7 % u 2012. Udio mladih u Rumunjskoj koji ne rade, ne školuju se niti se osposobljavaju te koji je u 2012. iznosio 16,8 %, visok je i u porastu. |
| --- | --- |

(13)

Rumunjska je u 2012. godini nastavila bilježiti nisku stopu zaposlenosti od 63,8 %, iako je zabilježeno malo poboljšanje sa 62,8 % s obzirom na prethodnu godinu. Ciljana razina od 70 % do 2020., određena strategijom Europa 2020., za državu i dalje predstavlja izazov. Radna produktivnost Rumunjske još je uvijek među najnižima u Uniji. Kvaliteta javnih službi za poticanje zapošljavanja, traženje posla i prekvalifikaciju još je uvijek relativno niska. Ograničeni administrativni kapacitet ne omogućuje učinkovito izvršenje aktivnih politika tržišta rada putem kvalitetnih personaliziranih usluga i bolju integraciju aktivnih i pasivnih politika tržišta rada. Sudjelovanje odraslih osoba u cjeloživotnom učenju i dalje je na vrlo niskim razinama te je s udjelom od 1,6 % u 2011. znatno niže od prosjeka EU-a koji iznosi 8,9 %. Stopa zaposlenosti mladih i stopa aktivnosti bile su među najnižima u Uniji u 2012. s iznosima od 23,9 % odnosno 30,9 %, dok je stopa nezaposlenosti mladih bila visoka i iznosila 22,7 % u 2012. Udio mladih u Rumunjskoj koji ne rade, ne školuju se niti se osposobljavaju te koji je u 2012. iznosio 16,8 %, visok je i u porastu.

| (14) | Smanjenje siromaštva još uvijek predstavlja velik izazov. U 2011. godini 40,3 % stanovništva nalazilo se na rubu siromaštva i socijalne isključenosti, što je otprilike dvije trećine više od prosjeka EU-a koji iznosi 24,2 %. To posebno utječe na djecu (49,1 %). Utjecaj socijalnih transfera, isključujući mirovine, na smanjenje siromaštva još je uvijek znatno niži od prosječnog utjecaja transfera u Uniji, kako za cjelokupno stanovništvo (23,7 % u Rumunjskoj u odnosu na 37,5 % u EU-u u 2011.) tako i za djecu (22 % u usporedbi s 42,8 % u Uniji). Niska stopa preuzimanja, pokrivenosti i prikladnosti socijalnih naknada još uvijek predstavlja izazov za učinkovitost socijalnih naknada u smanjenju siromaštva. U 2012. godini usvojeno je nekoliko zakona u području socijalne pomoći koji prate reformu iz 2011. Usvajanje ostatka zakona predstavljalo bi važan korak prema dovršetku reforme. Međutim veza s aktivacijskim mjerama mogla bi se dodatno ojačati. Provedba nacionalne strategije integracije Roma započela je 2012. godine, no rezultati su skromni. Za učinkovitu provedbu strategije potrebna je bolja koordinacija između različitih dionika, uključujući raspodjelu financiranja. |
| --- | --- |

(14)

Smanjenje siromaštva još uvijek predstavlja velik izazov. U 2011. godini 40,3 % stanovništva nalazilo se na rubu siromaštva i socijalne isključenosti, što je otprilike dvije trećine više od prosjeka EU-a koji iznosi 24,2 %. To posebno utječe na djecu (49,1 %). Utjecaj socijalnih transfera, isključujući mirovine, na smanjenje siromaštva još je uvijek znatno niži od prosječnog utjecaja transfera u Uniji, kako za cjelokupno stanovništvo (23,7 % u Rumunjskoj u odnosu na 37,5 % u EU-u u 2011.) tako i za djecu (22 % u usporedbi s 42,8 % u Uniji). Niska stopa preuzimanja, pokrivenosti i prikladnosti socijalnih naknada još uvijek predstavlja izazov za učinkovitost socijalnih naknada u smanjenju siromaštva. U 2012. godini usvojeno je nekoliko zakona u području socijalne pomoći koji prate reformu iz 2011. Usvajanje ostatka zakona predstavljalo bi važan korak prema dovršetku reforme. Međutim veza s aktivacijskim mjerama mogla bi se dodatno ojačati. Provedba nacionalne strategije integracije Roma započela je 2012. godine, no rezultati su skromni. Za učinkovitu provedbu strategije potrebna je bolja koordinacija između različitih dionika, uključujući raspodjelu financiranja.

| (15) | Zakon o obrazovanju iz 2011., velika reforma koja je utvrdila dugoročni program za unapređenje kvalitete obrazovanja na svim razinama, još nije u potpunosti djelotvoran. Za uspješnu provedbu reforme obrazovanja potrebna financijska sredstva i ljudski potencijali trebat će se posvetiti jačanju administrativnog kapaciteta i utvrđivanju politike. Rumunjska se suočuje s velikim izazovom u poboljšanju kvalitete sustava obrazovanja i izobrazbe. Rano napuštanje školovanja predstavlja znatan izazov. S iznosom od 17,4 % u 2012. stopa ranog napuštanja školovanja u Rumunjskoj znatno je viša kako od prosjeka EU-a koji iznosi 13,5 % tako i od nacionalne ciljane razine od 11,3 %. Problemi i dalje postoje, osobito u ruralnim i udaljenim područjima te za Rome. Rumunjskoj također nedostaje odgovarajući mehanizam prikupljanja podataka povezanih s osobama koje rano napuštaju školovanje; tome bi trebala pomoći sveobuhvatna strategija koja bi se trebala usvojiti ove godine. Pristup kvalitetnom prihvatljivom obrazovanju u ranom djetinjstvu i skrbi za djecu još uvijek predstavlja problem. Neusklađenost između vještina i potražnje na tržištu rada obilježje je velikog dijela programa strukovnog i visokoškolskog obrazovanja, pri čemu niska razina strukovnih vještina predstavlja poseban izazov. Visoka stopa nezaposlenosti osoba sa završenim visokoškolskim obrazovanjem i stopa prekvalificiranosti čine daljnje usklađivanje visokoškolskog obrazovanja s tržištem rada visokim prioritetom. Zabilježen je pozitivan, ali spor napredak u prijelazu s institucionalne skrbi za djecu bez odgovarajuće roditeljske skrbi na alternativnu skrb, no potrebno je uložiti dodatni napor. |
| --- | --- |

(15)

Zakon o obrazovanju iz 2011., velika reforma koja je utvrdila dugoročni program za unapređenje kvalitete obrazovanja na svim razinama, još nije u potpunosti djelotvoran. Za uspješnu provedbu reforme obrazovanja potrebna financijska sredstva i ljudski potencijali trebat će se posvetiti jačanju administrativnog kapaciteta i utvrđivanju politike. Rumunjska se suočuje s velikim izazovom u poboljšanju kvalitete sustava obrazovanja i izobrazbe. Rano napuštanje školovanja predstavlja znatan izazov. S iznosom od 17,4 % u 2012. stopa ranog napuštanja školovanja u Rumunjskoj znatno je viša kako od prosjeka EU-a koji iznosi 13,5 % tako i od nacionalne ciljane razine od 11,3 %. Problemi i dalje postoje, osobito u ruralnim i udaljenim područjima te za Rome. Rumunjskoj također nedostaje odgovarajući mehanizam prikupljanja podataka povezanih s osobama koje rano napuštaju školovanje; tome bi trebala pomoći sveobuhvatna strategija koja bi se trebala usvojiti ove godine. Pristup kvalitetnom prihvatljivom obrazovanju u ranom djetinjstvu i skrbi za djecu još uvijek predstavlja problem. Neusklađenost između vještina i potražnje na tržištu rada obilježje je velikog dijela programa strukovnog i visokoškolskog obrazovanja, pri čemu niska razina strukovnih vještina predstavlja poseban izazov. Visoka stopa nezaposlenosti osoba sa završenim visokoškolskim obrazovanjem i stopa prekvalificiranosti čine daljnje usklađivanje visokoškolskog obrazovanja s tržištem rada visokim prioritetom. Zabilježen je pozitivan, ali spor napredak u prijelazu s institucionalne skrbi za djecu bez odgovarajuće roditeljske skrbi na alternativnu skrb, no potrebno je uložiti dodatni napor.

| (16) | Loš administrativni kapacitet predstavlja temeljni predmet zabrinutosti Rumunjske. Obilježja javne uprave obuhvaćaju nedosljedni pravni okvir, česta pribjegavanja hitnim odlukama, niske razine suradnje između ministarstava i prekomjernu birokraciju. Javna uprava također je narušena nedostatkom vještina, nedostatkom transparentnosti u zapošljavanju osoblja te visokim stopama ukupnog prihoda od upravljanja. Loš administrativni kapacitet pridonosi niskoj razini apsorpcije sredstava iz fondova EU-a. Ciljana razina apsorpcije za kraj 2012., utvrđena programom financijske pomoći EU-a, promašena je u velikoj mjeri. Ukupna apsorpcija do kraja 2012. godine iznosila je 5,53 milijarde EUR ili 20,2 % ukupne količine dostupnih sredstava iz strukturnih fondova, Kohezijskog fonda i poljoprivrednih fondova. To je bilo 2,47 milijardi EUR manje od ciljane vrijednosti od osam milijardi EUR utvrđene programom za kraj 2012. Stopa apsorpcije sredstava iz strukturnih fondova i Kohezijskog fonda porasla je sa 7,5 % krajem travnja 2012. na 15,2 % krajem svibnja 2013. Kako bi nadalje poboljšale apsorpciju i smanjile rizik opoziva sredstava u 2013., rumunjske vlasti trebaju se, između ostalog, usredotočiti na mjere koje bi povećale učinkovitost sustava upravljanja i nadzora fondova EU-a te ojačale administrativni kapacitet sustava javne nabave. |
| --- | --- |

(16)

Loš administrativni kapacitet predstavlja temeljni predmet zabrinutosti Rumunjske. Obilježja javne uprave obuhvaćaju nedosljedni pravni okvir, česta pribjegavanja hitnim odlukama, niske razine suradnje između ministarstava i prekomjernu birokraciju. Javna uprava također je narušena nedostatkom vještina, nedostatkom transparentnosti u zapošljavanju osoblja te visokim stopama ukupnog prihoda od upravljanja. Loš administrativni kapacitet pridonosi niskoj razini apsorpcije sredstava iz fondova EU-a. Ciljana razina apsorpcije za kraj 2012., utvrđena programom financijske pomoći EU-a, promašena je u velikoj mjeri. Ukupna apsorpcija do kraja 2012. godine iznosila je 5,53 milijarde EUR ili 20,2 % ukupne količine dostupnih sredstava iz strukturnih fondova, Kohezijskog fonda i poljoprivrednih fondova. To je bilo 2,47 milijardi EUR manje od ciljane vrijednosti od osam milijardi EUR utvrđene programom za kraj 2012. Stopa apsorpcije sredstava iz strukturnih fondova i Kohezijskog fonda porasla je sa 7,5 % krajem travnja 2012. na 15,2 % krajem svibnja 2013. Kako bi nadalje poboljšale apsorpciju i smanjile rizik opoziva sredstava u 2013., rumunjske vlasti trebaju se, između ostalog, usredotočiti na mjere koje bi povećale učinkovitost sustava upravljanja i nadzora fondova EU-a te ojačale administrativni kapacitet sustava javne nabave.

| (17) | Rumunjska se suočuje s nizom izazova u području ekonomske konkurentnosti s obzirom na nisku razinu produktivnosti u industriji i uslugama. Glavni izazovi obuhvaćaju loše poslovno okruženje i premalu potporu istraživanju i razvoju. Poboljšanja poslovnog okruženja trebala bi biti integrirana u širu, skladnu strategiju e-Vlade za poticanje administrativne kulture transparentnosti i pravne sigurnosti te pružanje boljih javnih internetskih usluga. Rumunjska također treba uložiti napore u olakšanje pristupa financijama i smanjenje administrativnog opterećenja za mala i srednja poduzeća (MSP-ove). Intenzitet istraživanja i razvoja izrazito je nizak i iznosio je 0,48 % u 2011. te je potrebno znatno poboljšati isplativost i učinkovitost ulaganja. Ulagači u istraživanje i razvoj trebaju dati prednost aktivnostima koje imaju potencijal za privlačenje privatnih ulaganja. Rumunjska također treba ojačati okvir prava intelektualnog vlasništva u cilju poboljšanja komercijalizacije rezultata istraživanja. |
| --- | --- |

(17)

Rumunjska se suočuje s nizom izazova u području ekonomske konkurentnosti s obzirom na nisku razinu produktivnosti u industriji i uslugama. Glavni izazovi obuhvaćaju loše poslovno okruženje i premalu potporu istraživanju i razvoju. Poboljšanja poslovnog okruženja trebala bi biti integrirana u širu, skladnu strategiju e-Vlade za poticanje administrativne kulture transparentnosti i pravne sigurnosti te pružanje boljih javnih internetskih usluga. Rumunjska također treba uložiti napore u olakšanje pristupa financijama i smanjenje administrativnog opterećenja za mala i srednja poduzeća (MSP-ove). Intenzitet istraživanja i razvoja izrazito je nizak i iznosio je 0,48 % u 2011. te je potrebno znatno poboljšati isplativost i učinkovitost ulaganja. Ulagači u istraživanje i razvoj trebaju dati prednost aktivnostima koje imaju potencijal za privlačenje privatnih ulaganja. Rumunjska također treba ojačati okvir prava intelektualnog vlasništva u cilju poboljšanja komercijalizacije rezultata istraživanja.

| (18) | Rumunjska bilježi nizak stupanj konkurentnosti i učinkovitosti u energetskoj i prometnoj industriji. Neučinkovitost i nedostatak transparentnosti u upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu u tim sektorima predstavljaju velik izazov. Povećanje energetske učinkovitosti zgrada, centraliziranog grijanja, industrije i prometa predstavlja dodatni ključni izazov. Gospodarstvo Rumunjske treće je energetski najintenzivnije u Uniji i njegov je energetski intenzitet 2,5 puta viši od prosjeka EU-a. To je ujedno i treće gospodarstvo s najvećim udjelom ugljika u Uniji. Stambene zgrade u Rumunjskoj upotrebljavaju osam puta više energije od prosjeka država članica EU-15 zbog neučinkovitog sustava centraliziranog grijanja i činjenice da zgrade nisu odgovarajuće izolirane. Integracija rumunjskih tržišta električne energije i plina u tržišta EU-a još je uvijek nepotpuna, a prekogranična povezivanja za transport plina još se trebaju provesti. |
| --- | --- |

(18)

Rumunjska bilježi nizak stupanj konkurentnosti i učinkovitosti u energetskoj i prometnoj industriji. Neučinkovitost i nedostatak transparentnosti u upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu u tim sektorima predstavljaju velik izazov. Povećanje energetske učinkovitosti zgrada, centraliziranog grijanja, industrije i prometa predstavlja dodatni ključni izazov. Gospodarstvo Rumunjske treće je energetski najintenzivnije u Uniji i njegov je energetski intenzitet 2,5 puta viši od prosjeka EU-a. To je ujedno i treće gospodarstvo s najvećim udjelom ugljika u Uniji. Stambene zgrade u Rumunjskoj upotrebljavaju osam puta više energije od prosjeka država članica EU-15 zbog neučinkovitog sustava centraliziranog grijanja i činjenice da zgrade nisu odgovarajuće izolirane. Integracija rumunjskih tržišta električne energije i plina u tržišta EU-a još je uvijek nepotpuna, a prekogranična povezivanja za transport plina još se trebaju provesti.

| (19) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Rumunjske. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj, ali i njihovu sukladnost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa, na razini EU-a, budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u ispod navedenim preporukama od 1. do 8. |
| --- | --- |

(19)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Rumunjske. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj, ali i njihovu sukladnost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa, na razini EU-a, budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u ispod navedenim preporukama od 1. do 8.

| (20) | S obzirom na ovu procjenu Vijeće je proučilo program konvergencije, a njegovo stajalište (5) naznačeno je u ispod navedenoj preporuci 1., |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na ovu procjenu Vijeće je proučilo program konvergencije, a njegovo stajalište (5) naznačeno je u ispod navedenoj preporuci 1.,

PREPORUČUJE da Rumunjska poduzme mjere u razdoblju 2013.–2014. kojima je cilj:

| 1. | Dovršiti program financijske pomoći EU-a/MMF-a. |
| --- | --- |

1.

Dovršiti program financijske pomoći EU-a/MMF-a.

| 2. | Osigurati fiskalnu konsolidaciju koja potiče rast i provesti proračunsku strategiju za 2013. godinu i dalje kako je predviđeno te time osigurati postizanje MTO-a do 2015. Poboljšati ubiranje poreza provedbom sveobuhvatne strategije za pridržavanje poreznih propisa te suzbiti neprijavljeni rad. Istodobno istražiti načine za oslanjanje na poreze za zaštitu okoliša. Nastaviti mirovinsku reformu započetu 2010. izjednačenjem dobi umirovljenja muškaraca i žena te promicanjem zapošljivosti starijih radnika. |
| --- | --- |

2.

Osigurati fiskalnu konsolidaciju koja potiče rast i provesti proračunsku strategiju za 2013. godinu i dalje kako je predviđeno te time osigurati postizanje MTO-a do 2015. Poboljšati ubiranje poreza provedbom sveobuhvatne strategije za pridržavanje poreznih propisa te suzbiti neprijavljeni rad. Istodobno istražiti načine za oslanjanje na poreze za zaštitu okoliša. Nastaviti mirovinsku reformu započetu 2010. izjednačenjem dobi umirovljenja muškaraca i žena te promicanjem zapošljivosti starijih radnika.

| 3. | Nastaviti s reformama sektora zdravstva radi poboljšanja njegove učinkovitosti, kvalitete i dostupnosti, posebno za osobe u nepovoljnu položaju te udaljene i izolirane zajednice. Smanjiti prekomjernu uporabu bolničke skrbi, uključujući jačanjem ambulantne skrbi. |
| --- | --- |

3.

Nastaviti s reformama sektora zdravstva radi poboljšanja njegove učinkovitosti, kvalitete i dostupnosti, posebno za osobe u nepovoljnu položaju te udaljene i izolirane zajednice. Smanjiti prekomjernu uporabu bolničke skrbi, uključujući jačanjem ambulantne skrbi.

| 4. | Poboljšati sudjelovanje na tržištu rada, kao i zapošljivost i produktivnost radne snage, pregledom i jačanjem aktivnih politika tržišta rada, pružanjem osposobljavanja i individualiziranih usluga te promicanjem cjeloživotnog učenja. Poboljšati sposobnost Državne agencije za zapošljavanje za povećanje kvalitete i opsega njezinih usluga. U cilju suzbijanja nezaposlenosti mladih hitno provesti nacionalni plan za zapošljavanje mladih, uključujući primjerice putem programa Jamstvo mladima. Radi ublaživanja siromaštva poboljšati učinkovitost i isplativost socijalnih transfera s posebnim naglaskom na djecu. Dovršiti reformu socijalne pomoći usvajanjem odgovarajućeg zakonodavstva i jačanjem njezine veze s aktivacijskim mjerama. Osigurati konkretno izvršenje nacionalne strategije integracije Roma. |
| --- | --- |

4.

