# Jurnalul Oficial L 135/2014

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 135 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 578 mai 2014 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 135

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 578 mai 2014

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiuni de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii | 1 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

DECIZII

*

Decizia nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiuni de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii

1

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 467/2014 al Comisiei din 7 mai 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 21 |
| | | DECIZII |
| | | 2014/256/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 2 mai 2014 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele din hârtie prelucrată
  [notificată cu numărul C(2014) 2774]

   (
  1
  ) | 24 |

II   Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 467/2014 al Comisiei din 7 mai 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

21

DECIZII

2014/256/UE

*

Decizia Comisiei din 2 mai 2014 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele din hârtie prelucrată
  [notificată cu numărul C(2014) 2774]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2014) 2774]

1

24

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia nr. 73/13/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 20 februarie 2013 de modificare, pentru a optzeci și noua oară, a normelor de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat, prin introducerea unui nou capitol referitor la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor în bandă largă | 49 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia nr. 73/13/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 20 februarie 2013 de modificare, pentru a optzeci și noua oară, a normelor de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat, prin introducerea unui nou capitol referitor la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor în bandă largă

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

DECIZII

| 8.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 135/1

---

DECIZIA NR. 466/2014/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 16 aprilie 2014

de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiuni de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 209 și 212,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | Pe lângă misiunea sa principală de finanțare a investițiilor în Uniunea Europeană, care rămâne principala sa atribuție și principalul său obiectiv, Banca Europeană de Investiții (BEI) derulează operațiuni de finanțare în afara Uniunii în sprijinul politicilor externe ale Uniunii. Astfel, fondurilor bugetare ale Uniunii puse la dispoziția regiunilor externe li se poate adăuga forța financiară a BEI, în folosul țărilor terțe vizate. Prin efectuarea acestor operațiuni de finanțare, BEI contribuie în mod indirect la principiile generale și la obiectivele de politică ale Uniunii, printre care se numără reducerea sărăciei prin intermediul creșterii economice favorabile incluziunii și al economiei durabile, dezvoltarea ecologică și socială, precum și prosperitatea Uniunii într-un context economic mondial în schimbare. |
| --- | --- |

(1)

Pe lângă misiunea sa principală de finanțare a investițiilor în Uniunea Europeană, care rămâne principala sa atribuție și principalul său obiectiv, Banca Europeană de Investiții (BEI) derulează operațiuni de finanțare în afara Uniunii în sprijinul politicilor externe ale Uniunii. Astfel, fondurilor bugetare ale Uniunii puse la dispoziția regiunilor externe li se poate adăuga forța financiară a BEI, în folosul țărilor terțe vizate. Prin efectuarea acestor operațiuni de finanțare, BEI contribuie în mod indirect la principiile generale și la obiectivele de politică ale Uniunii, printre care se numără reducerea sărăciei prin intermediul creșterii economice favorabile incluziunii și al economiei durabile, dezvoltarea ecologică și socială, precum și prosperitatea Uniunii într-un context economic mondial în schimbare.

| (2) | Articolul 209 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), coroborat cu articolul 208, prevede că BEI contribuie, în conformitate cu condițiile prevăzute de statutul său, la punerea în aplicare a măsurilor necesare realizării obiectivelor politicii de cooperare pentru dezvoltare a Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 209 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), coroborat cu articolul 208, prevede că BEI contribuie, în conformitate cu condițiile prevăzute de statutul său, la punerea în aplicare a măsurilor necesare realizării obiectivelor politicii de cooperare pentru dezvoltare a Uniunii.

| (3) | Pentru a sprijini acțiunea externă a Uniunii și pentru a permite BEI să finanțeze investiții în afara Uniunii fără a-i afecta calitatea creditului, majoritatea operațiunilor sale derulate în regiunile din afara Uniunii au beneficiat de o garanție bugetară a UE (denumită în continuare „garanția UE”), administrată de Comisie. Aceasta sprijină suplimentar bonitatea BEI pe piețele financiare, care este de o importanță crucială. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a sprijini acțiunea externă a Uniunii și pentru a permite BEI să finanțeze investiții în afara Uniunii fără a-i afecta calitatea creditului, majoritatea operațiunilor sale derulate în regiunile din afara Uniunii au beneficiat de o garanție bugetară a UE (denumită în continuare „garanția UE”), administrată de Comisie. Aceasta sprijină suplimentar bonitatea BEI pe piețele financiare, care este de o importanță crucială.

| (4) | Cea mai recentă garanție UE pentru operațiunile de finanțare ale BEI semnate în perioada 1 februarie 2007-31 decembrie 2013 a fost stabilită prin Decizia nr. 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2). Pentru cadrul financiar multianual 2014-2020 ar trebui să fie stabilită o garanție UE pentru operațiunile de finanțare ale BEI din afara Uniunii, în sprijinul politicilor Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

Cea mai recentă garanție UE pentru operațiunile de finanțare ale BEI semnate în perioada 1 februarie 2007-31 decembrie 2013 a fost stabilită prin Decizia nr. 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2). Pentru cadrul financiar multianual 2014-2020 ar trebui să fie stabilită o garanție UE pentru operațiunile de finanțare ale BEI din afara Uniunii, în sprijinul politicilor Uniunii.

| (5) | Fondul de garantare pentru acțiuni externe (denumit în continuare „fondul de garantare”), instituit prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului (3) asigură o rezervă de lichidități pentru bugetul Uniunii în caz de pierderi rezultate din operațiuni de finanțare ale BEI și din împrumuturile pentru asistență macrofinanciară și împrumuturile Euratom în afara Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

Fondul de garantare pentru acțiuni externe (denumit în continuare „fondul de garantare”), instituit prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului (3) asigură o rezervă de lichidități pentru bugetul Uniunii în caz de pierderi rezultate din operațiuni de finanțare ale BEI și din împrumuturile pentru asistență macrofinanciară și împrumuturile Euratom în afara Uniunii.

| (6) | Ar trebui să fie stabilită o listă a țărilor potențial eligibile pentru finanțări de la BEI cu garanție UE. Este de asemenea oportun să se stabilească o listă a țărilor efectiv eligibile pentru finanțări de la BEI cu garanție UE. |
| --- | --- |

(6)

Ar trebui să fie stabilită o listă a țărilor potențial eligibile pentru finanțări de la BEI cu garanție UE. Este de asemenea oportun să se stabilească o listă a țărilor efectiv eligibile pentru finanțări de la BEI cu garanție UE.

| (7) | Bhutan ar trebui să fie inclusă pe lista țărilor efectiv eligibile pentru finanțări de la BEI, iar Myanmar/Burma ar trebui adăugată la ambele liste, în urma recentelor evoluții care au permis Uniunii să deschidă un nou capitol în relațiile sale cu Bhutan și Myanmar/Burma, pentru a sprijini reformele politice și economice care se desfășoară în ambele țări. |
| --- | --- |

(7)

Bhutan ar trebui să fie inclusă pe lista țărilor efectiv eligibile pentru finanțări de la BEI, iar Myanmar/Burma ar trebui adăugată la ambele liste, în urma recentelor evoluții care au permis Uniunii să deschidă un nou capitol în relațiile sale cu Bhutan și Myanmar/Burma, pentru a sprijini reformele politice și economice care se desfășoară în ambele țări.

| (8) | Pentru a reflecta evoluții importante la nivel de politici, lista țărilor efectiv eligibile pentru operațiunile de finanțare ale BEI cu garanție UE ar trebui revizuită, după caz, iar competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificările la anexa III. Modificările Comisiei la anexa III ar trebui să se bazeze pe o evaluare de ansamblu care să includă aspectele economice, sociale, de mediu și politice, în special cele referitoare la democrație, drepturile omului și libertățile fundamentale. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a reflecta evoluții importante la nivel de politici, lista țărilor efectiv eligibile pentru operațiunile de finanțare ale BEI cu garanție UE ar trebui revizuită, după caz, iar competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificările la anexa III. Modificările Comisiei la anexa III ar trebui să se bazeze pe o evaluare de ansamblu care să includă aspectele economice, sociale, de mediu și politice, în special cele referitoare la democrație, drepturile omului și libertățile fundamentale. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (9) | Pentru a răspunde evoluției potențiale a necesarului real de provizioane din fondul de garantare în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 480/2009, plafonul maxim al garanției UE ar trebui defalcat într-un plafon fix într-un cuantum de maximum 27 000 000 000 EUR și un cuantum suplimentar opțional de 3 000 000 000 EUR. Provizionarea fondului de garantare în cadrul bugetului general al Uniunii (linia bugetară 01 03 06) se efectuează ex post pe baza cifrelor aferente execuției împrumuturilor externe garantate restante la sfârșitul anului n-2. Având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1638/2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat, „restituirile” provenite din investițiile cu capital de risc și cu împrumuturi realizate în zona mediteraneeană în cadrul operațiunilor încheiate înainte de 2007 cu ajutorul fondurilor din bugetul Uniunii au fost acumulate într-un cont fiduciar creat pentru Facilitatea euro-mediteraneeană de investiții și parteneriat (FEMIP). O parte dintre aceste restituiri ar trebui utilizată pentru fondul de garantare, ca măsură excepțională pentru a se asigura că plafoanele operațiunilor de finanțare ale BEI în temeiul prezentei decizii sunt menținute la un nivel adecvat pentru perioada 2014-2020. Fondurile rămase ar trebui să fie returnate la bugetul general al Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a răspunde evoluției potențiale a necesarului real de provizioane din fondul de garantare în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 480/2009, plafonul maxim al garanției UE ar trebui defalcat într-un plafon fix într-un cuantum de maximum 27 000 000 000 EUR și un cuantum suplimentar opțional de 3 000 000 000 EUR. Provizionarea fondului de garantare în cadrul bugetului general al Uniunii (linia bugetară 01 03 06) se efectuează ex post pe baza cifrelor aferente execuției împrumuturilor externe garantate restante la sfârșitul anului n-2. Având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1638/2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat, „restituirile” provenite din investițiile cu capital de risc și cu împrumuturi realizate în zona mediteraneeană în cadrul operațiunilor încheiate înainte de 2007 cu ajutorul fondurilor din bugetul Uniunii au fost acumulate într-un cont fiduciar creat pentru Facilitatea euro-mediteraneeană de investiții și parteneriat (FEMIP). O parte dintre aceste restituiri ar trebui utilizată pentru fondul de garantare, ca măsură excepțională pentru a se asigura că plafoanele operațiunilor de finanțare ale BEI în temeiul prezentei decizii sunt menținute la un nivel adecvat pentru perioada 2014-2020. Fondurile rămase ar trebui să fie returnate la bugetul general al Uniunii.

| (10) | Printre chestiunile care trebuie luate în considerare în vederea activării integrale sau parțiale a cuantumului suplimentar opțional ar trebui să se numere: progresele înregistrate în punerea în aplicare a prezentei decizii de către BEI, în special rezultatele operațiunilor BEI bazate pe informații furnizate, printre altele, de cadrul de măsurare a rezultatelor (REM), inclusiv impactul asupra dezvoltării; necesitățile de provizionare ale fondului de garantare, ținând seama de cuantumurile trecute și viitoare rămase de rambursat pentru toate activitățile vizate de fondul de garantare; situația macroeconomică, financiară și politică a regiunilor și a țărilor eligibile în momentul evaluării la jumătatea perioadei. |
| --- | --- |

(10)

Printre chestiunile care trebuie luate în considerare în vederea activării integrale sau parțiale a cuantumului suplimentar opțional ar trebui să se numere: progresele înregistrate în punerea în aplicare a prezentei decizii de către BEI, în special rezultatele operațiunilor BEI bazate pe informații furnizate, printre altele, de cadrul de măsurare a rezultatelor (REM), inclusiv impactul asupra dezvoltării; necesitățile de provizionare ale fondului de garantare, ținând seama de cuantumurile trecute și viitoare rămase de rambursat pentru toate activitățile vizate de fondul de garantare; situația macroeconomică, financiară și politică a regiunilor și a țărilor eligibile în momentul evaluării la jumătatea perioadei.

| (11) | Cuantumurile acoperite de garanția UE în fiecare regiune ar trebui să reprezinte în continuare plafoane pentru finanțarea BEI în temeiul garanției UE, și nu obiective pe care BEI trebuie să le atingă. Plafoanele ar trebui analizate ca parte a evaluării la jumătatea perioadei a prezentei decizii, în special ținând seama de eventualele modificări ale listei regiunilor și țărilor efectiv eligibile pentru finanțări de la BEI. |
| --- | --- |

(11)

Cuantumurile acoperite de garanția UE în fiecare regiune ar trebui să reprezinte în continuare plafoane pentru finanțarea BEI în temeiul garanției UE, și nu obiective pe care BEI trebuie să le atingă. Plafoanele ar trebui analizate ca parte a evaluării la jumătatea perioadei a prezentei decizii, în special ținând seama de eventualele modificări ale listei regiunilor și țărilor efectiv eligibile pentru finanțări de la BEI.

| (12) | Operațiunile de finanțare ale BEI ar trebui să fie coerente cu propriile strategii ale țării beneficiare. În acest context, pentru a spori coerența și a focaliza mai bine activitatea de finanțare externă a BEI asupra sprijinirii politicilor Uniunii, precum și în scopul obținerii unui beneficiu maxim de către beneficiari, Decizia nr. 1080/2011/UE stabilește obiective generale pentru operațiunile de finanțare ale BEI în toate regiunile și țările eligibile, și anume dezvoltarea sectorului privat local, în special susținerea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), dezvoltarea infrastructurii sociale și economice și atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, pe baza avantajelor comparative ale BEI în domeniile în care aceasta are un palmares verificat. Aceste obiective ar trebui să fie menținute în prezenta decizie pentru a promova în continuare creșterea durabilă și crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

(12)

Operațiunile de finanțare ale BEI ar trebui să fie coerente cu propriile strategii ale țării beneficiare. În acest context, pentru a spori coerența și a focaliza mai bine activitatea de finanțare externă a BEI asupra sprijinirii politicilor Uniunii, precum și în scopul obținerii unui beneficiu maxim de către beneficiari, Decizia nr. 1080/2011/UE stabilește obiective generale pentru operațiunile de finanțare ale BEI în toate regiunile și țările eligibile, și anume dezvoltarea sectorului privat local, în special susținerea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), dezvoltarea infrastructurii sociale și economice și atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, pe baza avantajelor comparative ale BEI în domeniile în care aceasta are un palmares verificat. Aceste obiective ar trebui să fie menținute în prezenta decizie pentru a promova în continuare creșterea durabilă și crearea de locuri de muncă.

| (13) | Îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare, inclusiv al IMM-urilor din Uniune care investesc în regiunile vizate de prezenta decizie, poate avea un rol esențial în stimularea dezvoltării economice și în combaterea șomajului. Pentru a sprijini efectiv IMM-urile, operațiunile de finanțare ale BEI ar trebui să fie orientate spre rezultate. BEI ar trebui, pe cât posibil, să investească în activitățile de cercetare și inovare ale IMM-urilor ca mijloc de sprijinire a dezvoltării locale. BEI ar trebui să coopereze cu instituțiile locale de intermediere financiară din țările eligibile, care ar trebui integrate în economia locală, în special pentru a se asigura că o parte a beneficiilor financiare este transferată clienților și că se creează o valoare adăugată în comparație cu alte surse de finanțare. Totodată, BEI ar trebui, în măsura posibilului, să sporească diversitatea partenerilor săi financiari în țările în care își desfășoară activitatea. Pe parcursul procesului de diligență, BEI ar trebui să evalueze dacă operațiunile de finanțare care sprijină IMM-urile prin intermediari financiari sunt în conformitate cu orientările operaționale regionale tehnice, cu REM și cu standardele BEI. BEI ar trebui să instituie un mecanism de raportare pentru a se asigura că fondurile destinate IMM-urilor sunt utilizate în beneficiul acestora. BEI ar trebui să furnizeze un raport consolidat privind finanțarea IMM-urilor în temeiul prezentei decizii, ca parte a contribuției sale la evaluarea la jumătatea perioadei. |
| --- | --- |

(13)

Îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare, inclusiv al IMM-urilor din Uniune care investesc în regiunile vizate de prezenta decizie, poate avea un rol esențial în stimularea dezvoltării economice și în combaterea șomajului. Pentru a sprijini efectiv IMM-urile, operațiunile de finanțare ale BEI ar trebui să fie orientate spre rezultate. BEI ar trebui, pe cât posibil, să investească în activitățile de cercetare și inovare ale IMM-urilor ca mijloc de sprijinire a dezvoltării locale. BEI ar trebui să coopereze cu instituțiile locale de intermediere financiară din țările eligibile, care ar trebui integrate în economia locală, în special pentru a se asigura că o parte a beneficiilor financiare este transferată clienților și că se creează o valoare adăugată în comparație cu alte surse de finanțare. Totodată, BEI ar trebui, în măsura posibilului, să sporească diversitatea partenerilor săi financiari în țările în care își desfășoară activitatea. Pe parcursul procesului de diligență, BEI ar trebui să evalueze dacă operațiunile de finanțare care sprijină IMM-urile prin intermediari financiari sunt în conformitate cu orientările operaționale regionale tehnice, cu REM și cu standardele BEI. BEI ar trebui să instituie un mecanism de raportare pentru a se asigura că fondurile destinate IMM-urilor sunt utilizate în beneficiul acestora. BEI ar trebui să furnizeze un raport consolidat privind finanțarea IMM-urilor în temeiul prezentei decizii, ca parte a contribuției sale la evaluarea la jumătatea perioadei.

| (14) | Acoperirea garanției UE, care este limitată la riscurile de natură suverană și politică, nu este suficientă în sine pentru a asigura activități substanțiale ale BEI în sprijinul microfinanțării. Prin urmare, o astfel de activitate, dacă este cazul, ar trebui să se desfășoare în combinație cu resursele bugetare disponibile în cadrul altor instrumente și prin mijlocirea instituțiilor intermediare, inclusiv la nivel local, ca modalitate de a promova creșterea economică și de a contribui indirect la reducerea sărăciei în țările mai sărace. |
| --- | --- |

(14)

Acoperirea garanției UE, care este limitată la riscurile de natură suverană și politică, nu este suficientă în sine pentru a asigura activități substanțiale ale BEI în sprijinul microfinanțării. Prin urmare, o astfel de activitate, dacă este cazul, ar trebui să se desfășoare în combinație cu resursele bugetare disponibile în cadrul altor instrumente și prin mijlocirea instituțiilor intermediare, inclusiv la nivel local, ca modalitate de a promova creșterea economică și de a contribui indirect la reducerea sărăciei în țările mai sărace.

| (15) | BEI ar trebui să continue să finanțeze proiectele de investiții în domeniul infrastructurii sociale, economice și de mediu, inclusiv al infrastructurii energetice și de transport, și ar trebui să ia în considerare creșterea activității sale de susținere a infrastructurii sanitare și de învățământ atunci când din aceste demersuri rezultă o valoare adăugată clară. |
| --- | --- |

(15)

BEI ar trebui să continue să finanțeze proiectele de investiții în domeniul infrastructurii sociale, economice și de mediu, inclusiv al infrastructurii energetice și de transport, și ar trebui să ia în considerare creșterea activității sale de susținere a infrastructurii sanitare și de învățământ atunci când din aceste demersuri rezultă o valoare adăugată clară.

| (16) | Pentru a consolida dimensiunea referitoare la schimbările climatice a garanției UE, ar trebui introdus un obiectiv global privind volumul operațiunilor, precum și un sistem care să permită evaluarea ex ante a emisiilor de gaze cu efect de seră ale proiectelor sprijinite în cadrul garanției UE. Operațiunile de finanțare ale BEI în sprijinul atenuării schimbărilor climatice și al adaptării la acestea ar trebui să reprezinte cel puțin 25 % din totalul operațiunilor de finanțare ale BEI pentru a continua promovarea la scară mondială a obiectivelor climatice ale Uniunii. BEI ar trebui să își ofere competența tehnică în cooperare cu Comisia pentru a sprijini omologii publici și privați care beneficiază de operațiunile de finanțare ale BEI în scopul abordării provocării reprezentate de schimbările climatice și al utilizării optime a resurselor financiare disponibile. Ar trebui să se ofere finanțări în condiții favorabile pentru proiectele de atenuare și de adaptare. Operațiunile de finanțare ale BEI ar trebui, atunci când este posibil și oportun, să fie completate de fonduri de la bugetul general al Uniunii, prin intermediul combinării eficiente și adecvate a granturilor și împrumuturilor acordate pentru finanțarea combaterii schimbărilor climatice, în contextul asistenței externe a Uniunii. În acest sens, raportul anual al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu ar trebui să conțină o informare detaliată cu privire la instrumentele financiare utilizate pentru finanțarea acestor proiecte, în care să se precizeze cuantumurile operațiunilor de finanțare ale BEI și valoarea corespunzătoare a granturilor. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a consolida dimensiunea referitoare la schimbările climatice a garanției UE, ar trebui introdus un obiectiv global privind volumul operațiunilor, precum și un sistem care să permită evaluarea ex ante a emisiilor de gaze cu efect de seră ale proiectelor sprijinite în cadrul garanției UE. Operațiunile de finanțare ale BEI în sprijinul atenuării schimbărilor climatice și al adaptării la acestea ar trebui să reprezinte cel puțin 25 % din totalul operațiunilor de finanțare ale BEI pentru a continua promovarea la scară mondială a obiectivelor climatice ale Uniunii. BEI ar trebui să își ofere competența tehnică în cooperare cu Comisia pentru a sprijini omologii publici și privați care beneficiază de operațiunile de finanțare ale BEI în scopul abordării provocării reprezentate de schimbările climatice și al utilizării optime a resurselor financiare disponibile. Ar trebui să se ofere finanțări în condiții favorabile pentru proiectele de atenuare și de adaptare. Operațiunile de finanțare ale BEI ar trebui, atunci când este posibil și oportun, să fie completate de fonduri de la bugetul general al Uniunii, prin intermediul combinării eficiente și adecvate a granturilor și împrumuturilor acordate pentru finanțarea combaterii schimbărilor climatice, în contextul asistenței externe a Uniunii. În acest sens, raportul anual al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu ar trebui să conțină o informare detaliată cu privire la instrumentele financiare utilizate pentru finanțarea acestor proiecte, în care să se precizeze cuantumurile operațiunilor de finanțare ale BEI și valoarea corespunzătoare a granturilor.

| (17) | În cadrul domeniilor vizate de obiectivele generale, integrarea regională între țări, în special integrarea economică între țările în proces de preaderare, țările vizate de politica de vecinătate și Uniune, ar trebui să constituie un obiectiv subiacent al operațiunilor de finanțare ale BEI. În acest context, BEI ar trebui să poată sprijini țările partenere în domeniile vizate de obiectivele generale prin investiții străine directe realizate de societăți din Uniune care promovează integrarea economică cu Uniunea și care contribuie la promovarea transferului de tehnologie și de cunoștințe, cu condiția să se fi realizat o analiză adecvată în cursul procesului de diligență necesar aferent proiectelor de investiții pentru a reduce la minimum riscurile ca operațiunile de finanțare ale BEI să afecteze negativ gradul de ocupare a forței de muncă din Uniune. De asemenea, BEI ar trebui încurajată să sprijine, pe propriul risc, investițiile străine directe în țările partenere realizate de societăți din Uniune, ținând seama de capacitatea de asumare a riscurilor a BEI. |
| --- | --- |

(17)

În cadrul domeniilor vizate de obiectivele generale, integrarea regională între țări, în special integrarea economică între țările în proces de preaderare, țările vizate de politica de vecinătate și Uniune, ar trebui să constituie un obiectiv subiacent al operațiunilor de finanțare ale BEI. În acest context, BEI ar trebui să poată sprijini țările partenere în domeniile vizate de obiectivele generale prin investiții străine directe realizate de societăți din Uniune care promovează integrarea economică cu Uniunea și care contribuie la promovarea transferului de tehnologie și de cunoștințe, cu condiția să se fi realizat o analiză adecvată în cursul procesului de diligență necesar aferent proiectelor de investiții pentru a reduce la minimum riscurile ca operațiunile de finanțare ale BEI să afecteze negativ gradul de ocupare a forței de muncă din Uniune. De asemenea, BEI ar trebui încurajată să sprijine, pe propriul risc, investițiile străine directe în țările partenere realizate de societăți din Uniune, ținând seama de capacitatea de asumare a riscurilor a BEI.

| (18) | BEI ar trebui să efectueze în mod periodic evaluări la jumătatea perioadei sau ex post ale activităților sprijinite în temeiul prezentei decizii pentru a analiza relevanța, performanța și efectele asupra dezvoltării ale acestora și să identifice aspectele care ar putea îmbunătăți activitățile viitoare. Astfel de evaluări ar trebui să contribuie la asumarea responsabilității și la analiza durabilității. |
| --- | --- |

(18)

BEI ar trebui să efectueze în mod periodic evaluări la jumătatea perioadei sau ex post ale activităților sprijinite în temeiul prezentei decizii pentru a analiza relevanța, performanța și efectele asupra dezvoltării ale acestora și să identifice aspectele care ar putea îmbunătăți activitățile viitoare. Astfel de evaluări ar trebui să contribuie la asumarea responsabilității și la analiza durabilității.

| (19) | Măsurile concrete de relaționare a obiectivelor generale ale garanției UE cu procesul de punere în aplicare a acestora vor fi stabilite în orientările tehnice operaționale regionale. Astfel de orientări ar trebui să fie consecvente cu cadrul mai extins al politicii regionale a Uniunii, inclusiv cu principiul diferențierii în cadrul politicii europene de vecinătate. Orientările tehnice operaționale regionale ar trebui revizuite în urma adoptării prezentei decizii și actualizate în urma revizuirii la jumătatea perioadei pentru a permite adaptarea la evoluția politicilor și priorităților externe ale Uniunii. Actualizarea orientărilor tehnice operaționale regionale ar trebui să țină seama, printre alte considerente, de evoluțiile relevante din țările eligibile. |
| --- | --- |

(19)

Măsurile concrete de relaționare a obiectivelor generale ale garanției UE cu procesul de punere în aplicare a acestora vor fi stabilite în orientările tehnice operaționale regionale. Astfel de orientări ar trebui să fie consecvente cu cadrul mai extins al politicii regionale a Uniunii, inclusiv cu principiul diferențierii în cadrul politicii europene de vecinătate. Orientările tehnice operaționale regionale ar trebui revizuite în urma adoptării prezentei decizii și actualizate în urma revizuirii la jumătatea perioadei pentru a permite adaptarea la evoluția politicilor și priorităților externe ale Uniunii. Actualizarea orientărilor tehnice operaționale regionale ar trebui să țină seama, printre alte considerente, de evoluțiile relevante din țările eligibile.

| (20) | În conformitate cu Protocolul nr. 5 privind Statutul Băncii Europene de Investiții anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul UE) și la TFUE, cererile adresate direct BEI pentru operațiuni de finanțare ale BEI ce urmează a se derula în temeiul prezentei decizii urmează să fie prezentate Comisiei pentru un aviz cu privire la conformitatea cu legislația și politicile relevante ale Uniunii. În cazul în care Comisia emite un aviz negativ cu privire la orice operațiune de finanțare a BEI care intră sub incidența prezentei decizii, operațiunea respectivă nu ar trebui să facă obiectul garanției UE. |
| --- | --- |

(20)

În conformitate cu Protocolul nr. 5 privind Statutul Băncii Europene de Investiții anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul UE) și la TFUE, cererile adresate direct BEI pentru operațiuni de finanțare ale BEI ce urmează a se derula în temeiul prezentei decizii urmează să fie prezentate Comisiei pentru un aviz cu privire la conformitatea cu legislația și politicile relevante ale Uniunii. În cazul în care Comisia emite un aviz negativ cu privire la orice operațiune de finanțare a BEI care intră sub incidența prezentei decizii, operațiunea respectivă nu ar trebui să facă obiectul garanției UE.

| (21) | În timp ce caracteristica BEI rămâne modelul său distinctiv de bancă de investiții publică, ale cărei atribuții constau în acordarea de împrumuturi pe termen lung în vederea îndeplinirii obiectivelor de politică stabilite de acționarii săi, operațiunile de finanțare ale BEI ar trebui să contribuie la principiile generale după care se ghidează acțiunea externă a Uniunii, potrivit articolului 21 din Tratatul UE, de consolidare și sprijinire a democrației și a statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și la punerea în aplicare a angajamentelor și a acordurilor internaționale, inclusiv a acordurilor în materie de mediu la care Uniunea este parte. În special, BEI ar trebui să contribuie la cooperarea economică, financiară și tehnică cu țările terțe în conformitate cu articolul 212 din TFUE. În plus, acțiunile BEI ar trebui să fie în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv în ceea ce privește respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite. Acțiunile BEI ar trebui, de asemenea, să fie în conformitate cu Convenția Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus) în etapele relevante ale ciclului proiectului. În ceea ce privește țările în curs de dezvoltare, operațiunile de finanțare ale BEI ar trebui să favorizeze dezvoltarea lor economică, socială și ecologică durabilă, mai ales a celor mai dezavantajate dintre acestea, integrarea armonioasă și progresivă a lor în economia mondială, precum și respectarea obiectivelor aprobate de Uniune în cadrul Organizației Națiunilor Unite și al altor organizații internaționale relevante. BEI ar trebui să depună eforturi pentru a sprijini în mod indirect realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului ale Organizației Națiunilor Unite pentru 2015 și, după 2015, realizarea oricăror obiective noi în materie de dezvoltare care ar putea modifica sau înlocui Obiectivele de dezvoltare ale mileniului, în toate regiunile în care își desfășoară activitatea, aducându-și contribuția la punerea în aplicare a măsurilor necesare în direcția realizării obiectivelor politicii de cooperare pentru dezvoltare a Uniunii în conformitate cu articolul 209 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(21)

În timp ce caracteristica BEI rămâne modelul său distinctiv de bancă de investiții publică, ale cărei atribuții constau în acordarea de împrumuturi pe termen lung în vederea îndeplinirii obiectivelor de politică stabilite de acționarii săi, operațiunile de finanțare ale BEI ar trebui să contribuie la principiile generale după care se ghidează acțiunea externă a Uniunii, potrivit articolului 21 din Tratatul UE, de consolidare și sprijinire a democrației și a statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și la punerea în aplicare a angajamentelor și a acordurilor internaționale, inclusiv a acordurilor în materie de mediu la care Uniunea este parte. În special, BEI ar trebui să contribuie la cooperarea economică, financiară și tehnică cu țările terțe în conformitate cu articolul 212 din TFUE. În plus, acțiunile BEI ar trebui să fie în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv în ceea ce privește respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite. Acțiunile BEI ar trebui, de asemenea, să fie în conformitate cu Convenția Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus) în etapele relevante ale ciclului proiectului. În ceea ce privește țările în curs de dezvoltare, operațiunile de finanțare ale BEI ar trebui să favorizeze dezvoltarea lor economică, socială și ecologică durabilă, mai ales a celor mai dezavantajate dintre acestea, integrarea armonioasă și progresivă a lor în economia mondială, precum și respectarea obiectivelor aprobate de Uniune în cadrul Organizației Națiunilor Unite și al altor organizații internaționale relevante. BEI ar trebui să depună eforturi pentru a sprijini în mod indirect realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului ale Organizației Națiunilor Unite pentru 2015 și, după 2015, realizarea oricăror obiective noi în materie de dezvoltare care ar putea modifica sau înlocui Obiectivele de dezvoltare ale mileniului, în toate regiunile în care își desfășoară activitatea, aducându-și contribuția la punerea în aplicare a măsurilor necesare în direcția realizării obiectivelor politicii de cooperare pentru dezvoltare a Uniunii în conformitate cu articolul 209 alineatul (3) din TFUE.

| (22) | Activitatea BEI în temeiul prezentei decizii ar trebui să sprijine punerea în aplicare a Consensului european privind dezvoltarea, a agendei schimbării și a principiilor eficacității ajutorului expuse în Declarația de la Paris din 2005, Agenda pentru acțiune de la Accra din 2008 și acordul de parteneriat de la Busan din 2011. În plus, activitatea BEI ar trebui să respecte Cadrul strategic și Planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația, adoptate de Consiliu la 25 iunie 2012, precum și acordurile internaționale de mediu, inclusiv angajamentele în materie de biodiversitate. Această orientare ar trebui pusă în aplicare prin câteva măsuri concrete, în special prin consolidarea capacității BEI de a evalua aspectele sociale, de mediu și de dezvoltare ale proiectelor de investiții, inclusiv drepturile omului, libertățile fundamentale și riscurile legate de conflicte, și prin promovarea consultărilor la nivel local cu autoritățile publice și societatea civilă. În acest context, BEI ar trebui să pună în aplicare și să dezvolte în continuare REM care furnizează un set detaliat de indicatori de performanță pentru măsurarea impactului economic, social, asupra mediului și asupra dezvoltării exercitat de operațiunile sale de finanțare pe parcursul întregului ciclu al proiectelor BEI. Punerea în aplicare a REM ar trebui să fie evaluată ca parte a evaluării la jumătatea perioadei a prezentei decizii. Atunci când derulează procesul de diligență necesar în ceea ce privește un proiect de investiții, BEI ar trebui, după caz și în conformitate cu principiile sociale și de mediu ale Uniunii și cu bunele practici internaționale, precum și cu dreptul Uniunii și cu dreptul național al țării beneficiare, să solicite promotorului proiectului de investiții să efectueze consultări la nivel local și să dea publicității rezultatele acestora pentru a ține seama de impactul proiectelor asupra părților interesate relevante. BEI ar trebui să comunice cu promotorii proiectelor și beneficiarii proiectelor de-a lungul întregului proces de elaborare a acestor proiecte. Contractele de finanțare semnate în cursul perioadei acoperite de prezenta decizie pentru operațiunile de finanțare ale BEI care implică omologi publici ar trebui să includă în mod explicit posibilitatea de a suspenda plățile în caz de revocare, în temeiul prezentei decizii, a eligibilității țării în care se derulează proiectul de investiții. |
| --- | --- |

(22)

Activitatea BEI în temeiul prezentei decizii ar trebui să sprijine punerea în aplicare a Consensului european privind dezvoltarea, a agendei schimbării și a principiilor eficacității ajutorului expuse în Declarația de la Paris din 2005, Agenda pentru acțiune de la Accra din 2008 și acordul de parteneriat de la Busan din 2011. În plus, activitatea BEI ar trebui să respecte Cadrul strategic și Planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația, adoptate de Consiliu la 25 iunie 2012, precum și acordurile internaționale de mediu, inclusiv angajamentele în materie de biodiversitate. Această orientare ar trebui pusă în aplicare prin câteva măsuri concrete, în special prin consolidarea capacității BEI de a evalua aspectele sociale, de mediu și de dezvoltare ale proiectelor de investiții, inclusiv drepturile omului, libertățile fundamentale și riscurile legate de conflicte, și prin promovarea consultărilor la nivel local cu autoritățile publice și societatea civilă. În acest context, BEI ar trebui să pună în aplicare și să dezvolte în continuare REM care furnizează un set detaliat de indicatori de performanță pentru măsurarea impactului economic, social, asupra mediului și asupra dezvoltării exercitat de operațiunile sale de finanțare pe parcursul întregului ciclu al proiectelor BEI. Punerea în aplicare a REM ar trebui să fie evaluată ca parte a evaluării la jumătatea perioadei a prezentei decizii. Atunci când derulează procesul de diligență necesar în ceea ce privește un proiect de investiții, BEI ar trebui, după caz și în conformitate cu principiile sociale și de mediu ale Uniunii și cu bunele practici internaționale, precum și cu dreptul Uniunii și cu dreptul național al țării beneficiare, să solicite promotorului proiectului de investiții să efectueze consultări la nivel local și să dea publicității rezultatele acestora pentru a ține seama de impactul proiectelor asupra părților interesate relevante. BEI ar trebui să comunice cu promotorii proiectelor și beneficiarii proiectelor de-a lungul întregului proces de elaborare a acestor proiecte. Contractele de finanțare semnate în cursul perioadei acoperite de prezenta decizie pentru operațiunile de finanțare ale BEI care implică omologi publici ar trebui să includă în mod explicit posibilitatea de a suspenda plățile în caz de revocare, în temeiul prezentei decizii, a eligibilității țării în care se derulează proiectul de investiții.

| (23) | La toate nivelurile, de la planificarea strategică în amonte și până la dezvoltarea proiectelor de investiții în aval, ar trebui garantat faptul că operațiunile de finanțare ale BEI respectă și vin în sprijinul politicilor externe ale Uniunii, precum și al obiectivelor generale stabilite în prezenta decizie. În vederea sporirii coerenței acțiunii externe a Uniunii, ar trebui consolidat dialogul dintre Comisie și BEI, în care să fie inclus și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), cu privire la politici și strategie, iar Parlamentul European și Consiliul ar trebui informate în mod corespunzător. Birourile BEI din afara Uniunii ar trebui să fie situate, acolo unde este posibil, în interiorul delegațiilor Uniunii, pentru a sprijini această cooperare, partajând, în același timp, costurile de funcționare. Memorandumul de înțelegere între Comisia Europeană și Banca Europeană de Investiții referitor la cooperarea și coordonarea în regiunile acoperite de mandatul privind împrumuturile externe, care a fost revizuit în 2013 pentru a spori cooperarea și schimbul reciproc de informații într-un stadiu timpuriu între Comisie, SEAE și BEI la nivel operațional, ar trebui să se aplice în continuare. Cooperarea în cadrul memorandumului de înțelegere ar trebui să includă în special o reexaminare periodică a aplicării principiului diferențierii în țările vizate de politica de vecinătate. Este deosebit de important să existe un schimb de opinii sistematic și într-un stadiu timpuriu între Comisie și BEI, cu includerea SEAE, atunci când este cazul, în cadrul procesului de elaborare a documentelor de programare relevante, pentru a optimiza sinergiile dintre activitățile lor. Cooperarea în ceea ce privește respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și prevenirea conflictelor ar trebui, de asemenea, să fie consolidată. BEI ar trebui să fie încurajată să coopereze cu delegațiile Uniunii pe parcursul ciclului proiectelor BEI. |
| --- | --- |

(23)

La toate nivelurile, de la planificarea strategică în amonte și până la dezvoltarea proiectelor de investiții în aval, ar trebui garantat faptul că operațiunile de finanțare ale BEI respectă și vin în sprijinul politicilor externe ale Uniunii, precum și al obiectivelor generale stabilite în prezenta decizie. În vederea sporirii coerenței acțiunii externe a Uniunii, ar trebui consolidat dialogul dintre Comisie și BEI, în care să fie inclus și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), cu privire la politici și strategie, iar Parlamentul European și Consiliul ar trebui informate în mod corespunzător. Birourile BEI din afara Uniunii ar trebui să fie situate, acolo unde este posibil, în interiorul delegațiilor Uniunii, pentru a sprijini această cooperare, partajând, în același timp, costurile de funcționare. Memorandumul de înțelegere între Comisia Europeană și Banca Europeană de Investiții referitor la cooperarea și coordonarea în regiunile acoperite de mandatul privind împrumuturile externe, care a fost revizuit în 2013 pentru a spori cooperarea și schimbul reciproc de informații într-un stadiu timpuriu între Comisie, SEAE și BEI la nivel operațional, ar trebui să se aplice în continuare. Cooperarea în cadrul memorandumului de înțelegere ar trebui să includă în special o reexaminare periodică a aplicării principiului diferențierii în țările vizate de politica de vecinătate. Este deosebit de important să existe un schimb de opinii sistematic și într-un stadiu timpuriu între Comisie și BEI, cu includerea SEAE, atunci când este cazul, în cadrul procesului de elaborare a documentelor de programare relevante, pentru a optimiza sinergiile dintre activitățile lor. Cooperarea în ceea ce privește respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și prevenirea conflictelor ar trebui, de asemenea, să fie consolidată. BEI ar trebui să fie încurajată să coopereze cu delegațiile Uniunii pe parcursul ciclului proiectelor BEI.

| (24) | Relațiile externe ale Uniunii ar trebui să fie sprijinite de o serie de instrumente, în special de Regulamentul (UE) nr. 236/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (4). În scopul de a ameliora coerența sprijinului global acordat de Uniune în regiunile în cauză, ar trebui să se exploateze posibilitățile de a combina finanțarea BEI cu resursele bugetare ale Uniunii, atunci când și dacă este cazul, sub forma instrumentelor financiare prevăzute în titlul VIII din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și a asistenței tehnice pentru pregătirea și punerea în aplicare a proiectelor, prin intermediul Instrumentului de asistență pentru preaderare II instituit prin Regulamentul (UE) nr. 231/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (6), al Instrumentului european de vecinătate instituit prin Regulamentul (UE) nr. 232/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (7), al Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare instituit prin Regulamentul (UE) nr. 233/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (8), al Instrumentului de parteneriat pentru cooperarea cu țările terțe instituit prin Regulamentul (UE) nr. 234/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (9), al Instrumentului pentru democrație și drepturile omului la scară mondială instituit prin Regulamentul (UE) nr. 235/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (10), al Instrumentului care contribuie la stabilitate și pace instituit prin Regulamentul (UE) nr. 230/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (11), precum și al Instrumentului pentru cooperarea în materie de securitate nucleară instituit prin Regulamentul (UE) nr. 237/2014 (12). În conformitate cu Decizia nr. 1080/2011/UE, Comisia a constituit o Platformă UE de finanțare mixtă a cooperării externe în vederea optimizării funcționării mecanismelor de combinare a granturilor și împrumuturilor în afara Uniunii, în special în ceea ce privește executarea bugetului general al Uniunii și, respectiv, a împrumuturilor BEI și schimbul de bune practici privind guvernanța și criteriile de evaluare la nivel de proiecte. Participarea BEI și a altor instituții financiare la mecanismele de combinare ar trebui să fie pe deplin în conformitate cu obiectivele externe ale Uniunii și cu principiile eficacității ajutorului și transparenței. |
| --- | --- |

(24)

Relațiile externe ale Uniunii ar trebui să fie sprijinite de o serie de instrumente, în special de Regulamentul (UE) nr. 236/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (4). În scopul de a ameliora coerența sprijinului global acordat de Uniune în regiunile în cauză, ar trebui să se exploateze posibilitățile de a combina finanțarea BEI cu resursele bugetare ale Uniunii, atunci când și dacă este cazul, sub forma instrumentelor financiare prevăzute în titlul VIII din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și a asistenței tehnice pentru pregătirea și punerea în aplicare a proiectelor, prin intermediul Instrumentului de asistență pentru preaderare II instituit prin Regulamentul (UE) nr. 231/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (6), al Instrumentului european de vecinătate instituit prin Regulamentul (UE) nr. 232/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (7), al Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare instituit prin Regulamentul (UE) nr. 233/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (8), al Instrumentului de parteneriat pentru cooperarea cu țările terțe instituit prin Regulamentul (UE) nr. 234/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (9), al Instrumentului pentru democrație și drepturile omului la scară mondială instituit prin Regulamentul (UE) nr. 235/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (10), al Instrumentului care contribuie la stabilitate și pace instituit prin Regulamentul (UE) nr. 230/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (11), precum și al Instrumentului pentru cooperarea în materie de securitate nucleară instituit prin Regulamentul (UE) nr. 237/2014 (12). În conformitate cu Decizia nr. 1080/2011/UE, Comisia a constituit o Platformă UE de finanțare mixtă a cooperării externe în vederea optimizării funcționării mecanismelor de combinare a granturilor și împrumuturilor în afara Uniunii, în special în ceea ce privește executarea bugetului general al Uniunii și, respectiv, a împrumuturilor BEI și schimbul de bune practici privind guvernanța și criteriile de evaluare la nivel de proiecte. Participarea BEI și a altor instituții financiare la mecanismele de combinare ar trebui să fie pe deplin în conformitate cu obiectivele externe ale Uniunii și cu principiile eficacității ajutorului și transparenței.

| (25) | În operațiunile sale de finanțare în afara Uniunii, care intră în domeniul de aplicare al prezentei decizii, BEI ar trebui să depună eforturi suplimentare pentru a consolida coordonarea și cooperarea cu instituțiile financiare europene și internaționale, în special cu cele care participă la Platforma UE de finanțare mixtă a cooperării externe. Această cooperare include, acolo unde este cazul, cooperarea în materie de condiționalitate sectorială și încredere reciprocă în proceduri, utilizarea de cofinanțări și participarea la inițiative globale, precum cele care promovează coordonarea și eficacitatea ajutorului. Această coordonare și cooperare ar trebui să acționeze în direcția limitării posibilelor dublări ale costurilor și a suprapunerilor inutile. Cooperarea ar trebui să se bazeze pe principiul reciprocității. Ar trebui să se promoveze, acolo unde este cazul, accesul reciproc al BEI la instrumentele financiare instituite de alte instituții financiare europene și internaționale. Memorandumul de înțelegere tripartit dintre Comisie, Grupul BEI și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) în ceea ce privește cooperarea în afara Uniunii, care permite Grupului BEI și BERD să acționeze în mod complementar, bazându-se pe avantajele lor comparative respective, a fost actualizat în 2012 pentru a acoperi extinderea zonei geografice a BERD la regiunea mediteraneeană și ar trebui să se aplice în continuare. Principiile prevăzute în prezenta decizie ar trebui să se aplice și atunci când finanțarea acordată de BEI este implementată prin acorduri de cooperare cu alte instituții financiare europene și internaționale. |
| --- | --- |

(25)

În operațiunile sale de finanțare în afara Uniunii, care intră în domeniul de aplicare al prezentei decizii, BEI ar trebui să depună eforturi suplimentare pentru a consolida coordonarea și cooperarea cu instituțiile financiare europene și internaționale, în special cu cele care participă la Platforma UE de finanțare mixtă a cooperării externe. Această cooperare include, acolo unde este cazul, cooperarea în materie de condiționalitate sectorială și încredere reciprocă în proceduri, utilizarea de cofinanțări și participarea la inițiative globale, precum cele care promovează coordonarea și eficacitatea ajutorului. Această coordonare și cooperare ar trebui să acționeze în direcția limitării posibilelor dublări ale costurilor și a suprapunerilor inutile. Cooperarea ar trebui să se bazeze pe principiul reciprocității. Ar trebui să se promoveze, acolo unde este cazul, accesul reciproc al BEI la instrumentele financiare instituite de alte instituții financiare europene și internaționale. Memorandumul de înțelegere tripartit dintre Comisie, Grupul BEI și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) în ceea ce privește cooperarea în afara Uniunii, care permite Grupului BEI și BERD să acționeze în mod complementar, bazându-se pe avantajele lor comparative respective, a fost actualizat în 2012 pentru a acoperi extinderea zonei geografice a BERD la regiunea mediteraneeană și ar trebui să se aplice în continuare. Principiile prevăzute în prezenta decizie ar trebui să se aplice și atunci când finanțarea acordată de BEI este implementată prin acorduri de cooperare cu alte instituții financiare europene și internaționale.

| (26) | BEI ar trebui încurajată să finanțeze în continuare operațiuni în afara Uniunii și pe propriul risc, inclusiv pentru a sprijini interesele economice ale Uniunii, în țări și pentru proiecte de investiții care au o bonitate financiară suficientă conform evaluării BEI și ținând cont de propria sa capacitate de absorbție a riscurilor, astfel încât garanția UE să poată fi utilizată cu prioritate în țările și la proiectele de investiții în care garanția UE creează valoare adăugată, pe baza propriei evaluări a BEI, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea economică, socială și ecologică durabilă. |
| --- | --- |

(26)

BEI ar trebui încurajată să finanțeze în continuare operațiuni în afara Uniunii și pe propriul risc, inclusiv pentru a sprijini interesele economice ale Uniunii, în țări și pentru proiecte de investiții care au o bonitate financiară suficientă conform evaluării BEI și ținând cont de propria sa capacitate de absorbție a riscurilor, astfel încât garanția UE să poată fi utilizată cu prioritate în țările și la proiectele de investiții în care garanția UE creează valoare adăugată, pe baza propriei evaluări a BEI, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea economică, socială și ecologică durabilă.

| (27) | BEI ar trebui să ofere o gamă tot mai largă de instrumente financiare inovatoare, inclusiv prin punerea accentului pe dezvoltarea instrumentelor de garantare. În plus, BEI ar trebui să încerce în mod activ să participe la instrumentele de partajare a riscului și la finanțarea prin împrumut de pe piața de capital a proiectelor capabile să genereze un flux de numerar stabil și previzibil. În special, BEI ar trebui să aibă în vedere sprijinirea instrumentelor de împrumut pe piața de capital emise sau acordate în beneficiul unui proiect de investiții derulat în țările eligibile. În plus, BEI ar trebui să își intensifice acordarea de credite în moneda locală și să emită obligațiuni pe piețele locale, cu condiția ca țările beneficiare să instituie reformele structurale necesare, în special în sectorul financiar, precum și alte măsuri de facilitare a activităților sale. În cadrul diversificării și extinderii instrumentelor de pe piața de capital, ar trebui să se acorde o atenție deosebită pentru a se asigura faptul că aceste instrumente nu conduc la practici financiare riscante și la contractarea de datorii, putând astfel amenința stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(27)

BEI ar trebui să ofere o gamă tot mai largă de instrumente financiare inovatoare, inclusiv prin punerea accentului pe dezvoltarea instrumentelor de garantare. În plus, BEI ar trebui să încerce în mod activ să participe la instrumentele de partajare a riscului și la finanțarea prin împrumut de pe piața de capital a proiectelor capabile să genereze un flux de numerar stabil și previzibil. În special, BEI ar trebui să aibă în vedere sprijinirea instrumentelor de împrumut pe piața de capital emise sau acordate în beneficiul unui proiect de investiții derulat în țările eligibile. În plus, BEI ar trebui să își intensifice acordarea de credite în moneda locală și să emită obligațiuni pe piețele locale, cu condiția ca țările beneficiare să instituie reformele structurale necesare, în special în sectorul financiar, precum și alte măsuri de facilitare a activităților sale. În cadrul diversificării și extinderii instrumentelor de pe piața de capital, ar trebui să se acorde o atenție deosebită pentru a se asigura faptul că aceste instrumente nu conduc la practici financiare riscante și la contractarea de datorii, putând astfel amenința stabilitatea financiară.

| (28) | Comisia ar trebui să transmită rapoarte anuale Parlamentului European și Consiliului. Raportul ar trebui să evalueze operațiunile de finanțare ale BEI și conformitatea acestora cu dispozițiile prezentei decizii, valoarea lor adăugată și contribuția la politicile externe ale Uniunii, calitatea lor, impactul acestora asupra dezvoltării, pe baza REM al BEI și a beneficiilor financiare transferate către beneficiari. Raportul ar trebui să includă, de asemenea, informații privind cererile de executare a garanției UE, finanțarea măsurilor de combatere a schimbărilor climatice și de susținere a biodiversității în temeiul prezentei decizii, monitorizarea funcționării memorandumului de înțelegere dintre BEI și Ombudsmanul European, precum și o descriere a cooperării cu Comisia și cu alte instituții financiare europene și internaționale, inclusiv a cofinanțării. Raportul ar trebui să fie făcut public, pentru a permite părților interesate relevante, inclusiv societății civile, să își exprime punctele de vedere. |
| --- | --- |

(28)

Comisia ar trebui să transmită rapoarte anuale Parlamentului European și Consiliului. Raportul ar trebui să evalueze operațiunile de finanțare ale BEI și conformitatea acestora cu dispozițiile prezentei decizii, valoarea lor adăugată și contribuția la politicile externe ale Uniunii, calitatea lor, impactul acestora asupra dezvoltării, pe baza REM al BEI și a beneficiilor financiare transferate către beneficiari. Raportul ar trebui să includă, de asemenea, informații privind cererile de executare a garanției UE, finanțarea măsurilor de combatere a schimbărilor climatice și de susținere a biodiversității în temeiul prezentei decizii, monitorizarea funcționării memorandumului de înțelegere dintre BEI și Ombudsmanul European, precum și o descriere a cooperării cu Comisia și cu alte instituții financiare europene și internaționale, inclusiv a cofinanțării. Raportul ar trebui să fie făcut public, pentru a permite părților interesate relevante, inclusiv societății civile, să își exprime punctele de vedere.

| (29) | Operațiunile de finanțare ale BEI desfășurate în sprijinul politicilor externe ale Uniunii ar trebui să respecte în continuare principiile bunei gestiuni bancare. Acestea ar trebui să continue să fie gestionate în conformitate cu normele și procedurile proprii ale BEI, care ar trebui să respecte principiile respective, incluzând măsurile corespunzătoare de control și declarația BEI privind standardele sociale și de mediu, precum și în conformitate cu normele și procedurile relevante privind Curtea de Conturi și Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF). BEI ar trebui să pună în aplicare în mod corespunzător, în cadrul operațiunilor sale de finanțare, politicile sale față de jurisdicțiile slab reglementate sau necooperante, identificate ca atare de către Uniune, Organizația Națiunilor Unite, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică sau Grupul de Acțiune Financiară Internațională, pentru a contribui la lupta internațională împotriva fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a spălării de bani. Din motive de transparență, BEI ar trebui să elaboreze, în măsura în care este posibil, în cooperare cu intermediarii financiari locali, o listă a debitorilor finali. |
| --- | --- |

(29)

Operațiunile de finanțare ale BEI desfășurate în sprijinul politicilor externe ale Uniunii ar trebui să respecte în continuare principiile bunei gestiuni bancare. Acestea ar trebui să continue să fie gestionate în conformitate cu normele și procedurile proprii ale BEI, care ar trebui să respecte principiile respective, incluzând măsurile corespunzătoare de control și declarația BEI privind standardele sociale și de mediu, precum și în conformitate cu normele și procedurile relevante privind Curtea de Conturi și Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF). BEI ar trebui să pună în aplicare în mod corespunzător, în cadrul operațiunilor sale de finanțare, politicile sale față de jurisdicțiile slab reglementate sau necooperante, identificate ca atare de către Uniune, Organizația Națiunilor Unite, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică sau Grupul de Acțiune Financiară Internațională, pentru a contribui la lupta internațională împotriva fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a spălării de bani. Din motive de transparență, BEI ar trebui să elaboreze, în măsura în care este posibil, în cooperare cu intermediarii financiari locali, o listă a debitorilor finali.

| (30) | BEI ar trebui să ia măsuri adecvate pentru a asigura faptul că, atunci când finanțează operațiuni care intră sub incidența garanției Uniunii, interesele financiare ale Uniunii Europene sunt protejate prin aplicarea de măsuri de prevenire a fraudei, corupției, spălării de bani și a oricăror alte activități ilegale și că OLAF este îndreptățit să efectueze controale și inspecții la fața locului în sediile beneficiarilor. BEI ar trebui, în conformitate cu Politica de prevenire și descurajare a conduitei interzise în activitățile Băncii Europene de Investiții (denumită în continuare „politica BEI de combatere a fraudei”), care a fost adoptată în 2008 și revizuită în 2013, să coopereze îndeaproape cu autoritățile competente ale Uniunii și ale statelor membre pentru a consolida măsurile de combatere a spălării de bani și a finanțării terorismului în vigoare și pentru a îmbunătăți executarea lor. În conformitate cu politica sa privind semnalarea neregulilor, BEI ar trebui, de asemenea, să acorde o atenție specială informațiilor furnizate de denunțători în ceea ce privește posibilele cazuri de fraudă, corupție sau activitate ilegală, permițând o monitorizare, un feedback și o protecție împotriva represaliilor adecvate. |
| --- | --- |

(30)

BEI ar trebui să ia măsuri adecvate pentru a asigura faptul că, atunci când finanțează operațiuni care intră sub incidența garanției Uniunii, interesele financiare ale Uniunii Europene sunt protejate prin aplicarea de măsuri de prevenire a fraudei, corupției, spălării de bani și a oricăror alte activități ilegale și că OLAF este îndreptățit să efectueze controale și inspecții la fața locului în sediile beneficiarilor. BEI ar trebui, în conformitate cu Politica de prevenire și descurajare a conduitei interzise în activitățile Băncii Europene de Investiții (denumită în continuare „politica BEI de combatere a fraudei”), care a fost adoptată în 2008 și revizuită în 2013, să coopereze îndeaproape cu autoritățile competente ale Uniunii și ale statelor membre pentru a consolida măsurile de combatere a spălării de bani și a finanțării terorismului în vigoare și pentru a îmbunătăți executarea lor. În conformitate cu politica sa privind semnalarea neregulilor, BEI ar trebui, de asemenea, să acorde o atenție specială informațiilor furnizate de denunțători în ceea ce privește posibilele cazuri de fraudă, corupție sau activitate ilegală, permițând o monitorizare, un feedback și o protecție împotriva represaliilor adecvate.

| (31) | Organismele de conducere ale BEI ar trebui să fie încurajate să ia măsurile necesare în vederea adaptării activității BEI pentru a contribui la politicile externe ale Uniunii în mod eficient, precum și pentru a se conforma în mod corespunzător cerințelor prevăzute de prezenta decizie, |
| --- | --- |

(31)

Organismele de conducere ale BEI ar trebui să fie încurajate să ia măsurile necesare în vederea adaptării activității BEI pentru a contribui la politicile externe ale Uniunii în mod eficient, precum și pentru a se conforma în mod corespunzător cerințelor prevăzute de prezenta decizie,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Garanția UE

(1)   Uniunea acordă Băncii Europene de Investiții (BEI) o garanție bugetară pentru operațiuni de finanțare realizate în afara Uniunii (denumită în continuare „garanția UE”). Garanția UE se acordă drept garanție globală pentru plățile datorate BEI, dar neprimite de aceasta, în legătură cu împrumuturi, garanții pentru împrumuturi și instrumente de împrumut pe piața de capital, acordate sau emise în beneficiul proiectelor de investiții ale BEI care sunt eligibile conform alineatului (2).