Poboljšati sudjelovanje na tržištu rada, kao i zapošljivost i produktivnost radne snage, pregledom i jačanjem aktivnih politika tržišta rada, pružanjem osposobljavanja i individualiziranih usluga te promicanjem cjeloživotnog učenja. Poboljšati sposobnost Državne agencije za zapošljavanje za povećanje kvalitete i opsega njezinih usluga. U cilju suzbijanja nezaposlenosti mladih hitno provesti nacionalni plan za zapošljavanje mladih, uključujući primjerice putem programa Jamstvo mladima. Radi ublaživanja siromaštva poboljšati učinkovitost i isplativost socijalnih transfera s posebnim naglaskom na djecu. Dovršiti reformu socijalne pomoći usvajanjem odgovarajućeg zakonodavstva i jačanjem njezine veze s aktivacijskim mjerama. Osigurati konkretno izvršenje nacionalne strategije integracije Roma.

| 5. | Ubrzati reformu obrazovanja uključujući jačanje administrativnog kapaciteta na centralnim i lokalnim razinama te ocijeniti učinak reformi. Ojačati reforme za strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Dodatno uskladiti visokoškolsko obrazovanje s potrebama tržišta rada i poboljšati dostupnost za osobe u nepovoljnu položaju. Usvojiti nacionalnu strategiju za rano napuštanje školovanja s naglaskom na bolju dostupnost kvalitetnog obrazovanja u ranom djetinjstvu, uključujući za romsku djecu. Ubrzati prijelaz s institucionalne skrbi za djecu bez odgovarajuće roditeljske skrbi na alternativnu skrb. |
| --- | --- |

5.

Ubrzati reformu obrazovanja uključujući jačanje administrativnog kapaciteta na centralnim i lokalnim razinama te ocijeniti učinak reformi. Ojačati reforme za strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Dodatno uskladiti visokoškolsko obrazovanje s potrebama tržišta rada i poboljšati dostupnost za osobe u nepovoljnu položaju. Usvojiti nacionalnu strategiju za rano napuštanje školovanja s naglaskom na bolju dostupnost kvalitetnog obrazovanja u ranom djetinjstvu, uključujući za romsku djecu. Ubrzati prijelaz s institucionalne skrbi za djecu bez odgovarajuće roditeljske skrbi na alternativnu skrb.

| 6. | Ojačati upravljanje i kvalitetu institucija i javne uprave, posebno poboljšanjem kapaciteta za strateško i proračunsko planiranje, povećanjem profesionalnosti javne službe putem poboljšanog upravljanja ljudskim potencijalima i jačanjem mehanizama suradnje između različitih razina vlasti. Znatno poboljšati kvalitetu uredbi uporabom procjena učinka i sistematskih procjena. Ojačati napore za ubrzanje apsorpcije sredstava iz fondova EU-a posebno jačanjem sustava upravljanja i nadzora te poboljšanjem javne nabave. |
| --- | --- |

6.

Ojačati upravljanje i kvalitetu institucija i javne uprave, posebno poboljšanjem kapaciteta za strateško i proračunsko planiranje, povećanjem profesionalnosti javne službe putem poboljšanog upravljanja ljudskim potencijalima i jačanjem mehanizama suradnje između različitih razina vlasti. Znatno poboljšati kvalitetu uredbi uporabom procjena učinka i sistematskih procjena. Ojačati napore za ubrzanje apsorpcije sredstava iz fondova EU-a posebno jačanjem sustava upravljanja i nadzora te poboljšanjem javne nabave.

| 7. | Poboljšati i pojednostaviti poslovno okruženje posebno smanjenjem administrativnih opterećenja za mala i srednja poduzeća te provedbom skladne strategije e-Vlade. Olakšati i unijeti raznolikost u pristup financiranju za mala i srednja poduzeća. Osigurati čvršće veze između istraživanja, inovacija i industrije posebno davanjem prednosti aktivnostima istraživanja i razvoja koje imaju potencijal za privlačenje privatnih ulaganja. Ojačati napore za poboljšanje kvalitete, neovisnosti i učinkovitosti pravosudnog sustava u rješavanju slučajeva te učinkovitije suzbiti korupciju. |
| --- | --- |

7.

Poboljšati i pojednostaviti poslovno okruženje posebno smanjenjem administrativnih opterećenja za mala i srednja poduzeća te provedbom skladne strategije e-Vlade. Olakšati i unijeti raznolikost u pristup financiranju za mala i srednja poduzeća. Osigurati čvršće veze između istraživanja, inovacija i industrije posebno davanjem prednosti aktivnostima istraživanja i razvoja koje imaju potencijal za privlačenje privatnih ulaganja. Ojačati napore za poboljšanje kvalitete, neovisnosti i učinkovitosti pravosudnog sustava u rješavanju slučajeva te učinkovitije suzbiti korupciju.

| 8. | Promicati konkurentnost i učinkovitost mrežnih industrija osiguranjem neovisnosti i kapaciteta nacionalnih regulatornih tijela te nastavkom reforme korporativnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u energetskom i prometnom sektoru. Usvojiti sveobuhvatno dugoročno prometno planiranje i poboljšati širokopojasnu infrastrukturu. Nastaviti s ukidanjem reguliranih cijena plina i električne energije te poboljšati energetsku učinkovitost. Poboljšati prekograničnu integraciju energetskih mreža i ubrzati provedbu projekata za međupovezivanje plinske mreže. |
| --- | --- |

8.

Promicati konkurentnost i učinkovitost mrežnih industrija osiguranjem neovisnosti i kapaciteta nacionalnih regulatornih tijela te nastavkom reforme korporativnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u energetskom i prometnom sektoru. Usvojiti sveobuhvatno dugoročno prometno planiranje i poboljšati širokopojasnu infrastrukturu. Nastaviti s ukidanjem reguliranih cijena plina i električne energije te poboljšati energetsku učinkovitost. Poboljšati prekograničnu integraciju energetskih mreža i ubrzati provedbu projekata za međupovezivanje plinske mreže.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

A. TSAFTARIS”

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2013. Odlukom Vijeća 2013/208/EU od 22. travnja 2013. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 118, 30.4.2013., str. 21.).

2

(3)  SL C 219, 24.7.2012., str. 72.

3

(4)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

4

(5)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

---

| 23.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 155/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 155/14

---

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o slovačkom nacionalnom programu reformi za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Slovačke za razdoblje 2012.–2016.

(tekst na hrvatskom jeziku poništava i zamjenjuje tekst objavljen na engleskom jeziku u Službenom listu Europske unije od 30. srpnja 2013. (2013/C 217/18))

2014/C 155/07

„PREPORUKA VIJEĆA

od 9. srpnja 2013.

o slovačkom nacionalnom programu reformi za 2013. i mišljenje Vijeća o programu stabilnosti Slovačke za razdoblje 2012.–2016.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) i 21. listopada 2010. donijelo je Odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) i 21. listopada 2010. donijelo je Odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Čelnici država ili vlada država članica 29. lipnja 2012. donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, koji pruža skladan okvir za djelovanja na nacionalnoj razini, razini EU-a i razini europodručja, uz korištenje svih mogućih sredstava, instrumenata i politika. Donijeli su odluku o poduzimanju djelovanja na razini država članica, posebno izražavajući punu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu državu. |
| --- | --- |

(3)

Čelnici država ili vlada država članica 29. lipnja 2012. donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, koji pruža skladan okvir za djelovanja na nacionalnoj razini, razini EU-a i razini europodručja, uz korištenje svih mogućih sredstava, instrumenata i politika. Donijeli su odluku o poduzimanju djelovanja na razini država članica, posebno izražavajući punu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu državu.

| (4) | Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo preporuku (3) o nacionalnom programu reforme Slovačke za 2012. i dalo svoje mišljenje o programu stabilnosti Slovačke za razdoblje 2012.–2015. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo preporuku (3) o nacionalnom programu reforme Slovačke za 2012. i dalo svoje mišljenje o programu stabilnosti Slovačke za razdoblje 2012.–2015.

| (5) | Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (4), usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Slovačka nije prepoznata kao jedna od država članica u odnosu na koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (4), usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Slovačka nije prepoznata kao jedna od država članica u odnosu na koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europski je parlament bio na odgovarajući način uključen u Europski semestar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i društvenim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013. |
| --- | --- |

(6)

Europski je parlament bio na odgovarajući način uključen u Europski semestar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i društvenim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013.

| (7) | Europsko je vijeće 14. ožujka 2013. podržalo prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je naglasilo nužnost provođenja diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, uspostave uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanja rasta i konkurentnosti, rješavanja problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacije javne uprave. |
| --- | --- |

(7)

Europsko je vijeće 14. ožujka 2013. podržalo prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je naglasilo nužnost provođenja diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, uspostave uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanja rasta i konkurentnosti, rješavanja problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacije javne uprave.

| (8) | Slovačka je 24. travnja 2013. predala svoj nacionalni program reformi za 2013. i 30. travnja 2013. svoj program stabilnosti za razdoblje 2012.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme. |
| --- | --- |

(8)

Slovačka je 24. travnja 2013. predala svoj nacionalni program reformi za 2013. i 30. travnja 2013. svoj program stabilnosti za razdoblje 2012.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme.

| (9) | Na osnovi procjene programa stabilnosti na temelju Uredbe (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je Slovačka smanjila deficit opće države sa 7,7 % BDP-a u 2010. na 4,3 % BDP-a u 2012. zbog znatnog napora za konsolidaciju te da je, na temelju trenutačnih očekivanja, na putu izvršenja korekcija prekomjernog proračunskog deficita. Makroekonomski scenarij, na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilnosti, vjerojatan je. U usporedbi s predviđanjima Komisije tijela vlasti predviđaju slične stope rasta BDP-a uz neznatno drugačiji sastav. Glavni cilj proračunske strategije utvrđene programom stabilnosti jest osigurati fiskalnu poziciju koja osigurava dugoročnu održivost javnih financija. Kako bi to ostvarila, vlada potvrđuje cilj smanjenja ukupnog deficita proračuna ispod 3 % referentne vrijednosti BDP-a u 2013. godini, u skladu s preporukom Vijeća u okviru postupka prekomjernog deficita (EDP). Prilagođena prosječna godišnja fiskalna prilagodba za razdoblje 2010.–2013. iznosi 1,4 % BDP-a, daleko iznad zahtijevane prilagodbe od 1 % BDP-a kako je preporučilo Vijeće. Velik dio uštede na rashodovnoj strani u 2013. očekuje se od lokalnih vlasti i ostalih državnih tijela na koje središnja vlast nema izravan utjecaj. Ostvarivanje cilja je zbog toga ugroženo, uzimajući u obzir i prekoračenja potrošnje zabilježena u prošlosti.
  Program stabilnosti potvrđuje prethodni srednjoročni cilj (MTO) od 0,5 % koji treba postići do 2018. MTO je usklađen sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Za godine koje slijede očekivani datum ispravka pretjeranog deficita projiciranog poboljšanja u (ponovno izračunatom) saldu strukturnog proračuna odgovarajući je za 2014. i 2015. (0,6 postotnih bodova odnosno 0,7 postotnih bodova BDP-a), no bit će nedovoljno za 2016. (0,3 postotna boda BDP-a). Od Slovačke se očekuje da se uskladi s referentnim mjerilom Pakta o stabilnosti i rastu. Prema programu stabilnosti očekuje se da će državni dug ostati ispod 60 % referentne vrijednosti BDP-a do 2016. godine. Predviđanja Komisijinih službi u proljeće 2013. predviđaju porast udjela duga na 54,6 % BDP-a u 2013. i 56,7 % BDP-a u 2014. godini.
  Kako bi osiguralo znatno smanjenje ukupnog deficita proračuna, od 2011. godine nadležna tijela oslanjala su se na smanjenje investicija financiranih iz općeg državnog proračuna, što nije održivo ili poželjno u srednjoročnoj i dugoročnoj perspektivi ni kao jednokratna mjera. Gledajući naprijed, trenutačni postupak konsolidacije i konvergencije treba očuvati rashode kategorija koje jačaju rast, kao što su obrazovanje, inovacije i prometna infrastruktura. |
| --- | --- |

(9)

Na osnovi procjene programa stabilnosti na temelju Uredbe (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je Slovačka smanjila deficit opće države sa 7,7 % BDP-a u 2010. na 4,3 % BDP-a u 2012. zbog znatnog napora za konsolidaciju te da je, na temelju trenutačnih očekivanja, na putu izvršenja korekcija prekomjernog proračunskog deficita. Makroekonomski scenarij, na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilnosti, vjerojatan je. U usporedbi s predviđanjima Komisije tijela vlasti predviđaju slične stope rasta BDP-a uz neznatno drugačiji sastav. Glavni cilj proračunske strategije utvrđene programom stabilnosti jest osigurati fiskalnu poziciju koja osigurava dugoročnu održivost javnih financija. Kako bi to ostvarila, vlada potvrđuje cilj smanjenja ukupnog deficita proračuna ispod 3 % referentne vrijednosti BDP-a u 2013. godini, u skladu s preporukom Vijeća u okviru postupka prekomjernog deficita (EDP). Prilagođena prosječna godišnja fiskalna prilagodba za razdoblje 2010.–2013. iznosi 1,4 % BDP-a, daleko iznad zahtijevane prilagodbe od 1 % BDP-a kako je preporučilo Vijeće. Velik dio uštede na rashodovnoj strani u 2013. očekuje se od lokalnih vlasti i ostalih državnih tijela na koje središnja vlast nema izravan utjecaj. Ostvarivanje cilja je zbog toga ugroženo, uzimajući u obzir i prekoračenja potrošnje zabilježena u prošlosti.

Program stabilnosti potvrđuje prethodni srednjoročni cilj (MTO) od 0,5 % koji treba postići do 2018. MTO je usklađen sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Za godine koje slijede očekivani datum ispravka pretjeranog deficita projiciranog poboljšanja u (ponovno izračunatom) saldu strukturnog proračuna odgovarajući je za 2014. i 2015. (0,6 postotnih bodova odnosno 0,7 postotnih bodova BDP-a), no bit će nedovoljno za 2016. (0,3 postotna boda BDP-a). Od Slovačke se očekuje da se uskladi s referentnim mjerilom Pakta o stabilnosti i rastu. Prema programu stabilnosti očekuje se da će državni dug ostati ispod 60 % referentne vrijednosti BDP-a do 2016. godine. Predviđanja Komisijinih službi u proljeće 2013. predviđaju porast udjela duga na 54,6 % BDP-a u 2013. i 56,7 % BDP-a u 2014. godini.

Kako bi osiguralo znatno smanjenje ukupnog deficita proračuna, od 2011. godine nadležna tijela oslanjala su se na smanjenje investicija financiranih iz općeg državnog proračuna, što nije održivo ili poželjno u srednjoročnoj i dugoročnoj perspektivi ni kao jednokratna mjera. Gledajući naprijed, trenutačni postupak konsolidacije i konvergencije treba očuvati rashode kategorija koje jačaju rast, kao što su obrazovanje, inovacije i prometna infrastruktura.

| (10) | Slovačka ima prostora za prikupljanje dodatnih sredstava širenjem porezne osnovice, ograničavanjem prostora za neusklađenosti i utaje poreza te povećanjem regresa za poreze koji manje škode rastu, kao što je oporezivanje zemljišta i porez za zaštitu okoliša. Akcijski plan za borbu protiv poreznih prijevara, s osobitim naglaskom na PDV-u, usvojen je 2012. godine. Kako bi strategija bila uspješna, potrebne su daljnje mjere, osobito poboljšanje IT infrastrukture, širenje kompetencija i kapaciteta revizije nadležnih tijela te osiguravanje reakcije suda. |
| --- | --- |

(10)

Slovačka ima prostora za prikupljanje dodatnih sredstava širenjem porezne osnovice, ograničavanjem prostora za neusklađenosti i utaje poreza te povećanjem regresa za poreze koji manje škode rastu, kao što je oporezivanje zemljišta i porez za zaštitu okoliša. Akcijski plan za borbu protiv poreznih prijevara, s osobitim naglaskom na PDV-u, usvojen je 2012. godine. Kako bi strategija bila uspješna, potrebne su daljnje mjere, osobito poboljšanje IT infrastrukture, širenje kompetencija i kapaciteta revizije nadležnih tijela te osiguravanje reakcije suda.

| (11) | Slovačka je 2012. godine usvojila reformu mirovinskog sustava kako bi poboljšala dugoročnu održivost javnih financija. To je smanjilo predviđenu dugoročnu razliku u održivosti za 2 % BDP-a, no na razini od 4,9 % BDP-a razlika ostaje daleko iznad europskog prosjeka od 3 % BDP-a. To u velikoj mjeri odražava utjecaj starenja stanovništva s mirovinskim rashodima koji pridonose s 1,5 postotnih bodova BDP-a i potrošnja za zdravstvo s dva postotna boda BDP-a. S obzirom na to da je dugoročno predviđeno znatno povećanje potrošnje za zdravstvo Slovačke, postignuti napredak u poboljšanju održivosti mirovina treba povezati s reformom zdravstvenog sustava kako bi javne financije postale održivo stabilne. Uvođenje učinkovitih poticajnih struktura i kontrolnih mehanizama poboljšalo bi isplativost zdravstvenog sustava. |
| --- | --- |

(11)

Slovačka je 2012. godine usvojila reformu mirovinskog sustava kako bi poboljšala dugoročnu održivost javnih financija. To je smanjilo predviđenu dugoročnu razliku u održivosti za 2 % BDP-a, no na razini od 4,9 % BDP-a razlika ostaje daleko iznad europskog prosjeka od 3 % BDP-a. To u velikoj mjeri odražava utjecaj starenja stanovništva s mirovinskim rashodima koji pridonose s 1,5 postotnih bodova BDP-a i potrošnja za zdravstvo s dva postotna boda BDP-a. S obzirom na to da je dugoročno predviđeno znatno povećanje potrošnje za zdravstvo Slovačke, postignuti napredak u poboljšanju održivosti mirovina treba povezati s reformom zdravstvenog sustava kako bi javne financije postale održivo stabilne. Uvođenje učinkovitih poticajnih struktura i kontrolnih mehanizama poboljšalo bi isplativost zdravstvenog sustava.

| (12) | Dugotrajno visoka nezaposlenost, posebno u kontekstu sporog tempa poslijekriznog oporavka, ostaje jedan od glavnih izazova slovačkog gospodarstva. Posljednjih mjeseci Slovačka je poduzela korake kako bi reformirala politiku aktivnog tržišta rada. Međutim, uspjeh reforme uvelike će ovisiti o kapacitetu javnih službi za zapošljavanje da ih učinkovito provedu. Osim toga potrebne su bolje ciljane mjere za tražitelje posla koji su u nepovoljnijem položaju. Pružanje socijalne pomoći treba bolje povezati s aktivacijom, a trebalo bi ukloniti i nepoticajne mjere u sustavu poreznih povlastica za one koji uzimaju slabo plaćene poslove. Povećavanje sudjelovanja žena i starijih osoba na tržištu rada povećalo bi ukupnu stopu zaposlenosti te doseglo nacionalni cilj zaposlenosti za 2020. od 72 %. Međutim manjak odgovarajućih ustanova za skrb o djeci, posebno za djecu mlađu od tri godine, majkama otežava povratak na tržište rada. |
| --- | --- |

(12)

Dugotrajno visoka nezaposlenost, posebno u kontekstu sporog tempa poslijekriznog oporavka, ostaje jedan od glavnih izazova slovačkog gospodarstva. Posljednjih mjeseci Slovačka je poduzela korake kako bi reformirala politiku aktivnog tržišta rada. Međutim, uspjeh reforme uvelike će ovisiti o kapacitetu javnih službi za zapošljavanje da ih učinkovito provedu. Osim toga potrebne su bolje ciljane mjere za tražitelje posla koji su u nepovoljnijem položaju. Pružanje socijalne pomoći treba bolje povezati s aktivacijom, a trebalo bi ukloniti i nepoticajne mjere u sustavu poreznih povlastica za one koji uzimaju slabo plaćene poslove. Povećavanje sudjelovanja žena i starijih osoba na tržištu rada povećalo bi ukupnu stopu zaposlenosti te doseglo nacionalni cilj zaposlenosti za 2020. od 72 %. Međutim manjak odgovarajućih ustanova za skrb o djeci, posebno za djecu mlađu od tri godine, majkama otežava povratak na tržište rada.

| (13) | Slovačka ima jednu od najviših stopa nezaposlenosti mladih u Uniji. Unatoč koracima reforme iz 2012. za poboljšanje kvalitete i važnosti obrazovanja za tržište rada, prijelaz iz škole na posao i dalje je težak, a obrazovni sustav ne odgovara spremno na potrebe tržišta rada. Financiranje obrazovanja po glavi stanovnika pogoduje kvantiteti, a ne kvaliteti, a nizak je i udio sredstava dodijeljenih nastavnim aktivnostima (učitelji, materijali i oprema). Poboljšanje kvalitete visokog obrazovanja i suradnje između tvrtki i obrazovnih institucija razvilo bi funkcionalan trokut znanja, bolju učinkovitost i atraktivnost za ulaganje u istraživanje i razvoj te poboljšanje inovacijskih kapaciteta slovačkog gospodarstva. |
| --- | --- |

(13)

Slovačka ima jednu od najviših stopa nezaposlenosti mladih u Uniji. Unatoč koracima reforme iz 2012. za poboljšanje kvalitete i važnosti obrazovanja za tržište rada, prijelaz iz škole na posao i dalje je težak, a obrazovni sustav ne odgovara spremno na potrebe tržišta rada. Financiranje obrazovanja po glavi stanovnika pogoduje kvantiteti, a ne kvaliteti, a nizak je i udio sredstava dodijeljenih nastavnim aktivnostima (učitelji, materijali i oprema). Poboljšanje kvalitete visokog obrazovanja i suradnje između tvrtki i obrazovnih institucija razvilo bi funkcionalan trokut znanja, bolju učinkovitost i atraktivnost za ulaganje u istraživanje i razvoj te poboljšanje inovacijskih kapaciteta slovačkog gospodarstva.

| (14) | Nedovoljno iskorišten potencijal radne snage također se odnosi na marginalizirane zajednice koje su suočene sa znatnim preprekama prilikom pokušaja ulaska na tržište rada i u obrazovni sustav. Nakon usvajanja Strategije Slovačke Republike za integraciju Roma do 2020. nije poduzeta nijedna djelotvoran mjera u 2012. godini te životni uvjeti marginaliziranih zajednica, uključujući Rome, ostaju teški. Važno je ubrzati napore za poboljšanje obrazovnih ishoda marginaliziranih skupina, kao i osigurati ciljane aktivacijske mjere za odrasle. |
| --- | --- |

(14)

Nedovoljno iskorišten potencijal radne snage također se odnosi na marginalizirane zajednice koje su suočene sa znatnim preprekama prilikom pokušaja ulaska na tržište rada i u obrazovni sustav. Nakon usvajanja Strategije Slovačke Republike za integraciju Roma do 2020. nije poduzeta nijedna djelotvoran mjera u 2012. godini te životni uvjeti marginaliziranih zajednica, uključujući Rome, ostaju teški. Važno je ubrzati napore za poboljšanje obrazovnih ishoda marginaliziranih skupina, kao i osigurati ciljane aktivacijske mjere za odrasle.

| (15) | Unatoč znatnom napretku Slovačka drži peto mjesto među najviše energetski intenzivnim državama članicama, što se djelomično može objasniti tim što ima najviši udio industrije u svom gospodarstvu (25,9 % BDP-a). Istodobno cijene električne energije relativno su visoke, posebno za male i srednje industrijske kupce. Slovačka je posljednjih godina uložila napore za djelomičnu liberalizaciju energetskog tržišta, no još ima prostora za poboljšanje načina funkcioniranja tržišta, posebno putem veće transparentnosti – uključujući postavljanje mrežnih tarifa – te kroz bolju potporu gospodarstvu i predvidljivost zakonodavnih odluka. Također ima prostora za poboljšanje sigurnosti opskrbe i za postavljanje ambicioznijih ciljeva za energetsku učinkovitost. |
| --- | --- |

(15)

Unatoč znatnom napretku Slovačka drži peto mjesto među najviše energetski intenzivnim državama članicama, što se djelomično može objasniti tim što ima najviši udio industrije u svom gospodarstvu (25,9 % BDP-a). Istodobno cijene električne energije relativno su visoke, posebno za male i srednje industrijske kupce. Slovačka je posljednjih godina uložila napore za djelomičnu liberalizaciju energetskog tržišta, no još ima prostora za poboljšanje načina funkcioniranja tržišta, posebno putem veće transparentnosti – uključujući postavljanje mrežnih tarifa – te kroz bolju potporu gospodarstvu i predvidljivost zakonodavnih odluka. Također ima prostora za poboljšanje sigurnosti opskrbe i za postavljanje ambicioznijih ciljeva za energetsku učinkovitost.

| (16) | Slovačka je 2016. pokrenula veliku reformu javne uprave kako bi kod javnih službi za građane i poslovni sektor poboljšala usmjerenost na klijenta. U ovom trenutku, uz iznimku lokalnih agencija, reforma nije usredotočena na središnju vlast te na njenu ukupnu kvalitetu i djelotvornost. Kako nije došlo do napretka u reformi pravosudnog sustava, sudski postupci i dalje su dugi, posebno u stečajnim predmetima, a alternativno rješavanje sporova ne koristi se dovoljno. Slovačka je nedavno reformirala pravila javne nabave, također povećavajući neovisnost Ureda za javnu nabavu, no iskustva u provedbi strukturnih fondova EU-a ukazuju na to da djelotvorna primjena pravila javne nabave ostaje izazov. |
| --- | --- |

(16)

Slovačka je 2016. pokrenula veliku reformu javne uprave kako bi kod javnih službi za građane i poslovni sektor poboljšala usmjerenost na klijenta. U ovom trenutku, uz iznimku lokalnih agencija, reforma nije usredotočena na središnju vlast te na njenu ukupnu kvalitetu i djelotvornost. Kako nije došlo do napretka u reformi pravosudnog sustava, sudski postupci i dalje su dugi, posebno u stečajnim predmetima, a alternativno rješavanje sporova ne koristi se dovoljno. Slovačka je nedavno reformirala pravila javne nabave, također povećavajući neovisnost Ureda za javnu nabavu, no iskustva u provedbi strukturnih fondova EU-a ukazuju na to da djelotvorna primjena pravila javne nabave ostaje izazov.

| (17) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovačke. Procijenila program stabilnosti i nacionalni program reformi. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Slovačkoj, nego i njihovu sukladnost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog ekonomskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa s razine EU-a za buduće nacionalne odluke. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u preporukama od 1. do 6. navedenima u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovačke. Procijenila program stabilnosti i nacionalni program reformi. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Slovačkoj, nego i njihovu sukladnost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog ekonomskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa s razine EU-a za buduće nacionalne odluke. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u preporukama od 1. do 6. navedenima u nastavku.

| (18) | S obzirom na tu procjenu Vijeće je pregledalo program stabilnosti, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je posebno u dolje navedenim preporukama 1. i 2. |
| --- | --- |

(18)

S obzirom na tu procjenu Vijeće je pregledalo program stabilnosti, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je posebno u dolje navedenim preporukama 1. i 2.

| (19) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, Slovačka bi trebala osigurati cjelovitu i pravodobnu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(19)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, Slovačka bi trebala osigurati cjelovitu i pravodobnu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE da Slovačka u razdoblju 2013.–2014. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Izvršiti proračun za 2013. kao što je predviđeno radi korekcije prekomjernog deficita na održiv način te postići fiskalni napor kako je navedeno u preporuci Vijeća u okviru postupka prekomjernog deficita (EDP). Nakon ispravka prekomjernog deficita provesti strukturne prilagodbe koje će Slovačkoj omogućiti da dosegne MTO do 2017. Izbjeći rezove rashoda koji povećavaju rast i pojačati napore za poboljšanje učinkovitosti javne potrošnje. Oslanjajući se na već prihvaćene reforme mirovinskoga sustava, dodatno poboljšati dugoročnu održivost javnih financija smanjenjem financijskog manjka u sustavu javnih mirovina te povećavanjem isplativosti zdravstvenog sektora. |
| --- | --- |

1.

Izvršiti proračun za 2013. kao što je predviđeno radi korekcije prekomjernog deficita na održiv način te postići fiskalni napor kako je navedeno u preporuci Vijeća u okviru postupka prekomjernog deficita (EDP). Nakon ispravka prekomjernog deficita provesti strukturne prilagodbe koje će Slovačkoj omogućiti da dosegne MTO do 2017. Izbjeći rezove rashoda koji povećavaju rast i pojačati napore za poboljšanje učinkovitosti javne potrošnje. Oslanjajući se na već prihvaćene reforme mirovinskoga sustava, dodatno poboljšati dugoročnu održivost javnih financija smanjenjem financijskog manjka u sustavu javnih mirovina te povećavanjem isplativosti zdravstvenog sektora.

| 2. | Ubrzati provedbu akcijskog plana za borbu protiv poreznih prijevara i nastaviti s naporima za poboljšanim prikupljanjem PDV-a, posebno jačanjem analitičkih i revizijskih kapaciteta porezne uprave. Poboljšati ispunjavanje poreznih obveza. Povezati oporezivanje imovine s tržišnom vrijednošću imovine. |
| --- | --- |

2.

Ubrzati provedbu akcijskog plana za borbu protiv poreznih prijevara i nastaviti s naporima za poboljšanim prikupljanjem PDV-a, posebno jačanjem analitičkih i revizijskih kapaciteta porezne uprave. Poboljšati ispunjavanje poreznih obveza. Povezati oporezivanje imovine s tržišnom vrijednošću imovine.

| 3. | Poduzeti mjere za poboljšanje kapaciteta javnih službi za zapošljavanje kako bi se pružile personalizirane usluge tražiteljima posla i ojačala veza između aktivacijskih mjera i socijalne pomoći. Djelotvornije rješavati dugoročnu nezaposlenost aktivacijskim mjerama i prilagođenim osposobljavanjem. Poboljšati poticaje za zaposlene žene, povećavajući dostupnost ustanova za skrb o djeci, posebno za djecu mlađu od tri godine. Smanjiti porezno opterećenje radnika s niskim primanjima i prilagoditi sustav naknada. |
| --- | --- |

3.

Poduzeti mjere za poboljšanje kapaciteta javnih službi za zapošljavanje kako bi se pružile personalizirane usluge tražiteljima posla i ojačala veza između aktivacijskih mjera i socijalne pomoći. Djelotvornije rješavati dugoročnu nezaposlenost aktivacijskim mjerama i prilagođenim osposobljavanjem. Poboljšati poticaje za zaposlene žene, povećavajući dostupnost ustanova za skrb o djeci, posebno za djecu mlađu od tri godine. Smanjiti porezno opterećenje radnika s niskim primanjima i prilagoditi sustav naknada.

| 4. | Pojačati napore za rješavanje visoke nezaposlenosti mladih, primjerice putem jamstva za mlade. Poduzeti korake za privlačenje mladih u nastavna zvanja te povećati obrazovne ishode. U strukovnom obrazovanju i izobrazbi pojačati učenje uz praksu u tvrtkama. U visokom obrazovanju izraditi više prvostupničkih programa usmjerenih na posao. Poticati djelotvoran prijenos znanja promicanjem suradnje između akademskih zajednica, istraživačkih i poslovnih sektora. Pojačati napore za poboljšanje pristupa visokokvalitetnom i uključivom predškolskom i školskom obrazovanju. |
| --- | --- |

4.

Pojačati napore za rješavanje visoke nezaposlenosti mladih, primjerice putem jamstva za mlade. Poduzeti korake za privlačenje mladih u nastavna zvanja te povećati obrazovne ishode. U strukovnom obrazovanju i izobrazbi pojačati učenje uz praksu u tvrtkama. U visokom obrazovanju izraditi više prvostupničkih programa usmjerenih na posao. Poticati djelotvoran prijenos znanja promicanjem suradnje između akademskih zajednica, istraživačkih i poslovnih sektora. Pojačati napore za poboljšanje pristupa visokokvalitetnom i uključivom predškolskom i školskom obrazovanju.

| 5. | Pojačati napore kako bi energetsko tržište bolje funkcioniralo, posebice povećanjem transparentnosti mehanizma određivanja tarifa te povećanjem odgovornosti zakonodavca. Ojačati međupovezanost sa susjednim zemljama. Poboljšati energetsku učinkovitost, posebice zgrada i industrije. |
| --- | --- |

5.

Pojačati napore kako bi energetsko tržište bolje funkcioniralo, posebice povećanjem transparentnosti mehanizma određivanja tarifa te povećanjem odgovornosti zakonodavca. Ojačati međupovezanost sa susjednim zemljama. Poboljšati energetsku učinkovitost, posebice zgrada i industrije.

| 6. | Poduzeti mjere, uključujući izmjene Zakona o državnim službenicima, kako bi se ojačala neovisnost javnih službi. Poboljšati upravljanje ljudskim resursima u javnoj upravi. Pojačati napore za jačanje analitičkih kapaciteta u ključnim ministarstvima radi poboljšanja apsorpcije sredstava EU-a. Provesti mjere za poboljšanje učinkovitosti pravosudnog sustava. Promicati alternativne postupke rješavanja sporova i potaknuti njihovu veću primjenu. |
| --- | --- |

6.

Poduzeti mjere, uključujući izmjene Zakona o državnim službenicima, kako bi se ojačala neovisnost javnih službi. Poboljšati upravljanje ljudskim resursima u javnoj upravi. Pojačati napore za jačanje analitičkih kapaciteta u ključnim ministarstvima radi poboljšanja apsorpcije sredstava EU-a. Provesti mjere za poboljšanje učinkovitosti pravosudnog sustava. Promicati alternativne postupke rješavanja sporova i potaknuti njihovu veću primjenu.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

A. TSAFTARIS”

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2013. Odlukom Vijeća 2013/208/EU od 22. travnja 2013. o smjernicama za politiku zapošljavanja država članica (SL L 118, 30.4.2013., str. 21.).

2

(3)  SL C 219, 24.7.2012., str. 74.

3

(4)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

4

(5)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

(6)  Vidjeti str. 97. ovog Službenog lista.

6

---

| 23.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 155/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 155/18

---

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Slovenije za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Slovenije za razdoblje 2012.–2016.

(tekst na hrvatskom jeziku poništava i zamjenjuje tekst objavljen na engleskom jeziku u Službenom listu Europske unije od 30. srpnja 2013. (2013/C 217/19))

2014/C 155/08

„PREPORUKA VIJEĆA

od 9. srpnja 2013.

o nacionalnom programu reformi Slovenije za 2013. i mišljenje Vijeća o programu stabilizacije Slovenije za razdoblje 2012.–2016.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast pod nazivom Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast pod nazivom Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.–2014.), a 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), koje skupa čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.–2014.), a 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), koje skupa čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja.

| (3) | 29. lipnja 2012. šefovi država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o djelovanju koje treba poduzeti na razini država članica, posebno izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

29. lipnja 2012. šefovi država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o djelovanju koje treba poduzeti na razini država članica, posebno izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Slovenije za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu stabilizacije Slovenije za razdoblje 2012.–2015. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Slovenije za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu stabilizacije Slovenije za razdoblje 2012.–2015.

| (5) | Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Slovenija prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Slovenija prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europski parlament primjereno je uključen u Europski semestar, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013. |
| --- | --- |

(6)

Europski parlament primjereno je uključen u Europski semestar, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013.

| (7) | Europsko vijeće 14. ožujka 2013. podržalo je prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i djelovanja za poticanje rasta. Naglasilo je potrebu provođenja diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, uspostave uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanja rasta i konkurentnosti, rješavanja problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacije javne uprave. |
| --- | --- |

(7)

Europsko vijeće 14. ožujka 2013. podržalo je prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i djelovanja za poticanje rasta. Naglasilo je potrebu provođenja diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, uspostave uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanja rasta i konkurentnosti, rješavanja problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacije javne uprave.

| (8) | 10. travnja 2013. Komisija je objavila rezultate svojeg detaljnog preispitivanja za Sloveniju, na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je putem analize došla do zaključka da Slovenija prolazi kroz prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Potrebno je hitno političko djelovanje kako bi se zaustavilo brzo nagomilavanje tih neravnoteža i upravljalo njihovim ispravljanjem. Za sada su razine privatnog i javnog duga ispod pragova upozorenja u pokazateljima rezultata, a ukupni je javni dug također relativno kontroliran. Međutim problem nije u razini duga, nego u njegovoj strukturi, koja je visoko koncentrirana u korporativnom sektoru. U kontekstu ubrzavanja negativnih ekonomskih trendova to potkopava stabilnost financijskog sektora i povećava složenost procesa razduživanja zbog povezanosti s razinom državnog duga. Ti su rizici kombinirani s ograničenom sposobnošću prilagodbe tržištu rada i tržištu kapitala te strukturom gospodarstva u kojoj prevladava državno vlasništvo. Razdoblja političke nesigurnosti i pravnih prepreka reformama spriječile su Sloveniju da na odgovarajući način pokuša riješiti svoje neravnoteže i da poboljša svoje mogućnosti prilagodbe, povećavši time njenu ranjivost u vrijeme povećanih teškoća u državnom financiranju. |
| --- | --- |

(8)

10. travnja 2013. Komisija je objavila rezultate svojeg detaljnog preispitivanja za Sloveniju, na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je putem analize došla do zaključka da Slovenija prolazi kroz prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Potrebno je hitno političko djelovanje kako bi se zaustavilo brzo nagomilavanje tih neravnoteža i upravljalo njihovim ispravljanjem. Za sada su razine privatnog i javnog duga ispod pragova upozorenja u pokazateljima rezultata, a ukupni je javni dug također relativno kontroliran. Međutim problem nije u razini duga, nego u njegovoj strukturi, koja je visoko koncentrirana u korporativnom sektoru. U kontekstu ubrzavanja negativnih ekonomskih trendova to potkopava stabilnost financijskog sektora i povećava složenost procesa razduživanja zbog povezanosti s razinom državnog duga. Ti su rizici kombinirani s ograničenom sposobnošću prilagodbe tržištu rada i tržištu kapitala te strukturom gospodarstva u kojoj prevladava državno vlasništvo. Razdoblja političke nesigurnosti i pravnih prepreka reformama spriječile su Sloveniju da na odgovarajući način pokuša riješiti svoje neravnoteže i da poboljša svoje mogućnosti prilagodbe, povećavši time njenu ranjivost u vrijeme povećanih teškoća u državnom financiranju.

| (9) | Slovenija je 9. siječnja 2013. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2013. te svoj program stabilizacije za razdoblje 2012.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme. |
| --- | --- |

(9)

Slovenija je 9. siječnja 2013. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2013. te svoj program stabilizacije za razdoblje 2012.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme.

| (10) | Slovenske su vlasti 23. svibnja 2013. uputile pismo Komisiji u kojem su ukratko ponovile, izmijenile i pojasnile ključne obveze iz nacionalnog programa reformi. |
| --- | --- |

(10)

Slovenske su vlasti 23. svibnja 2013. uputile pismo Komisiji u kojem su ukratko ponovile, izmijenile i pojasnile ključne obveze iz nacionalnog programa reformi.