(2)   Sunt eligibile pentru garanția UE împrumuturile, garanțiile pentru împrumuturi și instrumente de împrumut pe piața de capital, care sunt acordate sau emise de BEI în beneficiul proiectelor de investiții realizate în țări eligibile în conformitate cu normele și procedurile proprii ale BEI, inclusiv cu declarația BEI privind principiile și standardele sociale și de mediu, și în sprijinul obiectivelor relevante de politică externă a Uniunii, în cazul cărora finanțarea BEI a fost acordată în conformitate cu un acord semnat care nu a expirat și nici nu a fost anulat (denumite în continuare „operațiunile de finanțare ale BEI”).

(3)   Operațiunile de finanțare ale BEI desfășurate în sprijinul politicilor externe ale Uniunii sunt gestionate în continuare în conformitate cu principiile bunei gestiuni bancare.

(4)   Garanția UE este limitată la 65 % din cuantumul total plătit și garantat în cadrul operațiunilor de finanțare ale BEI, din care se scad cuantumurile rambursate și la care se adaugă toate cuantumurile aferente.

(5)   Garanția UE acoperă operațiunile de finanțare ale BEI semnate în cursul perioadei 1 ianuarie 2014-31 decembrie 2020.

(6)   Dacă, la expirarea perioadei prevăzute la alineatul (5), Parlamentul European și Consiliul nu adoptă o decizie de acordare a unei noi garanții UE către BEI pentru pierderile legate de operațiunile sale de finanțare din afara Uniunii, perioada respectivă se prelungește o dată, automat, cu șase luni.

Articolul 2

Plafoane pentru operațiunile de finanțare ale BEI acoperite de garanția UE

(1)   Plafonul maxim al operațiunilor de finanțare ale BEI acoperite de garanția UE pentru perioada 2014-2020 nu depășește 30 000 000 000 EUR. Cuantumurile alocate inițial pentru operațiuni de finanțare, dar anulate ulterior nu fac parte din valoarea plafonului.

Plafonul maxim se defalchează după cum urmează:

| (a) | un plafon fix în valoare maximă de 27 000 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

un plafon fix în valoare maximă de 27 000 000 000 EUR;

| (b) | un cuantum suplimentar opțional în valoare de 3 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

un cuantum suplimentar opțional în valoare de 3 000 000 000 EUR.

Parlamentul European și Consiliul decid, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, în ceea ce privește activarea unei părți sau a totalității cuantumului menționat la litera (b) și repartizarea sa pe regiuni, în urma evaluării la jumătatea perioadei, astfel cum se prevede la articolul 19.

(2)   Plafonul fix menționat la alineatul (1) litera (a) se defalchează pe plafoane și subplafoane regionale, conform anexei I. În cadrul plafoanelor regionale, BEI asigură în mod progresiv o repartizare echilibrată pe țări, în regiunile aflate sub acoperirea garanției UE.

Articolul 3

Obiective și principii generale

(1)   Garanția UE se acordă numai pentru operațiunile de finanțare ale BEI care au valoare adăugată, conform propriei evaluări a BEI, și sprijină oricare dintre următoarele obiective generale:

| (a) | dezvoltarea sectorului privat local, în special sprijinirea IMM-urilor; |
| --- | --- |

(a)

dezvoltarea sectorului privat local, în special sprijinirea IMM-urilor;

| (b) | dezvoltarea infrastructurii sociale și economice, inclusiv a infrastructurii de transport, energie și mediu, precum și a tehnologiei informației și comunicațiilor; |
| --- | --- |

(b)

dezvoltarea infrastructurii sociale și economice, inclusiv a infrastructurii de transport, energie și mediu, precum și a tehnologiei informației și comunicațiilor;

| (c) | atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea. |
| --- | --- |

(c)

atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea.

(2)   Păstrând caracterul distinct al BEI ca bancă de investiții, operațiunile de finanțare ale BEI realizate în temeiul prezentei decizii contribuie la interesul general al UE, în special la principiile care stau la baza acțiunii externe a Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 21 din Tratatul UE, precum și la punerea în aplicare a acordurilor internaționale în domeniul mediului la care Uniunea este parte. Organismele de conducere ale BEI sunt încurajate să ia măsurile necesare în vederea adaptării activității BEI pentru a contribui la politicile externe ale Uniunii în mod eficient, precum și pentru a se conforma în mod corespunzător cerințelor prevăzute de prezenta decizie.

(3)   Integrarea regională între țări, incluzând în special integrarea economică între țările în fază de preaderare, țările vizate de politica de vecinătate și Uniune, constituie un obiectiv subiacent al operațiunilor de finanțare ale BEI în domeniile acoperite de obiectivele generale stabilite la alineatul (1). BEI întreprinde operațiuni de finanțare în țările beneficiare în domeniile acoperite de obiectivele generale prin sprijinirea investițiilor străine directe care promovează integrarea economică cu Uniunea.

(4)   În țările în curs de dezvoltare, astfel cum sunt definite în lista beneficiarilor de asistență oficială pentru dezvoltare elaborată de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, operațiunile de finanțare ale BEI contribuie, conform articolelor 208 și 209 din TFUE, în mod indirect la obiectivele politicii Uniunii în ceea ce privește cooperarea pentru dezvoltare, cum ar fi reducerea sărăciei prin intermediul unei creșteri economice favorabile incluziunii și al unei economii durabile, precum și al dezvoltării ecologice și sociale.

(5)   Pentru a se asigura că investițiile sectorului privat au cel mai mare impact asupra dezvoltării, BEI depune eforturi pentru a consolida sectorul privat local în țările beneficiare, prin sprijinirea investițiilor locale, astfel cum se prevede la alineatul (1) litera (a). Operațiunile de finanțare ale BEI care sprijină obiectivele generale stabilite la alineatul (1) vizează, de asemenea, includerea sprijinului acordat proiectelor de investiții ale IMM-urilor din Uniune. Pentru a monitoriza în mod eficace utilizarea fondurilor în beneficiul IMM-urilor în cauză, BEI stabilește cerințe contractuale adecvate împreună cu intermediarii financiari, inclusiv standarde privind rapoartele care trebuie furnizate de către beneficiari.

BEI cooperează cu intermediarii financiari care pot susține nevoile specifice ale IMM-urilor în țările în care aceasta desfășoară operațiuni și care nu participă la operațiunile de finanțare ale BEI puse în aplicare într-o țară eligibilă prin intermediul unor entități situate într-o jurisdicție necooperantă străină menționată la articolul 13.

(6)   Operațiunile de finanțare ale BEI care sprijină obiectivele generale stabilite la alineatul (1) litera (b) susțin proiecte de investiții în principal în sectoare precum transporturile, energia, infrastructura de mediu, tehnologia informației și comunicațiilor, sănătatea și învățământul. Aceste sectoare includ producția și integrarea energiei din surse regenerabile, transformarea sistemelor energetice care să permită trecerea la tehnologii și combustibili care generează emisii scăzute de dioxid de carbon, securitatea energetică durabilă și infrastructura energetică, inclusiv pentru producția de gaz și transportul către piața energetică a Uniunii, precum și electrificarea zonelor rurale, infrastructura de mediu, precum alimentarea cu apă, salubrizarea și infrastructura verde, telecomunicațiile și infrastructura rețelelor în bandă largă.

(7)   Operațiunile de finanțare ale BEI care sprijină obiectivele generale stabilite la alineatul (1) litera (c) sprijină proiectele de investiții privind atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, care contribuie la obiectivul global al Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice, în special prin evitarea sau reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în domeniile energiei din surse regenerabile, eficienței energetice și transportului sustenabil, sau prin sporirea rezistenței la impactul negativ al schimbărilor climatice asupra țărilor, sectoarelor și comunităților vulnerabile. Criteriile de eligibilitate pentru proiectele din domeniul combaterii schimbărilor climatice sunt definite în cadrul strategiei privind schimbările climatice a BEI care se actualizează înainte de sfârșitul anului 2015. În acest sens, în procedura de evaluare de mediu ar trebui să fie inclusă o analiză a amprentei de carbon pentru a determina dacă propunerile de proiecte optimizează îmbunătățirile în materie de eficiență energetică. În cursul perioadei acoperite de prezenta decizie, volumul acestor operațiuni reprezintă cel puțin 25 % din totalul operațiunilor de finanțare ale BEI.

(8)   În conformitate cu obiectivele Uniunii și cu obiectivele internaționale în materie de schimbări climatice, până la sfârșitul anului 2015, BEI, în cooperare cu Comisia, își actualizează strategia privind schimbările climatice în ceea ce privește operațiunile sale de finanțare. Această actualizare cuprinde, printre altele, măsuri concrete pentru a se asigura alinierea proiectelor de investiții în temeiul prezentei decizii la obiectivele Uniunii în materie de schimbări climatice, precum și pentru accelerarea eforturilor de sprijinire a surselor regenerabile de energie și a eficienței energetice.

(9)   Garanția UE acoperă numai operațiunile de finanțare ale BEI realizate în țări eligibile care au încheiat cu BEI un acord-cadru de stabilire a condițiilor juridice în care urmează să se realizeze operațiunile respective.

Articolul 4

Țări vizate

(1)   Lista țărilor potențial eligibile pentru finanțare din partea BEI cu garanție UE figurează în anexa II. Lista țărilor eligibile pentru finanțare din partea BEI cu garanție UE figurează în anexa III și include exclusiv țările conținute în lista din anexa II. Pentru țările care nu figurează în anexa II, eligibilitatea pentru finanțarea BEI în temeiul garanței UE se decide de la caz la caz, în conformitate cu procedura legislativă ordinară.

(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 18 în ceea ce privește modificările aduse anexei III. Deciziile Comisiei se iau pe baza unei evaluări globale care include aspecte economice, sociale, politice și de mediu, în special aspectele referitoare la democrație, drepturile omului și libertățile fundamentale, precum și rezoluțiile relevante ale Parlamentului European și deciziile și concluziile Consiliului.

(3)   Actele delegate de modificare a anexei III nu afectează acoperirea prin garanția UE a operațiunilor de finanțare ale BEI semnate înainte de intrarea în vigoare a actelor delegate respective, sub rezerva dispozițiilor de la alineatul (4).

(4)   Plățile aferente operațiunilor de finanțare ale BEI care beneficiază de o garanție globală, astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (1), nu se fac în țări care nu figurează în anexa III.

(5)   Garanția UE nu acoperă operațiunile de finanțare ale BEI dintr-o anumită țară cu care a fost semnat acordul privind astfel de operațiuni după aderarea țării respective la Uniune.

Articolul 5

Contribuția operațiunilor de finanțare ale BEI la politicile Uniunii

(1)   Comisia actualizează, împreună cu BEI, orientările operaționale regionale tehnice existente pentru operațiunile de finanțare ale BEI în termen de un an de la data intrării în vigoare a prezentei decizii.

Orientările operaționale regionale tehnice sunt consecvente cu cadrul general de politică regională a Uniunii, stabilit în anexa IV. În special, orientările operaționale regionale tehnice garantează că finanțarea BEI în temeiul prezentei decizii vine în completarea politicilor, programelor și instrumentelor regionale de sprijin corespunzătoare ale Uniunii.

La actualizarea orientărilor operaționale regionale tehnice, Comisia și BEI iau în considerare rezoluțiile relevante ale Parlamentului European, precum și deciziile și concluziile Consiliului. Orientările operaționale regionale tehnice sunt coerente cu prioritățile incluse în programele naționale sau regionale disponibile, elaborate de către țările beneficiare, ținând seama în mod corespunzător de orice consultare a societății civile locale în procesul de elaborare a programelor respective.

Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului orientările operaționale regionale tehnice actualizate, de îndată ce sunt stabilite.

În cadrul stabilit prin orientările operaționale regionale tehnice, BEI definește strategii de finanțare corespunzătoare și garantează implementarea lor.

Operațiunile de finanțare ale BEI sunt coerente cu orientările operaționale regionale tehnice și cu strategiile țării beneficiare.

Orientările operaționale regionale tehnice se revizuiesc după evaluarea la jumătatea perioadei prevăzută la articolul 19.

(2)   În cadrul procedurii prevăzute la articolul 19 din Protocolul nr. 5, Comisia emite un aviz cu privire la operațiunile de finanțare ale BEI. În cazul în care Comisia emite un aviz nefavorabil cu privire la o operațiune de finanțare a BEI care intră sub incidența prezentei decizii, operațiunea respectivă nu face obiectul garanției UE.

Articolul 6

Cooperarea cu Comisia și cu SEAE

(1)   Coerența acțiunilor externe ale BEI cu obiectivele de politică externă ale Uniunii trebuie consolidată în continuare, în vederea creării unei sinergii maxime între operațiunile de finanțare ale BEI și resursele bugetare ale Uniunii, în special prin actualizarea orientărilor operaționale regionale tehnice menționate la articolul 5, asupra cărora SEAE trebuie consultat în privința chestiunilor de politică, după caz, precum și printr-un dialog regulat și sistematic și un schimb de informații într-un stadiu timpuriu referitor la:

| (a) | documentele strategice elaborate de Comisie sau de SEAE, după caz, cum ar fi documentele strategice de țară și de regiune, programele orientative, planurile de acțiune și documentele de preaderare; |
| --- | --- |

(a)

documentele strategice elaborate de Comisie sau de SEAE, după caz, cum ar fi documentele strategice de țară și de regiune, programele orientative, planurile de acțiune și documentele de preaderare;

| (b) | documentele de planificare strategică, proiectele de investiții în pregătire ale BEI, precum și rapoartele anuale ale BEI adresate Comisiei; |
| --- | --- |

(b)

documentele de planificare strategică, proiectele de investiții în pregătire ale BEI, precum și rapoartele anuale ale BEI adresate Comisiei;

| (c) | alte aspecte operaționale și de politică. |
| --- | --- |

(c)

alte aspecte operaționale și de politică.

(2)   Cooperarea se desfășoară în mod diferențiat pe regiuni, inclusiv la nivelul delegațiilor Uniunii, luând în considerare rolul BEI, precum și politicile Uniunii în fiecare regiune.

Articolul 7

Cooperarea cu alte instituții financiare europene și internaționale

(1)   Operațiunile de finanțare ale BEI se realizează, dacă este cazul, în cooperare cu alte instituții financiare europene multilaterale și ale statelor membre (denumite în continuare „instituții financiare europene”) și alte instituții financiare internaționale, inclusiv cu băncile de dezvoltare regională (denumite în continuare „instituții financiare internaționale”), pentru a maximiza sinergiile, cooperarea și eficiența, pentru a elabora în comun instrumente financiare inovatoare, pentru a asigura o partajare rezonabilă și prudentă a riscurilor, proiecte coerente de investiții și condiționalitate sectorială, precum și pentru a reduce la minimum riscul de duplicare a costurilor și de suprapunere inutilă.

(2)   Cooperarea menționată la alineatul (1) este facilitată prin coordonarea între Comisie, BEI și instituțiile financiare europene și internaționale relevante care operează în diferitele regiuni, realizată, după caz, în contextul memorandumurilor de înțelegere sau al altor cadre de cooperare regională ale Uniunii.

Articolul 8

Acoperirea și condițiile garanției UE

(1)   Pentru operațiunile de finanțare ale BEI, cu excepția celor care constau în instrumente de împrumut pe piața de capital, încheiate cu un stat sau garantate de către un stat, precum și pentru alte operațiuni de finanțare ale BEI încheiate cu autorități regionale sau locale sau cu întreprinderi sau instituții de stat sau controlate de stat, atunci când aceste alte operațiuni de finanțare ale BEI se bazează pe o evaluare corespunzătoare a riscului de credit de către BEI, ținând seama de situația riscului de credit al țării în cauză, garanția UE acoperă toate plățile neîncasate de BEI, dar datorate acesteia (denumită în continuare „garanția generală”).

(2)   În sensul alineatului (1), Palestina este reprezentată de Autoritatea Palestiniană, iar Kosovo este reprezentată de autoritățile din Kosovo (13).

(3)   Pentru alte operațiuni de finanțare ale BEI în afara celor prevăzute la alineatul (1), garanția UE acoperă toate plățile datorate BEI, dar neîncasate de aceasta, dacă neîncasarea a fost determinată de producerea unuia dintre riscurile politice enumerate mai jos (denumită în continuare „garanție de risc politic”):

| (a) | netransferarea valutei; |
| --- | --- |

(a)

netransferarea valutei;

| (b) | expropriere; |
| --- | --- |

(b)

expropriere;

| (c) | război sau tulburări civile; |
| --- | --- |

(c)

război sau tulburări civile;

| (d) | denegare de dreptate în caz de încălcare a contractului. |
| --- | --- |

(d)

denegare de dreptate în caz de încălcare a contractului.

(4)   Pentru operațiunile de finanțare ale BEI care constau în instrumente de împrumut pe piața de capital, se aplică numai garanția de risc politic.

(5)   Acordurile de finanțare cu promotorii individuali legate de operațiunile de finanțare ale BEI includ, de asemenea, dispoziții de mediu și sociale adecvate, în conformitate cu normele și procedurile proprii ale BEI.

(6)   Comisia și BEI prevăd în acordul de garantare menționat la articolul 14 o politică de alocare clară și transparentă care să permită BEI să identifice, în cadrul activității sale externe, operațiunile care urmează să fie finanțate în temeiul prezentei decizii pentru a asigura o utilizare cât mai eficientă a garanției UE. Politica de alocare se bazează pe bonitatea financiară a operațiunilor de finanțare ale BEI, astfel cum a fost evaluată de BEI, pe plafoane, astfel cum sunt definite în anexa I, pe natura omologului, fie un stat suveran sau o entitate subsuverană care face obiectul alineatului (1) din prezentul articol, ori o entitate privată, pe capacitatea de absorbție a riscurilor de către BEI și pe alte criterii pertinente, inclusiv valoarea adăugată a garanției UE. Parlamentul European și Consiliul sunt informate cu privire la politica de alocare în conformitate cu articolul 14.

(7)   În cazul executării garanției UE, Uniunea se subrogă în toate drepturile relevante ale BEI și pentru orice obligație legată de operațiunile sale de finanțare, în conformitate cu acordul de garantare menționat la articolul 14.

Articolul 9

Evaluarea și monitorizarea de către BEI a proiectelor de investiții

(1)   BEI desfășoară cu temeinicie procesul de diligență necesar și, după caz, solicită promotorilor de proiecte să efectueze, în conformitate cu principiile sociale și de mediu ale Uniunii, consultări publice locale cu părțile interesate relevante de la nivel național și local, precum și cu societatea civilă, în etapa de planificare a proiectului și în etapa de punere în aplicare, cu privire la aspectele sociale, în materie de drepturile omului, de mediu, economice și legate de dezvoltare ale proiectelor de investiții acoperite de garanția UE, precum și să ofere informații pertinente pentru evaluarea contribuției la îndeplinirea obiectivelor strategice și de politică externă ale Uniunii.

Acolo unde este cazul, această evaluare include o estimare a modului în care capacitățile beneficiarilor finanțărilor BEI pot fi consolidate prin asistență tehnică, pe parcursul derulării proiectului. Normele și procedurile proprii ale BEI includ prevederile necesare privind evaluarea impactului social și asupra mediului al proiectelor de investiții și a aspectelor legate de drepturile omului și de prevenirea conflictelor, pentru a se asigura că proiectele de investiții sprijinite în temeiul prezentei decizii sunt durabile din punct de vedere ecologic și social.

(2)   Pe lângă evaluarea ex ante a aspectelor legate de dezvoltare, BEI monitorizează implementarea operațiunilor de finanțare. În special, BEI solicită promotorilor de proiecte să realizeze o monitorizare detaliată pe parcursul perioadei de implementare și până la finalizare, care să vizeze, printre altele, impactul economic, social, asupra dezvoltării, mediului și drepturilor omului al proiectului de investiții. BEI verifică periodic informațiile puse la dispoziție de promotorii de proiecte și le face publice, cu acordul promotorului de proiecte. În cazul în care este posibil, rapoartele referitoare la stadiul de finalizare a proiectului legate de operațiunile de finanțare ale BEI se fac publice, cu excepția informațiilor confidențiale.

(3)   Monitorizarea efectuată de BEI vizează, de asemenea, includerea implementării operațiunilor intermediate și a performanței intermediarilor financiari în contextul sprijinirii IMM-urilor.

(4)   BEI stabilește un sistem cuprinzător pentru evaluarea ex ante a emisiilor de gaze cu efect de seră relative și absolute legate de operațiunile de finanțare ale BEI, la proiecte în cazul cărora emisiile respective respectă praguri semnificative, astfel cum sunt definite în cadrul unei metodologii relevante incluse în strategia BEI privind schimbările climatice, și în cazul în care datele sunt disponibile.

(5)   Atunci când este posibil, rezultatele monitorizării sunt făcute publice, sub rezerva cerințelor de confidențialitate și a acordului părților implicate.

Articolul 10

Venituri alocate externe pentru Fondul de garantare

Rambursările și veniturile în valoare de 110 000 000 EUR, provenind din operațiunile încheiate înainte de 2007, inclusiv rambursările de capital, garanțiile eliberate și rambursarea capitalului principal al împrumuturilor, dividendele, câștigurile de capital, comisioanele de garanție și dobânzile la împrumuturi și la sumele din conturi fiduciare, rambursate în contul fiduciar stabilit pentru Facilitatea euro-mediteraneeană de investiții și parteneriat și care pot fi atribuite sprijinului de la bugetul general al Uniunii, constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 și se utilizează pentru fondul de garantare.

Cuantumurile care depășesc 110 000 000 EUR care au fost rambursate în contul fiduciar deschis pentru Facilitatea euro-mediteraneeană de investiții și parteneriat sunt înscrise în bugetul general al Uniunii după deducerea costurilor și comisioanelor de administrare.

Articolul 11

Raportare anuală și contabilitate

(1)   Comisia prezintă anual Parlamentului European și Consiliului un raport privind operațiunile de finanțare ale BEI realizate în temeiul prezentei decizii. Raportul este făcut public și include:

| (a) | o evaluare a operațiunilor de finanțare ale BEI la nivel de proiect, sector, țară și la nivel regional, precum și conformitatea acestora cu prezenta decizie; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare a operațiunilor de finanțare ale BEI la nivel de proiect, sector, țară și la nivel regional, precum și conformitatea acestora cu prezenta decizie;

| (b) | o evaluare a valorii adăugate, a realizărilor, rezultatelor și impactului pentru dezvoltare estimate ale operațiunilor de finanțare ale BEI, pe bază agregată, pornind de la raportul anual privind cadrul de măsurare a rezultatelor al BEI. În acest scop, BEI utilizează indicatori de performanță referitori la aspectele de dezvoltare, de mediu și sociale, inclusiv referitoare la drepturile omului, ale proiectelor finanțate, luând în considerare indicatorii relevanți în conformitate cu Declarația de la Paris din 2005 privind eficacitatea ajutorului. Indicatorii pentru aspectele de mediu ale proiectelor includ criterii pentru tehnologiile curate, care sunt orientate în principiu către eficiența energetică, și pentru tehnologiile care permit reducerea emisiilor; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a valorii adăugate, a realizărilor, rezultatelor și impactului pentru dezvoltare estimate ale operațiunilor de finanțare ale BEI, pe bază agregată, pornind de la raportul anual privind cadrul de măsurare a rezultatelor al BEI. În acest scop, BEI utilizează indicatori de performanță referitori la aspectele de dezvoltare, de mediu și sociale, inclusiv referitoare la drepturile omului, ale proiectelor finanțate, luând în considerare indicatorii relevanți în conformitate cu Declarația de la Paris din 2005 privind eficacitatea ajutorului. Indicatorii pentru aspectele de mediu ale proiectelor includ criterii pentru tehnologiile curate, care sunt orientate în principiu către eficiența energetică, și pentru tehnologiile care permit reducerea emisiilor;

| (c) | o evaluare a contribuției operațiunilor de finanțare ale BEI la îndeplinirea obiectivelor strategice și a obiectivelor de politică externă ale Uniunii, ținând cont de orientările operaționale regionale tehnice menționate la articolul 5; |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a contribuției operațiunilor de finanțare ale BEI la îndeplinirea obiectivelor strategice și a obiectivelor de politică externă ale Uniunii, ținând cont de orientările operaționale regionale tehnice menționate la articolul 5;

| (d) | o evaluare a avantajului financiar transferat beneficiarilor de operațiuni de finanțare ale BEI pe bază agregată; |
| --- | --- |

(d)

o evaluare a avantajului financiar transferat beneficiarilor de operațiuni de finanțare ale BEI pe bază agregată;

| (e) | o evaluare a calității operațiunilor de finanțare ale BEI, în special măsura în care BEI a ținut seama de sustenabilitatea socială și de mediu în cadrul procesului de diligență necesar și al monitorizării proiectelor de investiții finanțate; |
| --- | --- |

(e)

o evaluare a calității operațiunilor de finanțare ale BEI, în special măsura în care BEI a ținut seama de sustenabilitatea socială și de mediu în cadrul procesului de diligență necesar și al monitorizării proiectelor de investiții finanțate;

| (f) | informații detaliate privind cererile de executare a garanției UE; |
| --- | --- |

(f)

informații detaliate privind cererile de executare a garanției UE;

| (g) | informații cu privire la volumul finanțării măsurilor de combatere a schimbărilor climatice și al finanțării măsurilor de susținere a biodiversității în temeiul prezentei decizii, impactul asupra emisiilor de gaze cu efect de seră absolute și relative menționat la articolul 9 alineatul (4), pe bază agregată, precum și numărul de proiecte evaluate în funcție de riscurile climatice; |
| --- | --- |

(g)

informații cu privire la volumul finanțării măsurilor de combatere a schimbărilor climatice și al finanțării măsurilor de susținere a biodiversității în temeiul prezentei decizii, impactul asupra emisiilor de gaze cu efect de seră absolute și relative menționat la articolul 9 alineatul (4), pe bază agregată, precum și numărul de proiecte evaluate în funcție de riscurile climatice;

| (h) | o descriere a cooperării cu Comisia și alte instituții financiare europene și internaționale, incluzând cofinanțarea. Raportul trebuie să includă în special o defalcare a resurselor financiare ale Uniunii și a resurselor altor instituții financiare europene și internaționale utilizate în combinație cu finanțarea acordată de BEI, oferind astfel o imagine de ansamblu asupra întregii investiții sprijinite prin operațiunile de finanțare ale BEI realizate în temeiul prezentei decizii. Raportul trebuie să menționeze, de asemenea, încheierea de noi memorandumuri de înțelegere între BEI și alte instituții financiare europene sau internaționale care au un impact asupra operațiunilor de finanțare ale BEI în temeiul prezentei decizii; |
| --- | --- |

(h)

o descriere a cooperării cu Comisia și alte instituții financiare europene și internaționale, incluzând cofinanțarea. Raportul trebuie să includă în special o defalcare a resurselor financiare ale Uniunii și a resurselor altor instituții financiare europene și internaționale utilizate în combinație cu finanțarea acordată de BEI, oferind astfel o imagine de ansamblu asupra întregii investiții sprijinite prin operațiunile de finanțare ale BEI realizate în temeiul prezentei decizii. Raportul trebuie să menționeze, de asemenea, încheierea de noi memorandumuri de înțelegere între BEI și alte instituții financiare europene sau internaționale care au un impact asupra operațiunilor de finanțare ale BEI în temeiul prezentei decizii;

| (i) | informații privind urmărirea funcționării memorandumului de înțelegere dintre BEI și Ombudsmanul European în măsura în care memorandumul respectiv se referă la operațiunile de finanțare ale BEI acoperite de prezenta decizie. |
| --- | --- |

(i)

informații privind urmărirea funcționării memorandumului de înțelegere dintre BEI și Ombudsmanul European în măsura în care memorandumul respectiv se referă la operațiunile de finanțare ale BEI acoperite de prezenta decizie.

(2)   În vederea pregătirii raportului menționat la alineatul (1) de către Comisie, BEI prezintă Comisiei rapoarte anuale cu privire la operațiunile de finanțare ale BEI realizate în temeiul prezentei decizii, inclusiv toate elementele necesare care să permită Comisiei să își elaboreze raportul în conformitate cu alineatul (1). BEI poate, de asemenea, să furnizeze Comisiei informații suplimentare relevante astfel încât Parlamentul European și Consiliul să aibă o imagine de ansamblu cuprinzătoare a activităților externe ale BEI.

(3)   BEI furnizează Comisiei datele statistice, financiare și contabile despre fiecare operațiune de finanțare a BEI, precum și toate informațiile suplimentare necesare pentru îndeplinirea obligațiilor de raportare ale Comisiei sau pentru a răspunde solicitărilor Curții de Conturi și un certificat de audit cu privire la cuantumurile contractate ale operațiunilor de finanțare ale BEI. BEI furnizează, de asemenea, Comisiei orice alt document necesar conform Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012.

(4)   Din motive de contabilitate și în vederea întocmirii rapoartelor de către Comisie cu privire la riscurile acoperite de garanția UE, BEI furnizează Comisiei evaluarea riscurilor efectuată de bancă și informațiile referitoare la clasificarea operațiunilor de finanțare ale BEI.

(5)   BEI prezintă Comisiei, cel puțin o dată pe an, un program multianual orientativ cu volumul planificat al semnăturilor de operațiuni de finanțare ale BEI, astfel încât să se asigure compatibilitatea previziunilor de finanțare ale BEI cu plafoanele stabilite în prezenta decizie și pentru a permite Comisiei să asigure o planificare bugetară corespunzătoare pentru provizionarea Fondului de garantare. Comisia ține seama de aceste previziuni la elaborarea proiectului de buget general al Uniunii.

(6)   BEI prezintă periodic Parlamentului European, Consiliului și Comisiei toate rapoartele sale independente de evaluare care analizează rezultatele practice obținute prin activitățile specifice ale BEI în temeiul prezentei decizii și din cadrul altor mandate externe.

(7)   BEI furnizează informațiile menționate la alineatele (2)-(6) pe cheltuiala sa. De asemenea, BEI pune la dispoziția publicului informațiile menționate la alineatele (2), (3) și (6), în termeni generali și exceptând orice informație confidențială.

Articolul 12

Transparență și difuzarea de informații către public

(1)   În conformitate cu propria sa politică de transparență și cu principiile Uniunii privind accesul la documente și informații și, treptat, în conformitate cu standardele Inițiativei privind transparența ajutoarelor internaționale, BEI pune la dispoziția publicului, pe site-ul său internet, informații cu privire la:

| (a) | toate operațiunile de finanțare ale BEI efectuate în temeiul prezentei decizii, după etapa de aprobare a proiectului, indicând în special dacă un proiect de investiții este acoperit de garanția UE și modul în care acesta contribuie la obiectivele acțiunilor externe ale Uniunii, precizând în special impactul său economic, social și asupra mediului; |
| --- | --- |

(a)

toate operațiunile de finanțare ale BEI efectuate în temeiul prezentei decizii, după etapa de aprobare a proiectului, indicând în special dacă un proiect de investiții este acoperit de garanția UE și modul în care acesta contribuie la obiectivele acțiunilor externe ale Uniunii, precizând în special impactul său economic, social și asupra mediului;

| (b) | toate memorandumurile de înțelegere dintre BEI și alte instituții financiare europene sau internaționale care au un impact asupra operațiunilor de finanțare ale BEI în temeiul prezentei decizii, cu excepția cazului în care se aplică cerințe de confidențialitate; |
| --- | --- |

(b)

toate memorandumurile de înțelegere dintre BEI și alte instituții financiare europene sau internaționale care au un impact asupra operațiunilor de finanțare ale BEI în temeiul prezentei decizii, cu excepția cazului în care se aplică cerințe de confidențialitate;

| (c) | acolo unde este posibil și adecvat, acordurile-cadru existente dintre BEI și o țară beneficiară. Atunci când semnează acorduri noi sau le modifică pe cele existente, BEI depune eforturi pentru a face posibilă publicarea lor; |
| --- | --- |

(c)

acolo unde este posibil și adecvat, acordurile-cadru existente dintre BEI și o țară beneficiară. Atunci când semnează acorduri noi sau le modifică pe cele existente, BEI depune eforturi pentru a face posibilă publicarea lor;

| (d) | politica de alocare a BEI. |
| --- | --- |

(d)

politica de alocare a BEI.

(2)   Comisia pune la dispoziția publicului, pe site-ul său internet, informații specifice cu privire la toate cazurile de recuperare în temeiul acordului de garantare menționat la articolul 14 și al acordului de stabilire a dispozițiilor și procedurilor detaliate privind recuperarea creanțelor menționat la articolul 15 alineatul (2), cu excepția cazului în care se aplică cerințe de confidențialitate.

Articolul 13

Jurisdicțiile necooperante

În operațiunile sale de finanțare, BEI nu tolerează activități realizate în scopuri ilegale, inclusiv spălarea de bani, finanțarea terorismului, frauda fiscală și evaziunea fiscală, corupția și frauda care afectează interesele financiare ale Uniunii. În special, BEI nu participă la nicio operațiune de finanțare desfășurată într-o țară eligibilă prin intermediul unor entități străine situate într-o jurisdicție necooperantă identificată ca atare de Uniune, Organizația Națiunilor Unite, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică sau Grupul de Acțiune Financiară Internațională.

În cadrul operațiunilor sale de finanțare, BEI aplică principiile și standardele stabilite în dreptul Uniunii cu privire la prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului, inclusiv obligația de a lua măsurile rezonabile pentru a identifica beneficiarii reali, dacă este cazul.

Articolul 14

Acord de garantare

Comisia și BEI semnează un acord de garantare care stabilește dispozițiile și procedurile detaliate privind garanția UE prevăzută la articolul 8 și informează Parlamentul European și Consiliul cu privire la acesta.

Articolul 15

Recuperarea plăților efectuate de către Comisie

(1)   Atunci când Comisia efectuează o plată în temeiul garanției UE, BEI procedează la recuperarea, în numele și pentru Comisie, a creanțelor pentru sumele plătite.

(2)   Cel târziu la data semnării acordului de garantare menționat la articolul 14, Comisia și BEI semnează un acord separat care stabilește dispozițiile și procedurile detaliate privind recuperarea creanțelor.

Articolul 16

Auditul efectuat de Curtea de Conturi

Garanția UE, precum și plățile și recuperările efectuate în temeiul acesteia, care pot fi înscrise în bugetul general al Uniunii, sunt auditate de Curtea de Conturi.

Articolul 17

Măsuri antifraudă

(1)   BEI notifică OLAF imediat și îi furnizează informațiile necesare atunci când depistează, în orice stadiu al pregătirii, al implementării sau al încheierii proiectelor care beneficiază de garanția UE, un potențial caz de fraudă, corupție, spălare de bani sau alte activități ilegale care ar putea afecta interesele financiare ale Uniunii.

(2)   Toate operațiunile de finanțare pot fi supuse investigațiilor de către OLAF, inclusiv verificărilor și inspecțiilor la fața locului, în conformitate cu dispozițiile și procedurile prevăzute de Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (14), Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (15) și Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului (16) în scopul protejării intereselor financiare ale Uniunii, pentru a stabili dacă au avut loc cazuri de fraudă, corupție, spălare de bani sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. OLAF poate transmite autorităților competente ale statelor membre în cauză informațiile obținute în cursul investigațiilor.

În cazul în care astfel de activități ilegale sunt dovedite, BEI sprijină eforturile de recuperare cu privire la operațiunile sale de finanțare și în limita responsabilităților sale.

(3)   Acordurile de finanțare semnate în legătură cu proiecte sprijinite în temeiul prezentei decizii includ clauze care permit suspendarea operațiunilor de finanțare ale BEI și, dacă este necesar, măsuri de recuperare adecvate în cazuri de fraudă, corupție sau alte activități ilegale. Decizia de a suspenda sau de a anula finanțarea BEI se ia de către BEI după analizarea corespunzătoare a tuturor circumstanțelor și riscurilor.

(4)   BEI se bazează în continuare pe punctul său de contact unic pentru anticorupție și antifraudă pus la dispoziția personalului BEI și a tuturor părților interesate.

(5)   În cadrul operațiunilor sale de finanțare, BEI pune în aplicare mecanismul său de excludere a omologilor implicați în fraude și corupție, care include criteriile de excludere din baza de date centrală a excluderilor a Uniunii prin care se asigură respectarea drepturilor tuturor părților.

Articolul 18

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 4 se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată de la 11 mai 2014.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 4 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 4 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 19

Evaluarea la jumătatea perioadei

Până la 31 decembrie 2016, Comisia, în cooperare cu BEI, prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a prezentei decizii în primii ani, însoțit, dacă este cazul, de o propunere de modificare. Raportul la jumătatea perioadei se bazează pe o evaluare externă independentă și pe contribuția din partea BEI.

Raportul cuprinde, în special:

| (a) | o evaluare a aplicării politicii de alocare; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare a aplicării politicii de alocare;

| (b) | o evaluare a rapoartelor BEI și, după caz, recomandări privind modalitatea de îmbunătățire a acestora; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a rapoartelor BEI și, după caz, recomandări privind modalitatea de îmbunătățire a acestora;

| (c) | o evaluare a REM, inclusiv a indicatorilor și criteriilor de performanță, precum și a contribuției acestora la realizarea obiectivelor stabilite de prezenta decizie; |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a REM, inclusiv a indicatorilor și criteriilor de performanță, precum și a contribuției acestora la realizarea obiectivelor stabilite de prezenta decizie;

| (d) | o evidență detaliată a criteriilor avute în vedere pentru recomandarea privind posibila activare în totalitate sau în parte a cuantumului suplimentar opțional. |
| --- | --- |

(d)

o evidență detaliată a criteriilor avute în vedere pentru recomandarea privind posibila activare în totalitate sau în parte a cuantumului suplimentar opțional.

Articolul 20

Raportul final

Până la 31 decembrie 2021, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport final privind aplicarea prezentei decizii.

Articolul 21

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Strasbourg, 16 aprilie 2014.

Pentru Parlamentul European

Președintele

M. SCHULZ

Pentru Consiliu

Președintele

D. KOURKOULAS

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 11 martie 2014 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 14 aprilie 2014.

1

(2)  Decizia nr. 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din împrumuturi și garanții la împrumuturi pentru proiecte din afara Uniunii și de abrogare a Deciziei nr. 633/2009/CE (JO L 280, 27.10.2011, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind constituirea Fondului de garantare pentru acțiuni externe (JO L 145, 10.6.2009, p. 10).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 236/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de stabilire a normelor și procedurilor comune pentru punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii pentru finanțarea acțiunii externe (JO L 77, 15.3.2014, p. 95).

4

(5)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 231/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui Instrument de asistență pentru preaderare (IPA II) (JO L 77, 15.3.2014, p. 11).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 232/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a Instrumentului european de vecinătate (JO L 77, 15.3.2014, p. 27).

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 233/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare în perioada 2014-2020 (JO L 77, 15.3.2014, p. 44).

8

(9)  Regulamentul (UE) nr. 234/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a instrumentului de parteneriat pentru cooperarea cu țările terțe (JO L 77, 15.3.2014, p. 77).

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 235/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare pentru democrație și drepturile omului la scară mondială (JO L 77, 15.3.2014, p. 85).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 230/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (JO L 77, 15.3.2014, p. 1).

11

(12)  Regulamentul (Euratom) nr. 237/2014 al Consiliului din 13 decembrie 2013 privind instituirea unui Instrument pentru cooperarea în materie de securitate nucleară (JO L 77, 15.3.2014, p. 109).

12

(13)  Această desemnare nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu Rezoluția 1244(1999) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, precum și cu Avizul Curții Internaționale de Justiție privind Declarația de independență a Kosovo.

13

(14)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (JO L 248, 18.9.2013, p. 1).

14

(15)  Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).

15

(16)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (JO L 312, 23.12.1995, p. 1).

16

---

ANEXA I

PLAFOANE REGIONALE

| A. | Țări aflate în faza de preaderare: 8 739 322 000 EUR; |
| --- | --- |

A.

Țări aflate în faza de preaderare: 8 739 322 000 EUR;

| B. | Țări vizate de politica de vecinătate și de parteneriat: 14 437 225 000 EUR, defalcat în următoarele subplafoane orientative:






  (i) | țările mediteraneene: 9 606 200 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

B.

Țări vizate de politica de vecinătate și de parteneriat: 14 437 225 000 EUR, defalcat în următoarele subplafoane orientative:

(i)

țările mediteraneene: 9 606 200 000 EUR;

| (ii) | Europa de Est, Caucazul de Sud și Rusia: 4 831 025 000 EUR; |
| --- | --- |

(ii)

Europa de Est, Caucazul de Sud și Rusia: 4 831 025 000 EUR;

| C. | Asia și America Latină: 3 407 295 000 EUR, defalcat în următoarele subplafoane orientative:






  (i) | America Latină: 2 288 870 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

C.

Asia și America Latină: 3 407 295 000 EUR, defalcat în următoarele subplafoane orientative:

(i)

America Latină: 2 288 870 000 EUR;

| (ii) | Asia: 936 356 000 EUR; |
| --- | --- |

(ii)

Asia: 936 356 000 EUR;

| (iii) | Asia Centrală: 182 069 000 EUR; |
| --- | --- |

(iii)

Asia Centrală: 182 069 000 EUR;

| D. | Africa de Sud: 416 158 000 EUR. |
| --- | --- |

D.

Africa de Sud: 416 158 000 EUR.

Organismele de conducere ale BEI pot decide, după consultarea Comisiei, să realoce, în limitele plafonului global fix, un cuantum de până la 20 % din plafoanele subregionale, în interiorul regiunilor, și de până la 10 % din plafoanele regionale între regiuni.

---

ANEXA II

REGIUNI ȘI ȚĂRI POTENȚIAL ELIGIBILE

A.   Țări aflate în faza de preaderare

| 1. | Țări candidate
  Islanda, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia, Turcia |
| --- | --- |

1.

Țări candidate

Islanda, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia, Turcia

| 2. | Țări potențial candidate
  Albania, Bosnia și Herțegovina, Kosovo |
| --- | --- |

2.

Țări potențial candidate

Albania, Bosnia și Herțegovina, Kosovo

B.   Țări vizate de politica de vecinătate și de parteneriat

| 1. | Țările mediteraneene
  Algeria, Egipt, Israel, Iordania, Liban, Libia, Maroc, Palestina, Siria, Tunisia |
| --- | --- |

1.

Țările mediteraneene

Algeria, Egipt, Israel, Iordania, Liban, Libia, Maroc, Palestina, Siria, Tunisia

| 2. | Europa de Est, Caucazul de Sud și Rusia
  Europa de Est: Belarus, Republica Moldova, Ucraina
  Caucazul de Sud: Armenia, Azerbaidjan, Georgia
  Rusia |
| --- | --- |

2.

Europa de Est, Caucazul de Sud și Rusia

Europa de Est: Belarus, Republica Moldova, Ucraina

Caucazul de Sud: Armenia, Azerbaidjan, Georgia

Rusia

C.   Asia și America Latină

| 1. | America Latină
  Argentina, Bolivia, Brazilia, Chile, Columbia, Costa Rica, Cuba, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mexic, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela |
| --- | --- |

1.

America Latină

Argentina, Bolivia, Brazilia, Chile, Columbia, Costa Rica, Cuba, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mexic, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela

| 2. | Asia
  Afganistan, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Cambodgia, China (inclusiv Regiunile Administrative Speciale Hong Kong și Macao), Coreea de Sud, Filipine, India, Indonezia, Irak, Laos, Malaysia, Maldive, Mongolia, Myanmar/Burma, Nepal, Pakistan, Singapore, Sri Lanka, Taiwan, Thailanda, Vietnam, Yemen |
| --- | --- |

2.

Asia

Afganistan, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Cambodgia, China (inclusiv Regiunile Administrative Speciale Hong Kong și Macao), Coreea de Sud, Filipine, India, Indonezia, Irak, Laos, Malaysia, Maldive, Mongolia, Myanmar/Burma, Nepal, Pakistan, Singapore, Sri Lanka, Taiwan, Thailanda, Vietnam, Yemen

| 3. | Asia Centrală
  Kazahstan, Kârgâzstan, Tadjikistan, Turkmenistan, Uzbekistan |
| --- | --- |

3.

Asia Centrală

Kazahstan, Kârgâzstan, Tadjikistan, Turkmenistan, Uzbekistan

D.   Africa de Sud

Africa de Sud

---

ANEXA III

REGIUNI ȘI ȚĂRI ELIGIBILE

A.   Țări aflate în faza de preaderare

| 1. | Țări candidate
  Islanda, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia, Turcia |
| --- | --- |

1.

Țări candidate

Islanda, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia, Turcia

| 2. | Țări potențial candidate
  Albania, Bosnia și Herțegovina, Kosovo |
| --- | --- |

2.

Țări potențial candidate

Albania, Bosnia și Herțegovina, Kosovo

B.   Țări vizate de politica de vecinătate și de parteneriat

| 1. | Țările mediteraneene
  Algeria, Egipt, Israel, Iordania, Liban, Libia, Maroc, Palestina, Tunisia |
| --- | --- |

1.

Țările mediteraneene

Algeria, Egipt, Israel, Iordania, Liban, Libia, Maroc, Palestina, Tunisia

| 2. | Europa de Est, Caucazul de Sud și Rusia
  Europa de Est: Republica Moldova, Ucraina
  Caucazul de Sud: Armenia, Azerbaidjan, Georgia
  Rusia |
| --- | --- |

2.

Europa de Est, Caucazul de Sud și Rusia

Europa de Est: Republica Moldova, Ucraina

Caucazul de Sud: Armenia, Azerbaidjan, Georgia

Rusia

C.   Asia și America Latină

| 1. | America Latină
  Argentina, Bolivia, Brazilia, Chile, Columbia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mexic, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela |
| --- | --- |

1.

America Latină

Argentina, Bolivia, Brazilia, Chile, Columbia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mexic, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela

| 2. | Asia
  Bangladesh, Brunei, Bhutan, Cambodgia, China (inclusiv Regiunile Administrative Speciale Hong Kong și Macao), Coreea de Sud, Filipine, India, Indonezia, Irak, Laos, Malaysia, Maldive, Mongolia, Myanmar/Burma, Nepal, Pakistan, Singapore, Sri Lanka, Thailanda, Vietnam, Yemen |
| --- | --- |

2.

Asia

Bangladesh, Brunei, Bhutan, Cambodgia, China (inclusiv Regiunile Administrative Speciale Hong Kong și Macao), Coreea de Sud, Filipine, India, Indonezia, Irak, Laos, Malaysia, Maldive, Mongolia, Myanmar/Burma, Nepal, Pakistan, Singapore, Sri Lanka, Thailanda, Vietnam, Yemen

| 3. | Asia Centrală
  Kazahstan, Kârgâzstan, Tadjikistan, Turkmenistan, Uzbekistan |
| --- | --- |

3.

Asia Centrală

Kazahstan, Kârgâzstan, Tadjikistan, Turkmenistan, Uzbekistan

D.   Africa de Sud

Africa de Sud

---

ANEXA IV

CADRUL DE POLITICĂ REGIONALĂ

Activitatea BEI în țările partenere care participă la procesul de preaderare se desfășoară în cadrul stabilit prin parteneriatele pentru aderare și parteneriatele europene care definesc prioritățile pentru candidați și candidații potențiali, în vederea realizării de progrese pe calea apropierii de Uniune, și care oferă un cadru pentru asistența Uniunii. Procesul de stabilizare și de asociere (PSA) reprezintă cadrul politic al Uniunii pentru Balcanii de Vest. Acesta se bazează pe un parteneriat progresiv, în cadrul căruia Uniunea oferă concesii comerciale, asistență economică și financiară și relații contractuale prin intermediul Acordurilor de stabilizare și de asociere. Asistența financiară de preaderare permite candidaților și candidaților potențiali să se pregătească în perspectiva obligațiilor și a provocărilor impuse de aderarea la Uniune. Această asistență vine în sprijinul procesului de reformă, inclusiv al pregătirilor în vederea aderării. Asistența pune accentul pe consolidarea instituțiilor, alinierea la acquis-ul Uniunii, pregătirea în vederea punerii în aplicare a politicilor și instrumentelor Uniunii și promovarea măsurilor menite să asigure convergența economică.

Activitatea BEI în țările vizate de politica de vecinătate are loc în cadrul noii politici europene de vecinătate stabilite în Comunicarea comună intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” adoptată de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și de Comisie la 25 mai 2011 și în contextul concluziilor Consiliului adoptate la 20 iunie 2011, care solicită, în special, acordarea unui sprijin sporit partenerilor angajați în construirea unor societăți democratice și în realizarea de reforme, în conformitate cu principiul „mai mult pentru mai mult” și cu principiul „responsabilității reciproce” și stabilește cadrul strategic de politică pentru relațiile Uniunii cu vecinii săi. În cadrul acestei cooperări, finanțarea BEI în temeiul prezentei decizii va viza, de asemenea, politicile de promovare a creșterii favorabile incluziunii și a creării de locuri de muncă, contribuind la stabilitate socială, în conformitate cu o abordare bazată pe stimulente care sprijină obiectivele politicii externe a Uniunii, inclusiv în ceea ce privește chestiunile legate de migrație.

Pentru atingerea acestor obiective, Uniunea și partenerii săi pun în aplicare planuri de acțiune bilaterale stabilite de comun acord, definind un set de priorități care privesc inclusiv chestiuni de politică și de securitate, aspecte economice și comerciale, preocupări sociale și de mediu, precum și integrarea rețelelor de transport și de energie.

Uniunea pentru Mediterana, Parteneriatul estic, Sinergia Mării Negre, Strategia Uniunii pentru regiunea Dunării și Strategia Uniunii pentru regiunea Mării Baltice sunt inițiative regionale și multilaterale care au ca scop promovarea cooperării dintre Uniune și respectivul grup de țări partenere vizate de politica de vecinătate, care se confruntă cu provocări comune și/sau împart un spațiu geografic comun. Uniunea pentru Mediterana urmărește să relanseze procesul de integrare euro-mediteraneeană promovând dezvoltarea economică, socială și ecologică comună, pe ambele maluri ale Mediteranei, și sprijină îmbunătățirea dezvoltării socioeconomice, solidaritatea, integrarea regională, dezvoltarea durabilă și consolidarea cunoștințelor, subliniind nevoia de a spori cooperarea financiară în sprijinul proiectelor regionale și transnaționale. Uniunea pentru Mediterana sprijină în mod deosebit crearea unor autostrăzi maritime și terestre, depoluarea Mediteranei, planul mediteraneean pentru energie solară, Inițiativa mediteraneeană de dezvoltare a întreprinderilor, inițiativele de protecție civilă și Universitatea euro-mediteraneeană.