| (11) | Na temelju ocjene programa stabilizacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da, unatoč značajnim, no kasnim konsolidacijskim nastojanjima koja su smanjila deficit sa 6,2 % BDP-a iz 2009. na 4,0 % BDP-a u 2012., ne očekuje se da će Slovenija ispraviti svoj prekomjeran deficit do 2013. u skladu s preporukom Vijeća s kraja 2009. To je posebno povezano s lošijim gospodarskim okruženjem no što se tada očekivalo. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilizacije uglavnom je vjerojatan za 2013., no optimističan za 2014. Posebno, vlasti očekuju da će nakon pada od 2,3 % u 2012. i 1,9 % u 2013. BDP u 2014. porasti za 0,2 % pod uvjetom da se poduzmu fiskalne mjere za smanjenje deficita opće države s razine od 4,2 % BDP-a (s izuzetkom dokapitalizacije banaka) u 2013. na 2,6 % BDP-a u 2014. Međutim, Komisija predviđa da će na temelju pretpostavke o nepromijenjenoj politici BDP u 2014. pasti za 0,1 %, što je scenarij koji uzima u obzir samo mjere usvojene do sredine travnja 2013., i predviđa deficit od 4,9 % BDP-a za 2014. Glavni ciljevi proračunske strategije utvrđeni programom stabilizacije trebaju ispraviti prekomjerni deficit do 2014., što je godinu dana nakon roka koji je postavilo Vijeće krajem 2009., da bi se do 2017. postigla uravnotežena strukturna pozicija i stabilizirao dug države ispod 55 % BDP-a. Program stabilizacije potvrđuje srednjoročni cilj (MTO) odnosno strukturno uravnotežen proračun. Taj MTO nije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu jer ne uzima na odgovarajući način u obzir implicitne obveze povezane sa starenjem. Planirani ciljevi nominalnog deficita u programu stabilizacije u skladu su s ispravljanjem prekomjernog deficita do 2014.
  Međutim s obzirom na optimistične prognoze rasta za tu godinu, značajne rizike vezane uz projekcije prihoda kao i nedovoljno određene rashodovne mjere, Vijeće smatra da nije vjerojatno da će prekomjerni deficit biti ispravljen do 2014. U tim bi okolnostima trebale biti određene, usvojene i provedene dodatne strukturne konsolidacijske mjere kako bi se zajamčilo ispravljanje prekomjernog deficita najkasnije do 2015. na vjerodostojan i održiv način, u skladu s preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. Udio javnog duga opće države u BDP-u više se nego udvostručio s razine od 22,0 % iz 2008. na 54,1 % u 2012. te je u skladu s predviđanjima službi Komisije iz proljeća 2013. da će do 2014. narasti na 66,5 %. Vlasti očekuju da će udio javnog duga u BDP-u doseći svoj vrhunac od 63,2 % u 2014. i 2015. te pasti na 62,8 % u 2016. Rizici povezani s udjelom javnog duga u BDP-u naginju povećanju udjela također zbog velikih nepredviđenih obveza i vjerojatnih prilagodbi toka i stanja uzrokovanih prijenosom imovine na Društvo za upravljanje imovinom banaka („BAMC”) koje nije uključeno u programske projekcije. |
| --- | --- |

(11)

Na temelju ocjene programa stabilizacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da, unatoč značajnim, no kasnim konsolidacijskim nastojanjima koja su smanjila deficit sa 6,2 % BDP-a iz 2009. na 4,0 % BDP-a u 2012., ne očekuje se da će Slovenija ispraviti svoj prekomjeran deficit do 2013. u skladu s preporukom Vijeća s kraja 2009. To je posebno povezano s lošijim gospodarskim okruženjem no što se tada očekivalo. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilizacije uglavnom je vjerojatan za 2013., no optimističan za 2014. Posebno, vlasti očekuju da će nakon pada od 2,3 % u 2012. i 1,9 % u 2013. BDP u 2014. porasti za 0,2 % pod uvjetom da se poduzmu fiskalne mjere za smanjenje deficita opće države s razine od 4,2 % BDP-a (s izuzetkom dokapitalizacije banaka) u 2013. na 2,6 % BDP-a u 2014. Međutim, Komisija predviđa da će na temelju pretpostavke o nepromijenjenoj politici BDP u 2014. pasti za 0,1 %, što je scenarij koji uzima u obzir samo mjere usvojene do sredine travnja 2013., i predviđa deficit od 4,9 % BDP-a za 2014. Glavni ciljevi proračunske strategije utvrđeni programom stabilizacije trebaju ispraviti prekomjerni deficit do 2014., što je godinu dana nakon roka koji je postavilo Vijeće krajem 2009., da bi se do 2017. postigla uravnotežena strukturna pozicija i stabilizirao dug države ispod 55 % BDP-a. Program stabilizacije potvrđuje srednjoročni cilj (MTO) odnosno strukturno uravnotežen proračun. Taj MTO nije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu jer ne uzima na odgovarajući način u obzir implicitne obveze povezane sa starenjem. Planirani ciljevi nominalnog deficita u programu stabilizacije u skladu su s ispravljanjem prekomjernog deficita do 2014.

Međutim s obzirom na optimistične prognoze rasta za tu godinu, značajne rizike vezane uz projekcije prihoda kao i nedovoljno određene rashodovne mjere, Vijeće smatra da nije vjerojatno da će prekomjerni deficit biti ispravljen do 2014. U tim bi okolnostima trebale biti određene, usvojene i provedene dodatne strukturne konsolidacijske mjere kako bi se zajamčilo ispravljanje prekomjernog deficita najkasnije do 2015. na vjerodostojan i održiv način, u skladu s preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. Udio javnog duga opće države u BDP-u više se nego udvostručio s razine od 22,0 % iz 2008. na 54,1 % u 2012. te je u skladu s predviđanjima službi Komisije iz proljeća 2013. da će do 2014. narasti na 66,5 %. Vlasti očekuju da će udio javnog duga u BDP-u doseći svoj vrhunac od 63,2 % u 2014. i 2015. te pasti na 62,8 % u 2016. Rizici povezani s udjelom javnog duga u BDP-u naginju povećanju udjela također zbog velikih nepredviđenih obveza i vjerojatnih prilagodbi toka i stanja uzrokovanih prijenosom imovine na Društvo za upravljanje imovinom banaka („BAMC”) koje nije uključeno u programske projekcije.

| (12) | U svibnju 2013. vlasti su napravile važne korake u smjeru konsolidacije javnih financija. Postigle su sporazum sa socijalnim partnerima o dodatnom smanjenju od 11⁄4 % osnovnih bruto plaća u javnom sektoru, povrh 3 % smanjenja dogovorenog u svibnju 2012. Zakonom o uravnoteženju javnih financija. Nadalje, parlament je odobrio ustavni temelj za uspostavljanje strukturnih pravila o državnom proračunskom saldu/suficitu. Međutim, do potpunog prenošenja odredbi Fiskalnog pakta doći će putem posebnog ustavnog provedbenog zakona koji bi parlament trebao odobriti do studenoga 2013. Konačno, parlament je gotovo jednoglasno postrožio ustavna pravila za raspisivanje i odlučivanje putem referenduma, što bi trebalo olakšati uvođenje fiskalnih konsolidacijskih mjera. S obzirom na brzo rastući dug sve je važnije da se proračunska strategija za 2013. učvrsti i dosljedno provodi te da se u godinama koje dolaze odlučno radi na značajnim konsolidacijskim nastojanjima. Premda su neki od poreza ispod prosjeka EU-a, oslanjanje na povećanje poreza ne može neograničeno odgoditi potrebu za rješavanjem dinamike rashoda. Stoga se čini prikladnim dopuniti mjere za povećanje prihoda s dodatnim fiskalnim nastojanjima putem smanjenja strukturnih rashoda. Srednjoročni proračunski okvir i troškovna pravila i dalje su nedovoljno usredotočena na postizanje MTO-a i osiguravanje dugoročne održivosti. Pored toga čini se da se ne provode u potpunosti proračunska ograničenja određenih državnih jedinica, posebno indirektnih proračunskih korisnika. Konačno, međunarodne i domaće procjene daju naslutiti da je veličina sive ekonomije u Sloveniji iznad prosjeka EU-a, što ukazuje na prostor za poboljšanje izvršavanja poreznih obveza, što je također predviđeno mjerama programa stabilizacije. |
| --- | --- |

(12)

U svibnju 2013. vlasti su napravile važne korake u smjeru konsolidacije javnih financija. Postigle su sporazum sa socijalnim partnerima o dodatnom smanjenju od 11⁄4 % osnovnih bruto plaća u javnom sektoru, povrh 3 % smanjenja dogovorenog u svibnju 2012. Zakonom o uravnoteženju javnih financija. Nadalje, parlament je odobrio ustavni temelj za uspostavljanje strukturnih pravila o državnom proračunskom saldu/suficitu. Međutim, do potpunog prenošenja odredbi Fiskalnog pakta doći će putem posebnog ustavnog provedbenog zakona koji bi parlament trebao odobriti do studenoga 2013. Konačno, parlament je gotovo jednoglasno postrožio ustavna pravila za raspisivanje i odlučivanje putem referenduma, što bi trebalo olakšati uvođenje fiskalnih konsolidacijskih mjera. S obzirom na brzo rastući dug sve je važnije da se proračunska strategija za 2013. učvrsti i dosljedno provodi te da se u godinama koje dolaze odlučno radi na značajnim konsolidacijskim nastojanjima. Premda su neki od poreza ispod prosjeka EU-a, oslanjanje na povećanje poreza ne može neograničeno odgoditi potrebu za rješavanjem dinamike rashoda. Stoga se čini prikladnim dopuniti mjere za povećanje prihoda s dodatnim fiskalnim nastojanjima putem smanjenja strukturnih rashoda. Srednjoročni proračunski okvir i troškovna pravila i dalje su nedovoljno usredotočena na postizanje MTO-a i osiguravanje dugoročne održivosti. Pored toga čini se da se ne provode u potpunosti proračunska ograničenja određenih državnih jedinica, posebno indirektnih proračunskih korisnika. Konačno, međunarodne i domaće procjene daju naslutiti da je veličina sive ekonomije u Sloveniji iznad prosjeka EU-a, što ukazuje na prostor za poboljšanje izvršavanja poreznih obveza, što je također predviđeno mjerama programa stabilizacije.

| (13) | U prosincu 2012. usvojena je mirovinska reforma koja je stupila na snagu u siječnju 2013. Ona se bavi izazovima utvrđenima u preporukama iz 2012., no ne u dovoljnoj mjeri jer se očekuje da će imati tek srednjoročni utjecaj na javne financije (do 2020.). Premda je ta mirovinska reforma važan korak, ona ne nudi konkretne mjere za ograničavanje troškova povezanih sa starošću nakon 2020. Za poboljšanje dugoročne održivosti mirovinskih izdataka potrebne su daljnje reforme, između ostalog putem usklađivanja zakonske dobi za mirovinu s produljenjem očekivanog trajanja života te daljnjim ograničavanjima ranog umirovljenja. U području dugotrajne skrbi potražnja za uslugama premašuje ponudu, dok su troškovi još uvijek relativno niski. Predviđa se da će potražnja za dugotrajnom skrbi i s tim vezani rashodi zbog trendova starenja stanovništva značajno porasti. Daljnje procjene postojećih mjera doprinijele bi češćem formuliranju politike utemeljene na dokazima u tom području. |
| --- | --- |

(13)

U prosincu 2012. usvojena je mirovinska reforma koja je stupila na snagu u siječnju 2013. Ona se bavi izazovima utvrđenima u preporukama iz 2012., no ne u dovoljnoj mjeri jer se očekuje da će imati tek srednjoročni utjecaj na javne financije (do 2020.). Premda je ta mirovinska reforma važan korak, ona ne nudi konkretne mjere za ograničavanje troškova povezanih sa starošću nakon 2020. Za poboljšanje dugoročne održivosti mirovinskih izdataka potrebne su daljnje reforme, između ostalog putem usklađivanja zakonske dobi za mirovinu s produljenjem očekivanog trajanja života te daljnjim ograničavanjima ranog umirovljenja. U području dugotrajne skrbi potražnja za uslugama premašuje ponudu, dok su troškovi još uvijek relativno niski. Predviđa se da će potražnja za dugotrajnom skrbi i s tim vezani rashodi zbog trendova starenja stanovništva značajno porasti. Daljnje procjene postojećih mjera doprinijele bi češćem formuliranju politike utemeljene na dokazima u tom području.

| (14) | Premda je slovenski bankarski sektor relativno mali, manji od polovice prosjeka europodručja, zalihe kapitala najvećih banaka su pod trajnim pritiskom i ostaju niske u odnosu na regiju te njihovo oslanjanje na potporu od države predstavlja značajan rizik za gospodarstvo. Domaće banke u vlasništvu države opetovano pokazuju potrebu za dokapitalizacijom. Premda je razina ukupnog privatnog duga ispod prosjeka europodručja i pragova upozorenja pregleda odabranih pokazatelja makroekonomske neravnoteže, problem je strukturne prirode. Većina je duga koncentrirana u korporativnom sektoru i mnoga su poduzeća prezadužena, što vodi do daljnjih povećanja loših kredita. Na kraju 2012. 23,7 % korporativnih kredita bilo je u zaostatku plaćanja od 90 dana ili više. Ponovno pokretanje kreditiranja u korporativnom sektoru i razduživanje poduzeća potrebni su za poticanje ulaganja, povećanje produktivnosti i konkurentnosti. Program stabilizacije predviđa daljnje dokapitalizacije. Slovenske su vlasti dale pismena jamstva da će u slučaju potrebe osigurati dodatni kapital. Ugovaraju se krediti, a interakcija između slabih banaka i države je ojačala. Kamatna stopa na kredite poduzećima (za zajmove iznad 1 milijuna EUR) za više je od 2 postotna boda viša u Sloveniji nego u cijelom europodručju i ta se razlika u 2012. ponovo povećala. Usvojeno je okvirno zakonodavstvo o restrukturiranju banaka, no još uvijek preostaje njegova učinkovita provedba. BAMC ostaje glavna institucionalna platforma za oporavak banaka. Nacionalni program reforme, dopunjen informacijama novijeg datuma dobivenima od vlade, opisuje planove za prijenose na BAMC na temelju testa osjetljivosti odozdo prema gore koji je provela Banka Slovenije.
  Vlasti su pismeno potvrdile da su spremne na suradnju s Komisijom i Europskom središnjom bankom (ESB) kako bi osigurale da se za odabrane banke provedu neovisne analize kvalitete sredstava. One bi trebale biti sustavno provedene s ciljem osiguravanja trajne stabilnosti bankarskog sektora. U drugim se zemljama takav pristup pokazao ključnim u ponovnom stjecanju povjerenja, kredibiliteta i pristupa tržištima. Informacije dobivene putem temeljite vanjske procjene nužna su osnova sveukupne strategije financijskog sektora. |
| --- | --- |

(14)

Premda je slovenski bankarski sektor relativno mali, manji od polovice prosjeka europodručja, zalihe kapitala najvećih banaka su pod trajnim pritiskom i ostaju niske u odnosu na regiju te njihovo oslanjanje na potporu od države predstavlja značajan rizik za gospodarstvo. Domaće banke u vlasništvu države opetovano pokazuju potrebu za dokapitalizacijom. Premda je razina ukupnog privatnog duga ispod prosjeka europodručja i pragova upozorenja pregleda odabranih pokazatelja makroekonomske neravnoteže, problem je strukturne prirode. Većina je duga koncentrirana u korporativnom sektoru i mnoga su poduzeća prezadužena, što vodi do daljnjih povećanja loših kredita. Na kraju 2012. 23,7 % korporativnih kredita bilo je u zaostatku plaćanja od 90 dana ili više. Ponovno pokretanje kreditiranja u korporativnom sektoru i razduživanje poduzeća potrebni su za poticanje ulaganja, povećanje produktivnosti i konkurentnosti. Program stabilizacije predviđa daljnje dokapitalizacije. Slovenske su vlasti dale pismena jamstva da će u slučaju potrebe osigurati dodatni kapital. Ugovaraju se krediti, a interakcija između slabih banaka i države je ojačala. Kamatna stopa na kredite poduzećima (za zajmove iznad 1 milijuna EUR) za više je od 2 postotna boda viša u Sloveniji nego u cijelom europodručju i ta se razlika u 2012. ponovo povećala. Usvojeno je okvirno zakonodavstvo o restrukturiranju banaka, no još uvijek preostaje njegova učinkovita provedba. BAMC ostaje glavna institucionalna platforma za oporavak banaka. Nacionalni program reforme, dopunjen informacijama novijeg datuma dobivenima od vlade, opisuje planove za prijenose na BAMC na temelju testa osjetljivosti odozdo prema gore koji je provela Banka Slovenije.

Vlasti su pismeno potvrdile da su spremne na suradnju s Komisijom i Europskom središnjom bankom (ESB) kako bi osigurale da se za odabrane banke provedu neovisne analize kvalitete sredstava. One bi trebale biti sustavno provedene s ciljem osiguravanja trajne stabilnosti bankarskog sektora. U drugim se zemljama takav pristup pokazao ključnim u ponovnom stjecanju povjerenja, kredibiliteta i pristupa tržištima. Informacije dobivene putem temeljite vanjske procjene nužna su osnova sveukupne strategije financijskog sektora.

| (15) | Nacionalni program reforme ne predviđa dodatne korake za jačanje nadzora banaka, za koju je detaljno preispitivanje iz 2013. utvrdilo da je nužna. U vezi s mjerama nadzora prema bankama, jedine nove informacije u nacionalnom programu reformi odnose se na testove osjetljivosti Banke Slovenije. Nije predviđeno dodatno razmatranje mjera kao što su odgovarajuće makrobonitetne politike. Pregled mikrobonitetnog nadzora od strane nezavisnog stručnjaka također bi olakšao provedbu gore navedenih preporuka. |
| --- | --- |

(15)

Nacionalni program reforme ne predviđa dodatne korake za jačanje nadzora banaka, za koju je detaljno preispitivanje iz 2013. utvrdilo da je nužna. U vezi s mjerama nadzora prema bankama, jedine nove informacije u nacionalnom programu reformi odnose se na testove osjetljivosti Banke Slovenije. Nije predviđeno dodatno razmatranje mjera kao što su odgovarajuće makrobonitetne politike. Pregled mikrobonitetnog nadzora od strane nezavisnog stručnjaka također bi olakšao provedbu gore navedenih preporuka.

| (16) | U travnju 2013. usvojena je reforma tržišta rada s ciljem smanjenja podjele tržišta rada te povećanja njegove fleksibilnosti. Reforma je umanjila zaštitu ugovora na neodređeno vrijeme pojednostavljenjem otkaznih postupka kod individualnih i kolektivnih otkaza te smanjenjem troškova otpremnina. Postrožena je regulacija ugovora na određeno vrijeme kako bi se smanjila zlouporaba te je ograničen rad agencija za privremeno zapošljavanje. Premda se reforma kreće u pravom smjeru, tek se treba vidjeti je li dovoljno ambiciozna da bi značajnije utjecala na podjelu tržišta rada i njegovu fleksibilnost te na privlačnost Slovenije za izravna strana ulaganja. Do sada još nisu poduzete dostatne mjere u vezi s dvostrukim tržištem rada nastalim regulacijom rada studenata. Nacionalni program reforme predlaže pravilno usmjerene mjere. Stopa nezaposlenosti mladih u Sloveniji snažno se povećala, za 4,9 postotnih bodova na 20,6 % u 2012., dok se stopa nezaposlenosti povećala za 0,7 postotnih bodova na 9 % u 2012. Unatoč sve većoj nezaposlenosti, prema preliminarnim državnim podacima broj nezaposlenih koji sudjeluju u mjerama aktivne politike zapošljavanja sufinanciranima od strane Europskog socijalnog fonda znatno je smanjen u 2012. Nisu poduzete nikakve mjere za prilagodbu radnih okruženja duljem radnom vijeku, a usvojene su samo početne prilagođene mjere cjeloživotnog učenja ili mjere aktivnog tržišta rada kako bi se povećala zaposlenost mladih ljudi s visokim obrazovanjem, starijih i niskokvalificiranih radnika. Slovenija je poduzela određene mjere kako bi unaprijedila podudaranje kvalifikacija s potrebama tržišta rada. Javna služba za zapošljavanje provodi probni projekt o načinu procjene tih potreba, no potreban je daljnji razvoj suradnje s dionicima.
  Kako bi povećala privlačnost relevantnog strukovnog obrazovanja i programa osposobljavanja, potrebno je i više. Također se provode dodatne mjere profesionalne edukacije u malim i srednjim poduzećima. Ulogu poslodavaca u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju treba dalje ojačati. Napredak u tim područjima povećao bi produktivnost i konkurentnost. |
| --- | --- |

(16)

U travnju 2013. usvojena je reforma tržišta rada s ciljem smanjenja podjele tržišta rada te povećanja njegove fleksibilnosti. Reforma je umanjila zaštitu ugovora na neodređeno vrijeme pojednostavljenjem otkaznih postupka kod individualnih i kolektivnih otkaza te smanjenjem troškova otpremnina. Postrožena je regulacija ugovora na određeno vrijeme kako bi se smanjila zlouporaba te je ograničen rad agencija za privremeno zapošljavanje. Premda se reforma kreće u pravom smjeru, tek se treba vidjeti je li dovoljno ambiciozna da bi značajnije utjecala na podjelu tržišta rada i njegovu fleksibilnost te na privlačnost Slovenije za izravna strana ulaganja. Do sada još nisu poduzete dostatne mjere u vezi s dvostrukim tržištem rada nastalim regulacijom rada studenata. Nacionalni program reforme predlaže pravilno usmjerene mjere. Stopa nezaposlenosti mladih u Sloveniji snažno se povećala, za 4,9 postotnih bodova na 20,6 % u 2012., dok se stopa nezaposlenosti povećala za 0,7 postotnih bodova na 9 % u 2012. Unatoč sve većoj nezaposlenosti, prema preliminarnim državnim podacima broj nezaposlenih koji sudjeluju u mjerama aktivne politike zapošljavanja sufinanciranima od strane Europskog socijalnog fonda znatno je smanjen u 2012. Nisu poduzete nikakve mjere za prilagodbu radnih okruženja duljem radnom vijeku, a usvojene su samo početne prilagođene mjere cjeloživotnog učenja ili mjere aktivnog tržišta rada kako bi se povećala zaposlenost mladih ljudi s visokim obrazovanjem, starijih i niskokvalificiranih radnika. Slovenija je poduzela određene mjere kako bi unaprijedila podudaranje kvalifikacija s potrebama tržišta rada. Javna služba za zapošljavanje provodi probni projekt o načinu procjene tih potreba, no potreban je daljnji razvoj suradnje s dionicima.