Parteneriatul estic vizează crearea condițiilor necesare pentru accelerarea asocierii politice și continuarea integrării economice dintre Uniune și țările partenere din Est. Parteneriatul estic va da un nou impuls dezvoltării economice, sociale și regionale a țărilor partenere. Acesta va facilita buna guvernanță, inclusiv în sectorul financiar, va promova dezvoltarea regională și coeziunea socială și va contribui la reducerea disparităților socioeconomice ale țărilor partenere.

Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice sprijină un mediu durabil și o dezvoltare economică și socială optimă în regiunea Mării Baltice. Strategia Uniunii pentru regiunea Dunării sprijină, în special, dezvoltarea transportului, conectarea și securitatea energetică, dezvoltarea ecologică și socioeconomică durabilă în regiunea Dunării. Parteneriatul estic vizează crearea condițiilor necesare pentru accelerarea asocierii politice și promovarea integrării economice dintre Uniune și țările partenere din Est. Rusia și Uniunea sunt angajate într-un amplu parteneriat strategic, diferit de Politica europeană de vecinătate și concretizat prin Spații comune și Foi de parcurs. Acțiunile sus-menționate sunt completate la nivel multilateral de către Dimensiunea nordică, care oferă un cadru pentru cooperarea dintre Uniune, Rusia, Norvegia și Islanda (Belarus, Canada și Statele Unite au statut de observatori în cadrul Dimensiunii nordice).

Activitatea BEI în America Latină se înscrie în cadrul parteneriatului strategic dintre Uniune, America Latină și zona Caraibilor. După cum se subliniază în Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 30 septembrie 2009, intitulată „Uniunea Europeană și America Latină: un parteneriat între actori globali”, prioritățile Uniunii din domeniul cooperării cu America Latină sunt promovarea integrării regionale și eradicarea sărăciei și a inegalităților sociale, în vederea promovării unei dezvoltări economice și sociale durabile. Aceste obiective de politică vor fi încurajate, luând în considerare nivelul de dezvoltare diferit al țărilor din America Latină. Se vor urmări dialogul bilateral și cooperarea în domeniile de interes comun pentru ambele regiuni, cum ar fi mediul, schimbările climatice, reducerea riscului de dezastre naturale și energia, știința, cercetarea, învățământul superior, tehnologia și inovarea.

În Asia, Uniunea aprofundează parteneriatele sale strategice cu China și India și negocierile progresează în ceea ce privește noi acorduri de parteneriat și de liber schimb cu țările din Asia de Sud-Est. În același timp, cooperarea pentru dezvoltare rămâne un punct central pe agenda Uniunii privind Asia; strategia de dezvoltare a UE pentru regiunea asiatică vizează eradicarea sărăciei prin sprijinirea creșterii economice durabile și diversificate, promovarea unui mediu propice și a unor condiții favorabile comerțului și integrării în regiune, ameliorarea guvernanței, sporirea stabilității politice și sociale și sprijinirea atingerii obiectivelor de dezvoltare ale mileniului pentru 2015. Se instituie, de comun acord, politici care vizează abordarea provocărilor comune, cum ar fi schimbările climatice, dezvoltarea durabilă, securitatea și stabilitatea, guvernanța și drepturile omului, precum și prevenirea și capacitatea de răspuns în materie de dezastre naturale și umanitare.

Strategia Uniunii pentru un nou parteneriat cu Asia Centrală, adoptată de Consiliul European din 21-22 iunie 2007, a consolidat dialogul regional și bilateral și cooperarea Uniunii cu țările din Asia Centrală în ceea ce privește chestiunile majore cu care se confruntă regiunea, cum ar fi reducerea sărăciei, dezvoltarea durabilă și stabilitatea. Punerea în aplicare a strategiei a condus la obținerea de progrese importante în domeniul drepturilor omului, al statului de drept, al democrației și bunei guvernanțe, al educației, dezvoltării economice, al investițiilor și comerțului, al energiei, transportului și al politicilor de mediu.

Activitatea BEI în Africa de Sud se desfășoară în cadrul Documentului strategic comun de țară pentru Africa de Sud al UE. Domeniile prioritare principale identificate în Documentul strategic respectiv sunt crearea de locuri de muncă și dezvoltarea capacității în materie de prestare de servicii și coeziune socială. Activitățile BEI în Africa de Sud s-au desfășurat la un înalt nivel de complementaritate cu programul de cooperare pentru dezvoltare al Uniunii, în special datorită accentului pus de BEI pe sprijinirea sectorului privat și a investițiilor în extinderea infrastructurii și a serviciilor sociale (locuințe, electricitate, epurarea apei potabile și infrastructurile municipale). Evaluarea la jumătatea perioadei a Documentului strategic de țară pentru Africa de Sud al UE, care a avut loc în 2009-2010, a propus intensificarea acțiunilor în domeniul schimbărilor climatice, prin activități de sprijinire a creării de locuri de muncă „verzi”. Pentru perioada 2014-2020, activitatea BEI ar trebui să susțină în mod complementar politicile, programele și instrumentele de cooperare externă ale Uniunii, axându-se în continuare pe principalele priorități pentru UE-Africa de Sud, pentru a promova creșterea economică echitabilă și durabilă, pentru a contribui la crearea de locuri de muncă și la dezvoltarea capacităților și pentru a susține furnizarea durabilă a infrastructurii și serviciilor de bază și accesul echitabil la acestea.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 8.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 135/21

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 467/2014 AL COMISIEI

din 7 mai 2014

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 mai 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 41,8 |
| MK | 101,4 |
| TN | 43,5 |
| TR | 74,0 |
| ZZ | 65,2 |
| 0707 00 05 | MK | 51,1 |
| TR | 124,7 |
| ZZ | 87,9 |
| 0709 93 10 | TR | 106,4 |
| ZZ | 106,4 |
| 0805 10 20 | EG | 49,6 |
| IL | 58,8 |
| MA | 47,3 |
| TN | 68,6 |
| TR | 54,5 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 50 10 | TR | 87,3 |
| ZZ | 87,3 |
| 0808 10 80 | AR | 95,8 |
| BR | 84,2 |
| CL | 101,2 |
| CN | 126,1 |
| MK | 26,2 |
| NZ | 159,4 |
| US | 160,8 |
| ZA | 99,3 |
| ZZ | 106,6 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MA

41,8

MK

101,4

TN

43,5

TR

74,0

ZZ

65,2

0707 00 05

MK

51,1

TR

124,7

ZZ

87,9

0709 93 10

TR

106,4

ZZ

106,4

0805 10 20

EG

49,6

IL

58,8

MA

47,3

TN

68,6

TR

54,5

ZZ

55,8

0805 50 10

TR

87,3

ZZ

87,3

0808 10 80

AR

95,8

BR

84,2

CL

101,2

CN

126,1

MK

26,2

NZ

159,4

US

160,8

ZA

99,3

ZZ

106,6

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 8.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 135/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 135/24

---

DECIZIA COMISIEI

din 2 mai 2014

de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele din hârtie prelucrată

[notificată cu numărul C(2014) 2774]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/256/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind eticheta UE ecologică (1), în special articolul 8 alineatul (2),

după consultarea Comitetului pentru etichetare ecologică al Uniunii Europene,

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 66/2010, eticheta ecologică a UE poate fi acordată produselor care au un impact redus asupra mediului pe durata întregului lor ciclu de viață. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 66/2010, eticheta ecologică a UE poate fi acordată produselor care au un impact redus asupra mediului pe durata întregului lor ciclu de viață.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 66/2010 prevede că trebuie stabilite criterii specifice privind eticheta ecologică a UE, în funcție de grupele de produse. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 66/2010 prevede că trebuie stabilite criterii specifice privind eticheta ecologică a UE, în funcție de grupele de produse.

| (3) | Întrucât produsele cu cea mai bună performanță de mediu trebuie produse reducând deversările de substanțe toxice sau eutrofice în ape, daunele sau riscurile de mediu legate de consumul de energie (încălzirea globală, acidifierea, epuizarea stratului de ozon, epuizarea resurselor neregenerabile) și daunele sau riscurile de mediu legate de utilizarea substanțelor chimice periculoase, este oportun să se stabilească criterii privind eticheta ecologică a UE pentru grupa de produse „hârtie prelucrată”. |
| --- | --- |

(3)

Întrucât produsele cu cea mai bună performanță de mediu trebuie produse reducând deversările de substanțe toxice sau eutrofice în ape, daunele sau riscurile de mediu legate de consumul de energie (încălzirea globală, acidifierea, epuizarea stratului de ozon, epuizarea resurselor neregenerabile) și daunele sau riscurile de mediu legate de utilizarea substanțelor chimice periculoase, este oportun să se stabilească criterii privind eticheta ecologică a UE pentru grupa de produse „hârtie prelucrată”.

| (4) | Ținând seama de ciclul de inovare corespunzător acestei grupe de produse, criteriile revizuite, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente, trebuie să fie valabile pentru o perioadă de trei ani de la data adoptării prezentei decizii. |
| --- | --- |

(4)

Ținând seama de ciclul de inovare corespunzător acestei grupe de produse, criteriile revizuite, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente, trebuie să fie valabile pentru o perioadă de trei ani de la data adoptării prezentei decizii.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 66/2010, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 66/2010,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Grupa de produse „produse din hârtie prelucrată” cuprinde următoarele produse:

| (a) | plicuri și sacoșe din hârtie constituite în proporție de cel puțin 90 % în greutate din hârtie, carton sau substraturi pe bază de hârtie; |
| --- | --- |

(a)

plicuri și sacoșe din hârtie constituite în proporție de cel puțin 90 % în greutate din hârtie, carton sau substraturi pe bază de hârtie;

| (b) | produse de papetărie din hârtie constituite în proporție de cel puțin 70 % în greutate din hârtie, carton sau substraturi pe bază de hârtie, cu excepția subcategoriilor dosare suspendabile și dosare cu șină metalică. |
| --- | --- |

(b)

produse de papetărie din hârtie constituite în proporție de cel puțin 70 % în greutate din hârtie, carton sau substraturi pe bază de hârtie, cu excepția subcategoriilor dosare suspendabile și dosare cu șină metalică.

În cazul produselor menționate la litera (b), materialul plastic nu trebuie să depășească 10 %, cu excepția bibliorafturilor cu inele, a caietelor, a agendelor pentru jurnale și a bibliorafturilor cu mecanism cu levier, la care greutatea materialului plastic nu trebuie să depășească 13 %. În plus, greutatea metalului nu trebuie să depășească 30 g pe produs, cu excepția dosarelor suspendabile, a dosarelor cu șină metalică și a bibliorafturilor cu inele, la care această greutate poate fi de maximum 50 g, și a bibliorafturilor cu mecanism cu levier, la care greutatea respectivă poate fi de maximum 120 g.

(2)   Grupa de produse „produse din hârtie prelucrată” nu cuprinde următoarele produse:

| (a) | produsele din hârtie tipărită pentru care criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE sunt stabilite în Decizia 2012/481/UE a Comisiei (2); |
| --- | --- |

(a)

produsele din hârtie tipărită pentru care criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE sunt stabilite în Decizia 2012/481/UE a Comisiei (2);

| (b) | produse pentru ambalare (cu excepția sacoșelor din hârtie). |
| --- | --- |

(b)

produse pentru ambalare (cu excepția sacoșelor din hârtie).

Articolul 2

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „substrat de carton” înseamnă mucava sau carton, neimprimat și neprelucrat, cu o greutate de bază mai mare de 400 g/m2; |
| --- | --- |

1.

„substrat de carton” înseamnă mucava sau carton, neimprimat și neprelucrat, cu o greutate de bază mai mare de 400 g/m2;

| 2. | „consumabile” înseamnă produsele chimice utilizate în cursul proceselor de imprimare, cretare sau finisare și care pot fi consumate, distruse ori dispersate sau pot deveni deșeuri ori produse uzate; |
| --- | --- |

2.

„consumabile” înseamnă produsele chimice utilizate în cursul proceselor de imprimare, cretare sau finisare și care pot fi consumate, distruse ori dispersate sau pot deveni deșeuri ori produse uzate;

| 3. | „produs din hârtie prelucrată” înseamnă hârtia, cartonul sau substraturile pe bază de hârtie, imprimate sau neimprimate, utilizate în general pentru a proteja, a manipula sau a depozita articole și/sau însemnări, pentru care procesul de prelucrare este o parte esențială a procesului de producție și care cuprind trei categorii principale de produse: plicurile, sacoșele din hârtie și produsele de papetărie din hârtie; |
| --- | --- |

3.

„produs din hârtie prelucrată” înseamnă hârtia, cartonul sau substraturile pe bază de hârtie, imprimate sau neimprimate, utilizate în general pentru a proteja, a manipula sau a depozita articole și/sau însemnări, pentru care procesul de prelucrare este o parte esențială a procesului de producție și care cuprind trei categorii principale de produse: plicurile, sacoșele din hârtie și produsele de papetărie din hârtie;

| 4. | „produse de papetărie din hârtie” înseamnă dosare, bibliorafturi, caiete, blocnotesuri, caiete cu spirală, calendare cu coperți, agende pentru jurnale și foi volante; |
| --- | --- |

4.

„produse de papetărie din hârtie” înseamnă dosare, bibliorafturi, caiete, blocnotesuri, caiete cu spirală, calendare cu coperți, agende pentru jurnale și foi volante;

| 5. | „proces de prelucrare” înseamnă un proces prin care materialul este prelucrat pentru a se obține un produs din hârtie prelucrată. Acest proces poate include un proces de imprimare (operațiuni de pregătire pentru imprimare, imprimare și post-imprimare); |
| --- | --- |

5.

„proces de prelucrare” înseamnă un proces prin care materialul este prelucrat pentru a se obține un produs din hârtie prelucrată. Acest proces poate include un proces de imprimare (operațiuni de pregătire pentru imprimare, imprimare și post-imprimare);

| 6. | „solvent organic halogenat” înseamnă un solvent organic a cărui moleculă conține cel puțin un atom de brom, clor, fluor sau iod; |
| --- | --- |

6.

„solvent organic halogenat” înseamnă un solvent organic a cărui moleculă conține cel puțin un atom de brom, clor, fluor sau iod;

| 7. | „componente din alt material decât hârtia” înseamnă toate părțile unui produs din hârtie prelucrată care nu sunt constituite din hârtie, carton sau substraturi pe bază de hârtie; |
| --- | --- |

7.

„componente din alt material decât hârtia” înseamnă toate părțile unui produs din hârtie prelucrată care nu sunt constituite din hârtie, carton sau substraturi pe bază de hârtie;

| 8. | „ambalaje” înseamnă toate produsele din materiale de orice natură, care se utilizează pentru a păstra, proteja și manipula bunurile, de la materii prime la bunuri procesate, pentru a le transporta de la producător la utilizator sau consumator și pentru a le prezenta; |
| --- | --- |

8.

„ambalaje” înseamnă toate produsele din materiale de orice natură, care se utilizează pentru a păstra, proteja și manipula bunurile, de la materii prime la bunuri procesate, pentru a le transporta de la producător la utilizator sau consumator și pentru a le prezenta;

| 9. | „sacoșe din hârtie” înseamnă produse din hârtie utilizate pentru manipularea/transportul mărfurilor; |
| --- | --- |

9.

„sacoșe din hârtie” înseamnă produse din hârtie utilizate pentru manipularea/transportul mărfurilor;

| 10. | „reciclare” înseamnă orice operațiune de recuperare prin care deșeurile sunt procesate pentru a se obține produse, materiale sau substanțe destinate utilizării inițiale sau altor utilizări, cu excepția recuperării energiei și a procesării pentru obținerea de materiale utilizate drept combustibil sau în operațiuni de reumplere; |
| --- | --- |

10.

„reciclare” înseamnă orice operațiune de recuperare prin care deșeurile sunt procesate pentru a se obține produse, materiale sau substanțe destinate utilizării inițiale sau altor utilizări, cu excepția recuperării energiei și a procesării pentru obținerea de materiale utilizate drept combustibil sau în operațiuni de reumplere;

| 11. | „fibre reciclate” înseamnă fibre recuperate din fluxul de deșeuri în cursul unui proces de producție sau generate de utilizatorii finali ai produsului, care nu mai pot fi utilizate în scopul prevăzut inițial. Se exclude reutilizarea materialelor care sunt generate și pot fi recuperate în cursul aceluiași proces (brac — din producție proprie sau achiziționat); |
| --- | --- |

11.

„fibre reciclate” înseamnă fibre recuperate din fluxul de deșeuri în cursul unui proces de producție sau generate de utilizatorii finali ai produsului, care nu mai pot fi utilizate în scopul prevăzut inițial. Se exclude reutilizarea materialelor care sunt generate și pot fi recuperate în cursul aceluiași proces (brac — din producție proprie sau achiziționat);

| 12. | „dosare” înseamnă învelișuri pliante sau coperți pentru foi volante, cum ar fi dosarele suspendabile, indexurile și separatoarele, mapele, dosarele plic și dosarele simple; |
| --- | --- |

12.

„dosare” înseamnă învelișuri pliante sau coperți pentru foi volante, cum ar fi dosarele suspendabile, indexurile și separatoarele, mapele, dosarele plic și dosarele simple;

| 13. | „bibliorafturi” înseamnă produse pe bază de hârtie, constând dintr-o copertă, de obicei, din carton, prevăzută cu inele pentru păstrarea împreună a foilor volante, cum ar fi bibliorafturile cu inele și bibliorafturile cu mecanism cu levier; |
| --- | --- |

13.

„bibliorafturi” înseamnă produse pe bază de hârtie, constând dintr-o copertă, de obicei, din carton, prevăzută cu inele pentru păstrarea împreună a foilor volante, cum ar fi bibliorafturile cu inele și bibliorafturile cu mecanism cu levier;

| 14. | „compus organic volatil” (COV) înseamnă orice compus organic, inclusiv fracțiunea creozotului, care are la 293,15 K o presiune a vaporilor de cel puțin 0,01 kPa sau are o volatilitate corespondentă în condiții specifice de utilizare; |
| --- | --- |

14.

„compus organic volatil” (COV) înseamnă orice compus organic, inclusiv fracțiunea creozotului, care are la 293,15 K o presiune a vaporilor de cel puțin 0,01 kPa sau are o volatilitate corespondentă în condiții specifice de utilizare;

| 15. | „agenți de spălare” înseamnă: substanțe chimice utilizate pentru spălarea formelor de tipar și a preselor de tipar în vederea îndepărtării cernelurilor de tipar, a prafului de hârtie și a altor produse similare; agenți de curățare pentru mașinile de finisat și mașinile de tipar; detergenți pentru cernelurile de tipar utilizați pentru îndepărtarea cernelurilor uscate; |
| --- | --- |

15.

„agenți de spălare” înseamnă: substanțe chimice utilizate pentru spălarea formelor de tipar și a preselor de tipar în vederea îndepărtării cernelurilor de tipar, a prafului de hârtie și a altor produse similare; agenți de curățare pentru mașinile de finisat și mașinile de tipar; detergenți pentru cernelurile de tipar utilizați pentru îndepărtarea cernelurilor uscate;

| 16. | „deșeuri de hârtie” înseamnă hârtia generată în producția de produse finite din hârtie prelucrată, care nu face parte din aceste produse. |
| --- | --- |

16.

„deșeuri de hârtie” înseamnă hârtia generată în producția de produse finite din hârtie prelucrată, care nu face parte din aceste produse.

Articolul 3

Pentru a primi eticheta ecologică a UE în temeiul Regulamentului (CE) nr. 66/2010, un produs din hârtie prelucrată trebuie să se încadreze în grupa de produse „produse din hârtie prelucrată”, definită la articolul 1 din prezenta decizie, și să îndeplinească criteriile, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente, stabilite în anexă.

Articolul 4

Criteriile pentru grupa de produse „produse din hârtie prelucrată”, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente, sunt valabile pentru o perioadă de trei ani de la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 5

Numărul de cod atribuit grupei de produse „produse din hârtie prelucrată” în scopuri administrative este „046”.

Articolul 6

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 2 mai 2014.

Pentru Comisie

Janez POTOČNIK

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 27, 30.1.2010, p. 1.

1

(2)  Decizia 2012/481/UE a Comisiei din 16 august 2012 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru hârtia tipărită (JO L 223, 21.8.2012, p. 55).

2

---

ANEXĂ

CADRU

Scopul criteriilor

Criteriile privind eticheta ecologică reflectă cea mai bună performanță de mediu înregistrată pe piața produselor din hârtie prelucrată. Deși utilizarea produselor chimice și eliberarea de poluanți fac parte din procesul de producție, un produs care poartă eticheta ecologică a UE garantează consumatorului că utilizarea unor astfel de substanțe a fost limitată atât cât este posibil din punct de vedere tehnic, fără a prejudicia caracterul produsului final de a fi adecvat pentru utilizarea în scopul prevăzut. Utilizarea substanțelor periculoase este exclusă ori de câte ori este posibil. Derogările se acordă numai dacă pe piață nu există alternative viabile, astfel de substanțe fiind permise numai în concentrații minime.

CRITERII

Criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele din hârtie prelucrată:

| 1. | Substrat |
| --- | --- |

1.

Substrat

| 2. | Fibre: gestionarea durabilă a pădurilor |
| --- | --- |

2.

Fibre: gestionarea durabilă a pădurilor

| 3. | Substanțele și amestecurile excluse sau limitate |
| --- | --- |

3.

Substanțele și amestecurile excluse sau limitate

| 4. | Posibilitate de reciclare |
| --- | --- |

4.

Posibilitate de reciclare

| 5. | Emisii |
| --- | --- |

5.

Emisii

| 6. | Deșeuri |
| --- | --- |

6.

Deșeuri

| 7. | Energie |
| --- | --- |

7.

Energie

| 8. | Formare |
| --- | --- |

8.

Formare

| 9. | Adecvarea pentru utilizare |
| --- | --- |

9.

Adecvarea pentru utilizare

| 10. | Informații care figurează pe produs |
| --- | --- |

10.

Informații care figurează pe produs

| 11. | Informații care figurează pe eticheta ecologică a UE |
| --- | --- |

11.

Informații care figurează pe eticheta ecologică a UE

Aceste criterii se aplică tuturor proceselor care au loc pe amplasamentul sau amplasamentele de producție sau pe liniile specializate unde este fabricat produsul din hârtie prelucrată. Dacă există procese de prelucrare, imprimare, cretare și finisare utilizate exclusiv pentru produsele cu etichetă ecologică, criteriile 2, 4, 5, 6 și 7 se aplică numai acestor procese.

Criteriile ecologice nu acoperă transportul de materii prime, consumabile și produse finale.

Criteriul 1 se aplică numai substraturilor utilizate în produsul final din hârtie prelucrată.

Criteriile 4, 9, 10 și 11 se aplică produsului final din hârtie prelucrată.

Criteriul 3 se aplică atât componentelor din alt material decât hârtia ale produselor din hârtie prelucrată, cât și proceselor de prelucrare, imprimare, cretare și finisare a componentelor din hârtie.

Criteriile 5, 6, 7 și 8 se aplică numai proceselor de prelucrare, imprimare, laminare și finisare a componentelor din hârtie.

Cerințele specifice de evaluare și de verificare sunt indicate în cadrul fiecărui criteriu.

Toate părțile imprimate sau prelucrate ale produsului din hârtie prelucrată trebuie să îndeplinească aceste criterii. Prin urmare, părțile produsului care sunt imprimate sau prelucrate de un subcontractor trebuie, de asemenea, să îndeplinească cerințele aferente. Cererea trebuie să includă o listă a tuturor imprimeriilor și subcontractorilor implicați în producerea hârtiei prelucrate, cu menționarea adreselor acestora.

Solicitantul trebuie să furnizeze o listă a produselor chimice utilizate de imprimerie pentru producerea produselor din hârtie prelucrată. Această cerință se aplică tuturor consumabilelor utilizate în cursul proceselor de prelucrare, imprimare, cretare și finisare. Lista furnizată de solicitant include pentru fiecare produs chimic utilizat cantitatea, funcția și furnizorul, precum și fișa cu date de securitate întocmită conform orientărilor prevăzute la punctele 10, 11 și 12 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

În cazul în care solicitantului i se cere să prezinte declarații, documentație, analize, rapoarte de testare sau alte dovezi care să ateste îndeplinirea criteriilor, se înțelege că acestea pot proveni de la solicitant și/sau de la furnizorul sau furnizorii săi și/sau de la furnizorul sau furnizorii acestora, după caz.

Dacă este cazul, pot fi folosite și alte metode de testare decât cele indicate pentru fiecare criteriu, dacă echivalența acestora este acceptată de organismul competent care evaluează cererea.

Organismele competente recunosc de preferință testele acreditate conform ISO 17025 și verificările efectuate de organisme acreditate conform EN 45011 sau conform unui standard internațional echivalent.

Dacă este cazul, organismele competente pot solicita documente justificative și pot efectua verificări independente.

Criteriul 1 — Substrat

PARTEA A — Substrat de HÂRTIE

Substratul utilizat trebuie să îndeplinească criteriile 1, 2, 4 și 5 privind eticheta ecologică a UE stabilite în Decizia 2011/333/UE (2) referitoare la hârtia de copiat și la hârtia grafică sau în Decizia 2012/448/UE (3) referitoare la hârtia de ziar și trebuie să se demonstreze că acesta este conform, de asemenea, cu criteriul 2 privind eticheta ecologică a UE — Fibre: gestionarea durabilă a pădurilor, stabilit în prezenta decizie a Comisiei pentru produsele din hârtie prelucrată.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze specificațiile produselor respective din hârtie prelucrată, inclusiv denumirile comerciale, cantitățile și greutatea pe m2 a hârtiei utilizate. Lista trebuie să includă, de asemenea, denumirile furnizorilor hârtiei utilizate. Conformitatea fiecărui substrat cu criteriile 1, 2, 4 și 5 privind eticheta ecologică a UE, stabilite în Decizia 2011/333/UE sau în Decizia 2012/448/UE, se demonstrează prin furnizarea unei copii a unui certificat valabil de acordare a etichetei ecologice a UE pentru hârtia utilizată. Conformitatea fiecărui substrat cu criteriul 2, Fibre: gestionarea durabilă a pădurilor, se demonstrează prin furnizarea unui certificat valabil PEFC, FSC sau echivalent pentru substratul utilizat sau printr-o declarație pe proprie răspundere, dacă solicitantul deține deja un certificat valabil de acordare a etichetei ecologice a UE pentru substratul utilizat.

PARTEA B — Substrat de CARTON

Criteriul B1 — Emisii în apă și aer

| (a) | CCO, sulf, NOx, fosfor
  Pentru fiecare dintre acești parametri, emisiile în aer și/sau apă provenite din producția de pastă, de hârtie stratificată și de carton se exprimă în puncte (PCCO, PS, PNOx, PP), după cum se indică mai jos.
  Niciunul dintre punctele PCCO, PS, PNOx, PP nu trebuie să depășească 1,5.
  Numărul total de puncte (Ptotal = PCCO + PS + PNOx + PP) nu trebuie să depășească 4,0.
  PCCO se calculează după cum urmează (PS, PNOx și PP se calculează în același mod).
  Pentru fiecare pastă „i” sau fiecare hârtie stratificată „i” utilizată, emisiile aferente de CCO măsurate [CCOpastă,i sau CCOhârtie,i exprimate în kg/tonă uscată la aer — ADT (air dried tonne)] se ponderează în funcție de proporția utilizată din pasta sau hârtia stratificată respectivă (pasta „i” sau hârtia „i” se exprimă în tone de pastă uscată la aer sau tone de hârtie stratificată uscată la aer) și se însumează. Emisiile de CCO ponderate corespunzătoare pastelor sau hârtiilor stratificate se adăugă apoi la emisiile de CCO măsurate provenite din producția de carton, pentru a obține emisiile de CCO totale, CCOtotală.
  Valoarea de referință CCO ponderată corespunzătoare producției de pastă sau de hârtie stratificată se calculează în același mod, ca sumă a valorilor de referință ponderate corespunzătoare fiecărei paste sau fiecărei hârtii stratificate utilizate și se adaugă la valoarea de referință pentru producția de carton, pentru a obține valoarea de referință CCO totală, CCOref,totală. Valorile de referință pentru fiecare pastă sau hârtie stratificată utilizată, precum și cele pentru producția de carton figurează în tabelul 1.
  În sfârșit, emisiile de CCO totale se împart la valoarea de referință CCO totală, după cum urmează:


  Tabelul 1


  Valorile de referință pentru emisiile provenite de la diferitele tipuri de pastă și din producția de carton










  Tip de pastă/carton | Emisii (kg/ADT) (4) |
| --- | --- | --- |
| CCO referinț
  ă | S referinț
  ă | NOx referinț
  ă | P referinț
  ă |
| Pastă chimică albită (alta decât cu sulfit) | 18 | 0,6 | 1,6 | 0,045 (4) |
| Pastă chimică albită (cu sulfit) | 25,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 |
| Pastă chimică nealbită | 10,0 | 0,6 | 1,6 | 0,04 |
| PCTM | 15,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| PTM/pastă din lemn măcinat | 3,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Pastă din fibre reciclate | 2,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Hârtie kraft albită stratificată | 19 | 0,9 | 2,4 | 0,055 |
| Hârtie kraft nealbită stratificată | 11 | 0,9 | 2,4 | 0,055 |
| Hârtie reciclată stratificată | 3 | 0,5 | 1,1 | 0,02 |
| Producția de carton (fabrici neintegrate, unde toate pastele utilizate sunt achiziționate de pe piață) | 1 | 0,3 | 0,8 | 0,01 |
| Producția de carton (fabrici integrate) | 1 | 0,3 | 0,7 | 0,01 |

(a)

CCO, sulf, NOx, fosfor

Pentru fiecare dintre acești parametri, emisiile în aer și/sau apă provenite din producția de pastă, de hârtie stratificată și de carton se exprimă în puncte (PCCO, PS, PNOx, PP), după cum se indică mai jos.

Niciunul dintre punctele PCCO, PS, PNOx, PP nu trebuie să depășească 1,5.

Numărul total de puncte (Ptotal = PCCO + PS + PNOx + PP) nu trebuie să depășească 4,0.

PCCO se calculează după cum urmează (PS, PNOx și PP se calculează în același mod).

Pentru fiecare pastă „i” sau fiecare hârtie stratificată „i” utilizată, emisiile aferente de CCO măsurate [CCOpastă,i sau CCOhârtie,i exprimate în kg/tonă uscată la aer — ADT (air dried tonne)] se ponderează în funcție de proporția utilizată din pasta sau hârtia stratificată respectivă (pasta „i” sau hârtia „i” se exprimă în tone de pastă uscată la aer sau tone de hârtie stratificată uscată la aer) și se însumează. Emisiile de CCO ponderate corespunzătoare pastelor sau hârtiilor stratificate se adăugă apoi la emisiile de CCO măsurate provenite din producția de carton, pentru a obține emisiile de CCO totale, CCOtotală.

Valoarea de referință CCO ponderată corespunzătoare producției de pastă sau de hârtie stratificată se calculează în același mod, ca sumă a valorilor de referință ponderate corespunzătoare fiecărei paste sau fiecărei hârtii stratificate utilizate și se adaugă la valoarea de referință pentru producția de carton, pentru a obține valoarea de referință CCO totală, CCOref,totală. Valorile de referință pentru fiecare pastă sau hârtie stratificată utilizată, precum și cele pentru producția de carton figurează în tabelul 1.

În sfârșit, emisiile de CCO totale se împart la valoarea de referință CCO totală, după cum urmează:

Tabelul 1

Valorile de referință pentru emisiile provenite de la diferitele tipuri de pastă și din producția de carton

Tip de pastă/carton

Emisii (kg/ADT) (4)

CCO referinț
  ă

S referinț
  ă

NOx referinț
  ă

P referinț
  ă

Pastă chimică albită (alta decât cu sulfit)

18

0,6

1,6

0,045 (4)

Pastă chimică albită (cu sulfit)

25,0

0,6

1,6

0,045

Pastă chimică nealbită

10,0

0,6

1,6

0,04

PCTM

15,0

0,2

0,3

0,01

PTM/pastă din lemn măcinat

3,0

0,2

0,3

0,01

Pastă din fibre reciclate

2,0

0,2

0,3

0,01

Hârtie kraft albită stratificată

19

0,9

2,4

0,055

Hârtie kraft nealbită stratificată

11

0,9

2,4

0,055

Hârtie reciclată stratificată

3

0,5

1,1

0,02

Producția de carton (fabrici neintegrate, unde toate pastele utilizate sunt achiziționate de pe piață)

1

0,3

0,8

0,01

Producția de carton (fabrici integrate)

1

0,3

0,7

0,01

În cazul cogenerării de căldură și energie electrică în aceeași fabrică, emisiile de S și de NOx provenite din generarea energiei electrice se pot deduce din volumul total. Pentru a calcula proporția din emisii care provine din generarea energiei electrice, se poate utiliza următoarea ecuație:

2 × [MWh(energie electrică)]/[2 × MWh(energie electrică) + MWh(căldură)]

În această formulă, energia electrică este cea produsă în instalația de cogenerare.

În această formulă, căldura este căldura netă livrată de la centrala electrică pentru producția de pastă/hârtie stratificată/carton.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte calculele detaliate atestând îndeplinirea acestui criteriu, împreună cu documentele justificative aferente care includ rapoartele de testare conform următoarelor metode: CCO: ISO 6060; NOx: ISO 11564; S(oxidat): EPA nr. 8; S(redus): EPA nr. 16A; conținutul de sulf din petrol: ISO 8754; conținutul de sulf din cărbune: ISO 351; P: EN ISO 6878, APAT IRSA CNR 4110 sau Dr. Lange LCK 349.

Documentele justificative trebuie să indice frecvența de măsurare și să includă calculul punctelor CCO, S și NOx. Trebuie incluse toate emisiile de S și NOx provenite din producția de pastă, hârtie stratificată și carton, inclusiv aburul generat în afara locului de producție, cu excepția emisiilor legate de producția de energie electrică. Măsurătorile trebuie efectuate și la cazanele de recuperare, cuptoarele de var, cazanele cu abur și furnalele de ardere a gazelor puternic mirositoare. Trebuie luate în considerare și emisiile difuze. Valorile raportate ale emisiilor de S în aer trebuie să includă atât emisiile de S oxidat, cât și emisiile de S redus (sulfură de dimetil, metil mercaptan, hidrogen sulfurat și alte substanțe similare). Emisiile de S legate de producția de energie termică din petrol, cărbune și alți combustibili externi cu conținut cunoscut de S pot fi calculate, în loc să fie măsurate, și trebuie luate în considerare.

Măsurătorile emisiilor în apă trebuie efectuate pe eșantioane nefiltrate și nedecantate, preluate fie după tratarea în fabrică, fie după tratarea într-o instalație publică de tratare. Măsurătorile trebuie efectuate pe o perioadă de producție de 12 luni. În cazul unei unități de producție noi sau reconstruite, măsurătorile trebuie efectuate pe o perioadă de cel puțin 45 de zile consecutive de funcționare stabilă a unității. Măsurătorile trebuie să fie reprezentative pentru respectiva campanie de măsurare.

În cazul fabricilor integrate, din cauza dificultății de a obține cifre separate pentru emisiile corespunzătoare pastei, hârtiei stratificate și, respectiv, cartonului, dacă este disponibilă numai o cifră globală pentru producția de pastă, de hârtie stratificată și de carton, valorile emisiilor corespunzătoare pastei (pastelor) se fixează la zero, iar cifra corespunzătoare fabricii de carton va include producția de pastă, de hârtie stratificată și de carton.

| (b) | AOX
  Valoarea medie ponderată a AOX eliberat în producția de pastă utilizată în substrat nu trebuie să depășească 0,170 kg/ADT de carton.
  Emisiile de AOX provenite de la fiecare pastă utilizată pentru fabricarea cartonului nu trebuie să depășească 0,250 kg/ADT de pastă.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte rapoarte de testare conform următoarei metode: AOX ISO 9562, însoțite de calcule detaliate atestând îndeplinirea acestui criteriu, împreună cu documentele justificative aferente.
  Documentele justificative trebuie să indice frecvența de măsurare. AOX trebuie măsurat numai în procesele în care se utilizează compuși de clor pentru albirea pastei. Nu este nevoie ca AOX să fie măsurat în efluenții proveniți din producția neintegrată de carton sau din producția de pastă nealbită sau albită cu substanțe care nu conțin clor.
  Măsurătorile trebuie efectuate pe eșantioane nefiltrate și nedecantate, preluate fie după tratarea în fabrică, fie după tratarea într-o instalație publică de tratare. Măsurătorile trebuie efectuate pe o perioadă de producție de 12 luni. În cazul unei unități de producție noi sau reconstruite, măsurătorile trebuie efectuate pe o perioadă de cel puțin 45 de zile consecutive de funcționare stabilă a unității. Măsurătorile trebuie să fie reprezentative pentru respectiva campanie de măsurare. |
| --- | --- |

(b)

AOX

Valoarea medie ponderată a AOX eliberat în producția de pastă utilizată în substrat nu trebuie să depășească 0,170 kg/ADT de carton.

Emisiile de AOX provenite de la fiecare pastă utilizată pentru fabricarea cartonului nu trebuie să depășească 0,250 kg/ADT de pastă.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte rapoarte de testare conform următoarei metode: AOX ISO 9562, însoțite de calcule detaliate atestând îndeplinirea acestui criteriu, împreună cu documentele justificative aferente.

Documentele justificative trebuie să indice frecvența de măsurare. AOX trebuie măsurat numai în procesele în care se utilizează compuși de clor pentru albirea pastei. Nu este nevoie ca AOX să fie măsurat în efluenții proveniți din producția neintegrată de carton sau din producția de pastă nealbită sau albită cu substanțe care nu conțin clor.

Măsurătorile trebuie efectuate pe eșantioane nefiltrate și nedecantate, preluate fie după tratarea în fabrică, fie după tratarea într-o instalație publică de tratare. Măsurătorile trebuie efectuate pe o perioadă de producție de 12 luni. În cazul unei unități de producție noi sau reconstruite, măsurătorile trebuie efectuate pe o perioadă de cel puțin 45 de zile consecutive de funcționare stabilă a unității. Măsurătorile trebuie să fie reprezentative pentru respectiva campanie de măsurare.

| (c) | CO2

  Emisiile de dioxid de carbon provenite din surse neregenerabile nu trebuie să depășească 1 000 kg pe tona de carton produs, cifră în care sunt incluse emisiile provenite din producția de energie electrică (la fața locului, sau în alt loc). Pentru fabricile neintegrate (în care toate tipurile de pastă utilizate sunt achiziționate de pe piață), emisiile nu trebuie să depășească 1 100 kg pe tonă. Emisiile trebuie calculate ca sumă a emisiilor provenite din producția de pastă și din producția de carton.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte calcule detaliate atestând îndeplinirea acestui criteriu, împreună cu documentele justificative aferente.
  Solicitantul trebuie să furnizeze date privind emisiile de dioxid de carbon în aer. Acestea trebuie să includă toate sursele de combustibili neregenerabili utilizați în producția de pastă și în producția de carton, inclusiv emisiile provenite din producția de energie electrică (fie la fața locului, fie în alt loc).
  La calculul emisiilor de CO2 provenite de la combustibili se utilizează următorii factori de emisie:

  Tabelul 2








  Combustibil | Emisii de CO2
  fosil | Unitate |
| --- | --- | --- | --- |
| Cărbune | 95 | g CO2
  fosil/MJ |
| Țiței | 73 | g CO2
  fosil/MJ |
| Păcură 1 | 74 | g CO2
  fosil/MJ |
| Păcură 2-5 | 77 | g CO2
  fosil/MJ |
| GPL | 69 | g CO2
  fosil/MJ |
| Gaz natural | 56 | g CO2
  fosil/MJ |
| Energie electrică din rețea | 400 | g CO2
  fosil/MJ |

(c)

CO2

Emisiile de dioxid de carbon provenite din surse neregenerabile nu trebuie să depășească 1 000 kg pe tona de carton produs, cifră în care sunt incluse emisiile provenite din producția de energie electrică (la fața locului, sau în alt loc). Pentru fabricile neintegrate (în care toate tipurile de pastă utilizate sunt achiziționate de pe piață), emisiile nu trebuie să depășească 1 100 kg pe tonă. Emisiile trebuie calculate ca sumă a emisiilor provenite din producția de pastă și din producția de carton.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte calcule detaliate atestând îndeplinirea acestui criteriu, împreună cu documentele justificative aferente.

Solicitantul trebuie să furnizeze date privind emisiile de dioxid de carbon în aer. Acestea trebuie să includă toate sursele de combustibili neregenerabili utilizați în producția de pastă și în producția de carton, inclusiv emisiile provenite din producția de energie electrică (fie la fața locului, fie în alt loc).

La calculul emisiilor de CO2 provenite de la combustibili se utilizează următorii factori de emisie:

Tabelul 2

Combustibil

Emisii de CO2
  fosil

Unitate

Cărbune

95

g CO2
  fosil/MJ

Țiței

73

g CO2
  fosil/MJ

Păcură 1

74

g CO2
  fosil/MJ

Păcură 2-5

77

g CO2
  fosil/MJ

GPL

69

g CO2
  fosil/MJ

Gaz natural

56

g CO2
  fosil/MJ

Energie electrică din rețea

400

g CO2
  fosil/MJ

Calculele sau bilanțurile masice trebuie efectuate pe o perioadă de producție de 12 luni. În cazul unei unități de producție noi sau reconstruite, calculele trebuie efectuate pe o perioadă de cel puțin 45 de zile consecutive de funcționare stabilă a unității. Calculele trebuie să fie reprezentative pentru campania respectivă.

Pentru energia electrică preluată din rețea se utilizează valoarea din tabelul de mai sus (media europeană), cu excepția cazului în care solicitantul prezintă o documentație în care se stabilește valoarea medie pentru furnizorul său de energie electrică (furnizor contractual sau media națională), caz în care solicitantul poate utiliza această valoare în locul valorii din tabel.

Cantitatea de energie din surse regenerabile (5) cumpărată și utilizată în procesele de producție nu se include în calculul emisiilor de CO2: solicitantul trebuie să furnizeze documentația adecvată atestând că acest tip de energie este utilizat efectiv în fabrică sau este cumpărat din exterior.

Criteriul B2 — Consumul de energie

| (a) | Energie electrică
  Consumul de energie electrică aferent producției de pastă, de hârtie stratificată și de carton se exprimă în puncte (PE), după cum se indică mai jos.
  Numărul de puncte, PE, trebuie să fie mai mic sau egal cu 1,5.
  PE se calculează după cum urmează.
  Calculul pentru producția de pastă sau de hârtie stratificată: pentru fiecare pastă sau hârtie stratificată i utilizată, consumul de energie electrică aferent (Epastă sau hârtie stratificată, i exprimat în kWh/ADT) se calculează după cum urmează:







  Epastă sau hârtie stratificată, i | = | energia electrică produsă intern + energia electrică cumpărată – energia electrică vândută
  Calculul pentru producția de carton: în mod similar, consumul de energie electrică aferent producției de carton (Ecarton) se calculează după cum urmează: |
| --- | --- | --- | --- |
| Ecarton | = | energia electrică produsă intern + energia electrică achiziționată – energia electrică vândută |

(a)

Energie electrică

Consumul de energie electrică aferent producției de pastă, de hârtie stratificată și de carton se exprimă în puncte (PE), după cum se indică mai jos.

Numărul de puncte, PE, trebuie să fie mai mic sau egal cu 1,5.

PE se calculează după cum urmează.

Calculul pentru producția de pastă sau de hârtie stratificată: pentru fiecare pastă sau hârtie stratificată i utilizată, consumul de energie electrică aferent (Epastă sau hârtie stratificată, i exprimat în kWh/ADT) se calculează după cum urmează:

Epastă sau hârtie stratificată, i

=

energia electrică produsă intern + energia electrică cumpărată – energia electrică vândută

Calculul pentru producția de carton: în mod similar, consumul de energie electrică aferent producției de carton (Ecarton) se calculează după cum urmează:

Ecarton

=

energia electrică produsă intern + energia electrică achiziționată – energia electrică vândută

În sfârșit, punctele pentru producția de pastă, de hârtie stratificată și de carton sunt combinate pentru a obține numărul total de puncte (PE), astfel:

În cazul fabricilor integrate, din cauza dificultății de a obține cifre separate pentru energia electrică aferentă pastei, hârtiei stratificate și, respectiv, cartonului, dacă este disponibilă numai o cifră combinată pentru producția de pastă, de hârtie stratificată și de carton, valorile energiei electrice aferente pastei (pastelor) se fixează la zero, iar cifra corespunzătoare fabricii de carton va include producția de pastă, de hârtie stratificată și de carton.

| (b) | Combustibil (căldură)
  Consumul de combustibil aferent producției de pastă, de hârtie stratificată și de carton se exprimă în puncte (PF), după cum se indică mai jos.
  Numărul de puncte, PF, trebuie să fie mai mic sau egal cu 1,5.
  PF se calculează după cum urmează.
  Calculul pentru producția de pastă sau de hârtie stratificată: pentru fiecare pastă sau hârtie stratificată i utilizată, consumul de combustibil aferent (Fpastă sau hârtie stratificată, i exprimat în kWh/ADT) se calculează după cum urmează:







  Fpastă sau hârtie stratificată, i | = | Combustibilul produs intern + combustibilul achiziționat – combustibilul vândut – 1,25 × energia electrică produsă intern |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Combustibil (căldură)

Consumul de combustibil aferent producției de pastă, de hârtie stratificată și de carton se exprimă în puncte (PF), după cum se indică mai jos.

Numărul de puncte, PF, trebuie să fie mai mic sau egal cu 1,5.

PF se calculează după cum urmează.

Calculul pentru producția de pastă sau de hârtie stratificată: pentru fiecare pastă sau hârtie stratificată i utilizată, consumul de combustibil aferent (Fpastă sau hârtie stratificată, i exprimat în kWh/ADT) se calculează după cum urmează:

Fpastă sau hârtie stratificată, i

=

Combustibilul produs intern + combustibilul achiziționat – combustibilul vândut – 1,25 × energia electrică produsă intern

Notă:

Fpastă sau hârtie stratificată, i (și contribuția sa la PF, pastă sau hârtie stratificată) nu trebuie calculat pentru pasta mecanică, cu excepția cazului în care aceasta este pastă mecanică achiziționată pe piață, uscată la aer și având un conținut de cel puțin 90 % substanță uscată.

Cantitatea de combustibil utilizată pentru a produce energia termică vândută trebuie adăugată la termenul „combustibil vândut” din ecuația de mai sus.

Calculul pentru producția de carton: în mod similar, consumul de combustibil aferent producției de carton (Fcarton exprimat în kWh/ADT) se calculează după cum urmează:

| Fcarton | = | Combustibilul produs intern + combustibilul achiziționat – combustibilul vândut – 1,25 × energia electrică produsă intern |
| --- | --- | --- |

Fcarton

=

Combustibilul produs intern + combustibilul achiziționat – combustibilul vândut – 1,25 × energia electrică produsă intern

În sfârșit, punctele pentru producția de pastă și de carton sunt combinate pentru a obține numărul total de puncte (PF), astfel:

Formula

Tabelul 3

Valori de referință pentru energie electrică și combustibil

| Tip de pastă | Combustibil kWh/ADT
  Freferinț
  ă | Energie electrică kWh/ADT
  Ereferinț
  ă |
| --- | --- | --- |
| Pastă chimică | 4000
  (Notă: pentru pasta uscată la aer, achiziționată pe piață și având un conținut de cel puțin 90 % substanță uscată („puap”), această valoare poate fi majorată cu 25 % pentru energia utilizată la uscare) | 800 |
| Pastă mecanică | 900
  (Notă: această valoare se aplică numai pentru „puap”) | 1900 |
| PCTM | 1000 | 2000 |
| Pastă din fibre reciclate | 1800
  (Notă: pentru „puap”, această valoare poate fi majorată cu 25 % pentru energia utilizată la uscare) | 800 |
| Hârtie kraft stratificată
  (albită sau nealbită) | 6100 | 1600 |
| Hârtie reciclată stratificată | 3900 | 1600 |
| Producția de carton | 2100 | 800 |

Tip de pastă

Combustibil kWh/ADT

Freferinț
  ă

Energie electrică kWh/ADT

Ereferinț
  ă

Pastă chimică

4000

(Notă: pentru pasta uscată la aer, achiziționată pe piață și având un conținut de cel puțin 90 % substanță uscată („puap”), această valoare poate fi majorată cu 25 % pentru energia utilizată la uscare)

800

Pastă mecanică

900

(Notă: această valoare se aplică numai pentru „puap”)

1900

PCTM

1000

2000

Pastă din fibre reciclate

1800

(Notă: pentru „puap”, această valoare poate fi majorată cu 25 % pentru energia utilizată la uscare)

800

Hârtie kraft stratificată

(albită sau nealbită)

6100

1600

Hârtie reciclată stratificată

3900

1600

Producția de carton

2100

800

Evaluare și verificare [pentru (a) și (b)]: solicitantul trebuie să prezinte calcule detaliate atestând îndeplinirea acestui criteriu, împreună cu toate documentele justificative aferente. Prin urmare, datele raportate trebuie să includă consumul total de energie electrică și de combustibil.

Solicitantul trebuie să calculeze toate intrările de energie, defalcate pe căldură/combustibili și energie electrică, utilizate în producția de pastă și de carton, inclusiv energia utilizată la descernelizarea deșeurilor de hârtie în vederea producerii de carton reciclat. Energia utilizată la transportul materiilor prime, precum și la conversie și ambalare, nu se include în calculul consumului de energie.

Energia termică totală include toți combustibilii achiziționați. Aceasta include, de asemenea, energia termică recuperată prin incinerarea leșiei și a deșeurilor provenite din procesele desfășurate la fața locului (de exemplu, deșeurile din lemn, rumegușul, leșia, deșeurile de hârtie, bracul), precum și căldura recuperată din producția internă de energie electrică — cu toate acestea, solicitantul trebuie să introducă în calculul energiei termice totale numai 80 % din energia termică provenită din aceste surse.

Energia electrică reprezintă energia electrică netă importată, provenită din rețea și din producția internă de energie electrică, măsurată ca putere electrică. Nu este necesar să se includă energia electrică utilizată la tratarea apelor uzate.

În cazul în care se produce abur utilizând energia electrică drept sursă de căldură, se calculează energia termică a aburului, se împarte la 0,8 și se adaugă la consumul total de combustibil.

În cazul fabricilor integrate, din cauza dificultății de a obține cifre separate pentru combustibilul (căldura) corespunzător pastei, hârtiei stratificate și, respectiv, cartonului, dacă este disponibilă numai o cifră combinată pentru producția de pastă, de hârtie stratificată și de carton, valorile combustibilului (căldurii) corespunzătoare pastei (pastelor) se fixează la zero, iar cifra corespunzătoare fabricii de carton va include producția de pastă, de hârtie stratificată și de carton.

Criteriul B3 — Substanțele și amestecurile excluse sau limitate

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o listă cu produsele chimice utilizate la producția de pastă și la producția de carton, împreună cu documentația corespunzătoare (de exemplu, fișele cu date de securitate). Pe această listă sunt indicate cantitatea, funcția și furnizorii tuturor substanțelor utilizate în procesul de producție.

| (a) | Substanțe și amestecuri periculoase
  În conformitate cu articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (6), cartonul nu trebuie să conțină substanțele menționate la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 și nici substanțele sau amestecurile care îndeplinesc criteriile de clasificare în clasele sau categoriile de pericol indicate mai jos.
  Lista frazelor de pericol și a frazelor de risc






  Frază de pericol (7) | Frază de risc (8) |
| --- | --- | --- |
| H300 Mortal în caz de înghițire | R28 |
| H301 Toxic în caz de înghițire | R25 |
| H304 Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii | R65 |
| H310 Mortal în contact cu pielea | R27 |
| H311 Toxic în contact cu pielea | R24 |
| H330 Mortal în caz de inhalare | R26 |
| H331 Toxic în caz de inhalare | R23 |
| H340 Poate provoca anomalii genetice | R46 |
| H341 Susceptibil de a provoca anomalii genetice | R68 |
| H350 Poate provoca cancer | R45 |
| H350i Poate provoca cancer în cazul inhalării | R49 |
| H351 Susceptibil de a provoca cancer | R40 |
| H360F Poate dăuna fertilității | R60 |
| H360D Poate dăuna fătului | R61 |
| H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului | R60; R61; R60-61 |
| H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului | R60-R63 |
| H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a dăuna fertilității | R61-R62 |
| H361f Susceptibil de a dăuna fertilității | R62 |
| H361d Susceptibil de a dăuna fătului | R63 |
| | |
| H361fd Susceptibil de a dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului | R62-63 |
| H362 Poate dăuna copiilor alăptați la sân | R64 |
| H370 Provoacă leziuni ale organelor | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Poate provoca leziuni ale organelor | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Provoacă leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic | R50 |
| H410 Foarte toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R50-53 |
| H411 Toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R51-53 |
| H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R 52-53 |
| H413 Poate provoca efecte nocive pe termen lung asupra mediului acvatic | R53 |
| EUH059 Periculos pentru stratul de ozon | R59 |
| EUH029 În contact cu apa degajă un gaz toxic | R29 |
| EUH031 În contact cu acizi degajă un gaz toxic | R31 |
| EUH032 În contact cu acizi degajă un gaz foarte toxic | R32 |
| EUH070 Toxic în caz de contact cu ochii | R39-41 |
| Pentru pastă sau carton nu se utilizează vopsele comerciale, coloranți, agenți de finisare pentru suprafață, materiale auxiliare și materiale de acoperire cărora le-a fost atribuită sau le poate fi atribuită la momentul depunerii cererii fraza de pericol H317: Poate provoca o reacție alergică a pielii. | R43 |

(a)

Substanțe și amestecuri periculoase

În conformitate cu articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (6), cartonul nu trebuie să conțină substanțele menționate la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 și nici substanțele sau amestecurile care îndeplinesc criteriile de clasificare în clasele sau categoriile de pericol indicate mai jos.