Kako bi povećala privlačnost relevantnog strukovnog obrazovanja i programa osposobljavanja, potrebno je i više. Također se provode dodatne mjere profesionalne edukacije u malim i srednjim poduzećima. Ulogu poslodavaca u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju treba dalje ojačati. Napredak u tim područjima povećao bi produktivnost i konkurentnost.

| (17) | Provedene su tek ograničene političke mjere s ciljem poboljšanja troškovne konkurentnosti. Vlada je u 2012. smanjila nominalne bruto plaće po zaposlenom u javnom sektoru za oko 3 %. Sredinom svibnja 2013. sa socijalnim partnerima dogovoreno je daljnje smanjenje troškova rada u javnom sektoru. Udio minimalne plaće u prosječnoj plaći među najvišima je u EU-u, indeksiran je s inflacijom i 2010. je bio predmet velikih diskrecijskih povećanja. Premda je stopa rasta nominalne plaće po zaposlenom u 2012. bila negativna (- 0,4 %), nominalni jedinični troškovi rada (NULC) u 2012. su blago porasli (0,7 %) zbog većeg negativnog rasta produktivnosti (- 1,1 %). Mjere za povećanje produktivnosti rasta i održivog napretka smanjivanjem jediničnih troškova rada pomogle bi u obnovi konkurentnosti. |
| --- | --- |

(17)

Provedene su tek ograničene političke mjere s ciljem poboljšanja troškovne konkurentnosti. Vlada je u 2012. smanjila nominalne bruto plaće po zaposlenom u javnom sektoru za oko 3 %. Sredinom svibnja 2013. sa socijalnim partnerima dogovoreno je daljnje smanjenje troškova rada u javnom sektoru. Udio minimalne plaće u prosječnoj plaći među najvišima je u EU-u, indeksiran je s inflacijom i 2010. je bio predmet velikih diskrecijskih povećanja. Premda je stopa rasta nominalne plaće po zaposlenom u 2012. bila negativna (- 0,4 %), nominalni jedinični troškovi rada (NULC) u 2012. su blago porasli (0,7 %) zbog većeg negativnog rasta produktivnosti (- 1,1 %). Mjere za povećanje produktivnosti rasta i održivog napretka smanjivanjem jediničnih troškova rada pomogle bi u obnovi konkurentnosti.

| (18) | Državno vlasništvo ima značajnu ulogu u slovenskom gospodarstvu i mnoga obilježja koja se nisu promijenila od tranzicijskog razdoblja iz 1990-ih. Privatizacija i alati za restrukturiranje poduzeća usvojeni tijekom 1990-ih rezultirali su i dalje dominantnom ulogom države, posebno u financijskom sektoru. U 2011. poduzeća u državnom vlasništvu činila su jednu šestinu ukupne dodane vrijednosti slovenskoga gospodarstva, oko polovice ukupnih gubitaka u korporativnom sektoru te su zapošljavala jednog na osam ljudi. Nadalje državni fondovi i poduzeća utječu na javne financije kroz interakciju povišenih razina duga, potreba za dokapitalizacijom i značajnih državnih jamstava. Veličina i slabost poduzeća u državnom vlasništvu koče gospodarski razvoj i rast te doprinose postojećim neravnotežama. Dominacija države i često pogrešno upravljanje državnom imovinom koče domaća i strana privatna ulaganja, smanjujući time produktivnost i konkurentnost. Uzajamno dioničarstvo državnih poduzeća u nefinancijskom sektoru s državnim financijskim institucijama stvara rizike širenja negativnih učinaka, ograničava prilagodljivost i dovodi do poremećaja u raspodjeli sredstava, pogotovo u odnosu na nova ulaganja. |
| --- | --- |

(18)

Državno vlasništvo ima značajnu ulogu u slovenskom gospodarstvu i mnoga obilježja koja se nisu promijenila od tranzicijskog razdoblja iz 1990-ih. Privatizacija i alati za restrukturiranje poduzeća usvojeni tijekom 1990-ih rezultirali su i dalje dominantnom ulogom države, posebno u financijskom sektoru. U 2011. poduzeća u državnom vlasništvu činila su jednu šestinu ukupne dodane vrijednosti slovenskoga gospodarstva, oko polovice ukupnih gubitaka u korporativnom sektoru te su zapošljavala jednog na osam ljudi. Nadalje državni fondovi i poduzeća utječu na javne financije kroz interakciju povišenih razina duga, potreba za dokapitalizacijom i značajnih državnih jamstava. Veličina i slabost poduzeća u državnom vlasništvu koče gospodarski razvoj i rast te doprinose postojećim neravnotežama. Dominacija države i često pogrešno upravljanje državnom imovinom koče domaća i strana privatna ulaganja, smanjujući time produktivnost i konkurentnost. Uzajamno dioničarstvo državnih poduzeća u nefinancijskom sektoru s državnim financijskim institucijama stvara rizike širenja negativnih učinaka, ograničava prilagodljivost i dovodi do poremećaja u raspodjeli sredstava, pogotovo u odnosu na nova ulaganja.

| (19) | Nacionalni program reforme definira političke prioritete koji se odnose na državno vlasništvo i razduživanje poduzeća, ali ne nudi i detalje planiranih mjera. Detaljno preispitivanje iz 2013. dalo je opis gospodarskih posljedica u vezi s državnim vlasništvom po pitanju izravnih i potencijalnih fiskalnih troškova i poremećaja normalnog poslovanja. Međutim, nacionalni program reforme navodi pomanjkanje koordinacije kao jedinu manu u ulozi države kao vlasnika nefinancijskih poduzeća. Premda sadrži pozitivne elemente, nacionalni program reformi općenito ne pruža dovoljno informacija u odnosu na strateško usmjerenje za poduzeća koja će ostati u državnom vlasništvu, ni detaljne i vremenski određene obveze za poboljšanje financijskog poslovanja i upravljanja. Prema specifičnim preporukama za pojedine zemlje iz 2012. poduzeti su neki od prvih koraka kako bi se unaprijedilo korporativno upravljanje i privatizirala neka od državnih poduzeća. Zakonodavstvo kojim se omogućuje osnivanje budućeg Slovenskog državnog holdinga (SDH) usvojeno je, no još uvijek preostaje njegova učinkovita provedba. Registar imenovanja u upravne i nadzorne odbore poduzeća u državnom vlasništvu kojim bi se zahtijevalo objavljivanje interesa mogao bi doprinijeti većoj transparentnosti. Nastavno na dopis od 23. svibnja 2013. nacionalnim programom reforme najavljena je priprema strategije privatizacije do posljednjeg kvartala 2013. koja će biti predstavljena do trećeg kvartala. U međuvremenu država je parlamentu predložila popis od 15 poduzeća za privatizaciju. Pored manjinskih udjela te malih i srednjih poduzeća na tom se popisu nalaze i važna poduzeća, poput NKBM-a, druge po veličini banke. |
| --- | --- |

(19)

Nacionalni program reforme definira političke prioritete koji se odnose na državno vlasništvo i razduživanje poduzeća, ali ne nudi i detalje planiranih mjera. Detaljno preispitivanje iz 2013. dalo je opis gospodarskih posljedica u vezi s državnim vlasništvom po pitanju izravnih i potencijalnih fiskalnih troškova i poremećaja normalnog poslovanja. Međutim, nacionalni program reforme navodi pomanjkanje koordinacije kao jedinu manu u ulozi države kao vlasnika nefinancijskih poduzeća. Premda sadrži pozitivne elemente, nacionalni program reformi općenito ne pruža dovoljno informacija u odnosu na strateško usmjerenje za poduzeća koja će ostati u državnom vlasništvu, ni detaljne i vremenski određene obveze za poboljšanje financijskog poslovanja i upravljanja. Prema specifičnim preporukama za pojedine zemlje iz 2012. poduzeti su neki od prvih koraka kako bi se unaprijedilo korporativno upravljanje i privatizirala neka od državnih poduzeća. Zakonodavstvo kojim se omogućuje osnivanje budućeg Slovenskog državnog holdinga (SDH) usvojeno je, no još uvijek preostaje njegova učinkovita provedba. Registar imenovanja u upravne i nadzorne odbore poduzeća u državnom vlasništvu kojim bi se zahtijevalo objavljivanje interesa mogao bi doprinijeti većoj transparentnosti. Nastavno na dopis od 23. svibnja 2013. nacionalnim programom reforme najavljena je priprema strategije privatizacije do posljednjeg kvartala 2013. koja će biti predstavljena do trećeg kvartala. U međuvremenu država je parlamentu predložila popis od 15 poduzeća za privatizaciju. Pored manjinskih udjela te malih i srednjih poduzeća na tom se popisu nalaze i važna poduzeća, poput NKBM-a, druge po veličini banke.

| (20) | Slovenija ima velik broj reguliranih zanimanja i ima prostora za značajno smanjenje ulaznih barijera što bi pozitivno utjecalo na zaposlenost i tržišno natjecanje. Slovenske su vlasti u 2012. započele proces reformi kako bi preispitale brojna regulirana zanimanja s ciljem boljeg definiranja postojećih reguliranih zanimanja, smanjenja administrativnih troškova i pojednostavnjenja pristupa tim zanimanjima. Prva skupina zakona iz područja obrtništva, turizma i graditeljstva trebala je biti usvojena u parlamentu početkom 2013. Međutim, uz izuzetak obrtničkog sektora, reforma kasni. Slovenija je postavila pravne preduvjete za neovisnu agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja, no još uvijek treba osigurati da će ona stalno imati odgovarajući broj zaposlenog osoblja. Trebalo bi dodatno izmijeniti zakonodavstvo kako bi se agenciji osiguralo zasebnu proračunsku liniju jer je to preduvjet za njezinu financijsku neovisnost. Sudski postupak u prvostupanjskim građanskim i trgovačkim predmetima te stečajni postupak traju prekomjerno dugo. Unatoč vidljivom pozitivnom trendu skraćivanja građanskih i trgovačkih predmeta potrebna su daljnja nastojanja da bi se ta pitanja riješila jer ona ometaju poslovne aktivnosti i umanjuju atraktivnost Slovenije za izravna strana ulaganja. U tom kontekstu bi predviđenom smanjenju broja sudaca po glavi stanovnika, kako je predviđeno nacionalnim programom reforme, protuteža trebala biti značajna povećanja učinkovitosti. |
| --- | --- |

(20)

Slovenija ima velik broj reguliranih zanimanja i ima prostora za značajno smanjenje ulaznih barijera što bi pozitivno utjecalo na zaposlenost i tržišno natjecanje. Slovenske su vlasti u 2012. započele proces reformi kako bi preispitale brojna regulirana zanimanja s ciljem boljeg definiranja postojećih reguliranih zanimanja, smanjenja administrativnih troškova i pojednostavnjenja pristupa tim zanimanjima. Prva skupina zakona iz područja obrtništva, turizma i graditeljstva trebala je biti usvojena u parlamentu početkom 2013. Međutim, uz izuzetak obrtničkog sektora, reforma kasni. Slovenija je postavila pravne preduvjete za neovisnu agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja, no još uvijek treba osigurati da će ona stalno imati odgovarajući broj zaposlenog osoblja. Trebalo bi dodatno izmijeniti zakonodavstvo kako bi se agenciji osiguralo zasebnu proračunsku liniju jer je to preduvjet za njezinu financijsku neovisnost. Sudski postupak u prvostupanjskim građanskim i trgovačkim predmetima te stečajni postupak traju prekomjerno dugo. Unatoč vidljivom pozitivnom trendu skraćivanja građanskih i trgovačkih predmeta potrebna su daljnja nastojanja da bi se ta pitanja riješila jer ona ometaju poslovne aktivnosti i umanjuju atraktivnost Slovenije za izravna strana ulaganja. U tom kontekstu bi predviđenom smanjenju broja sudaca po glavi stanovnika, kako je predviđeno nacionalnim programom reforme, protuteža trebala biti značajna povećanja učinkovitosti.

| (21) | Nacionalni program reforme potvrđuje potrebu za restrukturiranjem nefinancijskih poduzeća u financijskim poteškoćama, no izazovi i odgovori politika koje se odnose na restrukturiranja poduzeća zahtijevaju dodatnu razradu s naglaskom na tržišno utemeljena rješenja. Potrebne su dodatne mjere kako bi se privukla privatna ulaganja, uključujući i izravna strana ulaganja te kako bi se osigurala dostatna raspodjela opterećenja u privatnom sektoru i ušteda novca poreznih obveznika. Proces restrukturiranja trebao bi dovesti do prodaje restrukturiranih poduzeća bez sudjelovanja javnih sredstava. |
| --- | --- |

(21)

Nacionalni program reforme potvrđuje potrebu za restrukturiranjem nefinancijskih poduzeća u financijskim poteškoćama, no izazovi i odgovori politika koje se odnose na restrukturiranja poduzeća zahtijevaju dodatnu razradu s naglaskom na tržišno utemeljena rješenja. Potrebne su dodatne mjere kako bi se privukla privatna ulaganja, uključujući i izravna strana ulaganja te kako bi se osigurala dostatna raspodjela opterećenja u privatnom sektoru i ušteda novca poreznih obveznika. Proces restrukturiranja trebao bi dovesti do prodaje restrukturiranih poduzeća bez sudjelovanja javnih sredstava.

| (22) | Slovenija je u procesu izmjene zakonodavstva kako bi povećala učinkovitost postupaka zbog insolventnosti. Vlada je u travnju 2013. izmijenila Zakon o financijskom poslovanju, postupcima zbog insolventnosti i prinudnom prestanku. Te izmjene preciznije definiraju insolventnost i uvode poticajne mjere za rukovoditelje za pravovremenu prijavu insolventnosti. Trenutačni okvir insolventnosti ne nudi dostatne poticajne mjere i sankcije koje bi zajamčile da poduzeća prijavljuju insolventnost u ranoj fazi. Obvezni postupci rješavanja sporova (sudska reorganizacija) komplicirani su i naklonjeni dužnicima, posebno malim i srednjim poduzećima te mikropoduzećima. Nedostatni su poticaji za rane izvansudske nagodbe koje bi mogle pomoći u nastavku održivih poduzeća. Najavljen je novi zakon kojim se na početku procesa omogućuje financijsko restrukturiranje prezaduženih poduzeća, a Ministarstvo pravosuđa predvidjelo je prijedlog pravnih izmjena koje bi omogućile izvansudsko restrukturiranje i konverziju duga do kraja svibnja 2013. Odgovarajući pravni okvir razvijen u skladu s dogovorenim rokovima koji pruža odgovarajuće poticaje za vjerovnike, vlasnike i upravu bio bi od presudnog značenja u promicanju financijskog restrukturiranja nelikvidnih, ali održivih poduzeća. |
| --- | --- |

(22)

Slovenija je u procesu izmjene zakonodavstva kako bi povećala učinkovitost postupaka zbog insolventnosti. Vlada je u travnju 2013. izmijenila Zakon o financijskom poslovanju, postupcima zbog insolventnosti i prinudnom prestanku. Te izmjene preciznije definiraju insolventnost i uvode poticajne mjere za rukovoditelje za pravovremenu prijavu insolventnosti. Trenutačni okvir insolventnosti ne nudi dostatne poticajne mjere i sankcije koje bi zajamčile da poduzeća prijavljuju insolventnost u ranoj fazi. Obvezni postupci rješavanja sporova (sudska reorganizacija) komplicirani su i naklonjeni dužnicima, posebno malim i srednjim poduzećima te mikropoduzećima. Nedostatni su poticaji za rane izvansudske nagodbe koje bi mogle pomoći u nastavku održivih poduzeća. Najavljen je novi zakon kojim se na početku procesa omogućuje financijsko restrukturiranje prezaduženih poduzeća, a Ministarstvo pravosuđa predvidjelo je prijedlog pravnih izmjena koje bi omogućile izvansudsko restrukturiranje i konverziju duga do kraja svibnja 2013. Odgovarajući pravni okvir razvijen u skladu s dogovorenim rokovima koji pruža odgovarajuće poticaje za vjerovnike, vlasnike i upravu bio bi od presudnog značenja u promicanju financijskog restrukturiranja nelikvidnih, ali održivih poduzeća.

| (23) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Slovenije. Donijela je ocjenu programa stabilizacije i nacionalnog programa reforme te predstavila detaljno preispitivanje. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji, nego i njihovu sukladnost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 9. |
| --- | --- |

(23)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Slovenije. Donijela je ocjenu programa stabilizacije i nacionalnog programa reforme te predstavila detaljno preispitivanje. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji, nego i njihovu sukladnost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 9.

| (24) | S obzirom na tu procjenu, Vijeće je proučilo program stabilizacije te je njegovo mišljenje (5) naznačeno u dolje navedenoj preporuci 1. |
| --- | --- |

(24)

S obzirom na tu procjenu, Vijeće je proučilo program stabilizacije te je njegovo mišljenje (5) naznačeno u dolje navedenoj preporuci 1.

| (25) | S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije te tu ocjenu, Vijeće je proučilo nacionalni program reformi i program stabilizacije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 naznačene su u svim dolje navedenim preporukama. |
| --- | --- |

(25)

S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije te tu ocjenu, Vijeće je proučilo nacionalni program reformi i program stabilizacije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 naznačene su u svim dolje navedenim preporukama.

| (26) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike u cjelokupnom europodručju. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, Slovenija bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(26)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike u cjelokupnom europodručju. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, Slovenija bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE da Slovenija poduzme mjere u razdoblju 2013.–2014. kojima je cilj:

| 1. | Za 2013. i kasnije, provesti i ojačati proračunsku strategiju koju podržavaju dovoljno određene strukturne mjere kako bi se na održiv način osiguralo ispravljanje prekomjernog deficita do 2015. te poboljšao strukturni saldo određen u Preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Nakon korekcije prekomjernog deficita provesti strukturne prilagodbe koje će omogućiti Sloveniji da dosegne MTO koji bi do 2017. trebao biti usklađen s Paktom o stabilnosti i rastu. Trajno ispravljanje fiskalnih neravnoteža zahtijeva provedbu ambicioznih strukturnih reformi koje bi poboljšale sposobnost prilagodbe gospodarstva te stimulirale potencijal za rast i zapošljavanje. Očuvati potrošnju koja potiče na rast, usvojiti mjere za poboljšanje izvršavanja poreznih obveza te s rashodovne strane provesti mjere koje su poduprte sustavnim ispitivanjima javnih rashoda na svim razinama vlasti. Kako bi se poboljšala vjerodostojnost konsolidacije, do kraja 2013. okončati usvajanje pravila državnog proračunskog salda/suficita u strukturnom smislu, učiniti srednjoročni proračunski okvir obvezujućim, sveobuhvatnim i transparentnim te ojačati ulogu neovisnih tijela za nadzor fiskalne politike. Poduzeti mjere za postupno smanjivanje potencijalnih obveza države. |
| --- | --- |

1.

Za 2013. i kasnije, provesti i ojačati proračunsku strategiju koju podržavaju dovoljno određene strukturne mjere kako bi se na održiv način osiguralo ispravljanje prekomjernog deficita do 2015. te poboljšao strukturni saldo određen u Preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Nakon korekcije prekomjernog deficita provesti strukturne prilagodbe koje će omogućiti Sloveniji da dosegne MTO koji bi do 2017. trebao biti usklađen s Paktom o stabilnosti i rastu. Trajno ispravljanje fiskalnih neravnoteža zahtijeva provedbu ambicioznih strukturnih reformi koje bi poboljšale sposobnost prilagodbe gospodarstva te stimulirale potencijal za rast i zapošljavanje. Očuvati potrošnju koja potiče na rast, usvojiti mjere za poboljšanje izvršavanja poreznih obveza te s rashodovne strane provesti mjere koje su poduprte sustavnim ispitivanjima javnih rashoda na svim razinama vlasti. Kako bi se poboljšala vjerodostojnost konsolidacije, do kraja 2013. okončati usvajanje pravila državnog proračunskog salda/suficita u strukturnom smislu, učiniti srednjoročni proračunski okvir obvezujućim, sveobuhvatnim i transparentnim te ojačati ulogu neovisnih tijela za nadzor fiskalne politike. Poduzeti mjere za postupno smanjivanje potencijalnih obveza države.

| 2. | Daljnjom prilagodbom svih relevantnih parametara ojačati dugoročnu održivost mirovinskog sustava u razdoblju nakon 2020., između ostalog putem povezivanja zakonske dobi za mirovinu s produljenjem očekivanog trajanja života, istodobno održavajući mirovine na prikladnoj razini. Ograničiti rashode povezane s dobi u dugoročnoj skrbi te poboljšati pristup uslugama preusmjeravanjem pružanja njege s institucionalne skrbi na kućnu njegu, bolje usmjeriti naknade te ojačati prevenciju radi smanjenja invaliditeta/ovisnosti. |
| --- | --- |

2.

Daljnjom prilagodbom svih relevantnih parametara ojačati dugoročnu održivost mirovinskog sustava u razdoblju nakon 2020., između ostalog putem povezivanja zakonske dobi za mirovinu s produljenjem očekivanog trajanja života, istodobno održavajući mirovine na prikladnoj razini. Ograničiti rashode povezane s dobi u dugoročnoj skrbi te poboljšati pristup uslugama preusmjeravanjem pružanja njege s institucionalne skrbi na kućnu njegu, bolje usmjeriti naknade te ojačati prevenciju radi smanjenja invaliditeta/ovisnosti.

| 3. | Osigurati da trendovi plaća, uključujući i minimalnu plaću, podržavaju konkurentnost i stvaranje radnih mjesta. Pažljivo pratiti učinke nedavne reforme tržišta rada te prema potrebi utvrditi područja u kojima su potrebne dodatne mjere koje će potaknuti stvaranje radnih mjesta i uhvatiti se u koštac s podijeljenim tržištem rada, uključujući putem regulacije rada studenata. Poduzeti daljnje mjere za povećanje zaposlenosti među mladima s visokim obrazovanjem, starijim i niskokvalificiranim osobama fokusiranjem na prilagođene mjere aktivne politike zapošljavanja, istodobno povećavajući njihovu učinkovitost. Riješiti problem neusklađenih kvalifikacija poboljšanjem privlačnosti relevantnog strukovnog obrazovanja i programa osposobljavanja te daljnjim razvojem suradnje s relevantnim dionicima pri procjeni potreba tržišta rada. |
| --- | --- |

3.

Osigurati da trendovi plaća, uključujući i minimalnu plaću, podržavaju konkurentnost i stvaranje radnih mjesta. Pažljivo pratiti učinke nedavne reforme tržišta rada te prema potrebi utvrditi područja u kojima su potrebne dodatne mjere koje će potaknuti stvaranje radnih mjesta i uhvatiti se u koštac s podijeljenim tržištem rada, uključujući putem regulacije rada studenata. Poduzeti daljnje mjere za povećanje zaposlenosti među mladima s visokim obrazovanjem, starijim i niskokvalificiranim osobama fokusiranjem na prilagođene mjere aktivne politike zapošljavanja, istodobno povećavajući njihovu učinkovitost. Riješiti problem neusklađenih kvalifikacija poboljšanjem privlačnosti relevantnog strukovnog obrazovanja i programa osposobljavanja te daljnjim razvojem suradnje s relevantnim dionicima pri procjeni potreba tržišta rada.

| 4. | Uz pomoć europskih partnera poduzeti odgovarajuće mjere da se u lipnju 2013. sklopi ugovor s vanjskim savjetnikom koji bi proveo sustavnu analizu kvalitete sredstava banaka. Okončati tu analizu u 2013. uz brži napredak u slučajevima dviju banaka koje već dobivaju pomoć od države kako bi se ubrzao oporavak njihovih bilanci. Biti na raspolaganju s dodatnim kapitalom ako prijenos sredstava ili analiza kvalitete sredstava ukaže na dodatne nedostatke. Sve mjere, uključujući objektivne procjene kapitalnih potreba, prijenose sredstava na Društvo za upravljanje imovinom banaka, program osiguranja sredstava i operativna provedba mjera restrukturiranja trebale bi u potpunosti biti provedene u skladu s pravilima o državnim potporama, ako su državne potpore uključene. Istodobno do ožujka 2014. razviti i provesti sveobuhvatnu strategiju sektora kako bi se osiguralo neovisno upravljanje reformiranim bankama i značajno poboljšalo upravljanje, upravljanje rizicima i profitabilnost sektora, uključujući i konsolidaciju gdje je to prikladno. Ubrzano nastaviti s najavljenom privatizacijom NKBM-a i do rujna 2013. uspostaviti ambiciozni vremenski raspored za rješavanje izravnih i neizravnih državnih udjela u bankama. |
| --- | --- |

4.

Uz pomoć europskih partnera poduzeti odgovarajuće mjere da se u lipnju 2013. sklopi ugovor s vanjskim savjetnikom koji bi proveo sustavnu analizu kvalitete sredstava banaka. Okončati tu analizu u 2013. uz brži napredak u slučajevima dviju banaka koje već dobivaju pomoć od države kako bi se ubrzao oporavak njihovih bilanci. Biti na raspolaganju s dodatnim kapitalom ako prijenos sredstava ili analiza kvalitete sredstava ukaže na dodatne nedostatke. Sve mjere, uključujući objektivne procjene kapitalnih potreba, prijenose sredstava na Društvo za upravljanje imovinom banaka, program osiguranja sredstava i operativna provedba mjera restrukturiranja trebale bi u potpunosti biti provedene u skladu s pravilima o državnim potporama, ako su državne potpore uključene. Istodobno do ožujka 2014. razviti i provesti sveobuhvatnu strategiju sektora kako bi se osiguralo neovisno upravljanje reformiranim bankama i značajno poboljšalo upravljanje, upravljanje rizicima i profitabilnost sektora, uključujući i konsolidaciju gdje je to prikladno. Ubrzano nastaviti s najavljenom privatizacijom NKBM-a i do rujna 2013. uspostaviti ambiciozni vremenski raspored za rješavanje izravnih i neizravnih državnih udjela u bankama.

| 5. | Do kraja 2013. preispitati regulatorni okvir za banke i na temelju tog preispitivanja ojačati sposobnost nadzora, transparentnost i objavljivanje statističkih podataka. |
| --- | --- |

5.

Do kraja 2013. preispitati regulatorni okvir za banke i na temelju tog preispitivanja ojačati sposobnost nadzora, transparentnost i objavljivanje statističkih podataka.

| 6. | Ubrzati reformu reguliranih usluga, uključujući značajno smanjenje ulaznih barijera. Poboljšati poslovno okruženje, između ostalog osiguravanjem neovisnosti te dovoljnog i autonomnog financiranja agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

6.

Ubrzati reformu reguliranih usluga, uključujući značajno smanjenje ulaznih barijera. Poboljšati poslovno okruženje, između ostalog osiguravanjem neovisnosti te dovoljnog i autonomnog financiranja agencije za zaštitu tržišnog natjecanja.

| 7. | Oslanjati se na prethodna nastojanja kako bi se dodatno smanjilo trajanje sudskih postupaka u prvostupanjskim građanskim i trgovačkim predmetima kao i broj postupaka u tijeku, posebno u predmetima koji se odnose na izvršenje. |
| --- | --- |

7.

Oslanjati se na prethodna nastojanja kako bi se dodatno smanjilo trajanje sudskih postupaka u prvostupanjskim građanskim i trgovačkim predmetima kao i broj postupaka u tijeku, posebno u predmetima koji se odnose na izvršenje.

| 8. | Kao dio planirane strategije vlade koja bi trebala biti okončana do rujna 2013., po ekonomskim kriterijima razdijeliti ključna i neključna državna sredstva kako bi se riješilo neključnih sredstava. Omogućiti pravodobnu i punu operativnost Slovenskog državnog holdinga (SDH) i prenijeti vlasništvo i upravljanje svim udjelima na SDH, potencijalno uz izuzetak onih na popisu za hitnu i punu privatizaciju. Od samog početka osigurati stručno upravljanje SDH-om, uz mogući angažman međunarodnih stručnjaka i jasno definirane i neovisne odnose s uključenim poduzećima. Kod ključnih udjela, razviti strategije za pojedine sektore za poboljšanje profitabilnosti i korporativnog upravljanja. Uvesti obvezan i javno dostupan registar imenovanja u upravne i nadzorne odbore poduzeća u državnom vlasništvu sa zahtjevima objavljivanja interesa. Osigurati da se regulatornim okvirom olakšava rješavanje neključnih državnih sredstava te da se administrativne prepreke svedu na minimum. |
| --- | --- |

8.

Kao dio planirane strategije vlade koja bi trebala biti okončana do rujna 2013., po ekonomskim kriterijima razdijeliti ključna i neključna državna sredstva kako bi se riješilo neključnih sredstava. Omogućiti pravodobnu i punu operativnost Slovenskog državnog holdinga (SDH) i prenijeti vlasništvo i upravljanje svim udjelima na SDH, potencijalno uz izuzetak onih na popisu za hitnu i punu privatizaciju. Od samog početka osigurati stručno upravljanje SDH-om, uz mogući angažman međunarodnih stručnjaka i jasno definirane i neovisne odnose s uključenim poduzećima. Kod ključnih udjela, razviti strategije za pojedine sektore za poboljšanje profitabilnosti i korporativnog upravljanja. Uvesti obvezan i javno dostupan registar imenovanja u upravne i nadzorne odbore poduzeća u državnom vlasništvu sa zahtjevima objavljivanja interesa. Osigurati da se regulatornim okvirom olakšava rješavanje neključnih državnih sredstava te da se administrativne prepreke svedu na minimum.

| 9. | Definirati i početi raditi na uklanjanju svih postojećih pravnih i administrativnih prepreka za održivo restrukturiranje prezaduženih/nedovoljno kapitaliziranih, no održivih poduzeća putem tržišno utemeljenih rješenja. Poduzeti mjere u tom kontekstu kako bi se osigurala dovoljna podjela tereta u privatnom sektoru i povećala privatna ulaganja, uključujući izravna strana ulaganja, te poboljšala učinkovitost poduzeća u poteškoćama kao dio procesa restrukturiranja. Do rujna 2013. usvojiti potreban pravni okvir za izvansudsko restrukturiranje i osigurati da je u skladu s postojećim propisima o insolventnosti te da potiče i vjerovnike i dioničare na postizanje izvansudskih nagodbi o restrukturiranju. Unaprijediti provođenje postupaka zbog insolventnosti poduzeća i sudskih nagodbi, uključujući brzo rješavanje sudskih predmeta u tijeku u vezi sa stečajnim postupcima, kako bi se maksimizirala prodajna vrijednost te omogućilo pravovremeno i učinkovito rješavanje loših kredita. |
| --- | --- |

9.

Definirati i početi raditi na uklanjanju svih postojećih pravnih i administrativnih prepreka za održivo restrukturiranje prezaduženih/nedovoljno kapitaliziranih, no održivih poduzeća putem tržišno utemeljenih rješenja. Poduzeti mjere u tom kontekstu kako bi se osigurala dovoljna podjela tereta u privatnom sektoru i povećala privatna ulaganja, uključujući izravna strana ulaganja, te poboljšala učinkovitost poduzeća u poteškoćama kao dio procesa restrukturiranja. Do rujna 2013. usvojiti potreban pravni okvir za izvansudsko restrukturiranje i osigurati da je u skladu s postojećim propisima o insolventnosti te da potiče i vjerovnike i dioničare na postizanje izvansudskih nagodbi o restrukturiranju. Unaprijediti provođenje postupaka zbog insolventnosti poduzeća i sudskih nagodbi, uključujući brzo rješavanje sudskih predmeta u tijeku u vezi sa stečajnim postupcima, kako bi se maksimizirala prodajna vrijednost te omogućilo pravovremeno i učinkovito rješavanje loših kredita.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

A. TSAFTARIS”

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2013. Odlukom Vijeća 2013/208/EU od 22. travnja 2013. o smjernicama politika zapošljavanja država članica (SL L 118, 30.4.2013., str. 21.).

3

(4)  SL C 219, 24.7.2012., str. 77.

4

(5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

(6)  Vidjeti str. 97. ovog Službenog lista.

6

---

| 23.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 155/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 155/25

---

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Španjolske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Španjolske za razdoblje 2012.–2016.

(tekst na hrvatskom jeziku poništava i zamjenjuje tekst objavljen na engleskom jeziku u Službenom listu Europske unije od 30. srpnja 2013. (2013/C 217/20))

2014/C 155/09

„PREPORUKA VIJEĆA

od 9. srpnja 2013.

o nacionalnom programu reformi Španjolske za 2013. i mišljenje Vijeća o programu stabilizacije Španjolske za razdoblje 2012.–2016.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. te članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) i 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), koje skupa čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) i 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), koje skupa čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja.

| (3) | 29. lipnja 2012. čelnici država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te razinama europodručja i Europske unije, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, osobito izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu državu. |
| --- | --- |

(3)

29. lipnja 2012. čelnici država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te razinama europodručja i Europske unije, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, osobito izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu državu.

| (4) | Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Španjolske za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu stabilizacije Španjolske za razdoblje 2012.–2015. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Španjolske za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu stabilizacije Španjolske za razdoblje 2012.–2015.

| (5) | Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je 28. studenoga 2012. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Španjolska prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je 28. studenoga 2012. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Španjolska prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europski je parlament bio primjereno uključen u Europski semestar, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013. |
| --- | --- |

(6)

Europski je parlament bio primjereno uključen u Europski semestar, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013.

| (7) | Europsko je vijeće 14. ožujka 2013. podržalo prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je pokazalo potporu za provođenje diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, za uspostavu uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanje rasta i konkurentnosti, rješavanje problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizaciju javne uprave. |
| --- | --- |

(7)

Europsko je vijeće 14. ožujka 2013. podržalo prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je pokazalo potporu za provođenje diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, za uspostavu uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanje rasta i konkurentnosti, rješavanje problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizaciju javne uprave.

| (8) | 10. travnja 2013. Komisija je objavila rezultate svoga detaljnog preispitivanja za Španjolsku, na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je putem analize došla do zaključka da Španjolska prolazi kroz prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Posebice, vrlo visoke razine domaćeg i vanjskog duga i dalje predstavljaju rizik za rast i financijsku stabilnost; sektor bankarstva prolazi kroz proces dokapitalizacije i restrukturiranja, što se odnosi i na javna sredstva; krutost tržišta proizvoda i tržišta rada pridonose visokoj i sve većoj nezaposlenosti te općenito ometa prilagodbu gospodarstva. Premda je prilagodba u tijeku, veličina potrebnih ispravaka zahtijeva kontinuirano i jako političko djelovanje u područjima tržišta proizvoda i usluga, tržištu rada, financijskom sektoru i javnim financijama. |
| --- | --- |

(8)

10. travnja 2013. Komisija je objavila rezultate svoga detaljnog preispitivanja za Španjolsku, na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je putem analize došla do zaključka da Španjolska prolazi kroz prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Posebice, vrlo visoke razine domaćeg i vanjskog duga i dalje predstavljaju rizik za rast i financijsku stabilnost; sektor bankarstva prolazi kroz proces dokapitalizacije i restrukturiranja, što se odnosi i na javna sredstva; krutost tržišta proizvoda i tržišta rada pridonose visokoj i sve većoj nezaposlenosti te općenito ometa prilagodbu gospodarstva. Premda je prilagodba u tijeku, veličina potrebnih ispravaka zahtijeva kontinuirano i jako političko djelovanje u područjima tržišta proizvoda i usluga, tržištu rada, financijskom sektoru i javnim financijama.

| (9) | Španjolska je 30. travnja 2013. predala svoj nacionalni program reformi za 2013. te svoj program stabilizacije za razdoblje 2012.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme. |
| --- | --- |

(9)

Španjolska je 30. travnja 2013. predala svoj nacionalni program reformi za 2013. te svoj program stabilizacije za razdoblje 2012.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme.