Lista frazelor de pericol și a frazelor de risc

Frază de pericol (7)

Frază de risc (8)

H300 Mortal în caz de înghițire

R28

H301 Toxic în caz de înghițire

R25

H304 Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii

R65

H310 Mortal în contact cu pielea

R27

H311 Toxic în contact cu pielea

R24

H330 Mortal în caz de inhalare

R26

H331 Toxic în caz de inhalare

R23

H340 Poate provoca anomalii genetice

R46

H341 Susceptibil de a provoca anomalii genetice

R68

H350 Poate provoca cancer

R45

H350i Poate provoca cancer în cazul inhalării

R49

H351 Susceptibil de a provoca cancer

R40

H360F Poate dăuna fertilității

R60

H360D Poate dăuna fătului

R61

H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului

R60; R61; R60-61

H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

R60-R63

H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a dăuna fertilității

R61-R62

H361f Susceptibil de a dăuna fertilității

R62

H361d Susceptibil de a dăuna fătului

R63

H361fd Susceptibil de a dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

R62-63

H362 Poate dăuna copiilor alăptați la sân

R64

H370 Provoacă leziuni ale organelor

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Poate provoca leziuni ale organelor

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Provoacă leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic

R50

H410 Foarte toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R50-53

H411 Toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R51-53

H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R 52-53

H413 Poate provoca efecte nocive pe termen lung asupra mediului acvatic

R53

EUH059 Periculos pentru stratul de ozon

R59

EUH029 În contact cu apa degajă un gaz toxic

R29

EUH031 În contact cu acizi degajă un gaz toxic

R31

EUH032 În contact cu acizi degajă un gaz foarte toxic

R32

EUH070 Toxic în caz de contact cu ochii

R39-41

Pentru pastă sau carton nu se utilizează vopsele comerciale, coloranți, agenți de finisare pentru suprafață, materiale auxiliare și materiale de acoperire cărora le-a fost atribuită sau le poate fi atribuită la momentul depunerii cererii fraza de pericol H317: Poate provoca o reacție alergică a pielii.

R43

Utilizarea substanțelor sau a amestecurilor ale căror proprietăți se schimbă în urma prelucrării (de exemplu, nu mai sunt biodisponibile sau suferă modificări chimice), astfel încât pericolul identificat dispare, este exceptată de la cerința de mai sus.

Limitele de concentrație pentru substanțele sau amestecurile cărora le pot fi atribuite sau le-au fost atribuite frazele de pericol sau frazele de risc menționate mai sus și care îndeplinesc criteriile de clasificare în clasele sau categoriile de pericol și limitele de concentrație pentru substanțele care îndeplinesc criteriile de la articolul 57 literele (a), (b) sau (c) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 nu trebuie să depășească limitele de concentrație generice sau specifice determinate în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (9). Dacă se determină limite de concentrație specifice, acestea trebuie să prevaleze asupra limitelor generice.

Limitele de concentrație pentru substanțele care îndeplinesc criteriile de la articolul 57 litera (d), (e) sau (f) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 nu trebuie să depășească 0,10 % în greutate/greutate.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să dovedească respectarea criteriului furnizând date cu privire la cantitatea (kg/ADT de carton produs) de substanțe utilizate în proces și demonstrând că substanțele menționate la acest criteriu nu se regăsesc în produsul final în concentrații care depășesc limitele specificate. Concentrațiile substanțelor și ale amestecurilor trebuie indicate în fișele cu date de securitate, în conformitate cu articolul 31 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006.

| (b) | Substanțe incluse în lista prevăzută la articolul 59 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006
  Nu este permisă acordarea niciunei derogări de la interdicția stabilită la articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 66/2010, pentru substanțele identificate ca fiind substanțe ce prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista prevăzută la articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, prezente în amestecuri, într-un articol sau în orice component omogen al unui articol complex în concentrații de peste 0,10 %. În cazul în care concentrația este mai mică de 0,10 %, se aplică limite de concentrație specifice, determinate în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

  Evaluare și verificare: lista substanțelor identificate ca fiind substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista substanțelor candidate în conformitate cu articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 se găsește la adresa:
  http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp
  La data depunerii cererii, se va face trimitere la această listă.
  Solicitantul trebuie să dovedească respectarea criteriului furnizând date cu privire la cantitatea (kg/ADT de carton produs) de substanțe utilizate în proces și demonstrând că substanțele menționate la acest criteriu nu se regăsesc în produsul final în concentrații care depășesc limitele specificate. Concentrațiile trebuie indicate în fișele cu date de securitate, în conformitate cu articolul 31 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. |
| --- | --- |

(b)

Substanțe incluse în lista prevăzută la articolul 59 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006

Nu este permisă acordarea niciunei derogări de la interdicția stabilită la articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 66/2010, pentru substanțele identificate ca fiind substanțe ce prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista prevăzută la articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, prezente în amestecuri, într-un articol sau în orice component omogen al unui articol complex în concentrații de peste 0,10 %. În cazul în care concentrația este mai mică de 0,10 %, se aplică limite de concentrație specifice, determinate în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

Evaluare și verificare: lista substanțelor identificate ca fiind substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista substanțelor candidate în conformitate cu articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 se găsește la adresa:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

La data depunerii cererii, se va face trimitere la această listă.

Solicitantul trebuie să dovedească respectarea criteriului furnizând date cu privire la cantitatea (kg/ADT de carton produs) de substanțe utilizate în proces și demonstrând că substanțele menționate la acest criteriu nu se regăsesc în produsul final în concentrații care depășesc limitele specificate. Concentrațiile trebuie indicate în fișele cu date de securitate, în conformitate cu articolul 31 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006.

| (c) | Clor
  Este interzisă utilizarea clorului gazos ca agent de înălbire. Această cerință nu se aplică în cazul clorului gazos aferent producției și utilizării dioxidului de clor.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație din partea producătorului/producătorilor de pastă, care să ateste că nu a fost utilizat clor gazos ca agent de albire. Notă: deși această cerință se aplică și în cazul albirii fibrelor reciclate, se acceptă faptul că fibrele au putut fi albite cu clor gazos în cursul ciclului de viață anterior. |
| --- | --- |

(c)

Clor

Este interzisă utilizarea clorului gazos ca agent de înălbire. Această cerință nu se aplică în cazul clorului gazos aferent producției și utilizării dioxidului de clor.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație din partea producătorului/producătorilor de pastă, care să ateste că nu a fost utilizat clor gazos ca agent de albire. Notă: deși această cerință se aplică și în cazul albirii fibrelor reciclate, se acceptă faptul că fibrele au putut fi albite cu clor gazos în cursul ciclului de viață anterior.

| (d) | APEO
  Nu este permisă adăugarea de alchilfenoli etoxilați sau de alți derivați de alchilfenol în substanțele de curățare, substanțele de descernelizare, agenții antispumă, agenții de dispersie sau agenții de acoperire. Derivații de alchilfenol sunt definiți ca substanțe care, prin degradare, produc alchilfenoli.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație (declarații) din partea furnizorului sau furnizorilor săi de produse chimice, care să ateste că în aceste produse nu s-au adăugat alchilfenoli etoxilați sau alți derivați de alchilfenol. |
| --- | --- |

(d)

APEO

Nu este permisă adăugarea de alchilfenoli etoxilați sau de alți derivați de alchilfenol în substanțele de curățare, substanțele de descernelizare, agenții antispumă, agenții de dispersie sau agenții de acoperire. Derivații de alchilfenol sunt definiți ca substanțe care, prin degradare, produc alchilfenoli.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație (declarații) din partea furnizorului sau furnizorilor săi de produse chimice, care să ateste că în aceste produse nu s-au adăugat alchilfenoli etoxilați sau alți derivați de alchilfenol.

| (e) | Monomeri reziduali
  Cantitatea totală de monomeri reziduali (cu excepția acrilamidei), cărora le poate fi atribuită sau le-a fost atribuită una dintre frazele de risc de mai jos (sau combinații ale acestora) și care sunt prezenți în agenții de acoperire, agenții de retenție, agenții de întărire, agenții hidrofugi sau substanțele chimice utilizate la tratarea internă și externă a apei, nu trebuie să depășească 100 ppm (calculată pe baza conținutului de substanțe solide al acestora).






  Frază de pericol (10) | Frază de risc (11) |
| --- | --- | --- |
| H340 Poate provoca anomalii genetice | R46 |
| H350 Poate provoca cancer | R45 |
| H350i Poate provoca cancer în cazul inhalării | R49 |
| H351 Susceptibil de a provoca cancer | R40 |
| H360F Poate afecta fertilitatea | R60 |
| H360D Poate dăuna fătului | R61 |
| H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului | R60; R61; R60-61 |
| H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului | R60-R63 |
| H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a afecta fertilitatea | R61-R62 |
| H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic | R50 |
| H410 Foarte toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R50-53 |
| H411 Toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R51-53 |
| H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R 52-53 |
| H413 Poate provoca efecte nocive pe termen lung asupra mediului acvatic | R53 |

(e)

Monomeri reziduali

Cantitatea totală de monomeri reziduali (cu excepția acrilamidei), cărora le poate fi atribuită sau le-a fost atribuită una dintre frazele de risc de mai jos (sau combinații ale acestora) și care sunt prezenți în agenții de acoperire, agenții de retenție, agenții de întărire, agenții hidrofugi sau substanțele chimice utilizate la tratarea internă și externă a apei, nu trebuie să depășească 100 ppm (calculată pe baza conținutului de substanțe solide al acestora).

Frază de pericol (10)

Frază de risc (11)

H340 Poate provoca anomalii genetice

R46

H350 Poate provoca cancer

R45

H350i Poate provoca cancer în cazul inhalării

R49

H351 Susceptibil de a provoca cancer

R40

H360F Poate afecta fertilitatea

R60

H360D Poate dăuna fătului

R61

H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului

R60; R61; R60-61

H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

R60-R63

H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a afecta fertilitatea

R61-R62

H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic

R50

H410 Foarte toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R50-53

H411 Toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R51-53

H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R 52-53

H413 Poate provoca efecte nocive pe termen lung asupra mediului acvatic

R53

Concentrația de acrilamidă din agenții de acoperire, agenții de retenție, agenții de întărire, agenții hidrofugi sau substanțele chimice utilizate la tratarea internă și externă a apei nu trebuie să depășească 700 ppm (calculată pe baza conținutului de substanțe solide al acestora).

Organismul competent poate scuti solicitantul de la îndeplinirea acestor cerințe în cazul substanțelor chimice utilizate la tratarea externă a apei.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu din partea furnizorului sau a furnizorilor săi de substanțe chimice, împreună cu documentele corespunzătoare (cum ar fi fișele cu date de securitate).

| (f) | Agenți tensioactivi în descernelizare
  Toți agenții tensioactivi folosiți la descernelizare trebuie să fie în cele din urmă biodegradabili.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu din partea furnizorului sau a furnizorilor săi de substanțe chimice, împreună cu fișele cu date de securitate sau cu rapoartele de testare relevante pentru fiecare agent tensioactiv, în care să se indice metoda de testare, pragul și concluzia stabilită, utilizând una din următoarele metode de testare și niveluri admise: OCDE 302 A-C (sau standarde ISO echivalente), cu un procent de degradare (inclusiv adsorbția) în 28 de zile de cel puțin 70 % pentru 302 A și B și de cel puțin 60 % pentru 302 C. |
| --- | --- |

(f)

Agenți tensioactivi în descernelizare

Toți agenții tensioactivi folosiți la descernelizare trebuie să fie în cele din urmă biodegradabili.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu din partea furnizorului sau a furnizorilor săi de substanțe chimice, împreună cu fișele cu date de securitate sau cu rapoartele de testare relevante pentru fiecare agent tensioactiv, în care să se indice metoda de testare, pragul și concluzia stabilită, utilizând una din următoarele metode de testare și niveluri admise: OCDE 302 A-C (sau standarde ISO echivalente), cu un procent de degradare (inclusiv adsorbția) în 28 de zile de cel puțin 70 % pentru 302 A și B și de cel puțin 60 % pentru 302 C.

| (g) | Biocide
  Componentele active din substanțele biocide sau din agenții biostatici utilizați pentru a combate organismele care formează depuneri în sistemele de circulație a apei ce conțin fibre nu trebuie să aibă potențial de bioacumulare. Potențialul de bioacumulare al substanțelor biocide este caracterizat de o valoare log Pow (coeficient de partiție octanol/apă) < 3,0 sau de un factor de bioconcentrare determinat experimental (BCF) ≤ 100.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu din partea furnizorului sau a furnizorilor săi de substanțe chimice, împreună cu fișele cu date de securitate sau cu rapoartele de testare relevante, în care să se indice metoda de testare, pragul și concluzia stabilită, utilizând următoarele metode de testare: OCDE 107, 117 sau 305 A-E. |
| --- | --- |

(g)

Biocide

Componentele active din substanțele biocide sau din agenții biostatici utilizați pentru a combate organismele care formează depuneri în sistemele de circulație a apei ce conțin fibre nu trebuie să aibă potențial de bioacumulare. Potențialul de bioacumulare al substanțelor biocide este caracterizat de o valoare log Pow (coeficient de partiție octanol/apă) < 3,0 sau de un factor de bioconcentrare determinat experimental (BCF) ≤ 100.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu din partea furnizorului sau a furnizorilor săi de substanțe chimice, împreună cu fișele cu date de securitate sau cu rapoartele de testare relevante, în care să se indice metoda de testare, pragul și concluzia stabilită, utilizând următoarele metode de testare: OCDE 107, 117 sau 305 A-E.

| (h) | Coloranți azoici
  În conformitate cu anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, este interzisă utilizarea coloranților azoici care ar putea produce prin scindare una din următoarele amine aromatice:












  1. | 4-aminobifenil |
| --- | --- | --- |

(h)

Coloranți azoici

În conformitate cu anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, este interzisă utilizarea coloranților azoici care ar putea produce prin scindare una din următoarele amine aromatice:

1.

4-aminobifenil

(92-67-1)

| 2. | benzidină |
| --- | --- |

2.

benzidină

(92-87-5)

| 3. | 4-clor-o-toluidină |
| --- | --- |

3.

4-clor-o-toluidină

(95-69-2)

| 4. | 2-naftilamină |
| --- | --- |

4.

2-naftilamină

(91-59-8)

| 5. | o-aminoazotoluen |
| --- | --- |

5.

o-aminoazotoluen

(97-56-3)

| 6. | 2-amino-4-nitrotoluen |
| --- | --- |

6.

2-amino-4-nitrotoluen

(99-55-8)

| 7. | p-cloranilină |
| --- | --- |

7.

p-cloranilină

(106-47-8)

| 8. | 2,4-diaminoanisol |
| --- | --- |

8.

2,4-diaminoanisol

(615-05-4)

| 9. | 4,4′-diaminodifenilmetan |
| --- | --- |

9.

4,4′-diaminodifenilmetan

(101-77-9)

| 10. | 3,3′-diclorbenzidină |
| --- | --- |

10.

3,3′-diclorbenzidină

(91-94-1)

| 11. | 3,3′-dimetoxibenzidină |
| --- | --- |

11.

3,3′-dimetoxibenzidină

(119-90-4)

| 12. | 3,3′-dimetilbenzidină |
| --- | --- |

12.

3,3′-dimetilbenzidină

(119-93-7)

| 13. | 3,3'-dimetil-4,4'-diaminodifenilmetan |
| --- | --- |

13.

3,3'-dimetil-4,4'-diaminodifenilmetan

(838-88-0)

| 14. | p-cresidină |
| --- | --- |

14.

p-cresidină

(120-71-8)

| 15. | 4,4′-metilen-bi-(2-cloranilină) |
| --- | --- |

15.

4,4′-metilen-bi-(2-cloranilină)

(101-14-4)

| 16. | 4,4′-oxidianilină |
| --- | --- |

16.

4,4′-oxidianilină

(101-80-4)

| 17. | 4,4′-tiodianilină |
| --- | --- |

17.

4,4′-tiodianilină

(139-65-1)

| 18. | o-toluidină |
| --- | --- |

18.

o-toluidină

(95-53-4)

| 19. | 2,4-diaminotoluen |
| --- | --- |

19.

2,4-diaminotoluen

(95-80-7)

| 20. | 2,4,5-trimetilanilină |
| --- | --- |

20.

2,4,5-trimetilanilină

(137-17-7)

| 21. | 4-aminoazobenzen |
| --- | --- |

21.

4-aminoazobenzen

(60-09-3)

| 22. | o-anisidină |
| --- | --- |

22.

o-anisidină

(90-04-0)

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu din partea furnizorului sau a furnizorilor săi de substanțe chimice.

| (i) | Pigmenți sau coloranți pe bază de complecși metalici
  Este interzisă utilizarea coloranților sau a pigmenților pe bază de plumb, cupru, crom, nichel sau aluminiu. Pot fi utilizați totuși coloranți sau pigmenți pe bază de ftalocianină de cupru.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate din partea furnizorului sau a furnizorilor săi de substanțe chimice. |
| --- | --- |

(i)

Pigmenți sau coloranți pe bază de complecși metalici

Este interzisă utilizarea coloranților sau a pigmenților pe bază de plumb, cupru, crom, nichel sau aluminiu. Pot fi utilizați totuși coloranți sau pigmenți pe bază de ftalocianină de cupru.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate din partea furnizorului sau a furnizorilor săi de substanțe chimice.

| (j) | Impuritățile ionice din coloranți
  Nivelul impurităților ionice din coloranții utilizați nu trebuie să depășească următoarele valori: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate. |
| --- | --- |

(j)

Impuritățile ionice din coloranți

Nivelul impurităților ionice din coloranții utilizați nu trebuie să depășească următoarele valori: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate.

Criteriul B4 — Gestionarea deșeurilor

Toate unitățile de producție a pastei și a cartonului trebuie să dispună de un sistem de manipulare a deșeurilor (definit de autoritățile relevante de reglementare în domeniu ale unităților respective) și a produselor reziduale provenite din fabricarea produsului cu etichetă ecologică. Cererea trebuie să includă documente sau explicații privind sistemul, precum și informații referitoare la cel puțin următoarele aspecte:

| — | procedurile de separare a materialelor reciclabile din fluxul de deșeuri și de utilizare a acestora; |
| --- | --- |

—

procedurile de separare a materialelor reciclabile din fluxul de deșeuri și de utilizare a acestora;

| — | procedurile de recuperare a materialelor pentru alte utilizări, precum incinerarea pentru producerea de abur industrial sau de energie termică, sau pentru utilizarea în agricultură; |
| --- | --- |

—

procedurile de recuperare a materialelor pentru alte utilizări, precum incinerarea pentru producerea de abur industrial sau de energie termică, sau pentru utilizarea în agricultură;

| — | procedurile de manipulare a deșeurilor periculoase (definite de autoritățile de reglementare în domeniu ale unităților respective de producție a pastei și a cartonului). |
| --- | --- |

—

procedurile de manipulare a deșeurilor periculoase (definite de autoritățile de reglementare în domeniu ale unităților respective de producție a pastei și a cartonului).

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o descriere detaliată a procedurilor adoptate pentru gestionarea deșeurilor la fiecare dintre unitățile de producție respective, precum și o declarație de conformitate cu acest criteriu.

Criteriul 2 — Fibre: gestionarea durabilă a pădurilor

Fibrele care constituie materie primă pot fi fibre reciclate sau virgine.

Fibrele virgine trebuie să facă obiectul unor certificate valabile privind gestionarea durabilă a pădurilor și lanțul de custodie, eliberate în cadrul unui sistem de certificare independent al unei părți terțe, precum FSC, PEFC sau un organism echivalent.

Cu toate acestea, dacă sistemele de certificare permit amestecul de material certificat, material reciclat și material necertificat într-un produs sau într-o gamă de produse, proporția materialului virgin necertificat nu trebuie să depășească 30 % din materia primă constituită din fibre. Materialul necertificat trebuie să facă obiectul unui sistem de verificare care să asigure faptul că acesta provine din surse legale și că îndeplinește toate cerințele sistemului de certificare referitoare la materialul necertificat.

Organismele de certificare care eliberează certificate privind gestionarea pădurilor și/sau lanțul de custodie trebuie să fie acreditate/recunoscute de sistemul de certificare respectiv.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte documente corespunzătoare, care să indice tipurile, cantitățile și originea fibrelor utilizate în producția de pastă și de carton.

Dacă sunt utilizate fibre virgine, produsul trebuie să facă obiectul unor certificate valabile privind gestionarea durabilă a pădurilor și lanțul de custodie, eliberate în cadrul unui sistem de certificare independent al unei părți terțe, precum PEFC, FSC sau un organism echivalent. Dacă produsul sau gama de produse includ material necertificat, trebuie să se demonstreze că materialul necertificat reprezintă mai puțin de 30 % și face obiectul unui sistem de verificare care garantează că acesta provine din surse legale și îndeplinește toate cerințele sistemului de certificare referitoare la materialul necertificat.

Dacă se utilizează fibre reciclate, solicitantul trebuie să prezinte o declarație care să precizeze cantitățile medii de tipuri de hârtie recuperată utilizate în produs, în conformitate cu standardul EN 643 sau cu un standard echivalent. Solicitantul trebuie să prezinte o declarație atestând faptul că bracul (produs la fața locului sau achiziționat) nu a fost introdus în calculul procentului.

Criterii care se aplică proceselor de prelucrare

Criteriul 3 — Substanțe și amestecuri excluse sau limitate

| (a) | Substanțe și amestecuri periculoase
  Consumabilele care ar putea ajunge în produsul final din hârtie prelucrată și care conțin substanțe și/sau amestecuri ce îndeplinesc criteriile de atribuire a frazelor de pericol sau a frazelor de risc indicate mai jos, prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau de Directiva 67/548/CEE a Consiliului (12), sau substanțele menționate la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 nu se utilizează în operațiunile de imprimare, cretare și finisare a produsului final din hârtie prelucrată.
  Această cerință nu se aplică toluenului utilizat în procesele de imprimare prin rotogravură în care se utilizează o instalație sau un sistem de recuperare închis sau încapsulat sau orice alt sistem echivalent pentru controlul și monitorizarea emisiilor fugitive și în care randamentul de recuperare este de cel puțin 92 %. Cerința respectivă nu se aplică nici lacurilor UV sau cernelurilor UV cărora li s-a atribuit fraza de pericol/fraza de risc H412/R52-53.
  Componentele din alt material decât hârtia ale produsului final din hârtie prelucrată nu trebuie să conțină substanțele menționate mai sus.

  Lista frazelor de pericol și a frazelor de risc







  Frază de pericol (13) | Frază de risc (14) |
| --- | --- | --- |
| H300 Mortal în caz de înghițire | R28 |
| H301 Toxic în caz de înghițire | R25 |
| H304 Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii | R65 |
| H310 Mortal în contact cu pielea | R27 |
| H311 Toxic în contact cu pielea | R24 |
| H330 Mortal în caz de inhalare | R23 sau R26 |
| H331 Toxic în caz de inhalare | R23 |
| H340 Poate provoca anomalii genetice | R46 |
| H341 Susceptibil de a provoca anomalii genetice | R68 |
| H350 Poate provoca cancer | R45 |
| H350i Poate provoca cancer în cazul inhalării | R49 |
| H351 Susceptibil de a provoca cancer | R40 |
| H360F Poate afecta fertilitatea | R60 |
| H360D Poate dăuna fătului | R61 |
| H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului | R60; R61; R60/61 |
| H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului | R60; R63 |
| H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a dăuna fertilității | R61; R62 |
| H361f Susceptibil de a dăuna fertilității | R62 |
| H361d Susceptibil de a dăuna fătului | R63 |
| H361fd Susceptibil de a dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului | R62-63 |
| H362 Poate dăuna copiilor alăptați la sân | R64 |
| H370 Provoacă leziuni ale organelor | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Poate provoca leziuni ale organelor | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Provoacă leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic | R50 |
| H410 Foarte toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R50/53 |
| H411 Toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R51/53 |
| H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R52/53 |
| H413 Poate provoca efecte nocive pe termen lung asupra mediului acvatic | R53 |
| EUH059 Periculos pentru stratul de ozon | R59 |
| EUH029 În contact cu apa degajă un gaz toxic | R29 |
| EUH031 În contact cu acizi degajă un gaz toxic | R31 |
| EUH032 În contact cu acizi degajă un gaz foarte toxic | R32 |
| EUH070 Toxic în caz de contact cu ochii | R39/41 |

(a)

Substanțe și amestecuri periculoase

Consumabilele care ar putea ajunge în produsul final din hârtie prelucrată și care conțin substanțe și/sau amestecuri ce îndeplinesc criteriile de atribuire a frazelor de pericol sau a frazelor de risc indicate mai jos, prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau de Directiva 67/548/CEE a Consiliului (12), sau substanțele menționate la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 nu se utilizează în operațiunile de imprimare, cretare și finisare a produsului final din hârtie prelucrată.

Această cerință nu se aplică toluenului utilizat în procesele de imprimare prin rotogravură în care se utilizează o instalație sau un sistem de recuperare închis sau încapsulat sau orice alt sistem echivalent pentru controlul și monitorizarea emisiilor fugitive și în care randamentul de recuperare este de cel puțin 92 %. Cerința respectivă nu se aplică nici lacurilor UV sau cernelurilor UV cărora li s-a atribuit fraza de pericol/fraza de risc H412/R52-53.

Componentele din alt material decât hârtia ale produsului final din hârtie prelucrată nu trebuie să conțină substanțele menționate mai sus.

Lista frazelor de pericol și a frazelor de risc

Frază de pericol (13)

Frază de risc (14)

H300 Mortal în caz de înghițire

R28

H301 Toxic în caz de înghițire

R25

H304 Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii

R65

H310 Mortal în contact cu pielea

R27

H311 Toxic în contact cu pielea

R24

H330 Mortal în caz de inhalare

R23 sau R26

H331 Toxic în caz de inhalare

R23

H340 Poate provoca anomalii genetice

R46

H341 Susceptibil de a provoca anomalii genetice

R68

H350 Poate provoca cancer

R45

H350i Poate provoca cancer în cazul inhalării

R49

H351 Susceptibil de a provoca cancer

R40

H360F Poate afecta fertilitatea

R60

H360D Poate dăuna fătului

R61

H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului

R60; R61; R60/61

H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

R60; R63

H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a dăuna fertilității

R61; R62

H361f Susceptibil de a dăuna fertilității

R62

H361d Susceptibil de a dăuna fătului

R63

H361fd Susceptibil de a dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

R62-63

H362 Poate dăuna copiilor alăptați la sân

R64

H370 Provoacă leziuni ale organelor

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Poate provoca leziuni ale organelor

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Provoacă leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic

R50

H410 Foarte toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R50/53

H411 Toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R51/53

H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R52/53

H413 Poate provoca efecte nocive pe termen lung asupra mediului acvatic

R53

EUH059 Periculos pentru stratul de ozon

R59

EUH029 În contact cu apa degajă un gaz toxic

R29

EUH031 În contact cu acizi degajă un gaz toxic

R31

EUH032 În contact cu acizi degajă un gaz foarte toxic

R32

EUH070 Toxic în caz de contact cu ochii

R39/41

Cerința de mai sus nu se aplică în cazul substanțelor sau al amestecurilor care își schimbă proprietățile în urma prelucrării (de exemplu, nu mai sunt biodisponibile sau suferă modificări chimice), astfel încât pericolul identificat dispare.

Limitele de concentrație pentru substanțele cărora le pot fi atribuite sau le-au fost atribuite frazele de pericol sau frazele de risc menționate mai sus, sau care îndeplinesc criteriile de clasificare în clasele sau categoriile de pericol, și limitele de concentrație pentru substanțele care îndeplinesc criteriile de la articolul 57 literele (a), (b) sau (c) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 nu trebuie să depășească limitele de concentrație generice sau specifice determinate în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008. Dacă se determină limite de concentrație specifice, acestea trebuie să prevaleze asupra limitelor generice.

Limitele de concentrație pentru substanțele care îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 57 literele (d), (e) sau (f) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 nu trebuie să depășească 0,10 % în greutate/greutate.

Evaluare și verificare: în cazul substanțelor care nu sunt deja clasificate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, solicitantul trebuie să dovedească respectarea acestor criterii, prezentând: (i) o declarație atestând faptul că componentele din alt material decât hârtia ale produsului final nu conțin substanțele menționate în aceste criterii, în concentrații care depășesc limitele autorizate; (ii) o declarație atestând faptul că consumabilele utilizate în operațiunile de imprimare, cretare și finisare a produsului final din hârtie prelucrată nu conțin substanțele menționate în aceste criterii, în concentrații care depășesc limitele autorizate; (iii) o listă a tuturor consumabilelor utilizate în operațiunile de imprimare, cretare și finisare a produselor din hârtie prelucrată. Această listă trebuie să indice cantitatea, funcția și furnizorii tuturor consumabilelor utilizate în procesul de producție.

Solicitantul trebuie să demonstreze conformitatea cu acest criteriu prezentând o declarație din partea furnizorului sau furnizorilor săi de substanțe chimice care să ateste că nicio substanță nu este clasificată în clasele de pericol asociate frazelor de pericol prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 și menționate în lista de mai sus, în măsura în care acest lucru poate fi stabilit cel puțin din informațiile ce îndeplinesc cerințele indicate în anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. Această declarație trebuie să fie însoțită de informații sintetice privind caracteristicile relevante asociate frazelor de pericol menționate în lista de mai sus, detaliate până la nivelul prevăzut la punctele 10, 11 și 12 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (Ghid pentru întocmirea fișelor cu date de securitate).

Informațiile privind proprietățile intrinseci ale substanțelor pot fi obținute prin alte mijloace decât testele, de exemplu prin utilizarea unor metode alternative, cum ar fi metodele în vitro sau modelele cantitative ale relației structură-activitate, ori prin grupare sau trimiteri încrucișate în conformitate cu anexa XI la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. Schimbul de date relevante este puternic încurajat.

Informațiile furnizate trebuie să se refere la formele sau la stările fizice ale substanței sau ale amestecurilor, astfel cum sunt utilizate în produsul final.

În cazul substanțelor indicate în anexele IV și V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (REACH), care sunt exceptate de la obligațiile de înregistrare prevăzute la articolul 2 alineatul (7) literele (a) și (b) din regulamentul respectiv, o declarație în acest sens este suficientă pentru îndeplinirea cerințelor sus-menționate.

Solicitantul trebuie să prezinte o documentație adecvată privind randamentul de recuperare în sistemul de recuperare sau în instalația închisă sau încapsulată sau în orice alt sistem echivalent instalat pentru a reduce efectele utilizării toluenului în procesele de imprimare prin rotogravură.

| (b) | Substanțe incluse în lista prevăzută la articolul 59 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006
  Nu este permisă acordarea niciunei derogări de la interdicția stabilită la articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 66/2010, pentru substanțele identificate ca fiind substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista prevăzută la articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, prezente în amestecuri în concentrații mai mari de 0,1 %. În cazul în care concentrația este mai mică de 0,10 %, se aplică limitele de concentrație specifice, determinate în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

  Evaluare și verificare: lista substanțelor identificate ca fiind substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista substanțelor candidate în conformitate cu articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 se găsește la adresa:
  http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp
  La data depunerii cererii, se va face trimitere la această listă.
  Solicitantul trebuie să dovedească conformitatea cu acest criteriu prezentând date cu privire la cantitatea de substanțe utilizate pentru imprimarea produselor din hârtie prelucrată, precum și o declarație atestând că substanțele menționate la acest criteriu nu se regăsesc în produsul final în concentrații care depășesc limitele specificate. Concentrațiile trebuie indicate în fișele cu date de securitate, în conformitate cu articolul 31 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. |
| --- | --- |

(b)

Substanțe incluse în lista prevăzută la articolul 59 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006

Nu este permisă acordarea niciunei derogări de la interdicția stabilită la articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 66/2010, pentru substanțele identificate ca fiind substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista prevăzută la articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, prezente în amestecuri în concentrații mai mari de 0,1 %. În cazul în care concentrația este mai mică de 0,10 %, se aplică limitele de concentrație specifice, determinate în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

Evaluare și verificare: lista substanțelor identificate ca fiind substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista substanțelor candidate în conformitate cu articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 se găsește la adresa:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

La data depunerii cererii, se va face trimitere la această listă.

Solicitantul trebuie să dovedească conformitatea cu acest criteriu prezentând date cu privire la cantitatea de substanțe utilizate pentru imprimarea produselor din hârtie prelucrată, precum și o declarație atestând că substanțele menționate la acest criteriu nu se regăsesc în produsul final în concentrații care depășesc limitele specificate. Concentrațiile trebuie indicate în fișele cu date de securitate, în conformitate cu articolul 31 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006.

| (c) | Biocide
  Substanțele biocide utilizate pentru conservarea produsului, cărora li s-a atribuit fraza de pericol/fraza de risc H410/R50-53 sau H411/R51-53 în conformitate cu Directiva 67/548/CEE, cu Directiva 1999/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului (15) sau cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, sunt permise în formula acestuia sau ca parte a unui amestec inclus în formulă, numai dacă potențialele lor de bioacumulare sunt caracterizate de valori log Pow (coeficient de partiție octanol/apă) < 3,0 sau de un factor de bioconcentrare determinat experimental (BCF) ≤ 100.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte copii ale fișelor cu date de securitate ale tuturor substanțelor biocide utilizate în diversele etape de producție, împreună cu o documentație privind concentrațiile de substanțe biocide în produsul final. |
| --- | --- |

(c)

Biocide

Substanțele biocide utilizate pentru conservarea produsului, cărora li s-a atribuit fraza de pericol/fraza de risc H410/R50-53 sau H411/R51-53 în conformitate cu Directiva 67/548/CEE, cu Directiva 1999/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului (15) sau cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, sunt permise în formula acestuia sau ca parte a unui amestec inclus în formulă, numai dacă potențialele lor de bioacumulare sunt caracterizate de valori log Pow (coeficient de partiție octanol/apă) < 3,0 sau de un factor de bioconcentrare determinat experimental (BCF) ≤ 100.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte copii ale fișelor cu date de securitate ale tuturor substanțelor biocide utilizate în diversele etape de producție, împreună cu o documentație privind concentrațiile de substanțe biocide în produsul final.

| (d) | Agenți de spălare
  Agenții de spălare utilizați pentru curățare în procesele și/sau subprocesele de imprimare și care conțin hidrocarburi aromatice sunt permiși numai dacă respectă dispozițiile de la punctul 3 litera (b) și dacă este îndeplinită una dintre următoarele condiții:






  (i) | cantitatea de hidrocarburi aromatice din agentul de spălare nu depășește 0,10 % (greutate/greutate); |
| --- | --- | --- |

(d)

Agenți de spălare

Agenții de spălare utilizați pentru curățare în procesele și/sau subprocesele de imprimare și care conțin hidrocarburi aromatice sunt permiși numai dacă respectă dispozițiile de la punctul 3 litera (b) și dacă este îndeplinită una dintre următoarele condiții:

(i)

cantitatea de hidrocarburi aromatice din agentul de spălare nu depășește 0,10 % (greutate/greutate);

| (ii) | cantitatea de agent de spălare pe bază de hidrocarburi aromatice utilizată în fiecare an nu depășește 5 % din cantitatea totală de agent de spălare utilizată într-un an calendaristic. |
| --- | --- |

(ii)

cantitatea de agent de spălare pe bază de hidrocarburi aromatice utilizată în fiecare an nu depășește 5 % din cantitatea totală de agent de spălare utilizată într-un an calendaristic.

Acest criteriu nu se aplică toluenului utilizat ca agent de spălare în imprimarea prin rotogravură.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte fișa cu date de securitate a fiecărui agent de spălare utilizat în imprimerie în cursul anului la care se referă consumul anual. Furnizorii de agenți de spălare trebuie să prezinte declarații privind conținutul de hidrocarburi aromatice al agenților de spălare.

| (e) | Etoxilați de alchilfenol — Solvenți halogenați — Ftalați
  Este interzisă adăugarea următoarelor substanțe sau preparate în cerneluri, vopseluri, tonere, adezivi, agenți de spălare sau alte produse chimice de curățare utilizate la imprimarea produsului din hârtie prelucrată:






  — | etoxilați de alchilfenol și derivații acestora care pot produce alchilfenoli prin degradare; |
| --- | --- | --- |

(e)

Etoxilați de alchilfenol — Solvenți halogenați — Ftalați

Este interzisă adăugarea următoarelor substanțe sau preparate în cerneluri, vopseluri, tonere, adezivi, agenți de spălare sau alte produse chimice de curățare utilizate la imprimarea produsului din hârtie prelucrată:

—

etoxilați de alchilfenol și derivații acestora care pot produce alchilfenoli prin degradare;

| — | solvenți halogenați care la momentul depunerii cererii sunt clasificați într-una dintre categoriile de pericol sau de risc menționate la punctul 3 litera (a); |
| --- | --- |

—

solvenți halogenați care la momentul depunerii cererii sunt clasificați într-una dintre categoriile de pericol sau de risc menționate la punctul 3 litera (a);

| — | ftalați cărora la momentul depunerii cererii le sunt atribuite frazele de risc H360F, H360D sau H361f prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008. |
| --- | --- |

—

ftalați cărora la momentul depunerii cererii le sunt atribuite frazele de risc H360F, H360D sau H361f prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu.

| (f) | Cerneluri tipografice, tonere, cerneluri, lacuri, folii și pelicule
  Următoarele metale grele sau compuși ai acestora nu se utilizează în cerneluri tipografice, tonere, cerneluri, lacuri, folii și pelicule (nici ca substanță, nici ca parte a unui preparat utilizat): cadmiu, cupru (cu excepția ftalocianinei de cupru), plumb, nichel, crom VI, mercur, arsenic, bariu solubil, seleniu și antimoniu. Utilizarea cobaltului este permisă numai în concentrații de până la 0,10 % (greutate/greutate).
  Ingredientele pot conține urme din aceste metale, până la 0,010 % (greutate/greutate), provenite din impuritățile materiilor prime.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu, precum și declarații din partea furnizorilor de ingrediente. |
| --- | --- |

(f)

Cerneluri tipografice, tonere, cerneluri, lacuri, folii și pelicule

Următoarele metale grele sau compuși ai acestora nu se utilizează în cerneluri tipografice, tonere, cerneluri, lacuri, folii și pelicule (nici ca substanță, nici ca parte a unui preparat utilizat): cadmiu, cupru (cu excepția ftalocianinei de cupru), plumb, nichel, crom VI, mercur, arsenic, bariu solubil, seleniu și antimoniu. Utilizarea cobaltului este permisă numai în concentrații de până la 0,10 % (greutate/greutate).

Ingredientele pot conține urme din aceste metale, până la 0,010 % (greutate/greutate), provenite din impuritățile materiilor prime.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu, precum și declarații din partea furnizorilor de ingrediente.

| (g) | Componente metalice
  Metalele nu trebuie să fie acoperite cu cadmiu, crom, nichel, zinc, mercur, plumb, staniu și compușii acestora.
  Tratarea suprafețelor metalice cu nichel sau zinc poate fi acceptată în cazul pieselor mici (precum nituri, ochiuri de prindere și mecanisme cu platbandă), dacă acest lucru este necesar din motive de uzură fizică intensă.
  Atât în cazul placării cu nichel, cât și al galvanizării cu zinc trebuie să se trateze apa reziduală, să se utilizeze schimbători de ioni, membrane sau o tehnologie echivalentă, în vederea reciclării produselor chimice cât mai mult posibil.
  Emisiile provenite de la tratarea suprafețelor se reciclează și se distrug. Sistemul trebuie să fie închis, fără drenaj, mai puțin în cazul zincului, în care emisiile pot atinge maximum 0,50 mg/l.
  Produsele chimice utilizate în tratamentul suprafețelor trebuie să fie conforme cu criteriul 3 litera (c), Biocide, și cu criteriul 3 litera (e), Etoxilați de alchilfenol — Solvenți halogenați — Ftalați.
  Această cerință se aplică fiecărei componente metalice separate care depășește 10 % în greutate din produsele finale din subcategoria dosare suspendabile, dosare cu șină, bibliorafturi cu inele și bibliorafturi cu mecanism cu levier.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu. |
| --- | --- |

(g)

Componente metalice

Metalele nu trebuie să fie acoperite cu cadmiu, crom, nichel, zinc, mercur, plumb, staniu și compușii acestora.

Tratarea suprafețelor metalice cu nichel sau zinc poate fi acceptată în cazul pieselor mici (precum nituri, ochiuri de prindere și mecanisme cu platbandă), dacă acest lucru este necesar din motive de uzură fizică intensă.

Atât în cazul placării cu nichel, cât și al galvanizării cu zinc trebuie să se trateze apa reziduală, să se utilizeze schimbători de ioni, membrane sau o tehnologie echivalentă, în vederea reciclării produselor chimice cât mai mult posibil.

Emisiile provenite de la tratarea suprafețelor se reciclează și se distrug. Sistemul trebuie să fie închis, fără drenaj, mai puțin în cazul zincului, în care emisiile pot atinge maximum 0,50 mg/l.

Produsele chimice utilizate în tratamentul suprafețelor trebuie să fie conforme cu criteriul 3 litera (c), Biocide, și cu criteriul 3 litera (e), Etoxilați de alchilfenol — Solvenți halogenați — Ftalați.

Această cerință se aplică fiecărei componente metalice separate care depășește 10 % în greutate din produsele finale din subcategoria dosare suspendabile, dosare cu șină, bibliorafturi cu inele și bibliorafturi cu mecanism cu levier.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu.

Criteriul 4 — Posibilitatea de reciclare

Produsele din hârtie prelucrată trebuie să poată fi reciclate. Componentele din alt material decât hârtia ale produselor din hârtie prelucrată trebuie să poată fi îndepărtate cu ușurință, astfel încât să nu îngreuneze procesul de reciclare.

| (a) | Agenții de întărire umezi pot fi utilizați numai dacă se poate dovedi că produsul finit poate fi reciclat. |
| --- | --- |

(a)

Agenții de întărire umezi pot fi utilizați numai dacă se poate dovedi că produsul finit poate fi reciclat.

| (b) | Adezivii insolubili pot fi utilizați numai dacă se poate dovedi că aceștia pot fi separați de produs. |
| --- | --- |

(b)

Adezivii insolubili pot fi utilizați numai dacă se poate dovedi că aceștia pot fi separați de produs.

| (c) | Lacurile de acoperire și peliculele, inclusiv polietilena și/sau polietilena/polipropilena, pot fi utilizate numai pentru bibliorafturi, dosare, caiete și agende pentru jurnale. |
| --- | --- |

(c)

Lacurile de acoperire și peliculele, inclusiv polietilena și/sau polietilena/polipropilena, pot fi utilizate numai pentru bibliorafturi, dosare, caiete și agende pentru jurnale.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte rezultatul testelor privind posibilitatea de reciclare a agenților de întărire umezi și posibilitatea de separare a adezivilor. Metodele de testare de referință sunt: metoda PTS PTS-RH 021/97 (pentru agenții de întărire umezi), Metoda 12 a INGEDE (pentru posibilitatea de separare a adezivilor insolubili) sau alte metode echivalente. Solicitantul trebuie să prezinte o declarație atestând că produsele din hârtie prelucrată cretate și stratificate respectă punctul 3 litera (c). Dacă o parte a unui produs din hârtie prelucrată poate fi îndepărtată cu ușurință (de exemplu, bagheta metalică a unui dosar suspendabil sau coperta din plastic sau reutilizabilă a unui caiet), testarea posibilității de reciclare se poate efectua fără această componentă. Ușurința îndepărtării componentelor din alte materiale decât hârtia se dovedește printr-o declarație a societății de colectare a hârtiei, a societății de reciclare sau a unei alte organizații similare. Pot fi utilizate, de asemenea, metode de testare care conduc la rezultate similare, cu condiția ca o parte terță competentă și independentă să fi demonstrat acest lucru.

Criteriul 5 — Emisii

| (a) | Emisii în apă
  Apa de clătire conținând argint provenit din prelucrarea filmelor și din producerea plăcilor fotografice, precum și produse chimice utilizate în tehnicile fotografice, nu trebuie deversată într-o stație de tratare a apelor uzate.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu, însoțită de o descriere a gestionării la fața locului a produselor chimice utilizate în tehnicile fotografice și a apei de clătire conținând argint. În cazul în care prelucrarea filmelor și/sau producerea plăcilor sunt subcontractate, subcontractorul trebuie să furnizeze o declarație de conformitate cu acest criteriu, însoțită de o descriere a gestionării la locul său de producție a produselor chimice utilizate în tehnicile fotografice și a apei de clătire conținând argint.
  În imprimarea prin rotogravură, cantitatea de Cr și Cu deversată într-o stație de tratare a apelor uzate nu trebuie să depășească 45 mg pe m2 și, respectiv, 400 mg pe m2 de suprafață a cilindrului tipografic utilizată în presă.

  Evaluare și verificare: deversările de Cr și Cu în sistemul de canalizare trebuie verificate în imprimeriile prin rotogravură, după tratare și înainte de deversare. În fiecare lună se colectează o mostră reprezentativă a deversărilor de Cr și Cu. Trebuie efectuat anual cel puțin un test analitic de către un laborator acreditat, pentru determinarea conținutului de Cr și Cu într-o submostră reprezentativă a acestor mostre. Conformitatea cu acest criteriu se evaluează prin împărțirea conținutului de Cr și Cu rezultat în urma testului analitic anual la suprafața cilindrului tipografic utilizată în imprimare. Suprafața cilindrului tipografic utilizată în imprimare se calculează înmulțind suprafața cilindrului (egală cu 2πrL, unde r este raza, iar L este lungimea cilindrului) cu numărul de operațiuni de imprimare diferite efectuate în decursul unui an. Metodele de testare de referință sunt, pentru Cr, EN ISO 11885 [Calitatea apei. Determinarea elementelor selectate prin spectroscopie de emisie optică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-OES)] și EN 1233 (Calitatea apei. Determinarea cromului. Metode de spectrometrie cu absorbție atomică), iar pentru Cu, EN ISO 11885 [Calitatea apei. Determinarea elementelor selectate prin spectroscopie de emisie optică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-OES)]. |
| --- | --- |

(a)

Emisii în apă

Apa de clătire conținând argint provenit din prelucrarea filmelor și din producerea plăcilor fotografice, precum și produse chimice utilizate în tehnicile fotografice, nu trebuie deversată într-o stație de tratare a apelor uzate.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu, însoțită de o descriere a gestionării la fața locului a produselor chimice utilizate în tehnicile fotografice și a apei de clătire conținând argint. În cazul în care prelucrarea filmelor și/sau producerea plăcilor sunt subcontractate, subcontractorul trebuie să furnizeze o declarație de conformitate cu acest criteriu, însoțită de o descriere a gestionării la locul său de producție a produselor chimice utilizate în tehnicile fotografice și a apei de clătire conținând argint.

În imprimarea prin rotogravură, cantitatea de Cr și Cu deversată într-o stație de tratare a apelor uzate nu trebuie să depășească 45 mg pe m2 și, respectiv, 400 mg pe m2 de suprafață a cilindrului tipografic utilizată în presă.

Evaluare și verificare: deversările de Cr și Cu în sistemul de canalizare trebuie verificate în imprimeriile prin rotogravură, după tratare și înainte de deversare. În fiecare lună se colectează o mostră reprezentativă a deversărilor de Cr și Cu. Trebuie efectuat anual cel puțin un test analitic de către un laborator acreditat, pentru determinarea conținutului de Cr și Cu într-o submostră reprezentativă a acestor mostre. Conformitatea cu acest criteriu se evaluează prin împărțirea conținutului de Cr și Cu rezultat în urma testului analitic anual la suprafața cilindrului tipografic utilizată în imprimare. Suprafața cilindrului tipografic utilizată în imprimare se calculează înmulțind suprafața cilindrului (egală cu 2πrL, unde r este raza, iar L este lungimea cilindrului) cu numărul de operațiuni de imprimare diferite efectuate în decursul unui an. Metodele de testare de referință sunt, pentru Cr, EN ISO 11885 [Calitatea apei. Determinarea elementelor selectate prin spectroscopie de emisie optică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-OES)] și EN 1233 (Calitatea apei. Determinarea cromului. Metode de spectrometrie cu absorbție atomică), iar pentru Cu, EN ISO 11885 [Calitatea apei. Determinarea elementelor selectate prin spectroscopie de emisie optică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-OES)].

| (b) | Emisii în aer
  Compuși organici volatili (COV)
  Trebuie respectate următoarele criterii:
  (PCOV – RCOV)/Phârtie < 5 [kg/tonă]
  unde:







  PCOV | = | cantitatea anuală totală de COV, în kilograme, conținută de produsele chimice achiziționate și utilizate pentru producția anuală totală de produse prelucrate; |
| --- | --- | --- | --- |
| RCOV | = | cantitatea anuală totală de COV, în kilograme, distrusă prin tehnici antipoluare, recuperată din procesele de imprimare și vândută sau reutilizată; |
| Phârtie | = | cantitatea anuală totală de hârtie, în tone, achiziționată și utilizată pentru producerea de produse prelucrate. |

(b)

Emisii în aer

Compuși organici volatili (COV)

Trebuie respectate următoarele criterii:

(PCOV – RCOV)/Phârtie < 5 [kg/tonă]

unde:

PCOV

=

cantitatea anuală totală de COV, în kilograme, conținută de produsele chimice achiziționate și utilizate pentru producția anuală totală de produse prelucrate;

RCOV

=

cantitatea anuală totală de COV, în kilograme, distrusă prin tehnici antipoluare, recuperată din procesele de imprimare și vândută sau reutilizată;

Phârtie

=

cantitatea anuală totală de hârtie, în tone, achiziționată și utilizată pentru producerea de produse prelucrate.

În cazul în care o imprimerie/întreprindere de prelucrare utilizează tehnologii de imprimare diferite, acest criteriu trebuie respectat pentru fiecare dintre aceste tehnologii.

Valoarea PCOV se calculează pe baza informațiilor privind conținutul de COV care figurează în fișele cu date de securitate sau într-o declarație echivalentă prezentată de furnizorul de produse chimice.

Valoarea RCOV se calculează pe baza declarației privind conținutul de COV al produselor chimice comercializate sau pe baza registrului intern (sau a oricărui alt document echivalent) în care se înscrie cantitatea anuală de COV recuperați și reutilizați la fața locului.

Condiții specifice pentru imprimarea prin termofixare:

| (i) | În cazul imprimării offset prin termofixare, atunci când unitatea de uscare dispune de o unitate post-combustie integrată, se aplică următoarea metodă de calcul:
  PCOV = 90 % din cantitatea anuală totală, în kilograme, de COV conținuți în soluțiile de umezire utilizate pentru producția anuală de produse prelucrate + 85 % din cantitatea anuală totală, în kilograme, de COV conținuți în agenții de spălare utilizați pentru producția anuală de produse prelucrate. |
| --- | --- |

(i)

În cazul imprimării offset prin termofixare, atunci când unitatea de uscare dispune de o unitate post-combustie integrată, se aplică următoarea metodă de calcul:

PCOV = 90 % din cantitatea anuală totală, în kilograme, de COV conținuți în soluțiile de umezire utilizate pentru producția anuală de produse prelucrate + 85 % din cantitatea anuală totală, în kilograme, de COV conținuți în agenții de spălare utilizați pentru producția anuală de produse prelucrate.

| (ii) | În cazul imprimării offset prin termofixare, atunci când unitatea de uscare nu dispune de o unitate post-combustie integrată, se aplică următoarea metodă de calcul:
  PCOV = 90 % din cantitatea anuală totală, în kilograme, de COV conținuți în soluțiile de umezire utilizate pentru producția anuală de produse prelucrate + 85 % din cantitatea anuală totală, în kilograme, de COV conținuți în agenții de spălare utilizați pentru producția anuală de produse prelucrate + 10 % din cantitatea anuală totală, în kilograme, de COV conținuți în cernelurile tipografice utilizate pentru producția anuală de produse prelucrate. |
| --- | --- |

(ii)

În cazul imprimării offset prin termofixare, atunci când unitatea de uscare nu dispune de o unitate post-combustie integrată, se aplică următoarea metodă de calcul:

PCOV = 90 % din cantitatea anuală totală, în kilograme, de COV conținuți în soluțiile de umezire utilizate pentru producția anuală de produse prelucrate + 85 % din cantitatea anuală totală, în kilograme, de COV conținuți în agenții de spălare utilizați pentru producția anuală de produse prelucrate + 10 % din cantitatea anuală totală, în kilograme, de COV conținuți în cernelurile tipografice utilizate pentru producția anuală de produse prelucrate.

Pentru punctele (i) și (ii) se pot utiliza în calcul procente proporțional mai mici decât 90 % și, respectiv, 85 %, dacă se demonstrează că în sistemul de epurare a gazelor de combustie provenite din procesul de uscare se elimină un procent mai mare de 10 % și, respectiv, de 15 % din cantitatea anuală totală, în kilograme, de COV conținuți în soluțiile de umezire sau în agenții de spălare utilizați pentru producția anuală de produse prelucrate.

Evaluare și verificare: furnizorul produselor chimice trebuie să prezinte o declarație privind conținutul de COV al alcoolurilor, al agenților de spălare, al cernelurilor, al soluțiilor de umezire sau al altor produse chimice corespunzătoare. Solicitantul trebuie să prezinte dovezi privind efectuarea calculelor în conformitate cu criteriile stabilite mai sus. Calculele trebuie efectuate pe o perioadă de producție de 12 luni. În cazul unei unități de producție noi sau reconstruite, calculele trebuie efectuate pe o perioadă de cel puțin 3 luni de funcționare reprezentativă a instalației.