| (10) | Na osnovi programa stabilizacije u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u Programu uglavnom vjerojatan za 2013. i izložen određenim negativnim rizicima u 2014. i poslije prema predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013. Premda program stabilizacije predviđa slabiji rast u razdoblju 2014.–2016. u odnosu na predviđanja službi Komisije u proljeće 2013., potonja se temelje na pretpostavci neizmijenjene politike te stoga ne uzimaju u obzir fiskalnu konsolidaciju potrebnu za ostvarivanje proračunskih ciljeva iz programa stabilizacije. Glavni cilj proračunske strategije utvrđene programom stabilizacije jest smanjiti deficit opće države ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a do 2016. Konsolidacija se uglavnom temelji na ograničavanju rashoda i smanjenju udjela izdataka u razdoblju 2012.–2016. za 3,7 postotnih bodova te također na nekim od mjera za povećanje prihoda. Na temelju (preračunanog) strukturnog salda (5) godišnje poboljšanje strukturnog deficita za razdoblje 2013. – 2016. planirano programom stabilizacije iznosi 1,2 %, 0,4 %, 0,9 % i 0,9 % BDP-a. Nakon ispravka prekomjernog deficita, program stabilizacije potvrđuje srednjoročni cilj (MTO) strukturno uravnoteženog stanja proračuna koji bi trebao biti ostvaren do 2018. MTO je ambiciozniji nego što se zahtijeva u Paktu o stabilnosti i rastu. Procijenjena brzina prilagodbe u strukturnom smislu u razdoblju 2017.–2018. predstavlja dostatan napredak prema ostvarivanju MTO-a. Program stabilizacije predviđa da će udio javnog duga doseći svoj vrhunac u 2016. te poslije početi opadati.
  Kretanje prilagodbe deficita i duga podložno je negativnim rizicima. Mjere koje podržavaju ciljeve deficita nisu dovoljno određene, pogotovo na regionalnoj razini. Program stabilizacije za 2016. ne predstavlja nikakve mjere, a prethodne privremene mjere produljene su samo do 2014. Postoje značajni rizici provedbe planiranih mjera uštede putem reforme lokalne samouprave. Nadalje postoje neizvjesnosti u vezi s gospodarskom situacijom, situacijom na tržištu rada, financijskom situacijom kao i kretanjima prihoda u okviru dugoročnih velikih makroekonomskih neravnoteža. Puna provedba usvojenih reformi vezanih uz prijevremene mirovine i postizanje sporazuma o čimbeniku održivosti umanjili bi rizike u sustavu socijalne sigurnosti. Daljnji rizici proizlaze iz potencijalnih obveza povezanih s programima zaštite/jamstava imovine. Postignut je značajan napredak u izvještavanju o provedbi proračuna, no ima prostora za transparentnije i pravodobno provođenje preventivnih i korektivnih mehanizama Zakona o proračunskoj stabilnosti. Nedostaje sustavno i pravovremeno izvješćivanje o dospjelim nepodmirenim državnim obvezama, za čiju je veliku količinu glavnih dionica bio potreban ad hoc program otplate. Osnivanje neovisnog fiskalnog vijeća zaostaje za rasporedom provedbe. Predloženi pregled pravila indeksacije svih javnih prihoda i rashoda doveo bi do proračunskih ušteda i bolje prilagodljivosti cijena gospodarskim prilikama. Nacionalni program reformi također prepoznaje potrebu za daljnjim poboljšanjem troškovne učinkovitosti kod izdataka za zdravstvo i ljekarništvo, na primjer putem revizije referentnih cijena i centraliziranja nabave farmaceutskih proizvoda ili produljenja sufinanciranja. |
| --- | --- |

(10)

Na osnovi programa stabilizacije u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u Programu uglavnom vjerojatan za 2013. i izložen određenim negativnim rizicima u 2014. i poslije prema predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013. Premda program stabilizacije predviđa slabiji rast u razdoblju 2014.–2016. u odnosu na predviđanja službi Komisije u proljeće 2013., potonja se temelje na pretpostavci neizmijenjene politike te stoga ne uzimaju u obzir fiskalnu konsolidaciju potrebnu za ostvarivanje proračunskih ciljeva iz programa stabilizacije. Glavni cilj proračunske strategije utvrđene programom stabilizacije jest smanjiti deficit opće države ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a do 2016. Konsolidacija se uglavnom temelji na ograničavanju rashoda i smanjenju udjela izdataka u razdoblju 2012.–2016. za 3,7 postotnih bodova te također na nekim od mjera za povećanje prihoda. Na temelju (preračunanog) strukturnog salda (5) godišnje poboljšanje strukturnog deficita za razdoblje 2013. – 2016. planirano programom stabilizacije iznosi 1,2 %, 0,4 %, 0,9 % i 0,9 % BDP-a. Nakon ispravka prekomjernog deficita, program stabilizacije potvrđuje srednjoročni cilj (MTO) strukturno uravnoteženog stanja proračuna koji bi trebao biti ostvaren do 2018. MTO je ambiciozniji nego što se zahtijeva u Paktu o stabilnosti i rastu. Procijenjena brzina prilagodbe u strukturnom smislu u razdoblju 2017.–2018. predstavlja dostatan napredak prema ostvarivanju MTO-a. Program stabilizacije predviđa da će udio javnog duga doseći svoj vrhunac u 2016. te poslije početi opadati.

Kretanje prilagodbe deficita i duga podložno je negativnim rizicima. Mjere koje podržavaju ciljeve deficita nisu dovoljno određene, pogotovo na regionalnoj razini. Program stabilizacije za 2016. ne predstavlja nikakve mjere, a prethodne privremene mjere produljene su samo do 2014. Postoje značajni rizici provedbe planiranih mjera uštede putem reforme lokalne samouprave. Nadalje postoje neizvjesnosti u vezi s gospodarskom situacijom, situacijom na tržištu rada, financijskom situacijom kao i kretanjima prihoda u okviru dugoročnih velikih makroekonomskih neravnoteža. Puna provedba usvojenih reformi vezanih uz prijevremene mirovine i postizanje sporazuma o čimbeniku održivosti umanjili bi rizike u sustavu socijalne sigurnosti. Daljnji rizici proizlaze iz potencijalnih obveza povezanih s programima zaštite/jamstava imovine. Postignut je značajan napredak u izvještavanju o provedbi proračuna, no ima prostora za transparentnije i pravodobno provođenje preventivnih i korektivnih mehanizama Zakona o proračunskoj stabilnosti. Nedostaje sustavno i pravovremeno izvješćivanje o dospjelim nepodmirenim državnim obvezama, za čiju je veliku količinu glavnih dionica bio potreban ad hoc program otplate. Osnivanje neovisnog fiskalnog vijeća zaostaje za rasporedom provedbe. Predloženi pregled pravila indeksacije svih javnih prihoda i rashoda doveo bi do proračunskih ušteda i bolje prilagodljivosti cijena gospodarskim prilikama. Nacionalni program reformi također prepoznaje potrebu za daljnjim poboljšanjem troškovne učinkovitosti kod izdataka za zdravstvo i ljekarništvo, na primjer putem revizije referentnih cijena i centraliziranja nabave farmaceutskih proizvoda ili produljenja sufinanciranja.

| (11) | Premda je u 2012. došlo do značajnog rebalansa relativnog poreznog opterećenja u odnosu na poreze na potrošnju i zaštitu okoliša, udio poreza u BDP-u u Španjolskoj i dalje je među najnižima u Uniji. Učinkovitost poreznog sustava može se dodatno unaprijediti povećanjem udjela neizravnih poreza koji potiču na rast i borbom protiv poreznih prijevara i utaja, što je u skladu s nastojanjima fiskalne konsolidacije. Španjolska je poduzela određene mjere da ograniči porezne olakšice pri oporezivanju pravnih osoba, no, s obzirom na visoku privatnu zaduženost, potrebna su daljnja nastojanja. |
| --- | --- |

(11)

Premda je u 2012. došlo do značajnog rebalansa relativnog poreznog opterećenja u odnosu na poreze na potrošnju i zaštitu okoliša, udio poreza u BDP-u u Španjolskoj i dalje je među najnižima u Uniji. Učinkovitost poreznog sustava može se dodatno unaprijediti povećanjem udjela neizravnih poreza koji potiču na rast i borbom protiv poreznih prijevara i utaja, što je u skladu s nastojanjima fiskalne konsolidacije. Španjolska je poduzela određene mjere da ograniči porezne olakšice pri oporezivanju pravnih osoba, no, s obzirom na visoku privatnu zaduženost, potrebna su daljnja nastojanja.

| (12) | Program prilagodbe financijskog sektora odvija se po planu. Ponajprije su provedene neophodne dokapitalizacije i osnovano je poduzeće Sareb za upravljanje imovinom. Restrukturiranje banaka u skladu s odlukama na temelju pravila o državnim potporama bit će potrebno i dalje pratiti u nadolazećim godinama. Kako bi ublažila ograničenja financiranja i likvidnosti poduzeća, Španjolska je u 2012. provela opsežan plan za otplatu obveza regionalne i lokalne vlasti prema poduzećima (27,3 milijarde EUR) te je pokrenula niz inicijativa za povećanje mogućnosti financiranja poduzeća. Za 2013. predviđeno je proširenje tog plana. |
| --- | --- |

(12)

Program prilagodbe financijskog sektora odvija se po planu. Ponajprije su provedene neophodne dokapitalizacije i osnovano je poduzeće Sareb za upravljanje imovinom. Restrukturiranje banaka u skladu s odlukama na temelju pravila o državnim potporama bit će potrebno i dalje pratiti u nadolazećim godinama. Kako bi ublažila ograničenja financiranja i likvidnosti poduzeća, Španjolska je u 2012. provela opsežan plan za otplatu obveza regionalne i lokalne vlasti prema poduzećima (27,3 milijarde EUR) te je pokrenula niz inicijativa za povećanje mogućnosti financiranja poduzeća. Za 2013. predviđeno je proširenje tog plana.

| (13) | Situacija na tržištu rada i dalje je u kritičnom stanju. Početkom 2013. stopa nezaposlenosti porasla je na 27 % između ostalog zbog okretanja gospodarstva od domaćih potreba i onih građevinskog sektora u uvjetima krutosti tržišta i neusklađenih kvalifikacija. Posebno brine oštar porast stope nezaposlenosti mladih na 56 % te povećanje dugotrajne nezaposlenosti na 44,4 % ukupne nezaposlenosti na kraju 2012. Dostupni podaci ukazuju na to da se reforma tržišta rada iz 2012. počela kretati u smjeru veće unutarnje fleksibilnosti (unutar poduzeća), djelomičnog smanjenja troškova otkaza te širenja politike umjerenih plaća. U nacionalnom programu reformi najavljena je za srpanj 2013. službena procjena reforme s obzirom na zacrtane ciljeve, s ciljem njezine dopune. Reforme u području aktivnih politika tržišta rada su u zaostatku i mjere za osuvremenjivanje i jačanje Javne službe za zapošljavanje još uvijek su potrebne, a nedavno usvojeno otvaranje tržišta privatnim agencijama za zapošljavanje još uvijek nije u potpunosti proradilo, kao ni suradnja između državnog i regionalnih zavoda za zapošljavanje (jedinstveni portal za zapošljavanje). |
| --- | --- |

(13)

Situacija na tržištu rada i dalje je u kritičnom stanju. Početkom 2013. stopa nezaposlenosti porasla je na 27 % između ostalog zbog okretanja gospodarstva od domaćih potreba i onih građevinskog sektora u uvjetima krutosti tržišta i neusklađenih kvalifikacija. Posebno brine oštar porast stope nezaposlenosti mladih na 56 % te povećanje dugotrajne nezaposlenosti na 44,4 % ukupne nezaposlenosti na kraju 2012. Dostupni podaci ukazuju na to da se reforma tržišta rada iz 2012. počela kretati u smjeru veće unutarnje fleksibilnosti (unutar poduzeća), djelomičnog smanjenja troškova otkaza te širenja politike umjerenih plaća. U nacionalnom programu reformi najavljena je za srpanj 2013. službena procjena reforme s obzirom na zacrtane ciljeve, s ciljem njezine dopune. Reforme u području aktivnih politika tržišta rada su u zaostatku i mjere za osuvremenjivanje i jačanje Javne službe za zapošljavanje još uvijek su potrebne, a nedavno usvojeno otvaranje tržišta privatnim agencijama za zapošljavanje još uvijek nije u potpunosti proradilo, kao ni suradnja između državnog i regionalnih zavoda za zapošljavanje (jedinstveni portal za zapošljavanje).

| (14) | Veliki broj nezaposlenih nema formalne kvalifikacije (35 %), a neodgovarajuće vrednovanje obrazovanja i osposobljavanja na tržištu rada pridonosi visokoj stopi nezaposlenosti među mladima kao i dugotrajnoj nezaposlenosti. Državna strategija za zapošljavanje i poduzetništvo za razdoblje 2013.–2016. predstavljena je u ožujku 2013. i sadrži niz kratkoročnih i dugoročnih mjera namijenih povećanju mogućnosti zapošljavanja mladih. Istodobno je uvedeno dvojno strukovno osposobljavanje te su već u 2012. krenuli pilot projekti. U nacionalnom programu reformi za 2013. naglašena je važnost brze provedbe reforme obrazovnog sustava te unapređenje sveukupne kvalitete obrazovanja i osposobljavanja. |
| --- | --- |

(14)

Veliki broj nezaposlenih nema formalne kvalifikacije (35 %), a neodgovarajuće vrednovanje obrazovanja i osposobljavanja na tržištu rada pridonosi visokoj stopi nezaposlenosti među mladima kao i dugotrajnoj nezaposlenosti. Državna strategija za zapošljavanje i poduzetništvo za razdoblje 2013.–2016. predstavljena je u ožujku 2013. i sadrži niz kratkoročnih i dugoročnih mjera namijenih povećanju mogućnosti zapošljavanja mladih. Istodobno je uvedeno dvojno strukovno osposobljavanje te su već u 2012. krenuli pilot projekti. U nacionalnom programu reformi za 2013. naglašena je važnost brze provedbe reforme obrazovnog sustava te unapređenje sveukupne kvalitete obrazovanja i osposobljavanja.

| (15) | Uglavnom zbog uvjeta na tržištu rada kao i zbog ograničene učinkovitosti socijalne zaštite u smanjenju siromaštva, Španjolska je ispod EU prosjeka u glavnim ključnim pokazateljima kojima se mjere siromaštvo i socijalna isključenost, a posebno su ugrožena djeca. Općenito nisu zabilježena značajna poboljšanja u razvoju novih mjera politike. Nacionalni program reformi ne sadrži podatke o sadržaju ili vremenskom okviru za donošenje nacionalnog provedbenog plana za socijalno uključenje 2013.–2016. Ključni su izazovi racionalizacija ciljeva i resursa unutar odgovarajućeg političkog okvira, poboljšanje upravljanja i međuinstitucionalnog usklađivanja na državnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, pojednostavljenje postupaka za podnositelje zahtjeva za socijalnu pomoć i analiza prepreka mobilnosti. Zabilježen je određeni napredak u odnosu na mjere za borbu protiv siromaštva djece i poboljšanje učinkovitosti službi za potporu obitelji. |
| --- | --- |

(15)

Uglavnom zbog uvjeta na tržištu rada kao i zbog ograničene učinkovitosti socijalne zaštite u smanjenju siromaštva, Španjolska je ispod EU prosjeka u glavnim ključnim pokazateljima kojima se mjere siromaštvo i socijalna isključenost, a posebno su ugrožena djeca. Općenito nisu zabilježena značajna poboljšanja u razvoju novih mjera politike. Nacionalni program reformi ne sadrži podatke o sadržaju ili vremenskom okviru za donošenje nacionalnog provedbenog plana za socijalno uključenje 2013.–2016. Ključni su izazovi racionalizacija ciljeva i resursa unutar odgovarajućeg političkog okvira, poboljšanje upravljanja i međuinstitucionalnog usklađivanja na državnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, pojednostavljenje postupaka za podnositelje zahtjeva za socijalnu pomoć i analiza prepreka mobilnosti. Zabilježen je određeni napredak u odnosu na mjere za borbu protiv siromaštva djece i poboljšanje učinkovitosti službi za potporu obitelji.

| (16) | Slabosti u poslovnom okruženju kao što su podjela domaćeg tržišta ili prepreke za ulazak u uslužnim djelatnostima koče stvaranje radnih mjesta te napredak reformi u ovom području traje dulje no što se predviđalo u planu reformi u rujnu 2012. U siječnju 2013. vlada je usvojila prvi nacrt Zakona o jedinstvenom tržištu, a njegovo konačno usvajanje u parlamentu očekuje se do kraja 2013. Obaveze koje nacionalni program reformi za 2013. neprekidno ističe predviđaju prvi nacrt zakona o profesionalnim službama do kraja lipnja 2013. te konačno usvajanje Zakona o poduzetništvu i internacionalizaciji poduzeća prije kraja 2013. Unatoč očekivanom utjecaju tih reformi još uvijek ima prostora za dodatno olakšavanje uvjeta za ulazak i izlazak s tržišta, posebice smanjenjem vremena potrebnog za dobivanje poslovne dozvole te analizom okvira insolventnosti. Nadalje, trebalo bi ukloniti regulatorne i druge prepreke za rast poslovanja. Unatoč nedavnim reformama, ulazne prepreke za robne kuće velikih površina i dalje ograničavaju tržišno natjecanje u sektoru maloprodaje. U rujnu 2012. vlada je usvojila nacrt zakona o spajanju u jednu cjelinu nacionalnog tijela za tržišno natjecanje s nadzornim i regulatornim tijelima iz šest sektora, stvorivši time jedno tijelo – Nacionalnu agenciju za tržišta i tržišno natjecanje (CNMC). Cilj ove reforme je dosljedna primjena načela tržišnog natjecanja u raznim gospodarskim djelatnostima. Uklanjanje poreznih odbitaka za hipotekarne kamate i otplate u 2012. bilo je od ključnog značaja za micanje poticaja od vlasništva nekretnina, no nastojanja da se stvori veće i učinkovitije tržište najma stanova, što bi između ostalog poduprlo mobilnost radnika, još uvijek su u ranoj fazi. |
| --- | --- |

(16)

Slabosti u poslovnom okruženju kao što su podjela domaćeg tržišta ili prepreke za ulazak u uslužnim djelatnostima koče stvaranje radnih mjesta te napredak reformi u ovom području traje dulje no što se predviđalo u planu reformi u rujnu 2012. U siječnju 2013. vlada je usvojila prvi nacrt Zakona o jedinstvenom tržištu, a njegovo konačno usvajanje u parlamentu očekuje se do kraja 2013. Obaveze koje nacionalni program reformi za 2013. neprekidno ističe predviđaju prvi nacrt zakona o profesionalnim službama do kraja lipnja 2013. te konačno usvajanje Zakona o poduzetništvu i internacionalizaciji poduzeća prije kraja 2013. Unatoč očekivanom utjecaju tih reformi još uvijek ima prostora za dodatno olakšavanje uvjeta za ulazak i izlazak s tržišta, posebice smanjenjem vremena potrebnog za dobivanje poslovne dozvole te analizom okvira insolventnosti. Nadalje, trebalo bi ukloniti regulatorne i druge prepreke za rast poslovanja. Unatoč nedavnim reformama, ulazne prepreke za robne kuće velikih površina i dalje ograničavaju tržišno natjecanje u sektoru maloprodaje. U rujnu 2012. vlada je usvojila nacrt zakona o spajanju u jednu cjelinu nacionalnog tijela za tržišno natjecanje s nadzornim i regulatornim tijelima iz šest sektora, stvorivši time jedno tijelo – Nacionalnu agenciju za tržišta i tržišno natjecanje (CNMC). Cilj ove reforme je dosljedna primjena načela tržišnog natjecanja u raznim gospodarskim djelatnostima. Uklanjanje poreznih odbitaka za hipotekarne kamate i otplate u 2012. bilo je od ključnog značaja za micanje poticaja od vlasništva nekretnina, no nastojanja da se stvori veće i učinkovitije tržište najma stanova, što bi između ostalog poduprlo mobilnost radnika, još uvijek su u ranoj fazi.

| (17) | Deficit u naplati električne energije koji upućuje na potencijalno velika opterećenja proračuna i nezanemarive makroekonomske rizike nije konačno riješen jer su mjere iz 2012. i s početka 2013. bile nedostatne. U nacionalnom programu reformi za 2013. vlada je objavila da će nacrt zakona o daljnjoj reformi elektroenergetskog sektora biti predstavljen do kraja lipnja 2013. Ima prostora za daljnje unapređenje tržišnog natjecanja na maloprodajnom tržištu električne energije. Prometna je infrastruktura opsežna, no ima prostora za stroži odabir ulaganja te određivanje prioriteta u učinkovitom održavanju postojećih mreža. Planirana uspostava neovisnog promatračkog tijela bi u tom smislu bila od pomoći. Istodobno, tehničke i pravne prepreke sprječavaju tržišno natjecanje u teretnom i putničkom željezničkom prometu. |
| --- | --- |