Criteriul 6 — Deșeuri

| (a) | Gestionarea deșeurilor
  Instalația în care sunt fabricate produsele din hârtie prelucrată trebuie să dispună de un sistem de manipulare a deșeurilor, inclusiv a produselor reziduale rezultate din producția produselor din hârtie prelucrată, definit de autoritățile de reglementare locale și naționale relevante.
  Trebuie furnizate documente sau explicații privind acest sistem, care să includă informații referitoare la cel puțin următoarele proceduri:






  (i) | manipularea, colectarea, separarea și utilizarea materialelor reciclabile provenite din fluxul de deșeuri; |
| --- | --- | --- |

(a)

Gestionarea deșeurilor

Instalația în care sunt fabricate produsele din hârtie prelucrată trebuie să dispună de un sistem de manipulare a deșeurilor, inclusiv a produselor reziduale rezultate din producția produselor din hârtie prelucrată, definit de autoritățile de reglementare locale și naționale relevante.

Trebuie furnizate documente sau explicații privind acest sistem, care să includă informații referitoare la cel puțin următoarele proceduri:

(i)

manipularea, colectarea, separarea și utilizarea materialelor reciclabile provenite din fluxul de deșeuri;

| (ii) | recuperarea materialelor pentru alte utilizări, cum ar fi incinerarea pentru producerea de abur industrial sau de energie termică, sau pentru utilizarea în agricultură; |
| --- | --- |

(ii)

recuperarea materialelor pentru alte utilizări, cum ar fi incinerarea pentru producerea de abur industrial sau de energie termică, sau pentru utilizarea în agricultură;

| (iii) | manipularea, colectarea, separarea și eliminarea deșeurilor periculoase, definite de autoritățile de reglementare locale și naționale relevante. |
| --- | --- |

(iii)

manipularea, colectarea, separarea și eliminarea deșeurilor periculoase, definite de autoritățile de reglementare locale și naționale relevante.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu, însoțită de descrierea procedurilor adoptate pentru gestionarea deșeurilor. După caz, solicitantul trebuie să prezinte în fiecare an autorității locale declarația corespunzătoare. În cazul subcontractării gestionării deșeurilor, subcontractorul trebuie să prezinte o declarație de conformitate și cu acest criteriu.

| (b) | Deșeuri din hârtie
  Cantitatea „X” de deșeuri din hârtie nu trebuie să depășească:






  — | 20 % în cazul plicurilor; |
| --- | --- | --- |

(b)

Deșeuri din hârtie

Cantitatea „X” de deșeuri din hârtie nu trebuie să depășească:

—

20 % în cazul plicurilor;

| — | 20 % în cazul produselor de papetărie; |
| --- | --- |

—

20 % în cazul produselor de papetărie;

| — | 10 % în cazul sacoșelor din hârtie, |
| --- | --- |

—

10 % în cazul sacoșelor din hârtie,

unde X = cantitatea anuală, în kilograme, de deșeuri din hârtie produsă în procesele de prelucrare (inclusiv în procesul de finisare) a produsului din hârtie prelucrată care poartă eticheta ecologică, împărțită la cantitatea de hârtie, în tone, achiziționată și utilizată pentru fabricarea produsului din hârtie prelucrată care poartă eticheta ecologică.

Dacă imprimeria efectuează procese de finisare pentru o altă imprimerie, cantitatea de deșeuri din hârtie produsă în aceste procese nu se include în calculul valorii „X”.

Dacă procesele de finisare sunt subcontractate, cantitatea de deșeuri din hârtie rezultată din activitatea subcontractată se calculează și se introduce în calculul valorii X.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze o descriere a calculului cantității de deșeuri din hârtie, însoțită de o declarație din partea contractorului care colectează deșeurile din hârtie de la imprimerie. Trebuie prezentate condițiile de subcontractare și calculul cantității de deșeuri din hârtie rezultate din procesele de finisare. Calculele trebuie efectuate pe o perioadă de producție de 12 luni. În cazul unei unități de producție noi sau reconstruite, calculele trebuie efectuate pe o perioadă de cel puțin trei luni de funcționare reprezentativă a instalației.

Criteriul 7 — Consumul de energie

Imprimeria/întreprinderea de prelucrare trebuie să înființeze un registru al tuturor echipamentelor consumatoare de energie (mașini, echipamente de iluminat, de climatizare, de răcire) și un program de măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte registrul echipamentelor consumatoare de energie, împreună cu programul de îmbunătățire a eficienței energetice.

Criteriul 8 — Formare

Întregul personal implicat în activitatea operațională zilnică trebuie să dețină cunoștințele necesare pentru a asigura respectarea și ameliorarea continuă a cerințelor privind eticheta ecologică a UE.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu acest criteriu, însoțită de date privind programul de formare și conținutul acestuia, cu precizarea personalului instruit, a cursurilor urmate și a datelor acestora. Solicitantul trebuie să prezinte, de asemenea, autorității competente o mostră de material de formare.

Criteriul 9 — Adecvarea pentru utilizare

Produsul trebuie să fie adecvat pentru utilizarea prevăzută.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte documente corespunzătoare care să dovedească respectarea acestui criteriu. Solicitantul poate recurge, după caz, la standarde naționale sau comerciale pentru a dovedi adecvarea pentru utilizare a produselor din hârtie prelucrată. Pentru sacoșele din hârtie, metoda de testare de referință este EN 13590: 2003.

Criteriul 10 — Informațiile care figurează pe sacoșele din hârtie

Pe sacoșele din hârtie trebuie să figureze următoarele informații:

„Vă rugăm să reutilizați această sacoșă”

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o mostră de sacoșă din hârtie pe care figurează informațiile solicitate.

Criteriul 11 — Informații care figurează pe eticheta ecologică a UE

Eticheta opțională cu spațiu pentru text trebuie să conțină următorul text:

| — | „Acest produs este reciclabil” |
| --- | --- |

—

„Acest produs este reciclabil”

| — | Emisiile de substanțe chimice în aer și apă rezultate din procesele de producție, imprimare și prelucrare au fost limitate. |
| --- | --- |

—

Emisiile de substanțe chimice în aer și apă rezultate din procesele de producție, imprimare și prelucrare au fost limitate.

Pentru a evita riscul de a induce prin mesaje confuzia consumatorilor în ceea ce privește sacoșa din hârtie care poartă eticheta ecologică a UE și conținutul său care nu poartă această etichetă, sacoșele din hârtie trebuie să fie proiectate pentru a fi deschise și umplute la momentul achiziției sau ulterior, astfel încât consumatorii să înțeleagă că eticheta ecologică a UE este valabilă numai pentru sacoșa din hârtie, nu și pentru bunurile care au fost introduse ulterior în aceasta. Sigla etichetei ecologice a UE care apare pe sacoșa din hârtie trebuie să conțină următorul text „Sacoșă din hârtie, cu eticheta ecologică a UE”.

Orientările pentru utilizarea etichetei opționale cu spațiu pentru text sunt disponibile în „Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo” (Orientări pentru utilizarea siglei etichetei ecologice a UE), la adresa:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/pdf/logo%20guidelines.pdf

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o mostră a produsului din hârtie prelucrată pe care să fie vizibilă eticheta, împreună cu o declarație de conformitate cu acest criteriu.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

(2)  Decizia 2011/333/UE a Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru hârtia de copiat și hârtia grafică (JO L 149, 8.6.2011, p. 12).

(3)  Decizia 2012/448/UE a Comisiei din 12 iulie 2012 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru hârtia de ziar (JO L 202, 28.7.2012, p. 26).

(4)  Se acordă o derogare de la acest nivel până la nivelul de 0,1, dacă se poate demonstra că nivelul mai ridicat de fosfor se datorează fosforului prezent în mod natural în pasta de lemn.

(5)  Definite în Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

(6)  Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind eticheta UE ecologică (JO L 27, 30.1.2010, p. 1)

(7)  Prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului

(8)  Prevăzută de Directiva 67/548/CEE a Consiliului

(9)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

(10)  Prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1272/200.

(11)  Prevăzută de Directiva 67/548/CEE.

(12)  Directiva 67/548/CEE a Consiliului din 27 iunie 1967 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative referitoare la clasificarea, ambalarea și etichetarea substanțelor periculoase (JO 196, 16.8.1967, p. 1).

(13)  Prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

(14)  Prevăzută de Directiva 67/548/CEE.

(15)  Directiva 1999/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 mai 1999 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre referitoare la clasificarea, ambalarea și etichetarea preparatelor periculoase (JO L 200, 30.7.1999, p. 1).

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 8.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 135/49 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 135/49

---

DECIZIA NR. 73/13/COL

A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 20 februarie 2013

de modificare, pentru a optzeci și noua oară, a normelor de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat, prin introducerea unui nou capitol referitor la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor în bandă largă

AUTORITATEA AELS de Supraveghere,

AVÂND în vedere Acordul privind Spațiul Economic European (1), în special articolele 6163 și Protocolul 26 la acesta,

AVÂND în vedere Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție (2), în special articolul 5 alineatul (2) litera (b) și articolul 24,

REAMINTIND normele procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat adoptate de autoritate la 19 ianuarie 1994 (3),

ÎNTRUCÂT:

În temeiul articolului 24 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea AELS de Supraveghere pune în aplicare dispozițiile Acordului privind SEE referitoare la ajutoarele de stat,

În temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, autoritatea emite notificări sau orientări privind aspectele tratate în Acordul privind SEE, în cazul în care acordul respectiv sau Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție prevede în mod expres acest lucru sau în cazul în care autoritatea îl consideră necesar,

La 19 decembrie 2012, Comisia Europeană a adoptat o nouă comunicare referitoare la aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor în bandă largă
   (4).

Comunicarea menționată anterior are relevanță și pentru Spațiul Economic European,

Aplicarea uniformă a normelor SEE privind ajutoarele de stat trebuie asigurată pe tot teritoriul Spațiului Economic European.

În conformitate cu punctul II de la titlul „GENERALITĂȚI” de la sfârșitul anexei XV la Acordul privind SEE, autoritatea, după consultarea prealabilă a Comisiei, adoptă acte corespunzătoare celor adoptate de Comisia Europeană,

Comisia Europeană și statele AELS au fost consultate,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Orientările privind ajutoarele de stat se modifică prin introducerea unui nou capitol referitor la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor în bandă largă. Noul capitol este inclus în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Numai versiunea în limba engleză este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 20 februarie 2013

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Oda Helen SLETNES

Președinte

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Membru al Colegiului

---

(1)  „Acordul privind SEE”.

1

(2)  „Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”.

2

(3)  Orientări privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE și a articolului 1 din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, adoptate și emise de Autoritatea AELS de Supraveghere la 19 ianuarie 1994, publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare JO) L 231, 3.9.1994, p. 1 și în Suplimentul SEE nr. 32, 3.9.1994, p. 1, denumite în continuare „Orientările privind ajutoarele de stat”. Versiunea actualizată a Orientărilor privind ajutoarele de stat este publicată pe site-ul internet al autorității: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/ NB: Hyperlink actualizat.

3

(4)  Comunicarea Comisiei — Orientări ale UE pentru aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor de comunicații în bandă largă (JO C 25, 26.1.2013, p. 1).

4

---

ANEXĂ

APLICAREA NORMELOR PRIVIND AJUTOARELE DE STAT ÎN CAZUL DEZVOLTĂRII RAPIDE A REȚELELOR ÎN BANDĂ LARGĂ (1)

1.   INTRODUCERE

| (1) | Conectivitatea în bandă largă are o importanță strategică pentru Europa în ceea ce privește creșterea și inovarea în toate sectoarele economiei, precum și în ceea ce privește coeziunea socială și teritorială. Strategia Europa 2020 a Uniunii Europene subliniază importanța dezvoltării comunicațiilor în bandă largă. În cadrul uneia dintre inițiativele sale emblematice, intitulată „O agendă digitală pentru Europa” (denumită în continuare „ADE”) (2), se reafirmă obiectivul Strategiei Europa 2020 ca toți europenii să aibă acces la comunicații în bandă largă de bază până în 2013, inițiativa având drept scop să asigure că, până în 2020: (i) toți europenii au acces la viteze de internet mult superioare, de peste 30 Mbps; și că (ii) minimum 50 % din gospodăriile europene au abonamente cu conexiuni la internet de peste 100 Mbps. În conformitate cu Strategia Europa 2020 și ADE, Autoritatea AELS de Supraveghere (denumită în continuare „autoritatea”), susține de asemenea disponibilitatea generalizată a serviciilor în bandă largă pentru toți cetățenii europeni și accesul la internetul de mare viteză. |
| --- | --- |

(1)

Conectivitatea în bandă largă are o importanță strategică pentru Europa în ceea ce privește creșterea și inovarea în toate sectoarele economiei, precum și în ceea ce privește coeziunea socială și teritorială. Strategia Europa 2020 a Uniunii Europene subliniază importanța dezvoltării comunicațiilor în bandă largă. În cadrul uneia dintre inițiativele sale emblematice, intitulată „O agendă digitală pentru Europa” (denumită în continuare „ADE”) (2), se reafirmă obiectivul Strategiei Europa 2020 ca toți europenii să aibă acces la comunicații în bandă largă de bază până în 2013, inițiativa având drept scop să asigure că, până în 2020: (i) toți europenii au acces la viteze de internet mult superioare, de peste 30 Mbps; și că (ii) minimum 50 % din gospodăriile europene au abonamente cu conexiuni la internet de peste 100 Mbps. În conformitate cu Strategia Europa 2020 și ADE, Autoritatea AELS de Supraveghere (denumită în continuare „autoritatea”), susține de asemenea disponibilitatea generalizată a serviciilor în bandă largă pentru toți cetățenii europeni și accesul la internetul de mare viteză.

| (2) | Sectorul comunicațiilor electronice a traversat un proces profund de liberalizare și, în prezent, face obiectul unei reglementări sectoriale. Cadrul de reglementare al SEE pentru comunicațiile electronice prevede, de asemenea, norme de armonizare privind accesul în bandă largă (3).În ceea ce privește rețelele de comunicații în bandă largă ale operatorilor istorici, piețele angro fac în prezent obiectul reglementării ex ante în majoritatea statelor SEE. Dezvoltarea suplimentară a rețelelor de comunicații în bandă largă și, în special, a rețelelor de acces de generație următoare (denumite în continuare „NGA”) (4) necesită în continuare intervenția autorităților naționale de reglementare (denumite în continuare „ANR”) datorită rolului acestora în sectorul comunicațiilor electronice. |
| --- | --- |

(2)

Sectorul comunicațiilor electronice a traversat un proces profund de liberalizare și, în prezent, face obiectul unei reglementări sectoriale. Cadrul de reglementare al SEE pentru comunicațiile electronice prevede, de asemenea, norme de armonizare privind accesul în bandă largă (3).În ceea ce privește rețelele de comunicații în bandă largă ale operatorilor istorici, piețele angro fac în prezent obiectul reglementării ex ante în majoritatea statelor SEE. Dezvoltarea suplimentară a rețelelor de comunicații în bandă largă și, în special, a rețelelor de acces de generație următoare (denumite în continuare „NGA”) (4) necesită în continuare intervenția autorităților naționale de reglementare (denumite în continuare „ANR”) datorită rolului acestora în sectorul comunicațiilor electronice.

| (3) | Este cu atât mai important ca fondurile publice să fie utilizate cu atenție în acest sector, iar autoritatea să asigure că ajutorul de stat este complementar și nu înlocuiește investițiile actorilor de pe piață. Orice intervenție a statului ar trebui să limiteze cât mai mult posibil riscul de excludere a investițiilor private, de alterare a stimulentelor pentru investiții comerciale și, în cele din urmă, de denaturare a concurenței, ceea ce este contrar interesului comun al SEE. |
| --- | --- |

(3)

Este cu atât mai important ca fondurile publice să fie utilizate cu atenție în acest sector, iar autoritatea să asigure că ajutorul de stat este complementar și nu înlocuiește investițiile actorilor de pe piață. Orice intervenție a statului ar trebui să limiteze cât mai mult posibil riscul de excludere a investițiilor private, de alterare a stimulentelor pentru investiții comerciale și, în cele din urmă, de denaturare a concurenței, ceea ce este contrar interesului comun al SEE.

| (4) | Prezentele orientări rezumă principiile politicii autorității în aplicarea normelor privind ajutoarele de stat din Acordul privind SEE în cazul măsurilor care sprijină dezvoltarea rețelelor de comunicații în bandă largă în general (secțiunea 2). Orientările explică aplicarea acestor principii în evaluarea măsurilor de ajutor care sprijină extinderea rapidă a rețelelor de comunicații în bandă largă de bază și a rețelelor de acces de generație următoare (NGA), de foarte mare viteză (secțiunea 3). Autoritatea va aplica orientările în cadrul evaluării ajutoarelor de stat pentru comunicațiile în bandă largă. Acest fapt va spori securitatea juridică și transparența practicii sale decizionale. |
| --- | --- |

(4)

Prezentele orientări rezumă principiile politicii autorității în aplicarea normelor privind ajutoarele de stat din Acordul privind SEE în cazul măsurilor care sprijină dezvoltarea rețelelor de comunicații în bandă largă în general (secțiunea 2). Orientările explică aplicarea acestor principii în evaluarea măsurilor de ajutor care sprijină extinderea rapidă a rețelelor de comunicații în bandă largă de bază și a rețelelor de acces de generație următoare (NGA), de foarte mare viteză (secțiunea 3). Autoritatea va aplica orientările în cadrul evaluării ajutoarelor de stat pentru comunicațiile în bandă largă. Acest fapt va spori securitatea juridică și transparența practicii sale decizionale.

2.   PRINCIPALELE PRINCIPII ALE POLITICII AUTORITĂȚII PRIVIND AJUTOARELE DE STAT PENTRU COMUNICAȚIILE ÎN BANDĂ LARGĂ

| (5) | În conformitate cu articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, „orice ajutor acordat de statele membre ale CE, de statele AELS sau din resurse de stat sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor bunuri, în măsura în care afectează schimbul între părțile contractante, este incompatibil cu funcționarea prezentului acord”. Prin urmare, pentru ca o măsură să fie considerată ajutor de stat, trebuie îndeplinite cumulativ următoarele condiții:






  (a) | măsura trebuie să fie acordată din resurse de stat; |
| --- | --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, „orice ajutor acordat de statele membre ale CE, de statele AELS sau din resurse de stat sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor bunuri, în măsura în care afectează schimbul între părțile contractante, este incompatibil cu funcționarea prezentului acord”. Prin urmare, pentru ca o măsură să fie considerată ajutor de stat, trebuie îndeplinite cumulativ următoarele condiții:

(a)

măsura trebuie să fie acordată din resurse de stat;

| (b) | măsura trebuie să confere un avantaj economic unor întreprinderi; |
| --- | --- |

(b)

măsura trebuie să confere un avantaj economic unor întreprinderi;

| (c) | avantajul trebuie să fie selectiv; și |
| --- | --- |

(c)

avantajul trebuie să fie selectiv; și

| (d) | să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența; |
| --- | --- |

(d)

să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența;

| (e) | măsura trebuie să afecteze schimburile comerciale în interiorul SEE. |
| --- | --- |

(e)

măsura trebuie să afecteze schimburile comerciale în interiorul SEE.

2.1.   Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE: prezența ajutorului

| (6) | Utilizarea resurselor de stat: transferul resurselor de stat poate lua numeroase forme, cum ar fi granturi directe, reduceri de impozite (5), credite preferențiale sau alte tipuri de condiții de finanțare preferențială. Se vor utiliza resurse de stat, de asemenea, dacă statul furnizează un beneficiu în natură, de exemplu, investind în construcția (unei părți a) infrastructurii de bandă largă. Resursele de stat pot fi utilizate (6) la nivel național, regional sau local. |
| --- | --- |

(6)

Utilizarea resurselor de stat: transferul resurselor de stat poate lua numeroase forme, cum ar fi granturi directe, reduceri de impozite (5), credite preferențiale sau alte tipuri de condiții de finanțare preferențială. Se vor utiliza resurse de stat, de asemenea, dacă statul furnizează un beneficiu în natură, de exemplu, investind în construcția (unei părți a) infrastructurii de bandă largă. Resursele de stat pot fi utilizate (6) la nivel național, regional sau local.

| (7) | Întreprindere: măsurile de stat care sprijină investițiile în domeniul comunicațiilor în bandă largă vizează, de obicei, exercitarea unei activități economice, cum ar fi construirea și operarea infrastructurii de bandă largă, furnizarea accesului la aceasta sau facilitarea furnizării de conectivitate către utilizatorii finali. De asemenea, statul însuși poate desfășura o activitate economică atunci când operează și exploatează (parțial) o infrastructură de bandă largă, de exemplu prin intermediul unei societăți interne sau în cadrul administrației publice. Construirea infrastructurii unei rețele de comunicații în bandă largă în scopul viitoarei sale exploatări comerciale de către stat sau de către operatori terți va constitui, de asemenea, o activitate economică (7). Extinderea unei rețele de comunicații în bandă largă în scopuri necomerciale ar putea să nu constituie ajutor de stat (8), deoarece construirea rețelei nu favorizează nicio întreprindere (9). Cu toate acestea, dacă, ulterior, o astfel de rețea poate fi utilizată de investitori în domeniul comunicațiilor în bandă largă sau de operatori de comunicații în bandă largă, este probabil să existe un ajutor de stat (10). |
| --- | --- |

(7)

Întreprindere: măsurile de stat care sprijină investițiile în domeniul comunicațiilor în bandă largă vizează, de obicei, exercitarea unei activități economice, cum ar fi construirea și operarea infrastructurii de bandă largă, furnizarea accesului la aceasta sau facilitarea furnizării de conectivitate către utilizatorii finali. De asemenea, statul însuși poate desfășura o activitate economică atunci când operează și exploatează (parțial) o infrastructură de bandă largă, de exemplu prin intermediul unei societăți interne sau în cadrul administrației publice. Construirea infrastructurii unei rețele de comunicații în bandă largă în scopul viitoarei sale exploatări comerciale de către stat sau de către operatori terți va constitui, de asemenea, o activitate economică (7). Extinderea unei rețele de comunicații în bandă largă în scopuri necomerciale ar putea să nu constituie ajutor de stat (8), deoarece construirea rețelei nu favorizează nicio întreprindere (9). Cu toate acestea, dacă, ulterior, o astfel de rețea poate fi utilizată de investitori în domeniul comunicațiilor în bandă largă sau de operatori de comunicații în bandă largă, este probabil să existe un ajutor de stat (10).

| (8) | Avantaj: de obicei, ajutorul este acordat în mod direct investitorilor în rețea care, în majoritatea cazurilor, sunt selectați pe baza unei licitații competitive. Atunci când contribuția statului nu este furnizată în condiții normale de piață și, în consecință, reprezintă ajutor de stat în temeiul principiului investitorului în economia de piață (a se vedea punctul 11 de mai jos), recurgerea la un proces de selecție asigură limitarea oricărui ajutor la suma minimă necesară pentru proiectul respectiv. Totuși, aceasta nu elimină ajutorul, întrucât autoritatea publică va furniza în continuare o subvenție ofertantului câștigător (de exemplu, sub forma unei „finanțări a decalajului” sau a unei contribuții în natură), iar scopul unei astfel de proceduri este tocmai selecționarea beneficiarului ajutorului. Sprijinul financiar primit va permite ofertantului câștigător să desfășoare această activitate comercială în condiții care nu ar fi altfel disponibile pe piață. În afară de beneficiarul direct al ajutorului, operatorii terți care obțin acces la nivel angro la infrastructura subvenționată pot fi beneficiari indirecți (11). |
| --- | --- |

(8)

Avantaj: de obicei, ajutorul este acordat în mod direct investitorilor în rețea care, în majoritatea cazurilor, sunt selectați pe baza unei licitații competitive. Atunci când contribuția statului nu este furnizată în condiții normale de piață și, în consecință, reprezintă ajutor de stat în temeiul principiului investitorului în economia de piață (a se vedea punctul 11 de mai jos), recurgerea la un proces de selecție asigură limitarea oricărui ajutor la suma minimă necesară pentru proiectul respectiv. Totuși, aceasta nu elimină ajutorul, întrucât autoritatea publică va furniza în continuare o subvenție ofertantului câștigător (de exemplu, sub forma unei „finanțări a decalajului” sau a unei contribuții în natură), iar scopul unei astfel de proceduri este tocmai selecționarea beneficiarului ajutorului. Sprijinul financiar primit va permite ofertantului câștigător să desfășoare această activitate comercială în condiții care nu ar fi altfel disponibile pe piață. În afară de beneficiarul direct al ajutorului, operatorii terți care obțin acces la nivel angro la infrastructura subvenționată pot fi beneficiari indirecți (11).

| (9) | Selectivitate: măsurile de stat care sprijină dezvoltarea rețelelor de comunicații în bandă largă sunt selective prin natura lor, întrucât vizează investitori în domeniul comunicațiilor în bandă largă și operatori terți care își desfășoară activitatea doar în anumite segmente ale pieței globale a serviciilor de comunicații electronice. În schimb, în ceea ce privește utilizatorii finali comerciali ai rețelei subvenționate (12), măsura nu ar fi selectivă atât timp cât accesul la infrastructura subvenționată este permis tuturor sectoarelor din economie. Selectivitatea va exista în cazul în care dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă vizează în mod specific utilizatori comerciali specializați, de exemplu dacă sprijinul acordat de stat este orientat spre dezvoltarea unei rețele de comunicații în bandă largă în favoarea unor societăți stabilite în prealabil, care nu sunt alese conform criteriilor generale aplicabile în întreaga zonă de care răspunde autoritatea care acordă ajutorul (13). |
| --- | --- |

(9)

Selectivitate: măsurile de stat care sprijină dezvoltarea rețelelor de comunicații în bandă largă sunt selective prin natura lor, întrucât vizează investitori în domeniul comunicațiilor în bandă largă și operatori terți care își desfășoară activitatea doar în anumite segmente ale pieței globale a serviciilor de comunicații electronice. În schimb, în ceea ce privește utilizatorii finali comerciali ai rețelei subvenționate (12), măsura nu ar fi selectivă atât timp cât accesul la infrastructura subvenționată este permis tuturor sectoarelor din economie. Selectivitatea va exista în cazul în care dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă vizează în mod specific utilizatori comerciali specializați, de exemplu dacă sprijinul acordat de stat este orientat spre dezvoltarea unei rețele de comunicații în bandă largă în favoarea unor societăți stabilite în prealabil, care nu sunt alese conform criteriilor generale aplicabile în întreaga zonă de care răspunde autoritatea care acordă ajutorul (13).

| (10) | Denaturarea concurenței: în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (denumită în continuare „CJUE”), sprijinul financiar sau în natură denaturează concurența în măsura în care consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi (14). Din cauza ajutorului de stat acordat unui concurent, operatorii existenți își pot reduce capacitatea sau operatorii potențiali pot hotărî să nu intre pe o piață nouă sau într-o zonă geografică nouă. Denaturările concurenței sunt susceptibile să fie accentuate dacă beneficiarul ajutorului are putere de piață. Atunci când beneficiarul ajutorului deține deja o poziție dominantă pe o piață, măsura de ajutor poate întări această poziție dominantă prin slăbirea suplimentară a presiunii concurențiale pe care o pot exercita ceilalți concurenți. |
| --- | --- |

(10)

Denaturarea concurenței: în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (denumită în continuare „CJUE”), sprijinul financiar sau în natură denaturează concurența în măsura în care consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi (14). Din cauza ajutorului de stat acordat unui concurent, operatorii existenți își pot reduce capacitatea sau operatorii potențiali pot hotărî să nu intre pe o piață nouă sau într-o zonă geografică nouă. Denaturările concurenței sunt susceptibile să fie accentuate dacă beneficiarul ajutorului are putere de piață. Atunci când beneficiarul ajutorului deține deja o poziție dominantă pe o piață, măsura de ajutor poate întări această poziție dominantă prin slăbirea suplimentară a presiunii concurențiale pe care o pot exercita ceilalți concurenți.

| (11) | Efectul asupra schimburilor comerciale: în cele din urmă, în măsura în care intervenția statului este susceptibilă să afecteze furnizorii de servicii din alte state SEE (inclusiv prin descurajarea stabilirii acestora în statele SEE în cauză), aceasta are efecte și asupra schimburilor comerciale, întrucât piețele serviciilor de comunicații electronice (piețele de bandă largă angro și cu amănuntul) sunt deschise competiției între operatori și furnizori de servicii (15). |
| --- | --- |

(11)

Efectul asupra schimburilor comerciale: în cele din urmă, în măsura în care intervenția statului este susceptibilă să afecteze furnizorii de servicii din alte state SEE (inclusiv prin descurajarea stabilirii acestora în statele SEE în cauză), aceasta are efecte și asupra schimburilor comerciale, întrucât piețele serviciilor de comunicații electronice (piețele de bandă largă angro și cu amănuntul) sunt deschise competiției între operatori și furnizori de servicii (15).

2.2.   Absența ajutorului: aplicarea principiul investitorului în economia de piață

| (12) | Articolul 125 din Acordul privind SEE prevede că „acordul nu aduce atingere sub nicio formă normelor stabilite de părțile contractante care guvernează regimul de proprietate”. În conformitate cu jurisprudența CJUE referitoare la articolul 345 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”), din principiul tratamentului egal rezultă că sursele de capital pe care statul le pune, direct sau indirect, la dispoziția unei întreprinderi, în circumstanțe care corespund condițiilor de piață normale, nu pot fi considerate ajutoare de stat. Atunci când participarea la capital a unui investitor public sau injecțiile de capital efectuate de acesta nu prezintă perspective suficiente de rentabilitate, nici chiar pe termen lung, o astfel de intervenție trebuie considerată ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, iar compatibilitatea sa cu funcționarea Acordului privind SEE trebuie evaluată exclusiv pe baza criteriilor prevăzute de dispoziția respectivă (16). |
| --- | --- |

(12)

Articolul 125 din Acordul privind SEE prevede că „acordul nu aduce atingere sub nicio formă normelor stabilite de părțile contractante care guvernează regimul de proprietate”. În conformitate cu jurisprudența CJUE referitoare la articolul 345 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”), din principiul tratamentului egal rezultă că sursele de capital pe care statul le pune, direct sau indirect, la dispoziția unei întreprinderi, în circumstanțe care corespund condițiilor de piață normale, nu pot fi considerate ajutoare de stat. Atunci când participarea la capital a unui investitor public sau injecțiile de capital efectuate de acesta nu prezintă perspective suficiente de rentabilitate, nici chiar pe termen lung, o astfel de intervenție trebuie considerată ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, iar compatibilitatea sa cu funcționarea Acordului privind SEE trebuie evaluată exclusiv pe baza criteriilor prevăzute de dispoziția respectivă (16).

| (13) | În cadrul deciziei sale privind orașul Amsterdam, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a analizat punerea în aplicare a principiului investitorului privat în economia de piață în domeniul comunicațiilor în bandă largă (17). După cum se subliniază în această decizie, conformitatea unei investiții publice cu termenii pieței trebuie să fie demonstrată în detaliu și în mod exhaustiv, fie prin intermediul unei participări semnificative a investitorilor privați, fie prin existența unui plan de afaceri solid, care să prevadă o rentabilitate adecvată a investiției. În cazul în care la proiect participă investitori privați, condiția sine qua non este că aceștia trebuie să își asume riscul comercial aferent investiției în aceiași termeni și în aceleași condiții ca și investitorul public. Această condiție se aplică și în cazul altor forme de sprijin acordat de stat, cum ar fi creditele preferențiale sau garanțiile (18). |
| --- | --- |

(13)

În cadrul deciziei sale privind orașul Amsterdam, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a analizat punerea în aplicare a principiului investitorului privat în economia de piață în domeniul comunicațiilor în bandă largă (17). După cum se subliniază în această decizie, conformitatea unei investiții publice cu termenii pieței trebuie să fie demonstrată în detaliu și în mod exhaustiv, fie prin intermediul unei participări semnificative a investitorilor privați, fie prin existența unui plan de afaceri solid, care să prevadă o rentabilitate adecvată a investiției. În cazul în care la proiect participă investitori privați, condiția sine qua non este că aceștia trebuie să își asume riscul comercial aferent investiției în aceiași termeni și în aceleași condiții ca și investitorul public. Această condiție se aplică și în cazul altor forme de sprijin acordat de stat, cum ar fi creditele preferențiale sau garanțiile (18).

2.3.   Ajutoarele de stat pentru dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă ca un serviciu de interes economic general — criteriile Altmark și compatibilitatea în temeiul articolului 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE

| (14) | În unele cazuri, statele AELS pot fi de părere că furnizarea unei rețele de comunicații în bandă largă ar trebui considerată un serviciu de interes economic general (denumit în continuare „SIEG”) în sensul articolului 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE (19) și al jurisprudenței Altmark
   (20) și pot furniza finanțare publică pe această bază. În astfel de cazuri, măsurile luate de statele AELS trebuie analizate în conformitate cu Orientările autorității privind compensația acordată pentru prestarea unor servicii de interes economic general (21), cu cadrul autorității privind ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public (22), cu Decizia Comisiei din20 decembrie 2011 privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (23) și cu Regulamentul (UE) nr. 360/2012 al Comisiei din 25 aprilie 2012 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de minimis acordate întreprinderilor care prestează servicii de interes economic general (24). Aceste documente (denumite împreună „pachetul SIEG”) se aplică, într-adevăr, și în cazul ajutorului de stat pentru dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă. În cele ce urmează este ilustrată doar aplicarea anumitor principii clarificate în aceste documente în cazul finanțării comunicațiilor în bandă largă, în lumina anumitor specificități sectoriale. |
| --- | --- |

(14)

În unele cazuri, statele AELS pot fi de părere că furnizarea unei rețele de comunicații în bandă largă ar trebui considerată un serviciu de interes economic general (denumit în continuare „SIEG”) în sensul articolului 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE (19) și al jurisprudenței Altmark
   (20) și pot furniza finanțare publică pe această bază. În astfel de cazuri, măsurile luate de statele AELS trebuie analizate în conformitate cu Orientările autorității privind compensația acordată pentru prestarea unor servicii de interes economic general (21), cu cadrul autorității privind ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public (22), cu Decizia Comisiei din20 decembrie 2011 privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (23) și cu Regulamentul (UE) nr. 360/2012 al Comisiei din 25 aprilie 2012 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de minimis acordate întreprinderilor care prestează servicii de interes economic general (24). Aceste documente (denumite împreună „pachetul SIEG”) se aplică, într-adevăr, și în cazul ajutorului de stat pentru dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă. În cele ce urmează este ilustrată doar aplicarea anumitor principii clarificate în aceste documente în cazul finanțării comunicațiilor în bandă largă, în lumina anumitor specificități sectoriale.

Definiția SIEG

| (15) | În ceea ce privește definiția SIEG, autoritatea a clarificat deja, în termeni generali, că statele AELS nu pot să impună obligații specifice de serviciu public pentru serviciile care sunt prestate deja sau care pot fi prestate satisfăcător și în condiții cum ar fi prețul, caracteristicile obiective privind calitatea, continuitatea și accesul la serviciul respectiv, compatibile cu interesul public, astfel cum este definit de stat, de către întreprinderi care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață (25). |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește definiția SIEG, autoritatea a clarificat deja, în termeni generali, că statele AELS nu pot să impună obligații specifice de serviciu public pentru serviciile care sunt prestate deja sau care pot fi prestate satisfăcător și în condiții cum ar fi prețul, caracteristicile obiective privind calitatea, continuitatea și accesul la serviciul respectiv, compatibile cu interesul public, astfel cum este definit de stat, de către întreprinderi care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață (25).

| (16) | Aplicând acest principiu sectorului serviciilor în bandă largă, autoritatea consideră că în zonele în care investitorii privați au investit deja în infrastructura unei rețele de comunicații în bandă largă (sau sunt în curs de extindere a rețelei) și furnizează deja servicii de bandă largă competitive, cu o acoperire corespunzătoare, introducerea în paralel a unei infrastructuri de comunicații în bandă largă competitivă și finanțată public nu poate fi considerată SIEG în sensul articolului 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE (26). Cu toate acestea, atunci când se poate demonstra că investitorii privați nu sunt în măsură să furnizeze, în viitorul apropiat (27), o acoperire corespunzătoare a comunicațiilor în bandă largă pentru toți cetățenii sau utilizatorii, lăsând astfel o parte importantă a populației neconectată, este posibil să se acorde o compensație pentru obligația de serviciu public unei întreprinderi căreia i-a fost atribuită gestionarea unui SIEG, dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute în Comunicarea privind SIEG, menționată anterior. În această privință, rețelele care urmează să fie luate în considerare pentru evaluarea necesității unui SIEG ar trebui să fie întotdeauna de tip comparabil, și anume, fie rețele de comunicații în bandă largă de bază, fie rețele NGA. |
| --- | --- |

(16)

Aplicând acest principiu sectorului serviciilor în bandă largă, autoritatea consideră că în zonele în care investitorii privați au investit deja în infrastructura unei rețele de comunicații în bandă largă (sau sunt în curs de extindere a rețelei) și furnizează deja servicii de bandă largă competitive, cu o acoperire corespunzătoare, introducerea în paralel a unei infrastructuri de comunicații în bandă largă competitivă și finanțată public nu poate fi considerată SIEG în sensul articolului 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE (26). Cu toate acestea, atunci când se poate demonstra că investitorii privați nu sunt în măsură să furnizeze, în viitorul apropiat (27), o acoperire corespunzătoare a comunicațiilor în bandă largă pentru toți cetățenii sau utilizatorii, lăsând astfel o parte importantă a populației neconectată, este posibil să se acorde o compensație pentru obligația de serviciu public unei întreprinderi căreia i-a fost atribuită gestionarea unui SIEG, dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute în Comunicarea privind SIEG, menționată anterior. În această privință, rețelele care urmează să fie luate în considerare pentru evaluarea necesității unui SIEG ar trebui să fie întotdeauna de tip comparabil, și anume, fie rețele de comunicații în bandă largă de bază, fie rețele NGA.

| (17) | În plus, dezvoltarea și exploatarea unei infrastructuri de bandă largă pot fi calificate drept SIEG doar în cazul în care astfel de infrastructuri furnizează conectivitate universală pentru toți utilizatorii dintr-o anumită zonă, deopotrivă pentru utilizatorii rezidențiali și cei comerciali. Nu ar fi suficient să se acorde sprijin doar pentru conectarea întreprinderilor (28). |
| --- | --- |

(17)

În plus, dezvoltarea și exploatarea unei infrastructuri de bandă largă pot fi calificate drept SIEG doar în cazul în care astfel de infrastructuri furnizează conectivitate universală pentru toți utilizatorii dintr-o anumită zonă, deopotrivă pentru utilizatorii rezidențiali și cei comerciali. Nu ar fi suficient să se acorde sprijin doar pentru conectarea întreprinderilor (28).

| (18) | De asemenea, caracterul obligatoriu al misiunii de SIEG implică faptul că furnizorul rețelei care urmează să fie dezvoltată nu va putea să refuze accesul la nivel angro la infrastructură în mod discreționar și/sau discriminatoriu (pe motiv că, de exemplu, nu ar fi profitabil din punct de vedere comercial să furnizeze servicii de acces într-o anumită zonă). |
| --- | --- |

(18)

De asemenea, caracterul obligatoriu al misiunii de SIEG implică faptul că furnizorul rețelei care urmează să fie dezvoltată nu va putea să refuze accesul la nivel angro la infrastructură în mod discreționar și/sau discriminatoriu (pe motiv că, de exemplu, nu ar fi profitabil din punct de vedere comercial să furnizeze servicii de acces într-o anumită zonă).

| (19) | Luând în considerare nivelul de concurență la care s-a ajuns de la liberalizarea sectorului comunicațiilor electronice în SEE și, în special, concurența care există în prezent pe piața cu amănuntul a comunicațiilor în bandă largă, o rețea finanțată din fonduri publice, înființată în contextul unui SIEG, ar trebui să fie disponibilă pentru toți operatorii interesați. Prin urmare, recunoașterea misiunii de SIEG pentru dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă ar trebui să se bazeze pe furnizarea unei infrastructuri pasive (29), neutre (30) și deschise. O astfel de rețea ar trebui să furnizeze solicitanților de acces toate formele posibile de acces la rețea și să permită concurența efectivă la nivelul pieței cu amănuntul, asigurând furnizarea de servicii competitive și accesibile ca preț pentru utilizatorii finali (31). |
| --- | --- |

(19)

Luând în considerare nivelul de concurență la care s-a ajuns de la liberalizarea sectorului comunicațiilor electronice în SEE și, în special, concurența care există în prezent pe piața cu amănuntul a comunicațiilor în bandă largă, o rețea finanțată din fonduri publice, înființată în contextul unui SIEG, ar trebui să fie disponibilă pentru toți operatorii interesați. Prin urmare, recunoașterea misiunii de SIEG pentru dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă ar trebui să se bazeze pe furnizarea unei infrastructuri pasive (29), neutre (30) și deschise. O astfel de rețea ar trebui să furnizeze solicitanților de acces toate formele posibile de acces la rețea și să permită concurența efectivă la nivelul pieței cu amănuntul, asigurând furnizarea de servicii competitive și accesibile ca preț pentru utilizatorii finali (31).

| (20) | Prin urmare, misiunea de SIEG ar trebui să vizeze doar dezvoltarea unei rețele de comunicații în bandă largă care să furnizeze conectivitate universală și serviciile conexe de acces la nivel angro, fără a include serviciile de comunicații cu amănuntul (32). În cazul în care cel care execută misiunea de SIEG este, de asemenea, un operator de bandă largă integrat vertical, ar trebui să se instituie garanții adecvate, pentru a se evita orice conflict de interese, orice discriminare nejustificată și orice alt avantaj indirect ascuns (33). |
| --- | --- |

(20)

Prin urmare, misiunea de SIEG ar trebui să vizeze doar dezvoltarea unei rețele de comunicații în bandă largă care să furnizeze conectivitate universală și serviciile conexe de acces la nivel angro, fără a include serviciile de comunicații cu amănuntul (32). În cazul în care cel care execută misiunea de SIEG este, de asemenea, un operator de bandă largă integrat vertical, ar trebui să se instituie garanții adecvate, pentru a se evita orice conflict de interese, orice discriminare nejustificată și orice alt avantaj indirect ascuns (33).

| (21) | Deoarece piața comunicațiilor electronice este pe deplin liberalizată, rezultă că o misiune de SIEG pentru dezvoltarea benzii largi nu se poate baza pe acordarea unui drept exclusiv sau special furnizorului SIEG în sensul articolului 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(21)

Deoarece piața comunicațiilor electronice este pe deplin liberalizată, rezultă că o misiune de SIEG pentru dezvoltarea benzii largi nu se poate baza pe acordarea unui drept exclusiv sau special furnizorului SIEG în sensul articolului 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE.

Calcularea compensației și recuperarea

| (22) | În vederea calculării compensației pentru SIEG, se aplică în întregime principiile exprimate în pachetul SIEG. Cu toate acestea, date fiind caracteristicile specifice ale sectorului comunicațiilor în bandă largă, este utilă prezentarea de clarificări privind SIEG care are ca scop acoperirea unor cartiere sau districte neconectate (așa-numitele „zone albe”) situate într-o zonă mai largă în care anumiți operatori și-au dezvoltat deja propria infrastructură de rețea sau intenționează să o facă în viitorul apropiat. În cazul în care zona pentru care este atribuit SIEG nu se limitează doar la „zonele albe” datorită dimensiunii sau locației acesteia, poate fi necesar ca furnizorul de SIEG să dezvolte o infrastructură de rețea și în zonele profitabile acoperite deja de către operatorii comerciali. Într-o astfel de situație, orice compensație acordată ar trebui să acopere doar costurile de extindere a infrastructurii în zonele albe neprofitabile, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil (34). |
| --- | --- |

(22)

În vederea calculării compensației pentru SIEG, se aplică în întregime principiile exprimate în pachetul SIEG. Cu toate acestea, date fiind caracteristicile specifice ale sectorului comunicațiilor în bandă largă, este utilă prezentarea de clarificări privind SIEG care are ca scop acoperirea unor cartiere sau districte neconectate (așa-numitele „zone albe”) situate într-o zonă mai largă în care anumiți operatori și-au dezvoltat deja propria infrastructură de rețea sau intenționează să o facă în viitorul apropiat. În cazul în care zona pentru care este atribuit SIEG nu se limitează doar la „zonele albe” datorită dimensiunii sau locației acesteia, poate fi necesar ca furnizorul de SIEG să dezvolte o infrastructură de rețea și în zonele profitabile acoperite deja de către operatorii comerciali. Într-o astfel de situație, orice compensație acordată ar trebui să acopere doar costurile de extindere a infrastructurii în zonele albe neprofitabile, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil (34).

| (23) | În multe cazuri, poate fi oportun să se stabilească cuantumul compensației ex ante, astfel încât să se acopere deficitul de finanțare preconizat pe o anumită perioadă de timp, mai degrabă decât să se stabilească o compensație doar pe baza costurilor și a veniturilor pe măsură ce acestea apar. În modelul precedent, sunt prevăzute de regulă mai multe stimulente pentru ca o societate să-și limiteze costurile și să-și dezvolte activitățile în timp (35). În cazul în care o misiune de SIEG pentru dezvoltarea unei rețele de comunicații în bandă largă nu se bazează pe dezvoltarea unei infrastructuri aflate în proprietatea statului, ar trebui să se introducă mecanisme corespunzătoare în materie de revizuire și recuperare pentru a împiedica furnizorul SIEG să obțină un avantaj necuvenit prin menținerea dreptului de proprietate asupra rețelei care a fost finanțată din fonduri publice, în condițiile expirării termenului de concesionare a SIEG. |
| --- | --- |

(23)

În multe cazuri, poate fi oportun să se stabilească cuantumul compensației ex ante, astfel încât să se acopere deficitul de finanțare preconizat pe o anumită perioadă de timp, mai degrabă decât să se stabilească o compensație doar pe baza costurilor și a veniturilor pe măsură ce acestea apar. În modelul precedent, sunt prevăzute de regulă mai multe stimulente pentru ca o societate să-și limiteze costurile și să-și dezvolte activitățile în timp (35). În cazul în care o misiune de SIEG pentru dezvoltarea unei rețele de comunicații în bandă largă nu se bazează pe dezvoltarea unei infrastructuri aflate în proprietatea statului, ar trebui să se introducă mecanisme corespunzătoare în materie de revizuire și recuperare pentru a împiedica furnizorul SIEG să obțină un avantaj necuvenit prin menținerea dreptului de proprietate asupra rețelei care a fost finanțată din fonduri publice, în condițiile expirării termenului de concesionare a SIEG.

2.4.   Măsuri administrative și de reglementare pentru sprijinirea extinderii comunicațiilor în bandă largă care nu se încadrează în domeniul de aplicare a normelor SEE privind ajutoarele de stat

| (24) | Statele AELS pot alege mai multe tipuri de măsuri pentru a accelera dezvoltarea rețelelor de comunicații în bandă largă și, în special, a rețelelor NGA, în afara finanțării directe a societăților. Aceste măsuri nu trebuie să implice în mod obligatoriu acordarea unui ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(24)

Statele AELS pot alege mai multe tipuri de măsuri pentru a accelera dezvoltarea rețelelor de comunicații în bandă largă și, în special, a rețelelor NGA, în afara finanțării directe a societăților. Aceste măsuri nu trebuie să implice în mod obligatoriu acordarea unui ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

| (25) | Având în vedere faptul că, în general, o mare parte din costurile dezvoltării rețelelor NGA se datorează lucrărilor civile (36), statele AELS pot decide, conform cadrului de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (37), de exemplu, să faciliteze procesul de achiziție a drepturilor de trecere, să impună operatorilor de rețea să își coordoneze lucrările de inginerie civilă și/sau să folosească o parte a infrastructurii lor în comun. În același sens, statele AELS pot solicita, de asemenea, ca pentru orice construcție nouă (inclusiv rețele noi de apă, energie, transport sau canalizare) și/sau clădiri să se instaleze o conexiune compatibilă cu rețelele NGA. De asemenea, terții au posibilitatea să-și instaleze pe cheltuială proprie infrastructura de rețea pasivă, atunci când sunt efectuate lucrări de inginerie civilă de ordin general, în orice situație. Această posibilitate ar trebui oferită în mod transparent și nediscriminatoriu tuturor operatorilor interesați și, în principiu, ar trebui să fie accesibilă tuturor utilizatorilor potențiali și nu doar operatorilor de comunicații electronice (și anume, servicii de electricitate, gaz, apă etc.) (38). Un inventar centralizat al infrastructurii existente (subvenționată sau de alt tip), care să includă eventual și lucrările planificate, ar putea contribui la extinderea comunicațiilor în bandă largă în scopuri comerciale (39). Infrastructura existentă nu se referă doar la infrastructura de telecomunicații, cum ar fi infrastructura prin cablu, fără fir sau prin satelit, ci și la infrastructuri alternative (canale, cămine pentru cabluri etc.) ale altor sectoare industriale (de exemplu, utilitățile) (40). |
| --- | --- |

(25)

Având în vedere faptul că, în general, o mare parte din costurile dezvoltării rețelelor NGA se datorează lucrărilor civile (36), statele AELS pot decide, conform cadrului de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (37), de exemplu, să faciliteze procesul de achiziție a drepturilor de trecere, să impună operatorilor de rețea să își coordoneze lucrările de inginerie civilă și/sau să folosească o parte a infrastructurii lor în comun. În același sens, statele AELS pot solicita, de asemenea, ca pentru orice construcție nouă (inclusiv rețele noi de apă, energie, transport sau canalizare) și/sau clădiri să se instaleze o conexiune compatibilă cu rețelele NGA. De asemenea, terții au posibilitatea să-și instaleze pe cheltuială proprie infrastructura de rețea pasivă, atunci când sunt efectuate lucrări de inginerie civilă de ordin general, în orice situație. Această posibilitate ar trebui oferită în mod transparent și nediscriminatoriu tuturor operatorilor interesați și, în principiu, ar trebui să fie accesibilă tuturor utilizatorilor potențiali și nu doar operatorilor de comunicații electronice (și anume, servicii de electricitate, gaz, apă etc.) (38). Un inventar centralizat al infrastructurii existente (subvenționată sau de alt tip), care să includă eventual și lucrările planificate, ar putea contribui la extinderea comunicațiilor în bandă largă în scopuri comerciale (39). Infrastructura existentă nu se referă doar la infrastructura de telecomunicații, cum ar fi infrastructura prin cablu, fără fir sau prin satelit, ci și la infrastructuri alternative (canale, cămine pentru cabluri etc.) ale altor sectoare industriale (de exemplu, utilitățile) (40).

2.5.   Evaluarea compatibilității în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE

| (26) | În cazul în care intervenția statului pentru susținerea dezvoltării comunicațiilor în bandă largă îndeplinește condițiile definite în secțiunea 2.1, compatibilitatea acesteia va fi evaluată, în general, de către autoritate, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE (41). Până în prezent, autoritățile regionale și locale au adoptat diferite modele de intervenție. O listă neexhaustivă a acestor modele este prevăzută în apendice. În afară de cele descrise în apendice, autoritățile publice pot dezvolta și alte modele pentru susținerea dezvoltării comunicațiilor în bandă largă (42). Pentru toate tipurile de forme de intervenție trebuie să se aplice toate criteriile de compatibilitate prevăzute în prezentele orientări (43). |
| --- | --- |

(26)

În cazul în care intervenția statului pentru susținerea dezvoltării comunicațiilor în bandă largă îndeplinește condițiile definite în secțiunea 2.1, compatibilitatea acesteia va fi evaluată, în general, de către autoritate, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE (41). Până în prezent, autoritățile regionale și locale au adoptat diferite modele de intervenție. O listă neexhaustivă a acestor modele este prevăzută în apendice. În afară de cele descrise în apendice, autoritățile publice pot dezvolta și alte modele pentru susținerea dezvoltării comunicațiilor în bandă largă (42). Pentru toate tipurile de forme de intervenție trebuie să se aplice toate criteriile de compatibilitate prevăzute în prezentele orientări (43).

| (27) | Proiectele de ajutor de stat în domeniul comunicațiilor în bandă largă pot fi puse în aplicare în regiuni asistate în sensul articolului 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE și al normelor specifice privind ajutoarele de stat regionale (44). În acest caz, ajutorul pentru comunicațiile în bandă largă poate fi considerat ajutor pentru o investiție inițială, în sensul normelor privind ajutoarele de stat regionale. În cazul în care o măsură intră sub incidența acestor norme și prevede acordarea unui ajutor individual ad-hoc unei singure societăți sau a unui ajutor limitat la un singur domeniu de activitate, statului AELS îi revine responsabilitatea de a demonstra că au fost îndeplinite condițiile prevăzute de normele privind ajutoarele de stat regionale. Aceasta presupune, în special, că proiectul în cauză contribuie la o strategie de dezvoltare regională coerentă și că, având în vedere natura și dimensiunea proiectului, acesta nu va avea drept rezultat denaturări inacceptabile ale concurenței. |
| --- | --- |

(27)

Proiectele de ajutor de stat în domeniul comunicațiilor în bandă largă pot fi puse în aplicare în regiuni asistate în sensul articolului 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE și al normelor specifice privind ajutoarele de stat regionale (44). În acest caz, ajutorul pentru comunicațiile în bandă largă poate fi considerat ajutor pentru o investiție inițială, în sensul normelor privind ajutoarele de stat regionale. În cazul în care o măsură intră sub incidența acestor norme și prevede acordarea unui ajutor individual ad-hoc unei singure societăți sau a unui ajutor limitat la un singur domeniu de activitate, statului AELS îi revine responsabilitatea de a demonstra că au fost îndeplinite condițiile prevăzute de normele privind ajutoarele de stat regionale. Aceasta presupune, în special, că proiectul în cauză contribuie la o strategie de dezvoltare regională coerentă și că, având în vedere natura și dimensiunea proiectului, acesta nu va avea drept rezultat denaturări inacceptabile ale concurenței.