(17)

Deficit u naplati električne energije koji upućuje na potencijalno velika opterećenja proračuna i nezanemarive makroekonomske rizike nije konačno riješen jer su mjere iz 2012. i s početka 2013. bile nedostatne. U nacionalnom programu reformi za 2013. vlada je objavila da će nacrt zakona o daljnjoj reformi elektroenergetskog sektora biti predstavljen do kraja lipnja 2013. Ima prostora za daljnje unapređenje tržišnog natjecanja na maloprodajnom tržištu električne energije. Prometna je infrastruktura opsežna, no ima prostora za stroži odabir ulaganja te određivanje prioriteta u učinkovitom održavanju postojećih mreža. Planirana uspostava neovisnog promatračkog tijela bi u tom smislu bila od pomoći. Istodobno, tehničke i pravne prepreke sprječavaju tržišno natjecanje u teretnom i putničkom željezničkom prometu.

| (18) | Visokodecentralizirani sustav zahtijeva pojačanu koordinaciju između različitih tijela javne uprave kako bi smanjila troškove i ograničila administrativno opterećenje poduzeća i kućanstava. Nekoliko je inicijativa pokrenuto ili su u tijeku radi ostvarivanja tog cilja. Primjerice vlada je u veljači 2013. predstavila nacrt Zakona o reformi lokalne samouprave (koji bi do kraja 2013. trebao biti usvojen u parlamentu) te je osnovala odbor za reformu javne uprave. Taj će odbor do kraja lipnja 2013. predstaviti prijedloge za reformu španjolske javne uprave. Reforme za unaprjeđenje funkcioniranja pravosudnog sustava su u tijeku, no neke od mjera stvaraju zastoje i još uvijek ima prostora za poboljšanje učinkovitosti španjolskog pravosuđa. |
| --- | --- |

(18)

Visokodecentralizirani sustav zahtijeva pojačanu koordinaciju između različitih tijela javne uprave kako bi smanjila troškove i ograničila administrativno opterećenje poduzeća i kućanstava. Nekoliko je inicijativa pokrenuto ili su u tijeku radi ostvarivanja tog cilja. Primjerice vlada je u veljači 2013. predstavila nacrt Zakona o reformi lokalne samouprave (koji bi do kraja 2013. trebao biti usvojen u parlamentu) te je osnovala odbor za reformu javne uprave. Taj će odbor do kraja lipnja 2013. predstaviti prijedloge za reformu španjolske javne uprave. Reforme za unaprjeđenje funkcioniranja pravosudnog sustava su u tijeku, no neke od mjera stvaraju zastoje i još uvijek ima prostora za poboljšanje učinkovitosti španjolskog pravosuđa.

| (19) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Španjolske. Donijela je procjenu programa stabilizacije i nacionalnog programa reformi. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj, nego i njihovu sukladnost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 9. |
| --- | --- |

(19)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Španjolske. Donijela je procjenu programa stabilizacije i nacionalnog programa reformi. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj, nego i njihovu sukladnost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 9.

| (20) | S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo program stabilizacije, a njegovo stajalište (6) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci 1. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo program stabilizacije, a njegovo stajalište (6) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci 1.

| (21) | S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije te ovu procjenu, Vijeće je pregledalo nacionalni program reformi i program stabilizacije. U procjeni je zaključeno da je predloženi plan reforme sveobuhvatan i kreće se u pravom smjeru. U isto vrijeme u procjeni se naglašava hitnost potrebe za usvajanjem i uspješnom provedbom reformi koje nedostaju da bi iste mogle početi pružati očekivane pozitivne učinke. Njezine preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 9. |
| --- | --- |

(21)

S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije te ovu procjenu, Vijeće je pregledalo nacionalni program reformi i program stabilizacije. U procjeni je zaključeno da je predloženi plan reforme sveobuhvatan i kreće se u pravom smjeru. U isto vrijeme u procjeni se naglašava hitnost potrebe za usvajanjem i uspješnom provedbom reformi koje nedostaju da bi iste mogle početi pružati očekivane pozitivne učinke. Njezine preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 9.

| (22) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila i sveobuhvatnu analizu gospodarske politike u cjelokupnom europodručju. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je državna valuta euro, Španjolska bi trebala osigurati i cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(22)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila i sveobuhvatnu analizu gospodarske politike u cjelokupnom europodručju. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je državna valuta euro, Španjolska bi trebala osigurati i cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE da Španjolska poduzme mjere u razdoblju 2013.–2014. kojima je cilj:

| 1. | Osigurati provedbu strukturnih fiskalnih napora u skladu s preporukom Vijeća o postupku u slučaju prekomjernog deficita, kako bi se do 2016. osigurao ispravak prekomjernog deficita. U tu svrhu provesti mjere usvojene u proračunskim planovima za 2013. na svim razinama vlasti te ojačati srednjoročnu proračunsku strategiju s dovoljno određenim strukturnim mjerama za razdoblje 2014.–2016. Trajno uklanjanje fiskalnih neravnoteža ovisi o vjerodostojnoj provedbi ambicioznih strukturnih reformi koje bi poboljšale sposobnost prilagodbe te stimulirale potencijal za rast i zapošljavanje. Nakon postignutog ispravka prekomjernog deficita, odgovarajućim tempom nastaviti sa strukturnim prilagodbama kako bi do 2018. dosegle srednjoročni cilj. Osigurati strogo i transparentno provođenje preventivnih i korektivnih mjera organskog Zakona o proračunskoj stabilnosti. Do kraja 2013. uspostaviti neovisno fiskalno tijelo koje će omogućiti analizu, savjetovanje i praćenje usklađenosti fiskalne politike s nacionalnim i europskim fiskalnim pravilima. Poboljšati učinkovitost i kvalitetu javnih rashoda na svim razinama vlasti i do ožujka 2014. provesti sustavnu analizu glavnih stavki rashoda. Povećati troškovnu učinkovitost zdravstvenog sektora, zadržavajući pritom pristupačnost ranjivim skupinama, na primjer smanjivanjem bolničkih izdataka za lijekove, poboljšanjem koordinacije različitih tipova skrbi i boljim poticajnim mjerama za učinkovito korištenje resursa. Poduzeti mjere za smanjenje dospjelih nepodmirenih državnih obveza kako bi se izbjeglo njihovo daljnje gomilanje i redovito objavljivati podatke o nepodmirenim iznosima. Pravovremeno donijeti zakon o deindeksaciji kako bi se smanjila inertnost cijena u javnim prihodima i rashodima, da bi isti stupio na snagu početkom 2014., i razmotriti dodatne mjere kako bi se ograničila provedba odredbi o indeksaciji. Do kraja 2013. dovršiti regulaciju faktora održivosti kako bi se osigurala dugoročna financijska stabilnost mirovinskog sustava, uključujući i povećanje efektivne dobi umirovljenja putem usklađivanja dobi za umirovljenje ili mirovinskih prava s promjenama u očekivanom trajanju života. |
| --- | --- |

1.

Osigurati provedbu strukturnih fiskalnih napora u skladu s preporukom Vijeća o postupku u slučaju prekomjernog deficita, kako bi se do 2016. osigurao ispravak prekomjernog deficita. U tu svrhu provesti mjere usvojene u proračunskim planovima za 2013. na svim razinama vlasti te ojačati srednjoročnu proračunsku strategiju s dovoljno određenim strukturnim mjerama za razdoblje 2014.–2016. Trajno uklanjanje fiskalnih neravnoteža ovisi o vjerodostojnoj provedbi ambicioznih strukturnih reformi koje bi poboljšale sposobnost prilagodbe te stimulirale potencijal za rast i zapošljavanje. Nakon postignutog ispravka prekomjernog deficita, odgovarajućim tempom nastaviti sa strukturnim prilagodbama kako bi do 2018. dosegle srednjoročni cilj. Osigurati strogo i transparentno provođenje preventivnih i korektivnih mjera organskog Zakona o proračunskoj stabilnosti. Do kraja 2013. uspostaviti neovisno fiskalno tijelo koje će omogućiti analizu, savjetovanje i praćenje usklađenosti fiskalne politike s nacionalnim i europskim fiskalnim pravilima. Poboljšati učinkovitost i kvalitetu javnih rashoda na svim razinama vlasti i do ožujka 2014. provesti sustavnu analizu glavnih stavki rashoda. Povećati troškovnu učinkovitost zdravstvenog sektora, zadržavajući pritom pristupačnost ranjivim skupinama, na primjer smanjivanjem bolničkih izdataka za lijekove, poboljšanjem koordinacije različitih tipova skrbi i boljim poticajnim mjerama za učinkovito korištenje resursa. Poduzeti mjere za smanjenje dospjelih nepodmirenih državnih obveza kako bi se izbjeglo njihovo daljnje gomilanje i redovito objavljivati podatke o nepodmirenim iznosima. Pravovremeno donijeti zakon o deindeksaciji kako bi se smanjila inertnost cijena u javnim prihodima i rashodima, da bi isti stupio na snagu početkom 2014., i razmotriti dodatne mjere kako bi se ograničila provedba odredbi o indeksaciji. Do kraja 2013. dovršiti regulaciju faktora održivosti kako bi se osigurala dugoročna financijska stabilnost mirovinskog sustava, uključujući i povećanje efektivne dobi umirovljenja putem usklađivanja dobi za umirovljenje ili mirovinskih prava s promjenama u očekivanom trajanju života.

| 2. | Do ožujka 2014. provesti sustavnu reviziju poreznog sustava. Razmotriti daljnje ograničavanje poreznih izdataka u izravnom oporezivanju, istražiti prostor za dodatno ograničenje uporabe sniženih stopa PDV-a i poduzeti dodatne korake u području poreznih mjera za zaštitu okoliša, posebice vezano uz trošarine i porez na gorivo. Poduzeti daljnje mjere za ograničenje poreznih olakšica pri oporezivanju pravnih osoba. Pojačati borbu protiv sive ekonomije i rada na crno. |
| --- | --- |

2.

Do ožujka 2014. provesti sustavnu reviziju poreznog sustava. Razmotriti daljnje ograničavanje poreznih izdataka u izravnom oporezivanju, istražiti prostor za dodatno ograničenje uporabe sniženih stopa PDV-a i poduzeti dodatne korake u području poreznih mjera za zaštitu okoliša, posebice vezano uz trošarine i porez na gorivo. Poduzeti daljnje mjere za ograničenje poreznih olakšica pri oporezivanju pravnih osoba. Pojačati borbu protiv sive ekonomije i rada na crno.

| 3. | Provesti program financijskog sektora za dokapitalizaciju financijskih institucija uključujući mjere usvojene u studenom 2012. za poticanje nebankovnog posredovanja. |
| --- | --- |

3.

Provesti program financijskog sektora za dokapitalizaciju financijskih institucija uključujući mjere usvojene u studenom 2012. za poticanje nebankovnog posredovanja.

| 4. | Do srpnja 2013. dovršiti procjenu reforme tržišta rada iz 2012. koja će uključivati sve njene ciljeve i mjere do srpnja 2013. te po potrebi predstaviti izmjene do rujna 2013. Do srpnja 2013. usvojiti nacionalni plan zapošljavanja za 2013. i brzo donijeti reformu aktivnih politika tržišta rada orijentiranu prema rezultatima, između ostalog boljim usmjeravanjem i učinkovitošću savjetovanja. Ojačati i modernizirati javne službe za zapošljavanje kako bi se osigurala učinkovita pojedinačna pomoć nezaposlenima u skladu s njihovim profilima i potrebama za osposobljavanjem. Povećati učinkovitost programa za prekvalificiranje starijih i niskokvalificiranih radnika. Dovesti u puno radno stanje jedinstveni portal za zapošljavanje i ubrzati provedbu javno-privatne suradnje kod službi za posredovanje pri zapošljavanju kako bi se već u 2013. osigurala učinkovita uporaba portala. |
| --- | --- |

4.

Do srpnja 2013. dovršiti procjenu reforme tržišta rada iz 2012. koja će uključivati sve njene ciljeve i mjere do srpnja 2013. te po potrebi predstaviti izmjene do rujna 2013. Do srpnja 2013. usvojiti nacionalni plan zapošljavanja za 2013. i brzo donijeti reformu aktivnih politika tržišta rada orijentiranu prema rezultatima, između ostalog boljim usmjeravanjem i učinkovitošću savjetovanja. Ojačati i modernizirati javne službe za zapošljavanje kako bi se osigurala učinkovita pojedinačna pomoć nezaposlenima u skladu s njihovim profilima i potrebama za osposobljavanjem. Povećati učinkovitost programa za prekvalificiranje starijih i niskokvalificiranih radnika. Dovesti u puno radno stanje jedinstveni portal za zapošljavanje i ubrzati provedbu javno-privatne suradnje kod službi za posredovanje pri zapošljavanju kako bi se već u 2013. osigurala učinkovita uporaba portala.

| 5. | Provoditi i pozorno pratiti učinkovitost mjera za suzbijanje nezaposlenosti mladih iz strategije za zapošljavanje i poduzetništvo za razdoblje 2013.–2016. primjerice putem jamstva za mlade. Nastaviti s nastojanjima da se poveća važnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, smanji rano prekidanje školovanja i poboljša cjeloživotno učenje putem širenja primjene dvojnog stručnog osposobljavanja izvan okvira trenutne probne faze te uvođenjem sveobuhvatnog sustava nadzora rezultata učenika do kraja 2013. |
| --- | --- |

5.

Provoditi i pozorno pratiti učinkovitost mjera za suzbijanje nezaposlenosti mladih iz strategije za zapošljavanje i poduzetništvo za razdoblje 2013.–2016. primjerice putem jamstva za mlade. Nastaviti s nastojanjima da se poveća važnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, smanji rano prekidanje školovanja i poboljša cjeloživotno učenje putem širenja primjene dvojnog stručnog osposobljavanja izvan okvira trenutne probne faze te uvođenjem sveobuhvatnog sustava nadzora rezultata učenika do kraja 2013.

| 6. | Usvojiti i provesti potrebne mjere kako bi se smanjio broj ljudi kojima prijeti siromaštvo i/ili socijalna isključenost, putem jačanja aktivnih politika tržišta rada kako bi se poboljšala zapošljivost osoba koje su udaljene od tržišta rada te usmjeravanje, povećanje učinkovitosti i djelotvornosti mjera podrške, uključujući i kvalitetne službe za potporu obitelji. |
| --- | --- |

6.

Usvojiti i provesti potrebne mjere kako bi se smanjio broj ljudi kojima prijeti siromaštvo i/ili socijalna isključenost, putem jačanja aktivnih politika tržišta rada kako bi se poboljšala zapošljivost osoba koje su udaljene od tržišta rada te usmjeravanje, povećanje učinkovitosti i djelotvornosti mjera podrške, uključujući i kvalitetne službe za potporu obitelji.

| 7. | Hitno usvojiti i provesti nacrt Zakona o jedinstvenom tržištu i ubrzati sve dodatne mjere potrebne za njegovu brzu provedbu. Osigurati učinkovitost, samostalnost i neovisnost novog regulatornog tijela. Do kraja 2013. usvojiti i provesti Zakon o profesionalnim udruženjima i službama kako bi se otklonila sva neopravdana ograničenja mogućnosti pristupa i izvršavanja profesionalnih aktivnosti, kao i Zakon o poduzetništvu. Reorganizirati i grupirati programe za potporu internacionalizacije poduzeća. Smanjiti broj postupaka za izdavanje dozvola i skratiti ih, uključujući i one za industrijske aktivnosti, te potaći dobivanje hitnih odobrenja za aktivnosti koje ne spadaju u maloprodaju. Napraviti analizu okvira insolventnosti za poduzeća i pojedince, putem ograničenja osobne odgovornosti poduzetnika i omogućavanja ponovnih prilika propalim poduzećima. Ukloniti neopravdana ograničenja otvaranja robnih kuća velike površine. Do ožujka 2014. napraviti analizu učinkovitosti regulatornog okvira za potporu razvoju tržišta za najam stanova. |
| --- | --- |

7.

Hitno usvojiti i provesti nacrt Zakona o jedinstvenom tržištu i ubrzati sve dodatne mjere potrebne za njegovu brzu provedbu. Osigurati učinkovitost, samostalnost i neovisnost novog regulatornog tijela. Do kraja 2013. usvojiti i provesti Zakon o profesionalnim udruženjima i službama kako bi se otklonila sva neopravdana ograničenja mogućnosti pristupa i izvršavanja profesionalnih aktivnosti, kao i Zakon o poduzetništvu. Reorganizirati i grupirati programe za potporu internacionalizacije poduzeća. Smanjiti broj postupaka za izdavanje dozvola i skratiti ih, uključujući i one za industrijske aktivnosti, te potaći dobivanje hitnih odobrenja za aktivnosti koje ne spadaju u maloprodaju. Napraviti analizu okvira insolventnosti za poduzeća i pojedince, putem ograničenja osobne odgovornosti poduzetnika i omogućavanja ponovnih prilika propalim poduzećima. Ukloniti neopravdana ograničenja otvaranja robnih kuća velike površine. Do ožujka 2014. napraviti analizu učinkovitosti regulatornog okvira za potporu razvoju tržišta za najam stanova.

| 8. | Riješiti problem deficita u naplati električne energije putem usvajanja i provedbe strukturnih reformi u sektoru električne energije do kraja 2013. Pojačati nastojanja za okončanjem povezivanja mreže struje i plina sa susjednim zemljama. Smanjiti nepredviđene obveze javnih financija koje proizlaze iz nerentabilne prometne infrastrukture. Osnovati neovisno promatračko tijelo koje bi doprinijelo procjeni budućih velikih infrastrukturnih projekata. Poduzeti mjere kako bi se osiguralo učinkovito tržišno natjecanje u teretnom i putničkom željezničkom prometu. |
| --- | --- |

8.

Riješiti problem deficita u naplati električne energije putem usvajanja i provedbe strukturnih reformi u sektoru električne energije do kraja 2013. Pojačati nastojanja za okončanjem povezivanja mreže struje i plina sa susjednim zemljama. Smanjiti nepredviđene obveze javnih financija koje proizlaze iz nerentabilne prometne infrastrukture. Osnovati neovisno promatračko tijelo koje bi doprinijelo procjeni budućih velikih infrastrukturnih projekata. Poduzeti mjere kako bi se osiguralo učinkovito tržišno natjecanje u teretnom i putničkom željezničkom prometu.

| 9. | Prema predstavljenom vremenskom rasporedu reforme lokalne samouprave, do listopada 2013. usvojiti i utvrditi plan za povećanje učinkovitosti u cijeloj javnoj upravi. Usvojiti i provesti reforme koje su u tijeku radi povećanja učinkovitosti pravosudnog sustava. |
| --- | --- |

9.

Prema predstavljenom vremenskom rasporedu reforme lokalne samouprave, do listopada 2013. usvojiti i utvrditi plan za povećanje učinkovitosti u cijeloj javnoj upravi. Usvojiti i provesti reforme koje su u tijeku radi povećanja učinkovitosti pravosudnog sustava.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

A. TSAFTARIS”

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2013. Odlukom Vijeća 2013/208/EU od 22. travnja 2013. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 118, 30.4.2013., str. 21.).

3

(4)  SL C 219, 24.7.2012., str. 81.

4

(5)  Ciklički prilagođen saldo jednokratnih i privremenih mjera, koji su službe Komisije ponovo izračunale na temelju programskih podataka pomoću općeprihvaćene metodologije.

5

(6)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  Vidjeti str. 97. ovog Službenog lista.

7

---