2.5.1.   Prezentare generală a principiilor comune de compatibilitate

| (28) | În evaluarea în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, autoritatea se asigură că impactul pozitiv al măsurii de ajutor în ceea ce privește atingerea unui obiectiv de interes comun compensează efectele sale secundare potențial negative, cum ar fi denaturarea schimburilor comerciale și a concurenței. Acest exercițiu se desfășoară în două etape. |
| --- | --- |

(28)

În evaluarea în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, autoritatea se asigură că impactul pozitiv al măsurii de ajutor în ceea ce privește atingerea unui obiectiv de interes comun compensează efectele sale secundare potențial negative, cum ar fi denaturarea schimburilor comerciale și a concurenței. Acest exercițiu se desfășoară în două etape.

| (29) | În primul rând, orice măsură de ajutor trebuie să fie conformă cu condițiile necesare de mai jos. Nerespectarea uneia dintre condițiile următoare va conduce la declararea ajutorului ca fiind incompatibil cu funcționarea Acordului privind SEE:






  1. | contribuția la realizarea obiectivelor de interes comun; |
| --- | --- | --- |

(29)

În primul rând, orice măsură de ajutor trebuie să fie conformă cu condițiile necesare de mai jos. Nerespectarea uneia dintre condițiile următoare va conduce la declararea ajutorului ca fiind incompatibil cu funcționarea Acordului privind SEE:

1.

contribuția la realizarea obiectivelor de interes comun;

| 2. | absența furnizării serviciului de către piață ca urmare a disfuncționalităților pieței sau unor inegalități semnificative; |
| --- | --- |

2.

absența furnizării serviciului de către piață ca urmare a disfuncționalităților pieței sau unor inegalități semnificative;

| 3. | caracterul adecvat al ajutorului de stat ca instrument de politică; |
| --- | --- |

3.

caracterul adecvat al ajutorului de stat ca instrument de politică;

| 4. | existența efectului de stimulare; |
| --- | --- |

4.

existența efectului de stimulare;

| 5. | ajutor limitat la minimul necesar; |
| --- | --- |

5.

ajutor limitat la minimul necesar;

| 6. | efecte negative limitate; |
| --- | --- |

6.

efecte negative limitate;

| 7. | transparență. |
| --- | --- |

7.

transparență.

| (30) | În al doilea rând, în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile necesare, autoritatea pune în balanță efectele pozitive ale măsurii de ajutor pentru atingerea unui obiectiv de interes comun și potențialele efecte negative. |
| --- | --- |

(30)

În al doilea rând, în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile necesare, autoritatea pune în balanță efectele pozitive ale măsurii de ajutor pentru atingerea unui obiectiv de interes comun și potențialele efecte negative.

| (31) | Etapele individuale ale evaluării autorității în domeniul serviciilor de bandă largă sunt prezentate în detaliu în cele ce urmează. |
| --- | --- |

(31)

Etapele individuale ale evaluării autorității în domeniul serviciilor de bandă largă sunt prezentate în detaliu în cele ce urmează.

1.   Contribuția la realizarea obiectivelor de interes comun

| (32) | În ceea ce privește obiectivul de interes comun, autoritatea va evalua în ce măsură intervenția planificată va contribui la realizarea obiectivelor de interes comun explicate anterior. |
| --- | --- |

(32)

În ceea ce privește obiectivul de interes comun, autoritatea va evalua în ce măsură intervenția planificată va contribui la realizarea obiectivelor de interes comun explicate anterior.

2.   Absența furnizării serviciului de către piață ca urmare a disfuncționalităților pieței sau unor inegalități semnificative

| (33) | Există o „disfuncționalitate a pieței” în cazul în care piețele, prin propriile mecanisme, fără intervenție, nu pot asigura un rezultat eficient pentru societate. Acest lucru s-ar putea întâmpla, de exemplu, atunci când anumite investiții nu sunt realizate, chiar dacă beneficiile economice pentru societate depășesc costul (45). În astfel de cazuri, acordarea ajutorului de stat poate avea efecte pozitive, iar eficiența globală poate fi ameliorată prin ajustarea stimulentelor economice pentru firme. În sectorul comunicațiilor în bandă largă, o formă de disfuncționalitate a pieței este legată de externalitățile pozitive. Astfel de externalități apar atunci când actorii de pe piață nu internalizează în totalitate avantajele acțiunilor lor. De exemplu, disponibilitatea rețelelor de comunicații în bandă largă conduce la o ofertă mai largă de servicii și la inovare, ceea ce poate aduce beneficii unui număr mai mare de persoane decât cel al investitorilor și abonaților direcți ai rețelei. Prin urmare, rezultatele pieței ar conduce la efectuarea de investiții private insuficiente în rețelele de comunicații în bandă largă. |
| --- | --- |

(33)

Există o „disfuncționalitate a pieței” în cazul în care piețele, prin propriile mecanisme, fără intervenție, nu pot asigura un rezultat eficient pentru societate. Acest lucru s-ar putea întâmpla, de exemplu, atunci când anumite investiții nu sunt realizate, chiar dacă beneficiile economice pentru societate depășesc costul (45). În astfel de cazuri, acordarea ajutorului de stat poate avea efecte pozitive, iar eficiența globală poate fi ameliorată prin ajustarea stimulentelor economice pentru firme. În sectorul comunicațiilor în bandă largă, o formă de disfuncționalitate a pieței este legată de externalitățile pozitive. Astfel de externalități apar atunci când actorii de pe piață nu internalizează în totalitate avantajele acțiunilor lor. De exemplu, disponibilitatea rețelelor de comunicații în bandă largă conduce la o ofertă mai largă de servicii și la inovare, ceea ce poate aduce beneficii unui număr mai mare de persoane decât cel al investitorilor și abonaților direcți ai rețelei. Prin urmare, rezultatele pieței ar conduce la efectuarea de investiții private insuficiente în rețelele de comunicații în bandă largă.

| (34) | Datorită aspectelor economice legate de densitatea populației, în general, dezvoltarea rețelelor de bandă largă este mai rentabilă în regiunile în care cererea potențială este mai mare și mai concentrată, și anume în zonele dens populate. Deoarece costurile fixe ale investiției sunt ridicate, costurile unitare cresc în mod semnificativ, pe măsură ce densitatea populației scade (46). Prin urmare, atunci când sunt dezvoltate în condițiile pieței, rețelele în bandă largă au tendința de a acoperi în condiții de rentabilitate doar o parte a populației. Cu toate acestea, accesul generalizat și la prețuri convenabile la comunicațiile în bandă largă generează externalități pozitive datorită capacității sale de a accelera creșterea și inovarea în toate sectoarele economiei. Atunci când piața nu oferă o infrastructură suficientă a comunicațiilor în bandă largă sau când condițiile de acces nu sunt adecvate, ajutorul de stat poate, prin urmare, contribui la remedierea unor astfel de disfuncționalități ale pieței. |
| --- | --- |

(34)

Datorită aspectelor economice legate de densitatea populației, în general, dezvoltarea rețelelor de bandă largă este mai rentabilă în regiunile în care cererea potențială este mai mare și mai concentrată, și anume în zonele dens populate. Deoarece costurile fixe ale investiției sunt ridicate, costurile unitare cresc în mod semnificativ, pe măsură ce densitatea populației scade (46). Prin urmare, atunci când sunt dezvoltate în condițiile pieței, rețelele în bandă largă au tendința de a acoperi în condiții de rentabilitate doar o parte a populației. Cu toate acestea, accesul generalizat și la prețuri convenabile la comunicațiile în bandă largă generează externalități pozitive datorită capacității sale de a accelera creșterea și inovarea în toate sectoarele economiei. Atunci când piața nu oferă o infrastructură suficientă a comunicațiilor în bandă largă sau când condițiile de acces nu sunt adecvate, ajutorul de stat poate, prin urmare, contribui la remedierea unor astfel de disfuncționalități ale pieței.

| (35) | Un al doilea obiectiv posibil de interes comun este cel legat de echitate. Guvernele pot opta să intervină pentru a corecta inegalitățile sociale sau regionale generate de un rezultat al pieței. În anumite cazuri, ajutorul de stat pentru comunicațiile în bandă largă poate fi utilizat pentru a realiza obiective de echitate, și anume ca modalitate de a îmbunătăți accesul la mijloace esențiale de comunicare și de participare socială, precum și libertatea de expresie pentru toți membrii societății, contribuind astfel la consolidarea coeziunii sociale și teritoriale. |
| --- | --- |

(35)

Un al doilea obiectiv posibil de interes comun este cel legat de echitate. Guvernele pot opta să intervină pentru a corecta inegalitățile sociale sau regionale generate de un rezultat al pieței. În anumite cazuri, ajutorul de stat pentru comunicațiile în bandă largă poate fi utilizat pentru a realiza obiective de echitate, și anume ca modalitate de a îmbunătăți accesul la mijloace esențiale de comunicare și de participare socială, precum și libertatea de expresie pentru toți membrii societății, contribuind astfel la consolidarea coeziunii sociale și teritoriale.

3.   Caracterul adecvat al ajutorului de stat ca instrument de politică și caracteristicile măsurii

| (36) | Intervenția publică pentru sprijinirea rețelelor de comunicații în bandă largă poate avea loc la nivel național, regional sau municipal (47). În consecință, coordonarea diferitelor intervenții este esențială pentru a se evita suprapunerile și incoerența. În vederea asigurării coerenței și a coordonării intervențiilor locale, este necesară asigurarea unui înalt nivel de transparență a inițiativelor locale. |
| --- | --- |

(36)

Intervenția publică pentru sprijinirea rețelelor de comunicații în bandă largă poate avea loc la nivel național, regional sau municipal (47). În consecință, coordonarea diferitelor intervenții este esențială pentru a se evita suprapunerile și incoerența. În vederea asigurării coerenței și a coordonării intervențiilor locale, este necesară asigurarea unui înalt nivel de transparență a inițiativelor locale.

| (37) | Ori de câte ori este posibil și, totodată, respectând competențele și specificitățile, statele AELS sunt încurajate să elaboreze scheme la nivel național care să includă principiile fundamentale aflate la baza inițiativelor publice și să indice cele mai importante caracteristici ale rețelelor planificate (48). Schemele-cadru naționale pentru dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă asigură coerența în utilizarea fondurilor publice, contribuie la reducerea sarcinii administrative pentru autoritățile de la nivel regional și local care acordă ajutorul și accelerează punerea în aplicare a măsurilor de ajutor individuale. În plus, statele AELS sunt încurajate să ofere îndrumări clare la nivel central privind punerea în aplicare a proiectelor în domeniul comunicațiilor în bandă largă care sunt finanțate prin ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(37)

Ori de câte ori este posibil și, totodată, respectând competențele și specificitățile, statele AELS sunt încurajate să elaboreze scheme la nivel național care să includă principiile fundamentale aflate la baza inițiativelor publice și să indice cele mai importante caracteristici ale rețelelor planificate (48). Schemele-cadru naționale pentru dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă asigură coerența în utilizarea fondurilor publice, contribuie la reducerea sarcinii administrative pentru autoritățile de la nivel regional și local care acordă ajutorul și accelerează punerea în aplicare a măsurilor de ajutor individuale. În plus, statele AELS sunt încurajate să ofere îndrumări clare la nivel central privind punerea în aplicare a proiectelor în domeniul comunicațiilor în bandă largă care sunt finanțate prin ajutoare de stat.

| (38) | Rolul autorităților naționale de reglementare (ANR) în elaborarea unei măsuri de ajutor de stat favorabile concurenței, care să sprijine comunicațiile în bandă largă, este deosebit de important. ANR-urile au dobândit cunoștințe tehnice și experiență în domeniu datorită rolului esențial atribuit acestora prin reglementările sectoriale (49). Acestea sunt în cea mai pună poziție pentru a oferi un sprijin autorităților publice cu privire la schemele de ajutoare de stat și ar trebui consultate atunci când sunt identificate zonele-țintă. De asemenea, ANR-urile ar trebui consultate în ceea ce privește stabilirea prețurilor și a condițiilor de acces la nivel angro, precum și soluționarea litigiilor între solicitanții de acces și operatorul infrastructurii subvenționate. Statele AELS sunt încurajate să furnizeze ANR-urilor resursele necesare pentru a le permite să ofere acest tip de sprijin. Atunci când este necesar, statele AELS ar trebui să furnizeze un temei juridic corespunzător pentru o astfel de implicare a ANR-urilor în cazul proiectelor de comunicații în bandă largă finanțate prin ajutoare de stat. Pe baza bunelor practici, ANR-urile ar trebui să elaboreze orientări pentru autoritățile locale, care să includă recomandări privind analizele de piață, produsele de acces la nivel angro și principiile de stabilire a prețurilor, luând în considerare cadrul de reglementare pentru comunicațiile electronice și recomandările aferente prezentate de autoritate (50). |
| --- | --- |

(38)

Rolul autorităților naționale de reglementare (ANR) în elaborarea unei măsuri de ajutor de stat favorabile concurenței, care să sprijine comunicațiile în bandă largă, este deosebit de important. ANR-urile au dobândit cunoștințe tehnice și experiență în domeniu datorită rolului esențial atribuit acestora prin reglementările sectoriale (49). Acestea sunt în cea mai pună poziție pentru a oferi un sprijin autorităților publice cu privire la schemele de ajutoare de stat și ar trebui consultate atunci când sunt identificate zonele-țintă. De asemenea, ANR-urile ar trebui consultate în ceea ce privește stabilirea prețurilor și a condițiilor de acces la nivel angro, precum și soluționarea litigiilor între solicitanții de acces și operatorul infrastructurii subvenționate. Statele AELS sunt încurajate să furnizeze ANR-urilor resursele necesare pentru a le permite să ofere acest tip de sprijin. Atunci când este necesar, statele AELS ar trebui să furnizeze un temei juridic corespunzător pentru o astfel de implicare a ANR-urilor în cazul proiectelor de comunicații în bandă largă finanțate prin ajutoare de stat. Pe baza bunelor practici, ANR-urile ar trebui să elaboreze orientări pentru autoritățile locale, care să includă recomandări privind analizele de piață, produsele de acces la nivel angro și principiile de stabilire a prețurilor, luând în considerare cadrul de reglementare pentru comunicațiile electronice și recomandările aferente prezentate de autoritate (50).

| (39) | Pe lângă implicarea ANR-urilor în aspectele menționate, și autoritățile naționale de concurență pot să ofere recomandări utile, în special, cu privire la schemele-cadru de mare amploare, pentru a contribui la crearea unor condiții de concurență echitabile pentru operatorii care participă la licitație și pentru a se evita ca un procentaj disproporționat de mare din fondurile de stat să fie alocat unui singur operator, consolidându-se astfel poziția pe piață (probabil, deja dominantă) a acestuia (51). Pe lângă rolul ANR-urilor, unele state SEE au înființat centre naționale de competență pentru a ajuta autoritățile locale mici la elaborarea unor măsuri adecvate de ajutor de stat și pentru a asigura coerența în aplicarea normelor privind ajutoarele de stat, astfel cum se specifică în prezentele orientări (52). |
| --- | --- |

(39)

Pe lângă implicarea ANR-urilor în aspectele menționate, și autoritățile naționale de concurență pot să ofere recomandări utile, în special, cu privire la schemele-cadru de mare amploare, pentru a contribui la crearea unor condiții de concurență echitabile pentru operatorii care participă la licitație și pentru a se evita ca un procentaj disproporționat de mare din fondurile de stat să fie alocat unui singur operator, consolidându-se astfel poziția pe piață (probabil, deja dominantă) a acestuia (51). Pe lângă rolul ANR-urilor, unele state SEE au înființat centre naționale de competență pentru a ajuta autoritățile locale mici la elaborarea unor măsuri adecvate de ajutor de stat și pentru a asigura coerența în aplicarea normelor privind ajutoarele de stat, astfel cum se specifică în prezentele orientări (52).

| (40) | În vederea unei elaborări optime a măsurii, testul comparativ prevede, de asemenea, necesitatea ca ajutorul de stat să fie un instrument corespunzător de politică pentru abordarea problemei. În această privință, în timp ce reglementarea ex ante a facilitat în multe cazuri dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă în zonele urbane și cele mai dens populate, acest instrument se poate dovedi insuficient pentru a permite furnizarea de servicii de bandă largă, în special în zonele insuficient deservite, în care profitabilitatea inerentă a investiției este scăzută (53). În același fel, deși pot contribui pozitiv la penetrarea comunicațiilor în bandă largă (54), măsurile orientate spre cerere care favorizează comunicațiile în bandă largă (cum ar fi cupoanele pentru utilizatorii finali) nu pot rezolva întotdeauna problema lipsei serviciilor de acces la internet în bandă largă (55). Prin urmare, în unele situații, poate să nu existe nicio alternativă la acordarea de fonduri publice pentru a compensa lipsa conectivității în bandă largă. Autoritățile care acordă ajutorul vor ține seama, de asemenea, de (re)alocarea frecvențelor, care ar putea conduce la o posibilă extindere a rețelei în zonele-țintă, acest lucru permițându-le să-și atingă obiectivele fără furnizarea unor granturi directe. |
| --- | --- |

(40)

În vederea unei elaborări optime a măsurii, testul comparativ prevede, de asemenea, necesitatea ca ajutorul de stat să fie un instrument corespunzător de politică pentru abordarea problemei. În această privință, în timp ce reglementarea ex ante a facilitat în multe cazuri dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă în zonele urbane și cele mai dens populate, acest instrument se poate dovedi insuficient pentru a permite furnizarea de servicii de bandă largă, în special în zonele insuficient deservite, în care profitabilitatea inerentă a investiției este scăzută (53). În același fel, deși pot contribui pozitiv la penetrarea comunicațiilor în bandă largă (54), măsurile orientate spre cerere care favorizează comunicațiile în bandă largă (cum ar fi cupoanele pentru utilizatorii finali) nu pot rezolva întotdeauna problema lipsei serviciilor de acces la internet în bandă largă (55). Prin urmare, în unele situații, poate să nu existe nicio alternativă la acordarea de fonduri publice pentru a compensa lipsa conectivității în bandă largă. Autoritățile care acordă ajutorul vor ține seama, de asemenea, de (re)alocarea frecvențelor, care ar putea conduce la o posibilă extindere a rețelei în zonele-țintă, acest lucru permițându-le să-și atingă obiectivele fără furnizarea unor granturi directe.

4.   Existența efectului de stimulare

| (41) | În ceea ce privește efectul de stimulare al măsurii, trebuie să se verifice dacă investițiile în rețeaua de comunicații în bandă largă în cauză nu ar fi fost efectuate în același interval de timp în absența unui ajutor de stat. În cazul în care operatorul este supus anumitor obligații privind acoperirea zonei-țintă (56), acesta poate să nu fie eligibil pentru ajutorul de stat, întrucât este puțin probabil ca ajutorul să aibă un efect stimulativ. |
| --- | --- |

(41)

În ceea ce privește efectul de stimulare al măsurii, trebuie să se verifice dacă investițiile în rețeaua de comunicații în bandă largă în cauză nu ar fi fost efectuate în același interval de timp în absența unui ajutor de stat. În cazul în care operatorul este supus anumitor obligații privind acoperirea zonei-țintă (56), acesta poate să nu fie eligibil pentru ajutorul de stat, întrucât este puțin probabil ca ajutorul să aibă un efect stimulativ.

5.   Ajutor limitat la minimul necesar

| (42) | La evaluarea caracterului proporțional al măsurilor notificate, autoritatea va sublinia o serie de condiții necesare pentru reducerea ajutorului de stat implicat și a potențialelor denaturări ale concurenței, astfel cum se explică în detaliu în secțiunile următoare. |
| --- | --- |

(42)

La evaluarea caracterului proporțional al măsurilor notificate, autoritatea va sublinia o serie de condiții necesare pentru reducerea ajutorului de stat implicat și a potențialelor denaturări ale concurenței, astfel cum se explică în detaliu în secțiunile următoare.

6.   Efecte negative limitate

| (43) | Cu toate acestea, schimbarea comportamentului beneficiarului ca urmare a acordării ajutorului poate avea, de asemenea, efecte negative asupra concurenței și a schimburilor comerciale. Semnificația denaturării concurenței poate fi evaluată prin prisma efectelor asupra concurenților. În cazul în care concurenții constată o scădere a rentabilității investițiilor lor anterioare din cauza ajutorului, pot decide să-și reducă propriile investiții viitoare sau chiar pot să se retragă de pe piață cu totul (57).În plus, atunci când beneficiarul ajutorului care urmează să fie ales în urma procesului de selecție competitiv este o întreprindere care probabil deține deja o poziție dominantă pe o piață sau poziția sa poate deveni dominantă datorită investiției finanțate de stat, măsura de ajutor ar putea slăbi presiunea concurențială pe care o pot exercita concurenții. În plus, dacă o măsură de ajutor de stat sau condițiile atașate acesteia (inclusiv metoda de finanțare atunci când formează parte integrantă a măsurii) conduc la o încălcare nedisociabilă a dreptului SEE, ajutorul nu poate fi declarat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE (58). |
| --- | --- |

(43)

Cu toate acestea, schimbarea comportamentului beneficiarului ca urmare a acordării ajutorului poate avea, de asemenea, efecte negative asupra concurenței și a schimburilor comerciale. Semnificația denaturării concurenței poate fi evaluată prin prisma efectelor asupra concurenților. În cazul în care concurenții constată o scădere a rentabilității investițiilor lor anterioare din cauza ajutorului, pot decide să-și reducă propriile investiții viitoare sau chiar pot să se retragă de pe piață cu totul (57).În plus, atunci când beneficiarul ajutorului care urmează să fie ales în urma procesului de selecție competitiv este o întreprindere care probabil deține deja o poziție dominantă pe o piață sau poziția sa poate deveni dominantă datorită investiției finanțate de stat, măsura de ajutor ar putea slăbi presiunea concurențială pe care o pot exercita concurenții. În plus, dacă o măsură de ajutor de stat sau condițiile atașate acesteia (inclusiv metoda de finanțare atunci când formează parte integrantă a măsurii) conduc la o încălcare nedisociabilă a dreptului SEE, ajutorul nu poate fi declarat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE (58).

7.   Transparență

| (44) | Ajutorul se acordă în mod transparent; în special, trebuie să se asigure că statele AELS, operatorii economici, publicul interesat și autoritatea au acces cu ușurință la toate actele relevante și la informațiile pertinente referitoare la ajutorul acordat. Detaliile privind cerințele în materie de transparență sunt specificate la punctul 74. |
| --- | --- |

(44)

Ajutorul se acordă în mod transparent; în special, trebuie să se asigure că statele AELS, operatorii economici, publicul interesat și autoritatea au acces cu ușurință la toate actele relevante și la informațiile pertinente referitoare la ajutorul acordat. Detaliile privind cerințele în materie de transparență sunt specificate la punctul 74.

8.   Exercițiul comparativ general și condițiile de compatibilitate pentru limitarea denaturării concurenței

| (45) | O schemă de ajutoare de stat pentru comunicațiile în bandă largă elaborată minuțios ar trebui să asigure că bilanțul general al efectelor măsurii este pozitiv. |
| --- | --- |

(45)

O schemă de ajutoare de stat pentru comunicațiile în bandă largă elaborată minuțios ar trebui să asigure că bilanțul general al efectelor măsurii este pozitiv.

| (46) | În această privință, efectul măsurii de ajutor de stat poate fi descris ca o schimbare a activității în comparație cu ceea ce s-ar fi întâmplat în absența ajutorului. Efectele pozitive ale ajutorului sunt legate direct de schimbarea comportamentului beneficiarului ajutorului. Această schimbare ar trebui să faciliteze atingerea obiectivului de interes comun vizat. În sectorul comunicațiilor în bandă largă, ajutorul conduce la dezvoltarea unei noi infrastructuri care altfel nu ar fi existat, având astfel ca rezultat o capacitate și o viteză suplimentară pe piață, prețuri mai mici, o ofertă mai variată pentru consumatori, o calitate superioară și un grad mai ridicat de inovare. Aceasta ar conduce, de asemenea, la un acces sporit al consumatorilor la resurse online ceea ce, împreună cu o mai mare protecție a consumatorilor în acest domeniu, este de natură să stimuleze o creștere a cererii. |
| --- | --- |

(46)

În această privință, efectul măsurii de ajutor de stat poate fi descris ca o schimbare a activității în comparație cu ceea ce s-ar fi întâmplat în absența ajutorului. Efectele pozitive ale ajutorului sunt legate direct de schimbarea comportamentului beneficiarului ajutorului. Această schimbare ar trebui să faciliteze atingerea obiectivului de interes comun vizat. În sectorul comunicațiilor în bandă largă, ajutorul conduce la dezvoltarea unei noi infrastructuri care altfel nu ar fi existat, având astfel ca rezultat o capacitate și o viteză suplimentară pe piață, prețuri mai mici, o ofertă mai variată pentru consumatori, o calitate superioară și un grad mai ridicat de inovare. Aceasta ar conduce, de asemenea, la un acces sporit al consumatorilor la resurse online ceea ce, împreună cu o mai mare protecție a consumatorilor în acest domeniu, este de natură să stimuleze o creștere a cererii.

| (47) | O rețea care face obiectul unei subvenții ar trebui să poată asigura o „schimbare semnificativă” în ceea ce privește disponibilitatea serviciilor de comunicații în bandă largă. Se poate considera că are loc o „schimbare semnificativă” în cazul în care, ca urmare a intervenției publice: (i) ofertantul selectat realizează noi investiții semnificative în rețeaua de comunicații în bandă largă (59); și (ii) infrastructura subvenționată aduce noi capacități semnificative pe piață în ceea ce privește disponibilitatea și capacitatea (60) serviciilor de comunicații electronice în bandă largă, vitezele și concurența (61). Schimbarea semnificativă trebuie comparată cu cea reprezentată de extinderile existente și cele planificate în mod concret ale rețelelor. |
| --- | --- |

(47)

O rețea care face obiectul unei subvenții ar trebui să poată asigura o „schimbare semnificativă” în ceea ce privește disponibilitatea serviciilor de comunicații în bandă largă. Se poate considera că are loc o „schimbare semnificativă” în cazul în care, ca urmare a intervenției publice: (i) ofertantul selectat realizează noi investiții semnificative în rețeaua de comunicații în bandă largă (59); și (ii) infrastructura subvenționată aduce noi capacități semnificative pe piață în ceea ce privește disponibilitatea și capacitatea (60) serviciilor de comunicații electronice în bandă largă, vitezele și concurența (61). Schimbarea semnificativă trebuie comparată cu cea reprezentată de extinderile existente și cele planificate în mod concret ale rețelelor.

| (48) | În plus, pentru a se asigura că efectele negative asupra concurenței sunt reduse la minimum, trebuie îndeplinite o serie de condiții în elaborarea măsurii de ajutor, astfel cum se precizează în secțiunea 3.4de mai jos. |
| --- | --- |

(48)

În plus, pentru a se asigura că efectele negative asupra concurenței sunt reduse la minimum, trebuie îndeplinite o serie de condiții în elaborarea măsurii de ajutor, astfel cum se precizează în secțiunea 3.4de mai jos.

| (49) | Pentru a se asigura în continuare că denaturările concurenței sunt limitate, autoritatea poate solicita ca anumite scheme să facă obiectul unei limitări în timp (în mod normal, de patru ani sau mai puțin) și al unei evaluări pentru a verifica: (i) dacă ipotezele și condițiile care au stat la baza deciziei privind compatibilitatea au fost realizate; (ii) eficacitatea măsurii de ajutor în lumina obiectivelor sale predefinite; (iii) impactul acesteia asupra piețelor și concurenței, precum și absența efectelor de denaturare nejustificate pe durata schemei de ajutor, contrar intereselor SEE (62). Având în vedere obiectivele sale și pentru a nu impune o sarcină disproporționată statelor AELS și proiectelor de ajutor de mică anvergură, aceasta se aplică doar în cazul schemelor de ajutor naționale și al schemelor de ajutor cu bugete ridicate, care conțin caracteristici de noutate, sau atunci când sunt prevăzute modificări semnificative privind piața, tehnologia sau reglementarea. Evaluarea este efectuată de către un expert independent de autoritatea care acordă ajutorul de stat, pe baza unei metodologii comune (63), și este făcută publică. Evaluarea este prezentată autorității în timp util, pentru a permite analizarea posibilității de prelungire a măsurii de ajutor și, în orice caz, la expirarea schemei. Domeniul de aplicare și modalitățile exacte ale evaluării sunt definite în decizia de aprobare a măsurii de ajutor. Orice măsură de ajutor ulterioară, cu un obiectiv similar, ține seama de rezultatele acestei evaluări. |
| --- | --- |

(49)

Pentru a se asigura în continuare că denaturările concurenței sunt limitate, autoritatea poate solicita ca anumite scheme să facă obiectul unei limitări în timp (în mod normal, de patru ani sau mai puțin) și al unei evaluări pentru a verifica: (i) dacă ipotezele și condițiile care au stat la baza deciziei privind compatibilitatea au fost realizate; (ii) eficacitatea măsurii de ajutor în lumina obiectivelor sale predefinite; (iii) impactul acesteia asupra piețelor și concurenței, precum și absența efectelor de denaturare nejustificate pe durata schemei de ajutor, contrar intereselor SEE (62). Având în vedere obiectivele sale și pentru a nu impune o sarcină disproporționată statelor AELS și proiectelor de ajutor de mică anvergură, aceasta se aplică doar în cazul schemelor de ajutor naționale și al schemelor de ajutor cu bugete ridicate, care conțin caracteristici de noutate, sau atunci când sunt prevăzute modificări semnificative privind piața, tehnologia sau reglementarea. Evaluarea este efectuată de către un expert independent de autoritatea care acordă ajutorul de stat, pe baza unei metodologii comune (63), și este făcută publică. Evaluarea este prezentată autorității în timp util, pentru a permite analizarea posibilității de prelungire a măsurii de ajutor și, în orice caz, la expirarea schemei. Domeniul de aplicare și modalitățile exacte ale evaluării sunt definite în decizia de aprobare a măsurii de ajutor. Orice măsură de ajutor ulterioară, cu un obiectiv similar, ține seama de rezultatele acestei evaluări.

| (50) | În cazul în care testul comparativ arată că efectele negative depășesc avantajele, autoritatea poate interzice ajutorul sau poate solicita acțiuni de corecție, fie la nivelul structurii ajutorului, fie la nivelul dezavantajelor pentru concurență. |
| --- | --- |

(50)

În cazul în care testul comparativ arată că efectele negative depășesc avantajele, autoritatea poate interzice ajutorul sau poate solicita acțiuni de corecție, fie la nivelul structurii ajutorului, fie la nivelul dezavantajelor pentru concurență.

3.   EVALUAREA AJUTORULUI DE STAT PENTRU COMUNICAȚIILE ÎN BANDĂ LARGĂ

3.1.   Tipuri de rețele de comunicații în bandă largă

| (51) | În scopul evaluării ajutorului de stat, în prezentele orientări se face distincție între rețelele de bază și rețelele NGA. |
| --- | --- |

(51)

În scopul evaluării ajutorului de stat, în prezentele orientări se face distincție între rețelele de bază și rețelele NGA.

| (52) | Mai multe platforme tehnologice diferite pot fi considerate ca reprezentând rețele de comunicații în bandă largă de bază, inclusiv liniile de abonat asimetrice digitale (până la rețelele ADSL2+), rețelele prin cablu neoptimizate (de exemplu, DOCSIS 2.0), rețelele mobile de a treia generație (UMTS) și sistemele prin satelit. |
| --- | --- |

(52)

Mai multe platforme tehnologice diferite pot fi considerate ca reprezentând rețele de comunicații în bandă largă de bază, inclusiv liniile de abonat asimetrice digitale (până la rețelele ADSL2+), rețelele prin cablu neoptimizate (de exemplu, DOCSIS 2.0), rețelele mobile de a treia generație (UMTS) și sistemele prin satelit.

| (53) | În stadiul actual al dezvoltării pieței și a tehnologiei (64), rețelele NGA sunt rețele de acces care se bazează în întregime sau parțial pe elemente optice (65) și care sunt capabile să furnizeze servicii de acces în bandă largă cu capacități optimizate în comparație cu rețelele în bandă largă de bază existente (66). |
| --- | --- |

(53)

În stadiul actual al dezvoltării pieței și a tehnologiei (64), rețelele NGA sunt rețele de acces care se bazează în întregime sau parțial pe elemente optice (65) și care sunt capabile să furnizeze servicii de acces în bandă largă cu capacități optimizate în comparație cu rețelele în bandă largă de bază existente (66).

| (54) | Se presupune că rețelele NGA prezintă cel puțin următoarele caracteristici: (i) furnizează servicii în mod fiabil, la o viteză foarte ridicată per abonat, prin rețele backhaul optice (sau tehnologie echivalentă) și sunt situate suficient de aproape de locația utilizatorului pentru a garanta furnizarea efectivă a serviciilor de foarte mare viteză; (ii) suportă o varietate de servicii digitale avansate, inclusiv servicii convergente bazate exclusiv pe IP (converged all-IP); și (iii) furnizează viteze de încărcare substanțial mai mari (față de rețelele în bandă largă de bază). În stadiul actual al pieței și al dezvoltării tehnologice, rețelele NGA sunt: (i) rețele de acces pe bază de fibră optică (FTTx) (67); (ii) rețele prin cablu avansate și modernizate (68); și (iii) anumite rețele de acces fără fir avansate, capabile să furnizeze în mod fiabil viteze ridicate fiecărui abonat (69). |
| --- | --- |

(54)

Se presupune că rețelele NGA prezintă cel puțin următoarele caracteristici: (i) furnizează servicii în mod fiabil, la o viteză foarte ridicată per abonat, prin rețele backhaul optice (sau tehnologie echivalentă) și sunt situate suficient de aproape de locația utilizatorului pentru a garanta furnizarea efectivă a serviciilor de foarte mare viteză; (ii) suportă o varietate de servicii digitale avansate, inclusiv servicii convergente bazate exclusiv pe IP (converged all-IP); și (iii) furnizează viteze de încărcare substanțial mai mari (față de rețelele în bandă largă de bază). În stadiul actual al pieței și al dezvoltării tehnologice, rețelele NGA sunt: (i) rețele de acces pe bază de fibră optică (FTTx) (67); (ii) rețele prin cablu avansate și modernizate (68); și (iii) anumite rețele de acces fără fir avansate, capabile să furnizeze în mod fiabil viteze ridicate fiecărui abonat (69).

| (55) | Este important de reținut că, pe termen lung, se preconizează o înlocuire a rețelelor în bandă largă de bază cu rețele NGA și nu doar o modernizare a acestora. Deoarece rețelele NGA necesită o arhitectură diferită a rețelei, oferind servicii de o calitate mult superioară față de rețelele actuale în bandă largă, dar și servicii multiple care nu sunt suportate de către acestea, este posibil ca, în viitor, între zonele acoperite și cele neacoperite de rețele NGA să existe diferențe importante (70). |
| --- | --- |

(55)

Este important de reținut că, pe termen lung, se preconizează o înlocuire a rețelelor în bandă largă de bază cu rețele NGA și nu doar o modernizare a acestora. Deoarece rețelele NGA necesită o arhitectură diferită a rețelei, oferind servicii de o calitate mult superioară față de rețelele actuale în bandă largă, dar și servicii multiple care nu sunt suportate de către acestea, este posibil ca, în viitor, între zonele acoperite și cele neacoperite de rețele NGA să existe diferențe importante (70).

| (56) | Statele AELS pot decide în mod independent asupra modalității de intervenție, cu condiția ca aceasta să fie conformă normelor în materie de ajutoare de stat. În unele cazuri, statele AELS pot decide să finanțeze așa-numitele rețele de generație următoare (NGN), adică rețele backhaul care nu ajung la utilizatorul final. Rețelele backhaul sunt necesare operatorilor cu amănuntul din domeniul telecomunicațiilor pentru a furniza utilizatorilor finali servicii de acces la internet. Aceste tipuri de rețele sunt în măsură să suporte atât rețele de bază, cât și NGA (71); operatorilor din domeniul telecomunicațiilor le aparține alegerea (în materie de investiții) în ceea ce privește tipul de infrastructură pentru „ultimul kilometru” pe care doresc să o conecteze la rețeaua backhaul (72). Autoritățile publice pot decide, de asemenea, să efectueze doar lucrări de construcții civile (cum ar fi excavări pe domeniul public, construcția de conducte), pentru a permite și accelera dezvoltarea propriilor elemente de rețea de către operatorii în cauză. Mai mult, autoritățile publice ar putea, de asemenea, să ia în considerare soluții prin satelit, atunci când acestea sunt adecvate. |
| --- | --- |

(56)

Statele AELS pot decide în mod independent asupra modalității de intervenție, cu condiția ca aceasta să fie conformă normelor în materie de ajutoare de stat. În unele cazuri, statele AELS pot decide să finanțeze așa-numitele rețele de generație următoare (NGN), adică rețele backhaul care nu ajung la utilizatorul final. Rețelele backhaul sunt necesare operatorilor cu amănuntul din domeniul telecomunicațiilor pentru a furniza utilizatorilor finali servicii de acces la internet. Aceste tipuri de rețele sunt în măsură să suporte atât rețele de bază, cât și NGA (71); operatorilor din domeniul telecomunicațiilor le aparține alegerea (în materie de investiții) în ceea ce privește tipul de infrastructură pentru „ultimul kilometru” pe care doresc să o conecteze la rețeaua backhaul (72). Autoritățile publice pot decide, de asemenea, să efectueze doar lucrări de construcții civile (cum ar fi excavări pe domeniul public, construcția de conducte), pentru a permite și accelera dezvoltarea propriilor elemente de rețea de către operatorii în cauză. Mai mult, autoritățile publice ar putea, de asemenea, să ia în considerare soluții prin satelit, atunci când acestea sunt adecvate.

3.2.   Distincția între zonele albe, gri și negre în ceea ce privește rețelele în bandă largă de bază

| (57) | În vederea evaluării disfuncționalității pieței și a obiectivelor de echitate, se poate distinge între tipurile de zone care pot fi vizate. Această distincție este prezentată în secțiunile următoare. În cazul identificării zonelor-țintă, atunci când intervenția publică este limitată la partea de backhaul a unei rețele, evaluarea ajutorului de stat va ține seama de situația existentă atât pe piețele de backhaul, cât și pe piețele accesului (73). |
| --- | --- |

(57)

În vederea evaluării disfuncționalității pieței și a obiectivelor de echitate, se poate distinge între tipurile de zone care pot fi vizate. Această distincție este prezentată în secțiunile următoare. În cazul identificării zonelor-țintă, atunci când intervenția publică este limitată la partea de backhaul a unei rețele, evaluarea ajutorului de stat va ține seama de situația existentă atât pe piețele de backhaul, cât și pe piețele accesului (73).

| (58) | Diferitele standarde pentru justificarea intervențiilor publice în aceste zone geografice vor fi descrise în continuare. |
| --- | --- |

(58)

Diferitele standarde pentru justificarea intervențiilor publice în aceste zone geografice vor fi descrise în continuare.

| (59) | Pentru a identifica zonele geografice ca fiind albe, gri sau negre, conform celor descrise în continuare, autoritatea care acordă ajutorul trebuie să stabilească dacă în zona-țintă există infrastructuri de bandă largă. Mai mult, pentru a garanta faptul că intervenția publică nu afectează investițiile private, autoritățile care acordă ajutoarele ar trebui, de asemenea, să verifice dacă investitorii privați au planuri concrete de extindere a propriei infrastructuri în viitorul apropiat. Termenul „în viitorul apropiat” ar trebui înțeles ca referindu-se la o perioadă de trei ani (74). În cazul în care autoritatea care acordă ajutorul optează pentru un orizont de timp mai mare în vederea dezvoltării infrastructurii subvenționate, pentru a evalua existența planurilor de investiții comerciale ar trebui să se folosească, de asemenea, același orizont de timp. |
| --- | --- |

(59)

Pentru a identifica zonele geografice ca fiind albe, gri sau negre, conform celor descrise în continuare, autoritatea care acordă ajutorul trebuie să stabilească dacă în zona-țintă există infrastructuri de bandă largă. Mai mult, pentru a garanta faptul că intervenția publică nu afectează investițiile private, autoritățile care acordă ajutoarele ar trebui, de asemenea, să verifice dacă investitorii privați au planuri concrete de extindere a propriei infrastructuri în viitorul apropiat. Termenul „în viitorul apropiat” ar trebui înțeles ca referindu-se la o perioadă de trei ani (74). În cazul în care autoritatea care acordă ajutorul optează pentru un orizont de timp mai mare în vederea dezvoltării infrastructurii subvenționate, pentru a evalua existența planurilor de investiții comerciale ar trebui să se folosească, de asemenea, același orizont de timp.

| (60) | Pentru a verifica că nu există investitori privați care intenționează să-și extindă infrastructura proprie în viitorul apropiat, autoritatea care acordă ajutorul ar trebui să publice un rezumat al măsurii de ajutor planificate și să invite părțile interesate să prezinte observații. |
| --- | --- |

(60)

Pentru a verifica că nu există investitori privați care intenționează să-și extindă infrastructura proprie în viitorul apropiat, autoritatea care acordă ajutorul ar trebui să publice un rezumat al măsurii de ajutor planificate și să invite părțile interesate să prezinte observații.

| (61) | Există riscul ca o simplă „exprimare a interesului” de către un investitor privat să întârzie furnizarea de servicii de bandă largă în zona-țintă în cazul în care, ulterior, o astfel de investiție nu mai este realizată și, în același timp, intervenția publică este blocată. Prin urmare, autoritatea care acordă ajutorul ar putea să solicite anumite angajamente de la investitorul privat înainte de a amâna intervenția publică. Aceste angajamente ar trebui să asigure că se vor înregistra progrese semnificative în ceea ce privește gradul de acoperire în termenul de trei ani sau pe parcursul perioadei mai lungi prevăzute pentru investiția care face obiectul ajutorului. Autoritatea mai poate solicita operatorului respectiv să încheie un contract care să prevadă angajamentele în materie de dezvoltare. Acest contract ar putea prevedea o serie de „etape” care ar trebui realizate pe durata perioadei de trei ani (75) și raportarea cu privire la progresele înregistrate. În cazul în care nu este realizată o etapă, autoritatea care acordă ajutorul poate pune în execuție planurile sale în materie de intervenție publică. Această regulă se aplică atât în cazul rețelelor de bază, cât și al rețelelor NGA. |
| --- | --- |

(61)

Există riscul ca o simplă „exprimare a interesului” de către un investitor privat să întârzie furnizarea de servicii de bandă largă în zona-țintă în cazul în care, ulterior, o astfel de investiție nu mai este realizată și, în același timp, intervenția publică este blocată. Prin urmare, autoritatea care acordă ajutorul ar putea să solicite anumite angajamente de la investitorul privat înainte de a amâna intervenția publică. Aceste angajamente ar trebui să asigure că se vor înregistra progrese semnificative în ceea ce privește gradul de acoperire în termenul de trei ani sau pe parcursul perioadei mai lungi prevăzute pentru investiția care face obiectul ajutorului. Autoritatea mai poate solicita operatorului respectiv să încheie un contract care să prevadă angajamentele în materie de dezvoltare. Acest contract ar putea prevedea o serie de „etape” care ar trebui realizate pe durata perioadei de trei ani (75) și raportarea cu privire la progresele înregistrate. În cazul în care nu este realizată o etapă, autoritatea care acordă ajutorul poate pune în execuție planurile sale în materie de intervenție publică. Această regulă se aplică atât în cazul rețelelor de bază, cât și al rețelelor NGA.

3.2.1.   „Zonele albe”: promovarea obiectivului de coeziune teritorială și dezvoltare economică

| (62) | „Zonele albe” sunt cele în care nu există sau este improbabil să se dezvolte o infrastructură în bandă largă în viitorul apropiat. Autoritatea acceptă faptul că, prin acordarea de sprijin financiar pentru furnizarea de servicii de comunicații în bandă largă în zone în care acestea nu sunt disponibile în prezent, statele AELS urmăresc obiective autentice de coeziune și dezvoltare economică și, în consecință, este probabil ca intervenția lor să fie conformă interesului comun, în măsura în care sunt respectate condițiile prevăzute în secțiunea 3.4 de mai jos (76). |
| --- | --- |

(62)

„Zonele albe” sunt cele în care nu există sau este improbabil să se dezvolte o infrastructură în bandă largă în viitorul apropiat. Autoritatea acceptă faptul că, prin acordarea de sprijin financiar pentru furnizarea de servicii de comunicații în bandă largă în zone în care acestea nu sunt disponibile în prezent, statele AELS urmăresc obiective autentice de coeziune și dezvoltare economică și, în consecință, este probabil ca intervenția lor să fie conformă interesului comun, în măsura în care sunt respectate condițiile prevăzute în secțiunea 3.4 de mai jos (76).

3.2.2.   „Zonele gri”: nevoia unei evaluări mai detaliate

| (63) | „Zonele gri” sunt acelea în care este prezent un operator de rețea și este improbabil să se dezvolte o altă rețea (77) în viitorul apropiat. Simpla existență a unui singur operator de rețea (78) nu înseamnă neapărat că nu există nicio disfuncționalitate a pieței sau nicio problemă de coeziune. În cazul în care operatorul respectiv deține o putere de piață (monopol), acesta poate oferi cetățenilor o combinație care nu este optimă între calitatea și prețurile serviciilor. Este posibil ca anumite categorii de utilizatori să nu fie deservite în mod adecvat sau, în absența unor tarife reglementate pentru accesul la nivel angro, ca prețurile cu amănuntul să fie mai ridicate decât cele pentru servicii similare oferite în alte zone sau regiuni comparabile, însă mai competitive, ale țării. Dacă, pe lângă aceasta, există doar perspective reduse ca operatori alternativi să intre pe piață, finanțarea unei infrastructuri alternative ar putea fi o măsură adecvată (79). |
| --- | --- |

(63)

„Zonele gri” sunt acelea în care este prezent un operator de rețea și este improbabil să se dezvolte o altă rețea (77) în viitorul apropiat. Simpla existență a unui singur operator de rețea (78) nu înseamnă neapărat că nu există nicio disfuncționalitate a pieței sau nicio problemă de coeziune. În cazul în care operatorul respectiv deține o putere de piață (monopol), acesta poate oferi cetățenilor o combinație care nu este optimă între calitatea și prețurile serviciilor. Este posibil ca anumite categorii de utilizatori să nu fie deservite în mod adecvat sau, în absența unor tarife reglementate pentru accesul la nivel angro, ca prețurile cu amănuntul să fie mai ridicate decât cele pentru servicii similare oferite în alte zone sau regiuni comparabile, însă mai competitive, ale țării. Dacă, pe lângă aceasta, există doar perspective reduse ca operatori alternativi să intre pe piață, finanțarea unei infrastructuri alternative ar putea fi o măsură adecvată (79).

| (64) | Pe de altă parte, în zonele în care există deja un operator de rețea de comunicații în bandă largă, subvențiile pentru construirea unei rețele alternative ar putea denatura dinamica pieței. Prin urmare, sprijinul de stat pentru dezvoltarea rețelelor de comunicații în bandă largă în zonele „gri” se justifică numai în cazul în care se demonstrează în mod clar că o disfuncționalitate a pieței persistă. Vor fi necesare o analiză mai detaliată și o evaluare atentă a compatibilității. |
| --- | --- |

(64)

Pe de altă parte, în zonele în care există deja un operator de rețea de comunicații în bandă largă, subvențiile pentru construirea unei rețele alternative ar putea denatura dinamica pieței. Prin urmare, sprijinul de stat pentru dezvoltarea rețelelor de comunicații în bandă largă în zonele „gri” se justifică numai în cazul în care se demonstrează în mod clar că o disfuncționalitate a pieței persistă. Vor fi necesare o analiză mai detaliată și o evaluare atentă a compatibilității.

| (65) | Zonele gri ar putea fi eligibile pentru sprijin de stat, în măsura în care sunt îndeplinite condițiile de compatibilitate prevăzute în secțiunea 3.4 dacă se dovedește că: (i) nu sunt oferite servicii la prețuri accesibile sau servicii adecvate pentru a răspunde nevoilor cetățenilor sau ale utilizatorilor comerciali (80); și că (ii) nu sunt disponibile măsuri cu un grad de denaturare mai redus (inclusiv reglementare ex ante) pentru a atinge aceleași obiective. |
| --- | --- |

(65)

Zonele gri ar putea fi eligibile pentru sprijin de stat, în măsura în care sunt îndeplinite condițiile de compatibilitate prevăzute în secțiunea 3.4 dacă se dovedește că: (i) nu sunt oferite servicii la prețuri accesibile sau servicii adecvate pentru a răspunde nevoilor cetățenilor sau ale utilizatorilor comerciali (80); și că (ii) nu sunt disponibile măsuri cu un grad de denaturare mai redus (inclusiv reglementare ex ante) pentru a atinge aceleași obiective.

| (66) | În scopul stabilirii criteriilor de la (i) și (ii), autoritatea va evalua, în special:






  (a) | dacă, examinând, inter alia, nivelul prețurilor curente pentru comunicațiile în bandă largă, tipul de servicii oferite utilizatorilor finali (rezidențiali și comerciali) și condițiile aferente acestora, condițiile generale ale pieței nu sunt adecvate; |
| --- | --- | --- |

(66)

În scopul stabilirii criteriilor de la (i) și (ii), autoritatea va evalua, în special:

(a)

dacă, examinând, inter alia, nivelul prețurilor curente pentru comunicațiile în bandă largă, tipul de servicii oferite utilizatorilor finali (rezidențiali și comerciali) și condițiile aferente acestora, condițiile generale ale pieței nu sunt adecvate;

| (b) | dacă, în lipsa reglementării ex ante impuse de o ANR, accesul efectiv la rețea nu este oferit unor părți terțe sau dacă condițiile de acces nu stimulează concurența reală; |
| --- | --- |

(b)

dacă, în lipsa reglementării ex ante impuse de o ANR, accesul efectiv la rețea nu este oferit unor părți terțe sau dacă condițiile de acces nu stimulează concurența reală;

| (c) | dacă există obstacole generale în calea accesului potențial al altor operatori de comunicații electronice (81); și dacă |
| --- | --- |

(c)

dacă există obstacole generale în calea accesului potențial al altor operatori de comunicații electronice (81); și dacă

| (d) | măsurile luate sau căile de atac impuse de autoritatea națională de reglementare sau autoritatea în materie de concurență competentă în ceea ce privește furnizorul de rețea existent nu au reușit să soluționeze aceste probleme. |
| --- | --- |

(d)

măsurile luate sau căile de atac impuse de autoritatea națională de reglementare sau autoritatea în materie de concurență competentă în ceea ce privește furnizorul de rețea existent nu au reușit să soluționeze aceste probleme.

| (67) | Numai zonele gri care îndeplinesc criteriile de eligibilitate enumerate mai sus vor fi supuse testului de compatibilitate descris în secțiunea 3.4. |
| --- | --- |

(67)

Numai zonele gri care îndeplinesc criteriile de eligibilitate enumerate mai sus vor fi supuse testului de compatibilitate descris în secțiunea 3.4.

3.2.3.   „Zonele negre”: nu este necesară intervenția statului

| (68) | Atunci când într-o anumită zonă geografică există sau vor exista în viitorul apropiat cel puțin două rețele în bandă largă de bază ale unor operatori diferiți, iar serviciile în bandă largă sunt furnizate în condiții concurențiale [concurență pe bază de infrastructură (82)], se poate presupune că nu există disfuncționalități ale pieței. Prin urmare, intervenția statului are un potențial redus de a aduce beneficii suplimentare. Dimpotrivă, sprijinul acordat de stat pentru finanțarea construcției unei rețele în bandă largă suplimentare având capacități comparabile va conduce, în principiu, la o denaturare inacceptabilă a concurenței și la excluderea investitorilor privați. În consecință, în absența unei disfuncționalități a pieței clar demonstrate, autoritatea nu va fi în favoarea măsurilor de finanțare a extinderii unei infrastructuri suplimentare în bandă largă într-o „zonă neagră” (83). |
| --- | --- |

(68)

Atunci când într-o anumită zonă geografică există sau vor exista în viitorul apropiat cel puțin două rețele în bandă largă de bază ale unor operatori diferiți, iar serviciile în bandă largă sunt furnizate în condiții concurențiale [concurență pe bază de infrastructură (82)], se poate presupune că nu există disfuncționalități ale pieței. Prin urmare, intervenția statului are un potențial redus de a aduce beneficii suplimentare. Dimpotrivă, sprijinul acordat de stat pentru finanțarea construcției unei rețele în bandă largă suplimentare având capacități comparabile va conduce, în principiu, la o denaturare inacceptabilă a concurenței și la excluderea investitorilor privați. În consecință, în absența unei disfuncționalități a pieței clar demonstrate, autoritatea nu va fi în favoarea măsurilor de finanțare a extinderii unei infrastructuri suplimentare în bandă largă într-o „zonă neagră” (83).

3.3.   Distincția între zonele albe, gri și negre în ceea ce privește rețelele NGA

| (69) | Distincția făcută anterior în secțiunea 3.2 între zone „albe”, „gri” și „negre” este, de asemenea, relevantă pentru evaluarea compatibilității ajutorului de stat acordat pentru rețelele NGA cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c). |
| --- | --- |

(69)

Distincția făcută anterior în secțiunea 3.2 între zone „albe”, „gri” și „negre” este, de asemenea, relevantă pentru evaluarea compatibilității ajutorului de stat acordat pentru rețelele NGA cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c).

| (70) | În prezent, prin modernizarea echipamentelor active, unele rețele de bază de bandă largă avansate pot fi, de asemenea, compatibile cu unele tipuri de servicii de bandă largă care, în viitorul apropiat, ar putea fi oferite prin intermediul rețelelor NGA (de exemplu, servicii de bază „triple play”). Cu toate acestea, pot apărea produse sau servicii noi care nu sunt interschimbabile nici din perspectiva cererii, nici a ofertei și care vor necesita o capacitate, un grad de fiabilitate și viteze de încărcare și de descărcare mult mai mari, peste limitele fizice superioare ale infrastructurii de bandă largă de bază. |
| --- | --- |

(70)

În prezent, prin modernizarea echipamentelor active, unele rețele de bază de bandă largă avansate pot fi, de asemenea, compatibile cu unele tipuri de servicii de bandă largă care, în viitorul apropiat, ar putea fi oferite prin intermediul rețelelor NGA (de exemplu, servicii de bază „triple play”). Cu toate acestea, pot apărea produse sau servicii noi care nu sunt interschimbabile nici din perspectiva cererii, nici a ofertei și care vor necesita o capacitate, un grad de fiabilitate și viteze de încărcare și de descărcare mult mai mari, peste limitele fizice superioare ale infrastructurii de bandă largă de bază.

3.3.1.   „Zone NGA albe”:

| (71) | În consecință, în scopul evaluării ajutorului de stat pentru rețelele NGA, o zonă în care, momentan, nu există rețele NGA și în care nu se prevede posibilitatea construirii acestor rețele într-un interval de trei ani, în conformitate cu punctele 59-61 de către investitori privați ar trebui să fie considerată o zonă „NGA albă”. Zonele de acest tip sunt eligibile pentru acordarea de ajutor de stat pentru rețelele NGA, în contextul în care sunt îndeplinite condițiile privind compatibilitatea menționate în secțiunea 3.4 și 3.5. |
| --- | --- |

(71)

În consecință, în scopul evaluării ajutorului de stat pentru rețelele NGA, o zonă în care, momentan, nu există rețele NGA și în care nu se prevede posibilitatea construirii acestor rețele într-un interval de trei ani, în conformitate cu punctele 59-61 de către investitori privați ar trebui să fie considerată o zonă „NGA albă”. Zonele de acest tip sunt eligibile pentru acordarea de ajutor de stat pentru rețelele NGA, în contextul în care sunt îndeplinite condițiile privind compatibilitatea menționate în secțiunea 3.4 și 3.5.

3.3.2.   „Zone NGA gri”

| (72) | O zonă ar trebui considerată zonă „NGA gri” în cazul în care există o singură rețea NGA (84) care funcționează sau care urmează să fie dezvoltată în următorii trei ani și nu există planuri ale unui operator de a dezvolta o altă rețea NGA în următorii trei ani. Atunci când se evaluează posibilitatea ca alți investitori de rețea să dezvolte rețele NGA suplimentare într-o anumită zonă, trebuie să se țină seama de măsurile de reglementare sau legislative existente care au putut contribui la reducerea barierelor pentru dezvoltarea unor rețele de acest tip (prevederi privind accesul la conducte, utilizarea în comun a infrastructurii etc.). Autoritatea va trebui să realizeze o analiză mai detaliată pentru a verifica dacă intervenția statului este necesară, dat fiind că intervenția statului în aceste zone implică un risc ridicat de excludere a investitorilor existenți și de denaturare a concurenței. În acest sens, autoritatea va efectua evaluarea sa pe baza condițiilor de compatibilitate prevăzute de prezentele orientări. |
| --- | --- |

(72)

O zonă ar trebui considerată zonă „NGA gri” în cazul în care există o singură rețea NGA (84) care funcționează sau care urmează să fie dezvoltată în următorii trei ani și nu există planuri ale unui operator de a dezvolta o altă rețea NGA în următorii trei ani. Atunci când se evaluează posibilitatea ca alți investitori de rețea să dezvolte rețele NGA suplimentare într-o anumită zonă, trebuie să se țină seama de măsurile de reglementare sau legislative existente care au putut contribui la reducerea barierelor pentru dezvoltarea unor rețele de acest tip (prevederi privind accesul la conducte, utilizarea în comun a infrastructurii etc.). Autoritatea va trebui să realizeze o analiză mai detaliată pentru a verifica dacă intervenția statului este necesară, dat fiind că intervenția statului în aceste zone implică un risc ridicat de excludere a investitorilor existenți și de denaturare a concurenței. În acest sens, autoritatea va efectua evaluarea sa pe baza condițiilor de compatibilitate prevăzute de prezentele orientări.

3.3.3.   „Zone NGA negre”

| (73) | Dacă într-o anumită zonă există sau se vor dezvolta, în următorii trei ani, cel puțin două rețele NGA ale unor operatori diferiți, o zonă de acest tip ar trebui considerată drept o zonă „NGA neagră”. Autoritatea va considera că sprijinul de stat pentru încă o rețea NGA echivalentă în aceste zone, cu finanțare din fonduri publice ar putea denatura grav concurența și că este incompatibil cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c). |
| --- | --- |

(73)

Dacă într-o anumită zonă există sau se vor dezvolta, în următorii trei ani, cel puțin două rețele NGA ale unor operatori diferiți, o zonă de acest tip ar trebui considerată drept o zonă „NGA neagră”. Autoritatea va considera că sprijinul de stat pentru încă o rețea NGA echivalentă în aceste zone, cu finanțare din fonduri publice ar putea denatura grav concurența și că este incompatibil cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c).

3.4.   Caracteristicile măsurii și necesitatea limitării denaturărilor concurenței

| (74) | Fiecare măsură de stat de sprijinire a dezvoltării comunicațiilor în bandă largă ar trebui să îndeplinească toate principiile de compatibilitate, descrise anterior în secțiunea 2.5, inclusiv obiectivul de interes comun, existența unei disfuncționalități a pieței, caracterul adecvat și efectul stimulativ al măsurii. În ceea ce privește limitarea denaturării concurenței, pe lângă demonstrarea modului în care se obține o „schimbare semnificativă” în toate cazurile (în zonele albe, gri și negre) (85), pentru a demonstra proporționalitatea măsurii trebuie îndeplinite următoarele condiții necesare. Neîndeplinirea oricăreia dintre aceste condiții ar necesita, cel mai probabil, o evaluare aprofundată (86) care ar putea conduce la concluzia că ajutorul nu este compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE.






  (a) | Cartografiere detaliată și analiza acoperirii: statele AELS ar trebui să identifice în mod clar zonele geografice care vor fi vizate de măsura de sprijin în cauză (87), ori de câte ori este posibil, în cooperare cu organismele naționale competente. Consultarea ANR este încurajată, dar este facultativă. Exemplele de bune practici sugerează crearea unei baze de date centrale a infrastructurii disponibile la nivel național conducând, prin urmare, la creșterea transparenței și reducerea costurilor pentru punerea în aplicare a unor proiecte mai mici, la nivel local. Statele AELS au libertatea de a defini zonele-țintă, însă acestea sunt încurajate să tină seama de condițiile economice în definirea regiunilor relevante înainte de lansarea ofertei (88). |
| --- | --- | --- |

(74)

Fiecare măsură de stat de sprijinire a dezvoltării comunicațiilor în bandă largă ar trebui să îndeplinească toate principiile de compatibilitate, descrise anterior în secțiunea 2.5, inclusiv obiectivul de interes comun, existența unei disfuncționalități a pieței, caracterul adecvat și efectul stimulativ al măsurii. În ceea ce privește limitarea denaturării concurenței, pe lângă demonstrarea modului în care se obține o „schimbare semnificativă” în toate cazurile (în zonele albe, gri și negre) (85), pentru a demonstra proporționalitatea măsurii trebuie îndeplinite următoarele condiții necesare. Neîndeplinirea oricăreia dintre aceste condiții ar necesita, cel mai probabil, o evaluare aprofundată (86) care ar putea conduce la concluzia că ajutorul nu este compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE.

(a)

Cartografiere detaliată și analiza acoperirii: statele AELS ar trebui să identifice în mod clar zonele geografice care vor fi vizate de măsura de sprijin în cauză (87), ori de câte ori este posibil, în cooperare cu organismele naționale competente. Consultarea ANR este încurajată, dar este facultativă. Exemplele de bune practici sugerează crearea unei baze de date centrale a infrastructurii disponibile la nivel național conducând, prin urmare, la creșterea transparenței și reducerea costurilor pentru punerea în aplicare a unor proiecte mai mici, la nivel local. Statele AELS au libertatea de a defini zonele-țintă, însă acestea sunt încurajate să tină seama de condițiile economice în definirea regiunilor relevante înainte de lansarea ofertei (88).

| (b) | Consultare publică: statele AELS ar trebui să disemineze în mod corespunzător principalele caracteristici ale măsurii și lista zonelor-țintă prin publicarea informațiilor relevante privind proiectul și prin invitarea părților interesate să prezinte observații. Publicarea informațiilor pe o pagină de internet centrală, la nivel național, ar putea, în principiu, să asigure faptul că acestea sunt puse la dispoziția tuturor părților interesate. De asemenea, prin supunerea rezultatelor cartografierii unei consultări publice, statele AELS reduc la minimum denaturările concurenței în ceea ce-i privește pe furnizorii existenți și pe cei care au deja planuri de investiții pentru viitorul apropiat și permit acestor investitori să își planifice activitățile (89). Un exercițiu de cartografiere detaliat și o consultare amănunțită asigură nu doar un grad ridicat de transparență, ci reprezintă, de asemenea, un instrument esențial pentru definirea existenței zonelor „albe”, „gri” și „negre” (90). |
| --- | --- |

(b)

Consultare publică: statele AELS ar trebui să disemineze în mod corespunzător principalele caracteristici ale măsurii și lista zonelor-țintă prin publicarea informațiilor relevante privind proiectul și prin invitarea părților interesate să prezinte observații. Publicarea informațiilor pe o pagină de internet centrală, la nivel național, ar putea, în principiu, să asigure faptul că acestea sunt puse la dispoziția tuturor părților interesate. De asemenea, prin supunerea rezultatelor cartografierii unei consultări publice, statele AELS reduc la minimum denaturările concurenței în ceea ce-i privește pe furnizorii existenți și pe cei care au deja planuri de investiții pentru viitorul apropiat și permit acestor investitori să își planifice activitățile (89). Un exercițiu de cartografiere detaliat și o consultare amănunțită asigură nu doar un grad ridicat de transparență, ci reprezintă, de asemenea, un instrument esențial pentru definirea existenței zonelor „albe”, „gri” și „negre” (90).

| (c) | Proces de selecție competitiv: ori de câte ori autoritățile care acordă ajutorul selectează un operator terț pentru a dezvolta și exploata infrastructura subvenționată (91), procesul de selecție trebuie să se desfășoare în conformitate cu spiritul și cu principiile directivelor UE privind achizițiile publice (92). Aceasta asigură transparența pentru toți investitorii care doresc să depună oferte în vederea implementării și/sau a gestionării proiectului subvenționat. Tratamentul egal și nediscriminatoriu al tuturor ofertanților și existența unor criterii obiective de licitație sunt condiții indispensabile. Licitația competitivă este o metodă de reducere a costurilor bugetare, de reducere la minimum a cuantumului ajutorului de stat potențial și, în același timp, a caracterului selectiv al măsurii, dat fiind că beneficiarul selectat nu este cunoscut în prealabil (93). Statele AELS trebuie să asigure un proces transparent (94) și un rezultat competitiv (95), precum și să utilizeze un site internet central specific, la nivel național, pentru a publica toate procedurile de licitație în curs privind măsurile de ajutor de stat în domeniul comunicațiilor în bandă largă (96). |
| --- | --- |

(c)

Proces de selecție competitiv: ori de câte ori autoritățile care acordă ajutorul selectează un operator terț pentru a dezvolta și exploata infrastructura subvenționată (91), procesul de selecție trebuie să se desfășoare în conformitate cu spiritul și cu principiile directivelor UE privind achizițiile publice (92). Aceasta asigură transparența pentru toți investitorii care doresc să depună oferte în vederea implementării și/sau a gestionării proiectului subvenționat. Tratamentul egal și nediscriminatoriu al tuturor ofertanților și existența unor criterii obiective de licitație sunt condiții indispensabile. Licitația competitivă este o metodă de reducere a costurilor bugetare, de reducere la minimum a cuantumului ajutorului de stat potențial și, în același timp, a caracterului selectiv al măsurii, dat fiind că beneficiarul selectat nu este cunoscut în prealabil (93). Statele AELS trebuie să asigure un proces transparent (94) și un rezultat competitiv (95), precum și să utilizeze un site internet central specific, la nivel național, pentru a publica toate procedurile de licitație în curs privind măsurile de ajutor de stat în domeniul comunicațiilor în bandă largă (96).

| (d) | Oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic: în contextul unei proceduri de licitație competitive, autoritatea care acordă ajutorul stabilește criterii de atribuire calitative pe baza cărora sunt evaluate ofertele depuse. Criteriile relevante pot include, de exemplu, acoperirea geografică realizată (97), sustenabilitatea abordării tehnologice sau impactul soluției propuse asupra concurenței (98). Aceste criterii calitative trebuie să fie evaluate în raport cu valoarea ajutorului solicitat. Pentru a reduce suma ajutorului care urmează a fi acordat, în condiții de calitate similare, dacă nu identice, ofertantul care solicită cel mai mic cuantum ar trebui, în principiu, să primească un punctaj mai avantajos la evaluarea generală a ofertei sale. Autoritatea de atribuire trebuie de fiecare dată să specifice în prealabil ponderea relativă pe care o va atribui fiecăruia dintre criteriile (calitative) alese. |
| --- | --- |

(d)

Oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic: în contextul unei proceduri de licitație competitive, autoritatea care acordă ajutorul stabilește criterii de atribuire calitative pe baza cărora sunt evaluate ofertele depuse. Criteriile relevante pot include, de exemplu, acoperirea geografică realizată (97), sustenabilitatea abordării tehnologice sau impactul soluției propuse asupra concurenței (98). Aceste criterii calitative trebuie să fie evaluate în raport cu valoarea ajutorului solicitat. Pentru a reduce suma ajutorului care urmează a fi acordat, în condiții de calitate similare, dacă nu identice, ofertantul care solicită cel mai mic cuantum ar trebui, în principiu, să primească un punctaj mai avantajos la evaluarea generală a ofertei sale. Autoritatea de atribuire trebuie de fiecare dată să specifice în prealabil ponderea relativă pe care o va atribui fiecăruia dintre criteriile (calitative) alese.

| (e) | Neutralitate tehnologică: având în vedere că există soluții tehnologice diferite pentru a furniza servicii de bandă largă, oferta nu ar trebui să favorizeze sau să excludă o anumită tehnologie sau platformă de rețea. Ofertanții ar trebui să aibă posibilitatea de a propune furnizarea serviciilor necesare de bandă largă, utilizând sau combinând orice tehnologie pe care o consideră adecvată. Pe baza criteriilor obiective de licitație, autoritatea care acordă ajutorul are apoi dreptul de a selecta cele mai potrivite soluții tehnologice sau combinații de soluții tehnologice. În principiu, acoperirea universală a unor zone-țintă mai mari poate fi obținută printr-o combinație de tehnologii. |
| --- | --- |

(e)

Neutralitate tehnologică: având în vedere că există soluții tehnologice diferite pentru a furniza servicii de bandă largă, oferta nu ar trebui să favorizeze sau să excludă o anumită tehnologie sau platformă de rețea. Ofertanții ar trebui să aibă posibilitatea de a propune furnizarea serviciilor necesare de bandă largă, utilizând sau combinând orice tehnologie pe care o consideră adecvată. Pe baza criteriilor obiective de licitație, autoritatea care acordă ajutorul are apoi dreptul de a selecta cele mai potrivite soluții tehnologice sau combinații de soluții tehnologice. În principiu, acoperirea universală a unor zone-țintă mai mari poate fi obținută printr-o combinație de tehnologii.

| (f) | Utilizarea infrastructurii existente: întrucât posibilitatea reutilizării infrastructurii existente constituie unul dintre principalii factori care determină costul introducerii comunicațiilor în bandă largă, statele AELS ar trebui să încurajeze ofertanții să utilizeze infrastructura existentă disponibilă, pentru a evita duplicarea inutilă și ineficientă a resurselor și pentru a reduce sumele alocate finanțării publice. Orice operator care deține sau care are controlul asupra infrastructurii (indiferent dacă este utilizată în practică) în zona vizată și care dorește să participe la licitație, ar trebui să îndeplinească următoarele condiții: (i) să informeze autoritatea care acordă ajutorul și ANR cu privire la existența acelei infrastructuri, în etapa consultării publice; (ii) să furnizeze toate informațiile relevante altor ofertanți în momentul în care aceștia ar putea să includă respectiva infrastructură în ofertele lor. Statele AELS ar trebui să instituie o bază de date la nivel național cu privire la disponibilitatea infrastructurilor existente care ar putea fi reutilizate pentru introducerea comunicațiilor în bandă largă. |
| --- | --- |

(f)

Utilizarea infrastructurii existente: întrucât posibilitatea reutilizării infrastructurii existente constituie unul dintre principalii factori care determină costul introducerii comunicațiilor în bandă largă, statele AELS ar trebui să încurajeze ofertanții să utilizeze infrastructura existentă disponibilă, pentru a evita duplicarea inutilă și ineficientă a resurselor și pentru a reduce sumele alocate finanțării publice. Orice operator care deține sau care are controlul asupra infrastructurii (indiferent dacă este utilizată în practică) în zona vizată și care dorește să participe la licitație, ar trebui să îndeplinească următoarele condiții: (i) să informeze autoritatea care acordă ajutorul și ANR cu privire la existența acelei infrastructuri, în etapa consultării publice; (ii) să furnizeze toate informațiile relevante altor ofertanți în momentul în care aceștia ar putea să includă respectiva infrastructură în ofertele lor. Statele AELS ar trebui să instituie o bază de date la nivel național cu privire la disponibilitatea infrastructurilor existente care ar putea fi reutilizate pentru introducerea comunicațiilor în bandă largă.

| (g) | Acces cu ridicata: accesul efectiv la nivel angro al părților terțe la o infrastructură de bandă largă subvenționată este o componentă indispensabilă a oricărei măsuri de stat de sprijinire a comunicațiilor în bandă largă. În special, accesul la nivel angro permite operatorilor terți să concureze cu ofertantul selectat (atunci când acesta este prezent și la nivelul pieței cu amănuntul), consolidând astfel oferta și concurența în zonele vizate de măsură și evitând în același timp crearea unor monopoluri regionale de servicii. Aplicându-se numai în cazul beneficiarilor de ajutoare de stat, această condiție nu depinde de o analiză de piață prealabilă în sensul articolului 7 din directiva-cadru (99). Tipul obligațiilor pentru accesul la nivel angro impuse în cazul unei rețele subvenționate ar trebui aliniate la gama de obligații privind accesul identificate în conformitate cu reglementările sectoriale (100). În principiu, întreprinderile care beneficiază de subvenții ar trebui să ofere o gamă mai largă de produse de acces la nivel angro în raport cu produsele mandatate de ANR, în temeiul reglementărilor sectoriale, operatorilor cu putere de piață semnificativă (101), deoarece beneficiarul ajutorului nu folosește numai resursele proprii, ci și banii contribuabililor pentru dezvoltarea propriei infrastructuri (102). Accesul la nivel angro ar trebui acordat imediat ce este posibil, înainte de începerea exploatării rețelei (103).
  Accesul cu ridicata efectiv la infrastructura subvenționată (104) ar trebui să fie oferit pentru o perioadă de cel puțin șapte ani. Dacă la sfârșitul perioadei de șapte ani, operatorul infrastructurii în cauză este desemnat de ANR în temeiul cadrului de reglementare aplicabil ca având o putere de piață semnificativă (PPS) pe piața specifică respectivă, obligațiile de acces ar trebui impuse în conformitate cu cadrul de reglementare pentru comunicațiile electronice (105). ANR-urile sau alte organisme naționale competente sunt încurajate să publice orientări pentru autoritățile care acordă ajutor cu privire la principiile de stabilire a condițiilor și tarifelor pentru accesul la nivel angro. Pentru a permite accesul efectiv, se aplică aceleași condiții de acces pentru întreaga rețea subvenționată, inclusiv pentru părțile acestor rețele în cazul în care s-au utilizat infrastructurile existente (106). Obligațiile de acces se aplică indiferent de modificările legate de proprietate, de modul de gestionare sau de exploatare a infrastructurii care beneficiază de subvenții. |
| --- | --- |

(g)

Acces cu ridicata: accesul efectiv la nivel angro al părților terțe la o infrastructură de bandă largă subvenționată este o componentă indispensabilă a oricărei măsuri de stat de sprijinire a comunicațiilor în bandă largă. În special, accesul la nivel angro permite operatorilor terți să concureze cu ofertantul selectat (atunci când acesta este prezent și la nivelul pieței cu amănuntul), consolidând astfel oferta și concurența în zonele vizate de măsură și evitând în același timp crearea unor monopoluri regionale de servicii. Aplicându-se numai în cazul beneficiarilor de ajutoare de stat, această condiție nu depinde de o analiză de piață prealabilă în sensul articolului 7 din directiva-cadru (99). Tipul obligațiilor pentru accesul la nivel angro impuse în cazul unei rețele subvenționate ar trebui aliniate la gama de obligații privind accesul identificate în conformitate cu reglementările sectoriale (100). În principiu, întreprinderile care beneficiază de subvenții ar trebui să ofere o gamă mai largă de produse de acces la nivel angro în raport cu produsele mandatate de ANR, în temeiul reglementărilor sectoriale, operatorilor cu putere de piață semnificativă (101), deoarece beneficiarul ajutorului nu folosește numai resursele proprii, ci și banii contribuabililor pentru dezvoltarea propriei infrastructuri (102). Accesul la nivel angro ar trebui acordat imediat ce este posibil, înainte de începerea exploatării rețelei (103).

Accesul cu ridicata efectiv la infrastructura subvenționată (104) ar trebui să fie oferit pentru o perioadă de cel puțin șapte ani. Dacă la sfârșitul perioadei de șapte ani, operatorul infrastructurii în cauză este desemnat de ANR în temeiul cadrului de reglementare aplicabil ca având o putere de piață semnificativă (PPS) pe piața specifică respectivă, obligațiile de acces ar trebui impuse în conformitate cu cadrul de reglementare pentru comunicațiile electronice (105). ANR-urile sau alte organisme naționale competente sunt încurajate să publice orientări pentru autoritățile care acordă ajutor cu privire la principiile de stabilire a condițiilor și tarifelor pentru accesul la nivel angro. Pentru a permite accesul efectiv, se aplică aceleași condiții de acces pentru întreaga rețea subvenționată, inclusiv pentru părțile acestor rețele în cazul în care s-au utilizat infrastructurile existente (106). Obligațiile de acces se aplică indiferent de modificările legate de proprietate, de modul de gestionare sau de exploatare a infrastructurii care beneficiază de subvenții.

| (h) | Politica de prețuri în cazul accesului la nivel angro: analiza comparativă este un instrument important pentru a se asigura că ajutorul acordat va fi utilizat pentru a reproduce condiții de piață similare celor existente pe alte piețe competitive pentru comunicațiile în bandă largă. Prețul pentru accesul la nivel angro ar trebui să aibă la bază principii de stabilire a prețurilor definite de către ANR și criterii de referință și ar trebui să țină seama de ajutorul primit de operatorul de rețea (107). În ceea ce privește prețul de referință, vor fi luate în considerare prețurile angro medii publicate, practicate în alte zone comparabile, mai competitive din țară sau din SEE sau, în cazul în care aceste prețuri nu sunt publicate, se vor avea în vedere prețurile stabilite sau aprobate deja de către autoritatea națională de reglementare pentru piețele și serviciile în cauză. În cazul în care nu sunt disponibile prețuri publicate sau reglementate pentru anumite produse de acces la nivel angro în vederea efectuării unei analize comparative, politica de stabilire a prețurilor ar trebui să urmeze principiile orientării în funcție de costuri în conformitate cu metodologia stabilită în baza cadrului sectorial de reglementare (108). Având în vedere complexitatea analizei comparative a prețurilor pentru accesul la nivel angro, statele AELS sunt încurajate să prevadă un mandat și personalul necesar pentru ANR astfel încât să poată acorda consultanță în această chestiune autorităților care acordă ajutorul. O descriere detaliată a proiectului de ajutor ar trebui să fie trimisă ANR cu cel puțin două luni înainte de notificare pentru a permite ANR să dispună de o perioadă de timp rezonabilă în care să își prezinte avizul. În cazul în care ANR deține această competență, atunci când stabilește prețurile și condițiile de acces la nivel angro, autoritatea care acordă ajutorul ar trebui să consulte autoritatea națională de reglementare. Criteriile de referință ar trebui să fie specificate în mod clar în caietul de sarcini. |
| --- | --- |

(h)

Politica de prețuri în cazul accesului la nivel angro: analiza comparativă este un instrument important pentru a se asigura că ajutorul acordat va fi utilizat pentru a reproduce condiții de piață similare celor existente pe alte piețe competitive pentru comunicațiile în bandă largă. Prețul pentru accesul la nivel angro ar trebui să aibă la bază principii de stabilire a prețurilor definite de către ANR și criterii de referință și ar trebui să țină seama de ajutorul primit de operatorul de rețea (107). În ceea ce privește prețul de referință, vor fi luate în considerare prețurile angro medii publicate, practicate în alte zone comparabile, mai competitive din țară sau din SEE sau, în cazul în care aceste prețuri nu sunt publicate, se vor avea în vedere prețurile stabilite sau aprobate deja de către autoritatea națională de reglementare pentru piețele și serviciile în cauză. În cazul în care nu sunt disponibile prețuri publicate sau reglementate pentru anumite produse de acces la nivel angro în vederea efectuării unei analize comparative, politica de stabilire a prețurilor ar trebui să urmeze principiile orientării în funcție de costuri în conformitate cu metodologia stabilită în baza cadrului sectorial de reglementare (108). Având în vedere complexitatea analizei comparative a prețurilor pentru accesul la nivel angro, statele AELS sunt încurajate să prevadă un mandat și personalul necesar pentru ANR astfel încât să poată acorda consultanță în această chestiune autorităților care acordă ajutorul. O descriere detaliată a proiectului de ajutor ar trebui să fie trimisă ANR cu cel puțin două luni înainte de notificare pentru a permite ANR să dispună de o perioadă de timp rezonabilă în care să își prezinte avizul. În cazul în care ANR deține această competență, atunci când stabilește prețurile și condițiile de acces la nivel angro, autoritatea care acordă ajutorul ar trebui să consulte autoritatea națională de reglementare. Criteriile de referință ar trebui să fie specificate în mod clar în caietul de sarcini.

| (i) | Monitorizare și mecanism de recuperare (claw-back): autoritățile care acordă ajutorul trebuie să monitorizeze îndeaproape pe întreaga durată a proiectului punerea în aplicare a proiectului de bandă largă. În cazul în care operatorul este selectat pe baza unei proceduri de achiziții publice concurențiale, de regulă este mai puțin necesar să se monitorizeze dezvoltarea ulterioară a profitabilității proiectului. În multe împrejurări, poate fi oportun să se stabilească valoarea ajutorului pe o bază ex ante, astfel încât să se acopere deficitul de finanțare estimat pe o anumită perioadă de timp, mai degrabă decât să se stabilească valoarea ajutorului pe baza costurilor și veniturilor, pe măsură ce acestea sunt suportate. În primul model, de regulă există mai multe stimulente pentru societate să limiteze costurile și să devină mai eficientă în timp. Cu toate acestea, în cazul în care viitoarele evoluții ale costurilor și ale veniturilor prezintă un grad ridicat de incertitudine și există o puternică asimetrie a informației, autoritatea publică poate, de asemenea, să adopte modelele de finanțare care nu sunt în întregime ex ante, ci mai degrabă o combinație între modelele ex ante și ex post (de exemplu, prin utilizarea unor mecanisme de recuperare care să permită o repartizare echilibrată a câștigurilor neprevăzute). Pentru a nu impune o sarcină disproporționat de mare asupra proiectelor mici, locale, un prag minim poate fi justificat pentru mecanismul de recuperare. Prin urmare, statele AELS ar trebui să pună în aplicare mecanismul de recuperare în cazul în care ajutorul alocat proiectului depășește valoarea de 10 milioane EUR (109). Autoritățile care acordă ajutorul pot prevedea că sumele recuperate de la ofertantul selectat din profitul suplimentar ar putea fi cheltuite pentru extinderea ulterioară a rețelelor de bandă largă în aceeași schemă-cadru și în aceleași condiții ca și în cazul măsurii de ajutor inițiale. Obligația separării conturilor pentru ofertantul selectat în ceea ce privește subvenția primită va permite autorităților care acordă ajutorul să monitorizeze punerea în aplicare a schemei, precum și profiturile suplimentare generate (110). |
| --- | --- |

(i)

Monitorizare și mecanism de recuperare (claw-back): autoritățile care acordă ajutorul trebuie să monitorizeze îndeaproape pe întreaga durată a proiectului punerea în aplicare a proiectului de bandă largă. În cazul în care operatorul este selectat pe baza unei proceduri de achiziții publice concurențiale, de regulă este mai puțin necesar să se monitorizeze dezvoltarea ulterioară a profitabilității proiectului. În multe împrejurări, poate fi oportun să se stabilească valoarea ajutorului pe o bază ex ante, astfel încât să se acopere deficitul de finanțare estimat pe o anumită perioadă de timp, mai degrabă decât să se stabilească valoarea ajutorului pe baza costurilor și veniturilor, pe măsură ce acestea sunt suportate. În primul model, de regulă există mai multe stimulente pentru societate să limiteze costurile și să devină mai eficientă în timp. Cu toate acestea, în cazul în care viitoarele evoluții ale costurilor și ale veniturilor prezintă un grad ridicat de incertitudine și există o puternică asimetrie a informației, autoritatea publică poate, de asemenea, să adopte modelele de finanțare care nu sunt în întregime ex ante, ci mai degrabă o combinație între modelele ex ante și ex post (de exemplu, prin utilizarea unor mecanisme de recuperare care să permită o repartizare echilibrată a câștigurilor neprevăzute). Pentru a nu impune o sarcină disproporționat de mare asupra proiectelor mici, locale, un prag minim poate fi justificat pentru mecanismul de recuperare. Prin urmare, statele AELS ar trebui să pună în aplicare mecanismul de recuperare în cazul în care ajutorul alocat proiectului depășește valoarea de 10 milioane EUR (109). Autoritățile care acordă ajutorul pot prevedea că sumele recuperate de la ofertantul selectat din profitul suplimentar ar putea fi cheltuite pentru extinderea ulterioară a rețelelor de bandă largă în aceeași schemă-cadru și în aceleași condiții ca și în cazul măsurii de ajutor inițiale. Obligația separării conturilor pentru ofertantul selectat în ceea ce privește subvenția primită va permite autorităților care acordă ajutorul să monitorizeze punerea în aplicare a schemei, precum și profiturile suplimentare generate (110).

| (j) | Transparență: statele AELS publică pe un site internet central cel puțin următoarele informații privind măsurile de ajutor de stat: textul integral al schemei de ajutor aprobate și dispozițiile de punere în aplicare aferente, numele beneficiarului ajutorului, cuantumul ajutorului, intensitatea ajutorului și tehnologia utilizată. Aceste informații se publică după adoptarea deciziei de acordare a ajutorului, se păstrează cel puțin zece ani și sunt disponibile, fără restricții, publicului larg. Beneficiarul ajutorului are obligația să ofere părților terțe îndreptățite acces global și nediscriminatoriu la informațiile privind infrastructura sa (inclusiv, inter alia, conducte, cabinete stradale și fibră optică) dezvoltată în cadrul unei măsuri de ajutor de stat (111). Astfel alți operatori vor putea determina cu ușurință posibilitatea de a avea acces la acest tip de infrastructură. Beneficiarul ajutorului ar trebui să furnizeze toate informațiile utile cu privire la rețeaua de bandă largă unui registru central al infrastructurilor de bandă largă, în cazul în care există astfel de baze de date în statul AELS, și/sau autorității naționale de reglementare. |
| --- | --- |

(j)

Transparență: statele AELS publică pe un site internet central cel puțin următoarele informații privind măsurile de ajutor de stat: textul integral al schemei de ajutor aprobate și dispozițiile de punere în aplicare aferente, numele beneficiarului ajutorului, cuantumul ajutorului, intensitatea ajutorului și tehnologia utilizată. Aceste informații se publică după adoptarea deciziei de acordare a ajutorului, se păstrează cel puțin zece ani și sunt disponibile, fără restricții, publicului larg. Beneficiarul ajutorului are obligația să ofere părților terțe îndreptățite acces global și nediscriminatoriu la informațiile privind infrastructura sa (inclusiv, inter alia, conducte, cabinete stradale și fibră optică) dezvoltată în cadrul unei măsuri de ajutor de stat (111). Astfel alți operatori vor putea determina cu ușurință posibilitatea de a avea acces la acest tip de infrastructură. Beneficiarul ajutorului ar trebui să furnizeze toate informațiile utile cu privire la rețeaua de bandă largă unui registru central al infrastructurilor de bandă largă, în cazul în care există astfel de baze de date în statul AELS, și/sau autorității naționale de reglementare.

| (k) | Raportare: începând cu data la care rețeaua este pusă în funcțiune, pe durata măsurii de ajutor, autoritatea care acordă ajutorul de stat ar trebui să prezinte Autorității AELS de Supraveghere, la intervale de doi ani, rapoarte privind principalele informații în materie de proiecte de ajutor (112). În cazul schemelor-cadru naționale sau regionale, autoritățile naționale sau regionale ar trebui să consolideze informațiile privind măsurile individuale și să le transmită autorității. Atunci când adoptă o decizie în temeiul prezentelor orientări, autoritatea poate solicita rapoarte suplimentare cu privire la ajutorul acordat. |
| --- | --- |

(k)

Raportare: începând cu data la care rețeaua este pusă în funcțiune, pe durata măsurii de ajutor, autoritatea care acordă ajutorul de stat ar trebui să prezinte Autorității AELS de Supraveghere, la intervale de doi ani, rapoarte privind principalele informații în materie de proiecte de ajutor (112). În cazul schemelor-cadru naționale sau regionale, autoritățile naționale sau regionale ar trebui să consolideze informațiile privind măsurile individuale și să le transmită autorității. Atunci când adoptă o decizie în temeiul prezentelor orientări, autoritatea poate solicita rapoarte suplimentare cu privire la ajutorul acordat.

3.5.   Sprijinirea dezvoltării rapide a rețelelor NGA

| (75) | Ca și în cazul politicii urmate în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii în bandă largă de bază, ajutoarele de stat în favoarea dezvoltării unei rețele NGA pot constitui un instrument adecvat și justificat, cu condiția respectării mai multor condiții fundamentale. În timp ce operatorii comerciali iau deciziile lor de investire în rețele NGA pe baza profitabilității estimate, în luarea deciziei, autoritatea publică trebuie, de asemenea, să țină seama de interesul public în finanțarea unei platforme deschise și neutre în cadrul căreia mai mulți operatori vor putea concura pentru furnizarea serviciilor către utilizatorii finali. |
| --- | --- |

(75)

Ca și în cazul politicii urmate în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii în bandă largă de bază, ajutoarele de stat în favoarea dezvoltării unei rețele NGA pot constitui un instrument adecvat și justificat, cu condiția respectării mai multor condiții fundamentale. În timp ce operatorii comerciali iau deciziile lor de investire în rețele NGA pe baza profitabilității estimate, în luarea deciziei, autoritatea publică trebuie, de asemenea, să țină seama de interesul public în finanțarea unei platforme deschise și neutre în cadrul căreia mai mulți operatori vor putea concura pentru furnizarea serviciilor către utilizatorii finali.

| (76) | Orice măsură de sprijinire a dezvoltării rețelelor NGA trebuie să îndeplinească condițiile de compatibilitate indicate în secțiunile 2.5 și 3.4. În plus, trebuie îndeplinite următoarele condiții, luând în considerare situațiile specifice în care vor avea loc investițiile publice în rețelele NGA.






  (a) | Acces cu ridicata: din cauza aspectelor economice legate de rețelele NGA, este de importanță crucială să se asigure accesul la nivel angro efectiv pentru operatorii terți. Aceasta în special în zonele în care există deja operatori de bandă largă de bază aflați în concurență (113), zone în care trebuie să se asigure menținerea situației concurențiale pe piață care exista anterior intervenției. Condițiile de acces descrise anterior în secțiunea 3.4 sunt specificate după cum urmează. Rețeaua subvenționată trebuie, așadar, să ofere acces în condiții echitabile și nediscriminatorii tuturor operatorilor care solicită accesul, precum și posibilitatea degrupării efective și complete (114). Mai mult, operatorii terți trebuie să aibă acces la infrastructura de rețea pasivă, nu doar la cea activă (115)
   (116). Pe lângă accesul de tip bit-stream și accesul necondiționat la bucla și sub-bucla locală, obligația de acces ar trebui, prin urmare, să includă și dreptul de utilizare a conductelor și stâlpilor, a fibrei negre sau a cabinetelor stradale (117). Ar trebui să se acorde acces efectiv la nivel angro timp de cel puțin șapte ani, iar dreptul de acces la conducte sau stâlpi nu ar trebui să fie limitat în timp. Această dispoziție nu aduce atingere obligațiilor de reglementare similare care pot fi impuse de ANR pe piața specifică în cauză pentru a încuraja concurența efectivă sau măsurilor adoptate în cursul și după expirarea perioadei respective (118).
  În zonele cu o densitate scăzută a populației, unde sunt disponibile servicii limitate de bandă largă sau în cazul întreprinderilor locale mici impunerea tuturor tipurilor de produse de acces ar putea crește în mod disproporționat costurile investiției (119), fără obținerea de beneficii semnificative în ceea ce privește stimularea concurenței (120). Într-o astfel de situație, se poate avea în vedere posibilitatea ca produsele de acces care presupun intervenții costisitoare la infrastructura subvenționată, neprevăzute (de exemplu, colocație în punctele de distribuție intermediare), să fie oferite numai în cazul în care există o cerere rezonabilă din partea unui operator terț. Se consideră că cererea este rezonabilă dacă: (i) solicitantul accesului prezintă un plan de afaceri coerent care justifică dezvoltarea produsului în rețeaua subvenționată; și (ii) în aceeași zonă geografică niciun alt operator nu oferă deja produse de acces comparabile, la prețuri echivalente cu cele din zonele mai dens populate (121).
  În schimb, paragraful anterior nu poate fi invocat în zonele mai dens populate în cazul în care se poate estima dezvoltarea concurenței în domeniul infrastructurii. Prin urmare, în aceste zone, rețeaua subvenționată ar trebui să răspundă tuturor tipurilor de produse de acces la rețea pe care operatorii le-ar putea solicita (122). |
| --- | --- | --- |

(76)

Orice măsură de sprijinire a dezvoltării rețelelor NGA trebuie să îndeplinească condițiile de compatibilitate indicate în secțiunile 2.5 și 3.4. În plus, trebuie îndeplinite următoarele condiții, luând în considerare situațiile specifice în care vor avea loc investițiile publice în rețelele NGA.

(a)

Acces cu ridicata: din cauza aspectelor economice legate de rețelele NGA, este de importanță crucială să se asigure accesul la nivel angro efectiv pentru operatorii terți. Aceasta în special în zonele în care există deja operatori de bandă largă de bază aflați în concurență (113), zone în care trebuie să se asigure menținerea situației concurențiale pe piață care exista anterior intervenției. Condițiile de acces descrise anterior în secțiunea 3.4 sunt specificate după cum urmează. Rețeaua subvenționată trebuie, așadar, să ofere acces în condiții echitabile și nediscriminatorii tuturor operatorilor care solicită accesul, precum și posibilitatea degrupării efective și complete (114). Mai mult, operatorii terți trebuie să aibă acces la infrastructura de rețea pasivă, nu doar la cea activă (115)
   (116). Pe lângă accesul de tip bit-stream și accesul necondiționat la bucla și sub-bucla locală, obligația de acces ar trebui, prin urmare, să includă și dreptul de utilizare a conductelor și stâlpilor, a fibrei negre sau a cabinetelor stradale (117). Ar trebui să se acorde acces efectiv la nivel angro timp de cel puțin șapte ani, iar dreptul de acces la conducte sau stâlpi nu ar trebui să fie limitat în timp. Această dispoziție nu aduce atingere obligațiilor de reglementare similare care pot fi impuse de ANR pe piața specifică în cauză pentru a încuraja concurența efectivă sau măsurilor adoptate în cursul și după expirarea perioadei respective (118).

În zonele cu o densitate scăzută a populației, unde sunt disponibile servicii limitate de bandă largă sau în cazul întreprinderilor locale mici impunerea tuturor tipurilor de produse de acces ar putea crește în mod disproporționat costurile investiției (119), fără obținerea de beneficii semnificative în ceea ce privește stimularea concurenței (120). Într-o astfel de situație, se poate avea în vedere posibilitatea ca produsele de acces care presupun intervenții costisitoare la infrastructura subvenționată, neprevăzute (de exemplu, colocație în punctele de distribuție intermediare), să fie oferite numai în cazul în care există o cerere rezonabilă din partea unui operator terț. Se consideră că cererea este rezonabilă dacă: (i) solicitantul accesului prezintă un plan de afaceri coerent care justifică dezvoltarea produsului în rețeaua subvenționată; și (ii) în aceeași zonă geografică niciun alt operator nu oferă deja produse de acces comparabile, la prețuri echivalente cu cele din zonele mai dens populate (121).

În schimb, paragraful anterior nu poate fi invocat în zonele mai dens populate în cazul în care se poate estima dezvoltarea concurenței în domeniul infrastructurii. Prin urmare, în aceste zone, rețeaua subvenționată ar trebui să răspundă tuturor tipurilor de produse de acces la rețea pe care operatorii le-ar putea solicita (122).

| (b) | Tratament echitabil și nediscriminatoriu: infrastructura subvenționată trebuie să permită furnizarea de servicii accesibile ca preț și competitive pentru utilizatorii finali de către operatorii în situație de concurență. În cazul în care operatorul de rețea este integrat vertical, trebuie instituite garanții adecvate pentru a se evita orice conflict de interese, discriminare nejustificată în ceea ce privește solicitanții accesului sau furnizorii de conținut și orice alt avantaj indirect ascuns. Similar, criteriile de atribuire ar trebui să cuprindă dispoziții conform cărora ofertanții care propun doar un model angro, doar un model pasiv sau ambele primesc puncte suplimentare. |
| --- | --- |

(b)

Tratament echitabil și nediscriminatoriu: infrastructura subvenționată trebuie să permită furnizarea de servicii accesibile ca preț și competitive pentru utilizatorii finali de către operatorii în situație de concurență. În cazul în care operatorul de rețea este integrat vertical, trebuie instituite garanții adecvate pentru a se evita orice conflict de interese, discriminare nejustificată în ceea ce privește solicitanții accesului sau furnizorii de conținut și orice alt avantaj indirect ascuns. Similar, criteriile de atribuire ar trebui să cuprindă dispoziții conform cărora ofertanții care propun doar un model angro, doar un model pasiv sau ambele primesc puncte suplimentare.

| (77) | Proiectele de ajutor de stat care au scopul de a finanța rețelele backhaul (123) sau care se limitează la lucrări civile și care permit accesul tuturor operatorilor și tehnologiilor prezintă în special caracteristici care favorizează concurența. Această caracteristică va fi luată în considerare în evaluarea proiectelor de acest tip. |
| --- | --- |

(77)

Proiectele de ajutor de stat care au scopul de a finanța rețelele backhaul (123) sau care se limitează la lucrări civile și care permit accesul tuturor operatorilor și tehnologiilor prezintă în special caracteristici care favorizează concurența. Această caracteristică va fi luată în considerare în evaluarea proiectelor de acest tip.

3.6.   Ajutor pentru rețelele de bandă largă ultrarapide

| (78) | În lumina obiectivelor menționate în introducere, în special a obiectivului de a atinge un nivel de penetrare de 50 % la conexiunile la internet cu peste 100 Mbps, și luând în considerare faptul că în special în zonele urbane necesitățile în ceea ce privește gradul de performanță sunt mai ridicate comparativ cu ceea ce sunt dispuși să ofere investitorii comerciali în viitorul apropiat, prin derogare de la punctul 73, intervenția publică ar putea fi, în mod excepțional, permisă pentru rețelele NGA care pot oferi o viteză ultrarapidă, de peste 100 Mbps. |
| --- | --- |

(78)

În lumina obiectivelor menționate în introducere, în special a obiectivului de a atinge un nivel de penetrare de 50 % la conexiunile la internet cu peste 100 Mbps, și luând în considerare faptul că în special în zonele urbane necesitățile în ceea ce privește gradul de performanță sunt mai ridicate comparativ cu ceea ce sunt dispuși să ofere investitorii comerciali în viitorul apropiat, prin derogare de la punctul 73, intervenția publică ar putea fi, în mod excepțional, permisă pentru rețelele NGA care pot oferi o viteză ultrarapidă, de peste 100 Mbps.

| (79) | În zonele „NGA negre”, intervenția de acest tip ar putea fi permisă numai dacă se poate dovedi existența unei „schimbări semnificative”, conform punctului 47, pe baza următoarelor criterii cumulative:






  (a) | rețelele NGA existente sau planificate (124) nu ajung până la sediul utilizatorului final cu rețele de fibră optică (125); |
| --- | --- | --- |

(79)

În zonele „NGA negre”, intervenția de acest tip ar putea fi permisă numai dacă se poate dovedi existența unei „schimbări semnificative”, conform punctului 47, pe baza următoarelor criterii cumulative:

(a)

rețelele NGA existente sau planificate (124) nu ajung până la sediul utilizatorului final cu rețele de fibră optică (125);

| (b) | situația pieței nu evoluează înspre furnizarea în context concurențial a serviciilor ultrarapide (126), cu o viteză de peste 100 Mbp/s, în viitorul apropiat, prin planurile de investiție ale operatorilor comerciali, în conformitate cu punctele 59-61; |
| --- | --- |

(b)

situația pieței nu evoluează înspre furnizarea în context concurențial a serviciilor ultrarapide (126), cu o viteză de peste 100 Mbp/s, în viitorul apropiat, prin planurile de investiție ale operatorilor comerciali, în conformitate cu punctele 59-61;

| (c) | există cerere estimată pentru aceste îmbunătățiri calitative (127). |
| --- | --- |

(c)

există cerere estimată pentru aceste îmbunătățiri calitative (127).

| (80) | În situația descrisă la punctul anterior, orice nouă rețea subvenționată trebuie să respecte condițiile de compatibilitate de la punctele 74 și 76. De asemenea, autoritatea care acordă ajutorul trebuie să demonstreze, în egală măsură, că:






  (a) | rețeaua subvenționată prezintă importante caracteristici tehnologice optimizate și caracteristici de performanță îmbunătățite semnificativ comparativ cu caracteristicile care pot fi verificate și cu performanța rețelelor existente sau planificate (128); și |
| --- | --- | --- |

(80)

În situația descrisă la punctul anterior, orice nouă rețea subvenționată trebuie să respecte condițiile de compatibilitate de la punctele 74 și 76. De asemenea, autoritatea care acordă ajutorul trebuie să demonstreze, în egală măsură, că:

(a)

rețeaua subvenționată prezintă importante caracteristici tehnologice optimizate și caracteristici de performanță îmbunătățite semnificativ comparativ cu caracteristicile care pot fi verificate și cu performanța rețelelor existente sau planificate (128); și

| (b) | rețeaua subvenționată se va baza pe o arhitectură deschisă exploatată ca o rețea exclusiv angro; precum și că |
| --- | --- |

(b)

rețeaua subvenționată se va baza pe o arhitectură deschisă exploatată ca o rețea exclusiv angro; precum și că

| (c) | ajutorul nu duce la denaturarea excesivă a concurenței cu alte tehnologii NGA care au făcut recent obiectul unor noi investiții de infrastructură importante ale operatorilor de piață în aceleași zone-țintă (129). |
| --- | --- |

(c)

ajutorul nu duce la denaturarea excesivă a concurenței cu alte tehnologii NGA care au făcut recent obiectul unor noi investiții de infrastructură importante ale operatorilor de piață în aceleași zone-țintă (129).

| (81) | Numai în cazul în care sunt îndeplinite aceste condiții suplimentare, finanțarea acestor rețele din fonduri publice ar putea fi considerată compatibilă conform testului comparativ. Cu alte cuvinte, această finanțare ar trebui să ducă la un progres tehnologic important, sustenabil, care favorizează concurența și care nu are caracter temporar, fără a crea efecte disuasive disproporționate în ceea ce privește investițiile private. |
| --- | --- |

(81)

Numai în cazul în care sunt îndeplinite aceste condiții suplimentare, finanțarea acestor rețele din fonduri publice ar putea fi considerată compatibilă conform testului comparativ. Cu alte cuvinte, această finanțare ar trebui să ducă la un progres tehnologic important, sustenabil, care favorizează concurența și care nu are caracter temporar, fără a crea efecte disuasive disproporționate în ceea ce privește investițiile private.

Dispoziții finale

| (82) | Prezentele orientări se vor aplica începând cu ziua următoare datei adoptării. autoritatea va aplica prezentele orientări tuturor măsurilor de ajutor notificate în privința cărora este solicitată să ia o decizie după adoptarea orientărilor, chiar și în cazul în care proiectele au fost notificate anterior acelei date. |
| --- | --- |

(82)

Prezentele orientări se vor aplica începând cu ziua următoare datei adoptării. autoritatea va aplica prezentele orientări tuturor măsurilor de ajutor notificate în privința cărora este solicitată să ia o decizie după adoptarea orientărilor, chiar și în cazul în care proiectele au fost notificate anterior acelei date.

| (83) | În conformitate cu regulile aplicabile ale autorității pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (130), autoritatea va aplica în cazul ajutoarelor ilegale normele în vigoare la momentul acordării ajutoarelor. În consecință, aceasta va aplica prezentele orientări în cazul ajutoarelor ilegale acordate după publicarea comunicării. |
| --- | --- |

(83)

În conformitate cu regulile aplicabile ale autorității pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (130), autoritatea va aplica în cazul ajutoarelor ilegale normele în vigoare la momentul acordării ajutoarelor. În consecință, aceasta va aplica prezentele orientări în cazul ajutoarelor ilegale acordate după publicarea comunicării.

| (84) | Autoritatea propune statelor AELS, pe baza articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, să ia măsurile adecvate și să modifice, atunci când este necesar, schemele de ajutor existente pentru a le alinia la dispozițiile prezentelor orientări în termen de douăsprezece luni de la adoptarea lor. |
| --- | --- |

(84)

Autoritatea propune statelor AELS, pe baza articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, să ia măsurile adecvate și să modifice, atunci când este necesar, schemele de ajutor existente pentru a le alinia la dispozițiile prezentelor orientări în termen de douăsprezece luni de la adoptarea lor.

| (85) | Statele AELS sunt invitate să își dea acordul explicit și necondiționat cu privire la aceste măsuri adecvate propuse, în termen de două luni de la data primirii măsurilor. În absența unui răspuns, autoritatea va considera că statul AELS în cauză nu este de acord cu măsurile propuse. |
| --- | --- |

(85)

Statele AELS sunt invitate să își dea acordul explicit și necondiționat cu privire la aceste măsuri adecvate propuse, în termen de două luni de la data primirii măsurilor. În absența unui răspuns, autoritatea va considera că statul AELS în cauză nu este de acord cu măsurile propuse.

| (86) | Autoritatea va reexamina prezentele orientări în conformitate cu modificările ulterioare ale documentului corespunzător, Comunicarea Comisiei — Orientări comunitare pentru aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor în bandă largă, de către Comisie. |
| --- | --- |

(86)

Autoritatea va reexamina prezentele orientări în conformitate cu modificările ulterioare ale documentului corespunzător, Comunicarea Comisiei — Orientări comunitare pentru aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor în bandă largă, de către Comisie.

---

(1)  (Acest capitol corespunde Comunicării Comisiei Europene — Orientări ale UE pentru aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor de comunicații în bandă largă (JO C 25, 26.1.2013, p. 1).

(2)  Comunicare din partea Comisiei Europene către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, COM(2010) 245 final, „O agendă digitală pentru Europa”, astfel cum se menționează în rezoluția din cadrul celei de a 37-a reuniuni a Comisiei parlamentare mixte a SEE la 26 octombrie 2011.

(3)  A se vedea articolul 12 alineatul (4) din actul la care se face referire la punctul 5cl din anexa XI la Acordul privind SEE [Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (JO L 108, 24.4.2002, p. 33)], (JO L 116, 22.4.2004, p. 60 și Suplimentul SEE nr. 20, 22.4.2004, p. 14), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/140/CE (Directiva privind o mai bună legiferare) (JO L 337, 18.12.2009, p. 37) (care nu a fost încorporată încă în Acordul privind SEE) și prin actul la care se face referire la punctul 5cl din anexa XI la Acordul privind SEE [Regulamentul (CE) nr. 544/2009, (JO L 167, 29.6.2009, p. 12)]; JO L 334, 17.12 2009, p. 4 și Suplimentul SEE nr. 68, 17.12.2009, p. 4.

(4)  A se vedea actul la care se face referire la punctul 26l din anexa XI la Acordul privind SEE [Recomandarea Comisiei din 20 septembrie 2010 privind accesul reglementat la rețelele de acces de nouă generație (Next Generation Access Networks — NGA) (JO L 251, 25.9.2010, p. 35)], JO L 341, 13.12.2012, p. 28 și în Suplimentul SEE nr. 70, 13.12.2012, p. 32.

(5)  A se vedea, de exemplu, decizia Comisiei în cauza N 398/05 — Ungaria, Facilitatea fiscală pentru dezvoltarea serviciilor de telecomunicații în bandă largă.

(6)  Resursele unei întreprinderi publice constituie resurse de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE deoarece autoritățile publice controlează aceste resurse. Cauza C-482/99, Franța/Comisia, Rec., 2002, p. I-4397. În conformitate cu această hotărâre, va trebui să se evalueze, în plus, dacă finanțarea prin intermediul unei întreprinderi publice este imputabilă statului.

(7)  Cauzele T-443/08 și T-455/08, Freistaat Sachsen și alții/Comisia, Rep., 2011, p. II-1311, punctele 93-95.

(8)  A se vedea, de exemplu, decizia Comisiei în cazul NN 24/07 — Republica Cehă, Rețeaua wireless a municipiului Praga.

(9)  În mod similar, în cazul în care se construiește o rețea sau se achiziționează servicii de bandă largă pentru satisfacerea necesităților proprii ale administrației publice, în anumite circumstanțe, o astfel de intervenție ar putea să nu confere un avantaj întreprinderilor economice. A se vedea decizia Comisiei în cazul N 46/07 — Regatul Unit, Sistemul de rețele utilizate de sectorul public din Țara Galilor.

(10)  Decizia Comisiei în cazul SA.31687 (N 436/10) — Italia, Comunicații în bandă largă în Friuli Venezia Giulia (Proiectul Ermes) și în cazul N 407/09 — Spania, Xarxa Oberta.

(11)  Este probabil ca de subvenție să beneficieze cel puțin parțial operatorii terți, chiar dacă aceștia plătesc pentru accesul la nivel angro. Într-adevăr, prețurile angro sunt, adesea, reglementate. Reglementarea prețului are drept consecință un preț mai mic decât cel pe care angrosistul l-ar putea obține pe piață în caz contrar (care ar putea fi un preț de monopol dacă nu există concurență cu alte rețele). Acolo unde prețurile nu sunt reglementate, angrosistul va trebui, în orice caz, să își stabilească prețurile în funcție de prețurile medii aplicate în alte zone, mai competitive [a se vedea punctul 74 litera (h) de mai jos], ceea ce este, de asemenea, probabil să aibă drept consecință un preț mai mic decât cel pe care angrosistul l-ar putea obține pe piață în caz contrar.

(12)  Subvențiile pentru utilizatorii rezidențiali nu intră în domeniul de aplicare a articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

(13)  Un exemplu ar fi ajutorul acordat unui centru de afaceri, a se vedea, de exemplu, decizia Comisiei în cazul N 626/09 — Italia, NGA pentru centrele industriale din Lucca.

(14)  Cauza C-310/99, Republica Italiană/Comisia, Rec., 2002, p. I-02289, punctul 65.

(15)  A se vedea decizia Comisiei în cazul N 237/08 — Germania, Sprijin pentru infrastructura de bandă largă în landul Niedersachsen.

(16)  Cauza C-303/88, Republica Italiană/Comisia, Rec., 1991, p. I-1433, punctele 20-22.

(17)  Decizia Comisiei din 11 decembrie 2007 în cazul C 53/06 — Țările de Jos, Citynet Amsterdam — Investiție a orașului Amsterdam într-o rețea de fibră optică de tip FttH (fibre-to-the-home), (JO L 247, 16.9.2008, p. 27).

(18)  Orientările autorității privind garanțiile de stat (JO L 274, 26.10.2000, Suplimentul SEE nr. 48, 26.10.2000, p. 45), astfel cum a fost modificat prin JO L 105, 21.4.2011, p. 32 și Suplimentul SEE nr. 23, 21.4.2011, p. 1.

(19)  În conformitate cu jurisprudența, întreprinderile cărora le-a fost atribuită sarcina de a presta servicii de interes economic general trebuie să fi fost învestite cu această misiune printr-un act al unei autorități publice. În acest sens, sarcina unui serviciu de interes economic general poate fi atribuită unui operator prin intermediul unei concesiuni de serviciu public; a se vedea cauzele conexate T-204/97 și T-270/97 EPAC — Empresa para a Agroalimentaçăo e Cereais, SA/Comisia, Rec., 2000, p. II-2267, punctul 126 și cauza T-17/02 Fred Olsen, SA/Comisia, Rec., 2005, p. II-2031, punctele 186, 188 și 189.

(20)  Cauza C-280/00, Altmark Trans GmbH și Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Rec. 2003, p. I-7747. Denumită în continuare „hotărârea Altmark”.

(21)  A se vedea http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI — Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf (nepublicată încă).

(22)  A se vedea http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI — Framework-for-state-aid-in-the-form-of-public-service-compensation.pdf (nepublicată încă).

(23)  Actul la care se face referire la punctul 1h din anexa XV la Acordul privind SEE, Decizia nr. 66/2012 (JO L 207, 2.8.2012, p. 46 și Suplimentul SEE nr. 43, 2.8.2012, p. 56) (JO L 7, 11.1.2012, p. 3).

(24)  Actul la care se face referire la punctul 1ha din anexa XV la Acordul privind SEE, a se vedea Decizia Comitetului mixt nr. 225/2012 din 7 decembrie 2012, nepublicată încă.

(25)  A se vedea punctul 48 din Orientările autorității privind compensația acordată pentru prestarea unor servicii de interes economic general și punctul 13 din Cadrul pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public.

(26)  A se vedea punctul 49 din Orientările autorității privind compensația acordată pentru prestarea unor servicii de interes economic general.

(27)  Termenul „în viitorul apropiat” ar trebui înțeles ca referindu-se la o perioadă de trei ani, în conformitate cu punctul 59 din prezentele orientări.

(28)  (În conformitate cu principiul exprimat la punctul 50 din Orientările autorității privind compensația acordată pentru prestarea unor servicii de interes economic general. A se vedea, de asemenea, Decizia N 284/05 a Comisiei — Irlanda, Programul regional privind comunicațiile în bandă largă: Rețele din zonele metropolitane, fazele II și III și Decizia N 890/06 a Comisiei — Franța, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit.

(29)  Infrastructura de rețea pasivă este, în principal, infrastructura fizică a rețelelor. Pentru o definiție, a se vedea glosarul.

(30)  O rețea ar trebui să fie neutră din punct de vedere tehnologic și, astfel, să permită solicitanților de acces utilizarea oricărei tehnologii disponibile în vederea furnizării de servicii utilizatorilor finali.

(31)  În conformitate cu punctul 74 litera (g) din prezentele orientări.

(32)  Această limitare se justifică prin faptul că, odată ce o rețea în bandă largă care furnizează conectivitate universală a fost dezvoltată, forțele pieței sunt, de obicei, suficiente pentru a oferi servicii de comunicații pentru toți utilizatorii la prețuri competitive.

(33)  Astfel de garanții ar trebui să includă, în special, o obligație de separare contabilă, precum și înființarea unei entități diferite, din punct de vedere structural și juridic, de operatorul integrat vertical. O astfel de entitate ar trebui să fie singura responsabilă de respectarea și îndeplinirea misiunii de SIEG care i-a fost atribuită.

(34)  Date fiind particularitățile fiecărui caz, statele AELS trebuie să elaboreze metodologia cea mai adecvată pentru a se asigura că suma compensatorie acordată va acoperi doar costurile de îndeplinire a misiunii de SIEG în zonele albe, în conformitate cu principiile enunțate în pachetul SIEG și luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil. De exemplu, compensația acordată ar putea să se bazeze pe o comparație între veniturile rezultate din exploatarea comercială a infrastructurii în zonele profitabile acoperite deja de operatorii comerciali și veniturile rezultate din exploatarea comercială a infrastructurii în zonele albe. Orice profit care depășește profitul rezonabil, și anume profiturile care depășesc rentabilitatea medie a capitalului la nivelul sectorului pentru dezvoltarea unei anumite infrastructuri de bandă largă, ar putea fi alocate pentru finanțarea SIEG în zonele neprofitabile, restul profitului putând face parte din compensarea financiară acordată. A se vedea Decizia Comisiei în cazul N 331/08, Franța — THD Hauts de Seine.

(35)  Cu toate acestea, în cazul în care viitoarele evoluții ale costurilor și ale veniturilor prezintă un grad ridicat de incertitudine și există o puternică asimetrie a informației, autoritatea publică poate, de asemenea, să adopte modelele de compensare care nu sunt în întregime ex ante, ci mai degrabă o combinație între modelele ex ante și ex post (de exemplu, prin utilizarea unor mecanisme de recuperare care să permită o repartizare echilibrată a câștigurilor neprevăzute).

(36)  De exemplu, excavări, întindere de cabluri, cablare a locuințelor. În cazul dezvoltării rețelelor de fibră optică până în casă, astfel de costuri ar putea să se ridice până la 70 %-80 % din costurile totale ale investiției.

(37)  Ca referință, a se vedea nota de subsol 3 de mai sus.

(38)  A se vedea, de asemenea, Decizia Comisiei în cazul N 383/09 — Germania — Modificarea cazului N 150/23008, Comunicații în bandă largă în zonele rurale din Saxonia. Acest caz se referă la o situație în care lucrările de construcții civile generale, cum ar fi întreținerea drumurilor, nu au reprezentat ajutor de stat. Măsurile luate de autoritățile germane au constituit „lucrări de construcții civile generale” pe care statul le-ar fi întreprins în orice caz în scopuri de întreținere. Posibilitatea de a plasa conducte și infrastructura de bandă largă cu ocazia efectuării lucrărilor de întreținere a drumurilor — pe cheltuiala operatorilor — a fost anunțată public și nu a fost limitată sau orientată către sectorul comunicațiilor în bandă largă. Cu toate acestea, nu se poate exclude faptul că finanțarea din fonduri publice a acestor lucrări se încadrează în noțiunea de ajutor prevăzută la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE dacă acestea sunt limitate la sectorul comunicațiilor în bandă largă sau orientate în mod clar către acest sector.

(39)  A se vedea, de exemplu, proiectul german „Infrastrukturatlas”, care este dedicat autorităților naționale de reglementare și în cadrul căruia operatorii fac, pe bază de voluntariat, schimb de informații privind infrastructurile reutilizabile disponibile și cele potențiale.

(40)  Ar trebui reamintit faptul că, în temeiul cadrului de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice, autoritățile naționale competente au posibilitatea de a solicita întreprinderilor să furnizeze informațiile necesare pentru a putea permite autorităților în cauză, în colaborare cu autoritățile naționale de reglementare, să stabilească un inventar detaliat al naturii, disponibilității și localizării geografice a elementelor și a instalațiilor rețelei și să le pună la dispoziția părților interesate. A se vedea articolul 12 alineatul (4) din Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009.

(41)  A se vedea, de exemplu, Decizia autorității nr. 231/11/COL privind dezvoltarea rapidă a unei rețele de acces de generație următoare în zonele rurale din municipiul Tromsø (JO C 10, 2.1.2012, p. 5 și Suplimentul SEE nr. 2, 12.1.2012, p. 3). Lista tuturor deciziilor Comisiei adoptate în temeiul normelor privind ajutoarele de stat referitoare la comunicațiile în bandă largă este disponibilă la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf.

(42)  De exemplu, împrumuturile (spre deosebire de granturi) pot fi un instrument util în compensarea lipsei de credite pentru investiții pe termen lung în domeniul infrastructurii.

(43)  Aceasta nu aduce atingere eventualei aplicări a Orientărilor autorității privind ajutoarele de stat regionale, astfel cum se menționează mai sus la punctul 27.

(44)  A se vedea Orientările autorității privind ajutoarele de stat regionale aplicabile ratione temporis (de exemplu, Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (JO L 54, 28.2.2008, p. 1, Suplimentul SEE nr. 11, 28.2.2008, p. 1).

(45)  Cu toate acestea, faptul că o anumită întreprindere nu ar putea să desfășoare un proiect fără ajutor de stat nu presupune existența unei disfuncționalități a pieței. De exemplu, decizia unei întreprinderi de a nu investi într-un proiect cu un grad scăzut de profitabilitate sau într-o regiune cu o cerere scăzută a pieței și/sau cu o concurență slabă în materie de costuri nu poate fi un indiciu privind o disfuncționalitate a pieței ci, mai degrabă, privind faptul că o piață funcționează bine.

(46)  Sistemele prin satelit implică, de asemenea, costuri unitare, la scară mai mare și, prin urmare, au tendința de a nu depinde atât de mult de densitatea populației.

(47)  În ceea ce privește finanțarea municipală și regională, a se vedea deciziile Comisiei în cazurile SA 33420 (2011/N) — Germania, Breitband Lohr am Main și N699/09 — Spania, Desarrollo del programa de infraestructuras de telecomunicaciones en la Región de Murcia.

(48)  Statele membre ale UE au notificat adesea programele-cadru care descriu condițiile în care finanțarea municipală sau regională poate fi acordată pentru dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă. A se vedea, de exemplu, cazurile N 62/10 — Finlanda, Ajutor pentru construirea de rețele de comunicații în bandă largă de mare viteză în zonele slab populate din Finlanda, N 53/10 — Germania, Programul-cadru federal de sprijinire a instalării conductelor sau N 30/10 — Suedia, Dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă în cadrul dezvoltării rurale.

(49)  Ca referință, a se vedea nota de subsol 3 de mai sus.

(50)  A se vedea, de exemplu, Recomandarea autorității din 5 noiembrie 2008 privind piețele relevante de produse și de servicii din sectorul comunicațiilor electronice care pot face obiectul unei reglementări ex ante în conformitate cu actul menționat la punctul 5cl din anexa XI la Acordul privind SEE (Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice), (JO C 156, 9.7.2009, p. 18 și Suplimentul SEE nr. 36, 9.7.2009, p. 1). Aceasta ar spori transparența, ar reduce sarcina administrativă pentru autoritățile locale și ar putea însemna pentru ANR-uri lipsa obligativității analizării fiecărui caz privind ajutoarele de stat în mod individual.

(51)  A se vedea, de exemplu, Avis n
  o
  12-A-02 du 17 janvier 2012 relatif à une demande d'avis de la commission de l'économie, du développement durable et de l'aménagement du territoire du Sénat concernant le cadre d'intervention des collectivités territoriales en matière de déploiement des réseaux à très haut débit (avizul autorității franceze de concurență privind dezvoltarea rețelelor de comunicații în bandă largă de foarte mare viteză).

(52)  A se vedea, de exemplu, deciziile Comisiei în cazurile N 237/08 — Germania, Sprijin pentru infrastructura de bandă largă în landul Niedersachsen sau SA.33671 — Furnizarea de comunicații în bandă largă în Regatul Unit.

(53)  A se vedea, de exemplu, decizia Comisiei în cazul N 473/07 — Italia, Conexiune în bandă largă pentru Alto Adige și în cazul N 570/07 — Germania, Comunicații în bandă largă în zonele rurale din Baden-Württemberg.

(54)  În special, pentru a promova adoptarea soluțiilor de comunicații în bandă largă deja disponibile, fie rețele terestre fixe sau fără fir, disponibile local, fie soluții prin satelit, disponibile pe scară largă.

(55)  A se vedea, de exemplu, decizia Comisiei în cazul N 222/06 — Italia, Ajutor pentru reducerea diviziunii digitale în Sardinia.

(56)  Acest lucru se poate aplica, de exemplu, operatorilor de telefonie mobilă bazată pe tehnologia LTE (long term evolution) sau LTE advanced care, în conformitate cu condițiile de obținere a licenței, au de îndeplinit obiective în materie de acoperire în zona-țintă. În mod similar, în cazul în care un operator care are obligativitatea serviciului universal (OSU) primește compensația pentru obligația de serviciu public, nu se poate acorda un ajutor de stat suplimentar pentru finanțarea aceleiași rețele.

(57)  Acest tip de efect poate fi denumit „retragere”.

(58)  A se vedea, de exemplu, cauza C 156/98, Germania/Comisia, Rec., 2000, p. I-6857, punctul 78 și cauza C-333/07, Régie Networks, Rep., 2008, p. I-10807, punctele 94-116.

(59)  De exemplu, investițiile marginale doar pentru modernizarea componentelor active ale rețelei nu ar trebui să fie considerate eligibile pentru ajutor de stat. În mod similar, deși anumite tehnologii de îmbunătățire a rețelelor din cupru (cum ar fi vectorizarea) ar putea spori capacitățile rețelelor existente, este posibil ca acestea să nu necesite investiții semnificative în noi infrastructuri, prin urmare, nu ar trebui să fie eligibile pentru ajutor de stat.

(60)  De exemplu, o modernizare de la o rețea în bandă largă de bază la o rețea NGA. De asemenea, anumite modernizări ale unei rețele NGA (cum ar fi, extinderea conectivității prin fibră optică până mai aproape de utilizatorul final) ar putea constitui o „schimbare semnificativă”. În zonele în care sunt deja prezente rețele în bandă largă, realizarea schimbării semnificative ar trebui să garanteze că utilizarea ajutorului de stat nu conduce la o duplicare a infrastructurii existente. În mod similar, este puțin probabil ca o ușoară îmbunătățire treptată a infrastructurilor existente, de exemplu, de la 12 Mbps la 24 Mbps, să sporească capacitățile serviciului (și ar putea favoriza în mod disproporționat operatorul existent).

(61)  Rețelele care fac obiectul unor subvenții ar trebui să fie favorabile concurenței, și anume să permită accesul efectiv la diferite niveluri ale infrastructurii în modul indicat la punctul 74 și, în cazul sprijinului acordat dezvoltării rețelelor NGA, la punctul 76.

(62)  A se vedea, de exemplu, decizia Comisiei în cazul SA.33671 — Regatul Unit, Furnizarea de comunicații în bandă largă în UK.

(63)  O astfel de metodologie comună poate fi furnizată de către autoritate.

(64)  Datorită dezvoltării tehnologice rapide, este posibil ca în viitor alte tehnologii să poată de asemenea furniza servicii NGA.

(65)  Tehnologiile coaxiale, fără fir și mobile utilizează, într-o anumită măsură, o infrastructură de sprijin pe bază de fibră optică, ceea ce le face să fie similare, din punct de vedere conceptual, cu rețelele prin cablu care utilizează cabluri din cupru pentru a furniza serviciul pentru partea din segmentul „ultimul kilometru” care nu este acoperită de fibre optice.

(66)  Conectarea finală cu utilizatorul final poate fi asigurată atât prin tehnologiile cu fir, cât și prin cele fără fir. Având în vedere evoluția rapidă a tehnologiilor fără fir avansate, cum ar fi LTE-Advanced, și intensificarea dezvoltării pe piață a tehnologiilor LTE sau Wi-Fi, accesul fix fără fir de generație următoare (de exemplu, bazat pe o tehnologie mobilă de bandă largă posibil adaptată) ar putea fi o alternativă viabilă la anumite rețele NGA prin cablu (de exemplu, FTTCab) în cazul în care sunt îndeplinite anumite condiții. Deoarece canalul de transmisie fără fir este „partajat” (viteza pe utilizator depinde de numărul de utilizatori conectați în zona acoperită) și este, în mod inerent, supus condițiilor de mediu fluctuante, pentru a furniza în mod fiabil vitezele de descărcare minime pentru fiecare abonat care pot fi obținute pentru o rețea NGA, ar putea fi necesară dezvoltarea unor rețele fixe fără fir de generație următoare la un anumit grad de densitate și/sau cu configurații avansate (cum ar fi antene direcționale și/sau multiple). Accesul fără fir de generație următoare, bazat pe o tehnologie mobilă de bandă largă adaptată trebuie, de asemenea, să asigure calitatea necesară a nivelului serviciilor pentru utilizatori, într-un punct fix, deservind în același timp alți abonați „nomazi” în zonele de interes.

(67)  Termenul FTTx se referă la FFTC, FTTN, FTTP, FTTH și FTTB.

(68)  Acestea utilizează cel puțin standardul DOCSIS 3.0 pentru modemuri prin cablu.

(69)  A se vedea, de exemplu, decizia Comisiei în cazul SA.33671 — Regatul Unit, Furnizarea de comunicații în bandă largă în UK.

(70)  În prezent, prin prisma diferențelor între o zonă unde există doar internet în bandă îngustă (dial-up) și o zonă deservită de bandă largă, se consideră că prima zonă este una „albă”; prin analogie, o zonă în care nu există infrastructură în banda largă de generație următoare, dar în care s-ar putea să se afle o infrastructură de bază în bandă largă, trebuie să fie considerată, de asemenea, o zonă NGA „albă”.

(71)  În comparație cu alte rețele care nu ajung la consumatorul final (de exemplu, FTTC), o caracteristică importantă a infrastructurii backhaul NGN este că aceasta este deschisă pentru interconectarea cu alte rețele.

(72)  Decizia Comisiei în cazul N 407/09 — Spania — Optical fibre Catalonia (Xarxa Oberta).

(73)  Deciziile Comisiei în cazurile N407/09 — Spania — Optical fibre Catalonia (Xarxa Oberta) și SA. 33438 — Polonia, Rețele de comunicații în bandă largă pentru estul Poloniei.

(74)  Perioada de trei ani ar începe să curgă din momentul publicării măsurii de ajutor planificate.

(75)  În această privință, un operator ar trebui să poată demonstra că, în perioada de trei ani, va acoperi o parte importantă a teritoriului și a populației în cauză. De exemplu, autoritatea care acordă ajutorul poate solicita oricărui operator care își exprimă interesul de a-și dezvolta propria infrastructură în zona-țintă să prezinte un plan de afaceri credibil, documente justificative, cum ar fi acordul de împrumut din partea băncii și un calendar detaliat al planului de dezvoltare în termen de două luni. În plus, investițiile ar trebui să înceapă în termen de douăsprezece luni, interval în care ar trebui obținută aprobarea pentru majoritatea drepturilor de trecere necesare pentru implementarea proiectului. Etape suplimentare privind progresul măsurilor pot fi convenite pentru fiecare perioadă de șase luni.

(76)  A se vedea, de exemplu, deciziile Comisiei în cazurile N 607/09 — Irlanda, Extinderea rețelelor în bandă largă în zonele rurale și N 172/09 — Slovenia, Dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă în Slovenia.

(77)  Aceeași societate poate opera în mod separat rețele fixe și mobile în aceeași zonă, însă acest lucru nu va schimba „culoarea” atribuită unei astfel de zone.

(78)  Situația concurențială este evaluată în funcție de numărul de operatori de infrastructură existenți. În decizia Comisiei în cazul N 330/2010 — Franța — Programme national Très Haut Débit, s-a clarificat faptul că existența mai multor furnizori cu amănuntul pe o singură rețea [inclusiv Local Loop Unbundling (LLU)] nu transformă zona într-una „neagră”, dar că teritoriul rămâne o „zonă gri”, deoarece numai o infrastructură este prezentă. În același timp, existența unor operatori concurenți (la nivelul pieței cu amănuntul) va fi considerată o indicație a faptului că, deși gri, zona în cauză poate să nu fie problematică în ceea ce privește prezența unei disfuncționalități a pieței. Vor trebui furnizate dovezi convingătoare privind problemele de acces sau calitatea serviciului.

(79)  În decizia sa N 131/05 — Regatul Unit, Proiectul de bandă largă FibreSpeed în Țara Galilor, Comisia a fost nevoită să evalueze dacă sprijinul financiar acordat de autoritățile galeze pentru construcția unei rețele de fibră optică deschise și neutre în privința operatorului între 14 parcuri de afaceri putea fi declarat compatibil, chiar dacă locațiile vizate erau deservite deja de operatorul tradițional de rețea, care furniza linii închiriate la preț reglementat. Comisia a constatat că liniile închiriate oferite de operatorul tradițional erau foarte scumpe, aproape inaccesibile pentru IMM-uri. A se vedea, de asemenea, decizia Comisiei în cazul N 890/06 — Franța, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit și decizia Comisiei în cazul N 284/05 — Irlanda, Program regional privind comunicațiile în bandă largă: rețele din zonele metropolitane (Metropolitan Area Networks — „MANs”), fazele II și III.

(80)  Pe lângă specificațiile de la punctul 66, autoritățile care acordă ajutorul ar putea lua în considerare indicatori precum: rata de penetrare pentru serviciile cu cel mai ridicat grad de performanță, prețurile excesiv de ridicate pentru serviciile de înaltă performanță (inclusiv linii închiriate pentru utilizatorii finali, conform explicației de la nota de subsol de mai sus) având ca efect descurajarea preluării și inovării, servicii de e-guvernare în curs de dezvoltare care necesită performanțe care le depășesc pe cele oferite de rețeaua existentă. În cazul în care în zona-țintă o parte semnificativă a cetățenilor și a utilizatorilor comerciali este deja deservită în mod adecvat, trebuie să se asigure faptul că intervenția publică nu duce la construirea excesivă nejustificată a infrastructurii existente. În acest caz, intervenția publică poate fi limitată doar la măsuri de „colmatare a lipsurilor”.

(81)  De exemplu, dacă rețeaua de comunicații în bandă largă existentă a fost construită în condiții de utilizare/acces privilegiat la conducte care nu au fost accesibile sau utilizate în comun cu alți operatori de rețea.

(82)  În cazul în care există o singură infrastructură, chiar dacă această infrastructură este folosită — prin degruparea buclei locale (LLU) — de către mai mulți operatori de comunicații electronice, o situație de acest tip este consideră a fi o zonă gri concurențială. Nu este considerată „zonă neagră”, în sensul prezentelor orientări. A se vedea, de asemenea, decizia Comisiei în cazul SA. 31316 — Franța, Programme national Très Haut Débit.

(83)  A se vedea decizia Comisiei din 19 iulie 2006 privind măsura nr. C 35/05 (ex N 59/05) — Țările de Jos, Infrastructura de bandă largă în Appingedam, (JO L 86, 27.3.2007, p. 1). În această decizie, Comisia a observat că forțele concurențiale ale pieței specifice nu au fost luate în considerare în mod corespunzător. În special, aceasta a observat că piața neerlandeză a comunicațiilor în bandă largă era o piață în rapidă expansiune, în care furnizorii de servicii de comunicații electronice, inclusiv operatorii de cablu și furnizorii de servicii de internet, se aflau într-un proces de introducere a serviciilor în bandă largă de foarte mare capacitate fără sprijin din partea statului.

(84)  Aceeași societate poate opera în mod separat rețele NGA fixe și wireless în aceeași zonă, însă acest lucru nu va schimba „culoarea” atribuită unei astfel de zone.

(85)  A se vedea punctul 47 de mai sus.

(86)  Evaluarea detaliată ar putea necesita deschiderea unei proceduri în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție.

(87)  Această cartografiere ar trebui efectuată pe baza gospodăriilor deservite de o anumită infrastructură de rețea și nu pe baza numărului efectiv de gospodării sau de clienți racordați care au un abonament.

(88)  De exemplu, zonele-țintă prea mici ar putea să nu ofere suficiente stimulente economice pentru ca actorii de pe piață să participe la licitația pentru ajutor, în timp ce zonele prea mari ar putea reduce rezultatul competitiv al procesului de selecție. Mai multe proceduri de selecție permit, de asemenea, diferitelor întreprinderi potențiale să beneficieze de ajutoare de stat, evitându-se astfel consolidarea în continuare a cotei de piață a unui singur operator (deja dominant) prin măsurile de ajutor de stat prin favorizarea actorilor de pe piață de mari dimensiuni sau prin descurajarea tehnologiilor care ar fi, în principal, competitive în zonele-țintă mai mici.

(89)  În cazul în care se poate demonstra că operatorii existenți nu au furnizat informații relevante unei autorități publice pentru exercițiul de cartografiere necesar, aceste autorități ar trebui să se bazeze exclusiv pe informațiile care le-au fost puse la dispoziție.

(90)  A se vedea, de exemplu, decizia Comisiei în cazul N 266/08 — Germania, Comunicații în bandă largă în zonele rurale din Bayern.

(91)  Situația este diferită în cazul în care autoritatea publică decide să dezvolte și să gestioneze rețeaua în mod direct (sau prin intermediul unei entități pe care o deține în totalitate), similar deciziei Comisiei în cazul N 330/2010 — Franța, Programme national Très Haut Débit și în cazul SA.33807 (2011/N) — Italia, Planul național în domeniul comunicațiilor în bandă largă. În aceste cazuri, pentru protejarea rezultatelor în domeniul concurenței obținute de la liberalizarea sectorului comunicațiilor electronice în Uniune și, în special, a concurenței care există în prezent pe piața cu amănuntul a comunicațiilor în bandă largă, în cazul unor rețele subvenționate gestionate de sectorul public: (i) operatorii rețelelor deținute de sectorul public trebuie să își limiteze activitatea la zonele-țintă prestabilite și să nu extindă activitatea la alte regiuni atractive din punct de vedere comercial; (ii) autoritatea publică trebuie să își limiteze activitatea la întreținerea infrastructurii pasive și la acordarea accesului la aceasta și să nu se angajeze în activități concurențiale cu operatorii comerciali la nivelul vânzării cu amănuntul și (iii) trebuie să existe o separare contabilă între fondurile utilizate pentru exploatarea rețelelor și celelalte fonduri aflate la dispoziția autorității publice.

(92)  Actul la care se face referire la punctul 2 din anexa XVI la Acordul privind SEE, (Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii. JO L 134, 30.4.2004, p. 114), JO L 245, 7.9.2006, p. 22 și Suplimentul SEE nr. 44, 7.9.2006, p. 18.

(93)  A se vedea, de exemplu, Decizia N 475/07 a Comisiei — Irlanda, Schema națională de comunicații în bandă largă (NBS), Decizia N 157/06 a Comisiei — Regatul Unit, Proiectul digital pentru comunicații în bandă largă în regiunea South Yorkshire.

(94)  Atunci când obiectul unui astfel de proces de selecție competitiv este un contract public reglementat prin Directivele 2004/17/CE (Actul la care se face referire la punctul 4 din anexa XVI la Acordul privind SEE, JO L 245, 7.9.2006, p. 22 și Suplimentul SEE nr. 44, 7.9.2006, p. 18) sau 2004/18/CE (Actul la care se face referire la punctul 2 din anexa XVI la Acordul privind SEE, JO L 245, 7.9.2006, p. 22 și Suplimentul SEE nr. 44, 7.9.2006, p. 18) privind achizițiile publice în UE, anunțul de participare se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în scopul asigurării unei concurențe la nivelul SEE, în conformitate cu cerințele acestor directive. În toate celelalte cazuri, informațiile privind licitația ar trebui să fie publicate cel puțin la nivel național.

(95)  În cazul în care pentru un proces de selecție competitiv nu se reunește un număr suficient de ofertanți, calculul costului propus de ofertantul câștigător poate fi supus examinării de către un auditor extern.

(96)  În cazul în care, din motive tehnice, nu este posibil să se creeze un site internet la nivel național, ar trebui create site-uri internet regionale. Aceste site-uri regionale ar trebui să fie interconectate.

(97)  În ceea ce privește zona geografică, astfel cum este definită în invitația de participare la procesul de selecție competitiv.

(98)  De exemplu, topologiile de rețea care permit degruparea deplină și efectivă ar putea primi mai multe puncte. Trebuie remarcat faptul că, în acest stadiu al dezvoltării pieței, o topologie punct la punct este mai favorabilă concurenței pe termen lung în comparație cu topologia punct la multipunct, în timp ce costurile de dezvoltare sunt comparabile în special în zonele urbane. Rețelele punct la multipunct vor putea să furnizeze o degrupare deplină și efectivă doar odată ce accesul la rețeaua de fibră optică pasivă cu tehnologie de multiplexare în lungime de undă (WDM-PON) va fi standardizat și solicitat în temeiul cadrelor de reglementare aplicabile.

(99)  Ca referință, a se vedea nota de subsol 3 de mai sus. De asemenea, de fiecare dată când statele AELS optează pentru un model de administrare în care infrastructura de bandă largă subvenționată oferă părților terțe doar servicii de acces la nivel angro, nu servicii cu amănuntul, posibilele denaturări ale concurenței sunt reduse și mai mult, deoarece un astfel de model de administrare a rețelei contribuie la evitarea problemelor potențial complexe, precum practicile de micșorare a marjei și formele disimulate de discriminare în ceea ce privește accesul. A se vedea, de exemplu, SA.30317 — Bandă largă de mare viteză în Portugalia.

(100)  Ori de câte ori măsura de ajutor de stat se referă la finanțarea unor noi elemente ale infrastructurii pasive cum ar fi conductele sau stâlpii, ar trebui să se acorde acces și la acestea, iar accesul ar trebui să fie pe perioadă nedeterminată. A se vedea, de exemplu, deciziile Comisiei în cazurile N 53/2010 — Germania, Program-cadru federal cu privire la sprijinul pentru conducte, N 596/09 — Italia — Reducerea diviziunii digitale în Lombardia, N 383/09 — Germania — Modificarea N 150/08, Bandă largă în zonele rurale din Saxonia, N 330/2010 — Franța– Programme national Très Haut Débit.

(101)  De exemplu, pentru rețelele NGA, punctul de referință ar trebui să fie lista produselor de acces incluse în recomandarea NGA.

(102)  În cazul în care se acordă ajutor de stat pentru construirea conductelor, acestea trebuie să fie de așa natură încât să deservească mai multe rețele de cablu și să găzduiască soluțiile punct la multipunct și punct la punct.

(103)  În cazul în care operatorul rețelei furnizează, de asemenea, servicii cu amănuntul, conform recomandării NGA, acest lucru ar însemna, în principiu, acordarea accesului cu cel puțin șase luni înainte de lansarea acestor servicii cu amănuntul.

(104)  Accesul efectiv la nivel angro la infrastructura subvenționată poate fi oferit prin intermediul produselor de acces la nivel angro enumerate în Apendicele II.

(105)  Ca referință, a se vedea nota de subsol 3 de mai sus.

(106)  De exemplu, utilizarea accesului la nivel angro de către terți nu se poate limita numai la serviciile de bandă largă cu amănuntul.

(107)  )Măsura în care valoarea ajutorului este luată în considerare poate depinde de situația concurențială aferentă procesului de selecție competitiv și din zona-țintă. Prin urmare, criteriul de referință ar fi limita superioară a prețului angro.

(108)  Pentru a se evita majorarea artificială de către operatori a costurilor lor, statele AELS sunt încurajate să utilizeze contracte care stimulează firmele să reducă, în timp, costurile lor. De exemplu, spre deosebire de contractele de tip „plus costuri”, contractele cu prețuri fixe ar încuraja firma să reducă, în timp, costurile.

(109)  În cazul infrastructurilor publice, care se referă doar la accesul la nivel angro, gestionate de autoritatea publică cu unicul scop de a acorda acces echitabil și nediscriminatoriu tuturor operatorilor, recuperarea nu este necesară în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate în nota de subsol 93.

(110)  Exemplele de bune practici sugerează monitorizarea și mecanisme de recuperare timp de cel puțin șapte ani, precum și împărțirea oricărui profit suplimentar (adică profitul peste nivelul din planul de afaceri inițial sau peste media sectorului industrial) între beneficiar și autoritățile publice în funcție de intensitatea ajutorului aferentă măsurii.

(111)  Aceste informații ar trebui actualizate periodic (de exemplu o dată la șase luni) și puse la dispoziție în formate comune.

(112)  Aceste informații trebuie să includă cel puțin următoarele: pe lângă informațiile deja făcute publice conform punctului 74 litera (j), data la care rețeaua este pusă în funcțiune, produsele de acces cu ridicata, numărul solicitărilor de acces și al furnizorilor de servicii în rețea, numărul locuințelor care utilizează rețeaua, ratele de utilizare.

(113)  Inclusiv operatori LLU.

(114)  În acest stadiu de dezvoltare a pieței, topologia punct la punct poate fi degrupată efectiv. Dacă ofertantul selectat introduce o rețea cu topologie punct la multipunct, acesta are obligația clară să asigure degruparea efectivă prin intermediul multiplexării prin divizarea lungimii de undă (WDM) de îndată ce accesul este standardizat și disponibil pe plan comercial. Până în momentul în care degruparea WDM devine efectivă, ofertantul selectat va avea obligația de a asigura solicitanților accesului un produs de degrupare virtual, cât mai apropiat posibil de degruparea fizică.

(115)  În cazul în care sunt beneficiari indirecți, atunci când obțin accesul la nivel angro, operatorii terți înșiși ar putea acorda acces de tip bit-stream. În pofida faptului că ajutorul s-a acordat exclusiv pentru infrastructura pasivă, accesul activ a fost, de asemenea, solicitat, de exemplu, în decizia Comisiei în cazul N 330/2010 — Franța, Programme national Très Haut Débit.

(116)  De exemplu, echipamentele de la sediul clientului sau alte echipamente necesare pentru exploatarea rețelei. În cazul în care modernizarea anumitor părți ale rețelei se dovedește a fi necesară pentru a asigura accesul efectiv, acest lucru se prevede în planurile autorităților care acordă ajutorul, de exemplu: prevederea conductelor de dimensiuni adecvate, creșterea dimensiunii cabinetelor stradale pentru a asigura degruparea efectivă etc.

(117)  Obligația fermă privind accesul este foarte importantă mai ales în ceea ce privește substituirea temporară între serviciile oferite de operatorii ADSL existenți și cele oferite de viitorii operatori de rețele NGA. Obligația privind accesul va garanta faptul că operatorii ADSL aflați în concurență pot să își transfere clienții către o rețea NGA, de îndată ce rețeaua subvenționată este instituită, putând astfel să își planifice investițiile viitoare fără a avea un dezavantaj concurențial. A se vedea, de exemplu, N 461/09 — Regatul Unit, Cornwall & Isles of Scilly, Bandă largă de generație următoare.

(118)  În această privință, trebuie să se ia în considerare eventuala menținere a condițiilor specifice de piață care au justificat acordarea unui ajutor pentru infrastructura în cauză.

(119)  Creșterea disproporționată a costurilor trebuie dovedită de autoritatea care acordă ajutorul prin calcule detaliate și obiective ale costurilor.

(120)  A se vedea, de exemplu, decizia Comisiei în cazul N 330/2010 — Franța, Programme national Très Haut Débit și în cazul SA.33671 — Regatul Unit, Furnizarea de comunicații în bandă largă în UK.

(121)  Alte condiții pot fi acceptate de către autoritate ca parte a analizei proporționalității ținând cont de specificul cazului și de exercițiul comparativ general. A se vedea, de exemplu, decizia Comisiei în cazul N 330/2010 — Franța, Programme national Très Haut Débit și în cazul SA.33671 — Regatul Unit, Furnizarea de comunicații în bandă largă în UK. În cazul îndeplinirii condițiilor, accesul ar trebui acordat într-un termen care este tipic pentru piața respectivă. În caz de conflict, autoritatea care acordă ajutorul poate solicita opinia autorității naționale de reglementare sau a unui alt organism național competent.

(122)  De exemplu, rețelele fixe pasive trebuie să poată funcționa atât cu topologiile punct la punct, cât și cu topologiile punct la multipunct, în funcție de alegerea operatorilor. În special în zonele cu o densitate mai ridicată a populației, în cazul în care sunt eligibile pentru ajutor de stat, se va considera că acordarea de ajutoare pentru investiții în simpla modernizare a rețelelor existente care nu au ca rezultat o schimbare semnificativă din perspectiva condițiilor de concurență nu este în interesul public.

(123)  A se vedea punctul 56 de mai sus. Intervențiile care depășesc nivelul biroului central vor fi considerate deja NGA și nu NGN. A se vedea decizia Comisiei în cazul SA.34031 — Bandă largă de generație următoare în Valle d'Aosta.

(124)  Pe baza planurilor credibile de investiții pentru viitorul apropiat de trei ani în conformitate cu punctele 59-61.

(125)  De exemplu, rețelele NGA nu ajung la sediul utilizatorului final prin fibră în cazul rețelelor FTTN, fibra optică fiind instalată numai până la noduri (cabinete). În mod similar, unele rețele de cablu folosesc, de asemenea, fibra optică până la cabinete, conectarea utilizatorilor finali realizându-se cu cabluri coaxiale.

(126)  De exemplu, într-o zonă în care există o rețea FTTC sau o rețea echivalentă și o rețea prin cablu modernizată (cel puțin Docsis 3.0) condițiile de piață sunt, în general, considerate suficient de competitive pentru a putea să evolueze spre furnizarea de servicii ultrarapide fără necesitatea intervenției publice.

(127)  A se vedea, de exemplu, indicatorii din nota de subsol 81 și 82.

(128)  A se vedea punctele 59-61 de mai sus.

(129)  Aceasta survine atunci când, ca urmare a ajutorului, operatorii de piață nu pot recupera investițiile de infrastructură efectuate într-o perioadă adecvată, luând în considerare perioada normală de amortizare. Se va ține seama, în special, de următorii factori (interconectați): dimensiunea investiției, cât de recentă este, perioada minimă necesară pentru a obține un randament adecvat asupra investiției și efectul probabil al extinderii noii rețele ultrarapide subvenționate asupra numărului de abonați la rețelele NGA existente și asupra prețurilor relative ale abonamentelor.

(130)  JO L 73, 19.3.2009, p. 23 și Suplimentul SEE nr. 15, 19.3.2009, p. 1. A se vedea http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15119&1=1.

Apendicele I

Intervenții tipice pentru susținerea comunicațiilor în bandă largă

În cazurile anterioare, Comisia a observat că statele UE recurg frecvent la anumite mecanisme de finanțare pentru a stimula dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă, evaluate în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, care corespunde articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Următoarea enumerare are caracter indicativ, și nu exhaustiv, deoarece autoritățile publice ar putea elabora diverse modalități de sprijinire a dezvoltării comunicațiilor în bandă largă sau s-ar putea abate de la modelele descrise. Diferitele combinații includ de obicei ajutor de stat, cu excepția cazului în care investițiile sunt realizate în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață (a se vedea secțiunea 2.2).

| 1. | Alocare monetară [„finanțarea decalajului” (1)]: în majoritatea cazurilor analizate de Comisie, statul SEE (2) acordă granturi directe în bani investitorilor din domeniul comunicațiilor în bandă largă (3) pentru a construi, gestiona și exploata din punct de vedere comercial o rețea de bandă largă (4). Astfel de granturi implică de obicei ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, întrucât subvențiile sunt finanțate din resurse de stat și conferă un avantaj investitorului în vederea realizării unei activități comerciale în condiții care nu ar fi fost disponibile pe piață. În acest caz, atât operatorii de rețea care primesc grantul, cât și furnizorii de comunicații electronice care solicită acces la nivel angro la rețeaua subvenționată sunt beneficiari ai ajutorului. |
| --- | --- |

1.

Alocare monetară [„finanțarea decalajului” (1)]: în majoritatea cazurilor analizate de Comisie, statul SEE (2) acordă granturi directe în bani investitorilor din domeniul comunicațiilor în bandă largă (3) pentru a construi, gestiona și exploata din punct de vedere comercial o rețea de bandă largă (4). Astfel de granturi implică de obicei ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, întrucât subvențiile sunt finanțate din resurse de stat și conferă un avantaj investitorului în vederea realizării unei activități comerciale în condiții care nu ar fi fost disponibile pe piață. În acest caz, atât operatorii de rețea care primesc grantul, cât și furnizorii de comunicații electronice care solicită acces la nivel angro la rețeaua subvenționată sunt beneficiari ai ajutorului.

| 2. | Sprijin în natură: în alte cazuri, statele SEE sprijină dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă prin finanțarea introducerii unei rețele complete (sau a unor părți de rețea) de comunicații în bandă largă care este apoi pusă la dispoziția investitorilor de comunicații electronice care vor utiliza aceste elemente ale rețelei pentru propriul proiect de dezvoltare de bandă largă. Sprijinul poate îmbrăca mai multe forme, cea mai frecventă fiind cea prin care statele SEE asigură infrastructura pasivă de bandă largă, prin efectuarea de lucrări de construcții civile (de exemplu prin excavarea unui drum) sau prin plasarea de conducte sau fibră neagră (5). Această formă de sprijin creează un avantaj pentru investitorii în comunicațiile în bandă largă care economisesc costurile de investiții respective (6), precum și pentru furnizorii de servicii de comunicații electronice care doresc să obțină accesul la nivel angro la rețeaua subvenționată. |
| --- | --- |

2.

Sprijin în natură: în alte cazuri, statele SEE sprijină dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă prin finanțarea introducerii unei rețele complete (sau a unor părți de rețea) de comunicații în bandă largă care este apoi pusă la dispoziția investitorilor de comunicații electronice care vor utiliza aceste elemente ale rețelei pentru propriul proiect de dezvoltare de bandă largă. Sprijinul poate îmbrăca mai multe forme, cea mai frecventă fiind cea prin care statele SEE asigură infrastructura pasivă de bandă largă, prin efectuarea de lucrări de construcții civile (de exemplu prin excavarea unui drum) sau prin plasarea de conducte sau fibră neagră (5). Această formă de sprijin creează un avantaj pentru investitorii în comunicațiile în bandă largă care economisesc costurile de investiții respective (6), precum și pentru furnizorii de servicii de comunicații electronice care doresc să obțină accesul la nivel angro la rețeaua subvenționată.

| 3. | Rețea sau părți ale rețelei de bandă largă exploatate de stat: poate fi vorba, de asemenea, de ajutor de stat dacă statul în loc să acorde sprijin unui investitor din domeniul comunicațiilor în bandă largă, construiește (părți din) o rețea de bandă largă și o exploatează, în mod direct, printr-o sucursală a administrației publice sau prin intermediul unei societăți de stat (7). Acest model de intervenție constă, de regulă, în construirea unei infrastructuri de rețea pasive aflate în proprietate publică, cu scopul de a o pune la dispoziția operatorilor de comunicații în bandă largă prin acordarea accesului la nivel angro la rețea în condiții nediscriminatorii. Exploatarea rețelei și acordarea accesului la nivel angro la rețea în schimbul unei remunerații este o activitate economică în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Construirea unei rețele de bandă largă în vederea exploatării comerciale constituie o activitate economică, conform jurisprudenței, respectiv pot exista deja elemente de ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE în momentul construcției rețelei de bandă largă (8). Furnizorii de comunicații electronice care doresc să obțină accesul la nivel angro la rețeaua exploatată de autoritățile publice vor fi considerați, de asemenea, beneficiari ai ajutoarelor. |
| --- | --- |

3.

Rețea sau părți ale rețelei de bandă largă exploatate de stat: poate fi vorba, de asemenea, de ajutor de stat dacă statul în loc să acorde sprijin unui investitor din domeniul comunicațiilor în bandă largă, construiește (părți din) o rețea de bandă largă și o exploatează, în mod direct, printr-o sucursală a administrației publice sau prin intermediul unei societăți de stat (7). Acest model de intervenție constă, de regulă, în construirea unei infrastructuri de rețea pasive aflate în proprietate publică, cu scopul de a o pune la dispoziția operatorilor de comunicații în bandă largă prin acordarea accesului la nivel angro la rețea în condiții nediscriminatorii. Exploatarea rețelei și acordarea accesului la nivel angro la rețea în schimbul unei remunerații este o activitate economică în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Construirea unei rețele de bandă largă în vederea exploatării comerciale constituie o activitate economică, conform jurisprudenței, respectiv pot exista deja elemente de ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE în momentul construcției rețelei de bandă largă (8). Furnizorii de comunicații electronice care doresc să obțină accesul la nivel angro la rețeaua exploatată de autoritățile publice vor fi considerați, de asemenea, beneficiari ai ajutoarelor.

| 4. | Rețea de bandă largă, gestionată de un concesionar: statele SEE pot finanța, de asemenea, introducerea unei rețele de bandă largă, care rămâne în proprietatea publică, însă exploatarea rețelei va fi atribuită prin intermediul unei proceduri de licitație deschisă unui operator comercial pentru a o gestiona și exploata la nivel angro (9). De asemenea, în acest caz, întrucât rețeaua este construită în vederea exploatării sale, măsura poate constitui ajutor de stat. Operatorul care gestionează și exploatează rețeaua, precum și furnizorii terți de comunicații electronice care doresc să obțină accesul la nivel angro la rețea vor fi considerați, de asemenea, beneficiari ai ajutorului. |
| --- | --- |

4.

Rețea de bandă largă, gestionată de un concesionar: statele SEE pot finanța, de asemenea, introducerea unei rețele de bandă largă, care rămâne în proprietatea publică, însă exploatarea rețelei va fi atribuită prin intermediul unei proceduri de licitație deschisă unui operator comercial pentru a o gestiona și exploata la nivel angro (9). De asemenea, în acest caz, întrucât rețeaua este construită în vederea exploatării sale, măsura poate constitui ajutor de stat. Operatorul care gestionează și exploatează rețeaua, precum și furnizorii terți de comunicații electronice care doresc să obțină accesul la nivel angro la rețea vor fi considerați, de asemenea, beneficiari ai ajutorului.

---

(1)  „Finanțarea decalajului” se referă la diferența dintre costurile investițiilor și profiturile estimate a fi obținute de investitorii privați.

(2)  Sau o altă autoritate publică care acordă ajutorul.

(3)  Termenul „investitori” se referă la întreprinderile sau operatorii rețelelor de comunicații electronice care investesc în construcția și dezvoltarea infrastructurilor de bandă largă.

(4)  Exemple cu privire la finanțarea decalajului se regăsesc în deciziile Comisiei în cazurile S.A. 33438 a.o — Polonia — Proiect pentru o rețea de bandă largă în Polonia de Est, SA 32866 — Grecia — Dezvoltarea infrastructurii de bandă largă în zonele rurale ale Greciei, S.A. 31851 — Italia — Bandă largă în regiunea Marche, N368/09 — Germania — Modificarea schemei de ajutor de stat N115/08 — Banda largă în zonele rurale ale Germaniei.

(5)  Deciziile Comisiei în cazurile N 53/2010 — Germania, Program-cadru federal privind acordarea de sprijin pentru conducte, N596/09 — Italia — Reducerea diviziunii digitale în Lombardia. A se vedea, de asemenea, N383/09 — Germania — Modificarea la N150/08, Comunicații în bandă largă în zonele rurale din Saxonia.

(6)  Costurile aferente lucrărilor de inginerie civilă și altor investiții în infrastructura pasivă pot reprezenta până la 70 % din costurile totale ale unui proiect de bandă largă.

(7)  Decizia Comisiei în cazul N330/2010 — Franța — Programme national Très Haut Débit, care a acoperit diferite modalități de intervenție, inter alia, una în care unitățile „collectivités territoriales” pot exploata propriile rețele în bandă largă în sistem „regie”.

(8)  Cauzele T-443/08 și T-455/08, Freistaat Sachsen/Comisia, Rep., 2011, p. II-1311.

(9)  Deciziile Comisiei în cazurile N497/2010 — Regatul Unit, SHEFA — 2 Interconnect, N330/2010 — Franța — Programme national Très Haut Débit, N183/09 — Lituania, Proiectul RAIN.

Apendicele II

Glosar de termeni tehnici

În sensul prezentelor orientări, se aplică următoarele definiții. Definițiile nu aduc atingere evoluțiilor ulterioare legate de piață, tehnologie și reglementare.

Segment de acces:

  segmentul pe „ultimul kilometru” care conectează rețeaua backhaul la sediul utilizatorului final.

Rețea backhaul:

  partea rețelei de bandă largă care constituie legătura intermediară între rețeaua de bază și rețeaua de acces și care transportă datele către și dinspre rețeaua globală.

Acces de tip „bit-stream”:

  furnizorul accesului la nivel angro instalează o conexiune de acces de mare viteză la sediul clientului și pune la dispoziția terților această conexiune de acces.

Fibră neagră:

  fibre inactive fără sisteme de transmisie conectate.

Conductă:

  țeavă subterană sau tub utilizat la conectarea cablurilor (de fibră optică, de cupru sau coaxiale) ale unei rețele de bandă largă.

Degrupare integrală:

  degruparea fizică permite accesul la linia de acces a consumatorului final și oferă posibilitatea ca sistemele de transmisie deținute de concurenți să fie utilizate pentru a transmite direct prin această linie. În anumite situații, degruparea virtuală poate fi considerată echivalentă degrupării fizice.

FTTH:


  Fibre to the Home network — „fibră până acasă”, segment de fibră optică ce ajunge până la locuința utilizatorului final, respectiv o rețea de acces compusă din linii de fibră optică atât în segmentul de alimentare, cât și în segmentul de conectare al rețelei de acces (inclusiv cablarea locuinței).

FTTB:


  Fibre to the building — „fibră până la clădire”, segment de fibră optică ce ajunge până la locuința utilizatorului final, respectiv segmentul de fibră ajunge până la clădire, dar în incinta clădirii se folosește cablu de cupru, coaxial sau LAN.

FTTN:


  Fibre to the Nodes — „fibră până la noduri”. Segmentul de fibră optică ajunge până la un cabinet stradal situat la câțiva kilometri distanță de locuința clientului, conexiunea finală realizându-se cu ajutorul cablului de cupru (în rețelele de fibră optică până la cabinet/VDSL) sau a cablului coaxial (în rețeaua de cablu/DOCSIS 3). Configurația fibreto-the-node este adesea considerată ca o etapă temporară, intermediară spre configurația FTTH integrală.

Rețele neutre:

  rețele care pot susține orice tip de topologii de rețea. În cazul rețelelor FTTH, infrastructura este compatibilă atât cu topologia punct la punct, cât și cu topologia punct la multipunct.

Rețea de acces de generație următoare:

  rețea de acces care are la bază integral sau parțial elemente de fibră optică și care poate să furnizeze servicii de acces în bandă largă cu caracteristici optimizate comparativ cu rețelele de bandă largă de bază existente.

Rețea pasivă:

  rețea de bandă largă fără componente active. De obicei cuprinde infrastructura de inginerie civilă, conducte și fibră neagră, precum și cabinetele pentru exterior.

Acces pasiv la nivel angro:

  acces la un mediu de transmisie fără componente electronice.

Punct la multipunct:

  o topologie de rețea care are linii individuale dedicate pentru client la un nod intermediar al rețelei pasive (de exemplu un cabinet stradal) la nivelul căruia aceste linii sunt grupate într-o linie comună. Gruparea ar putea fi pasivă (cu separatoare precum în cazul unei arhitecturi PON) sau activă (ca de exemplu FTTC).

Punct la punct:

  topologie de rețea prin care liniile clientului sunt dedicate începând de la client, până la punctul de prezență metropolitan (Metropolitan Point of Presence).

Produse din categoria accesului la nivel angro:
  prin obținerea accesului, operatorul poate să utilizeze facilitățile oferite de un alt operator. Produsele din categoria accesului la nivel angro care pot fi furnizate prin rețeaua subvenționată sunt următoarele:

—   
  în cazul rețelei FTTH/FTTB:
  accesul la conducte, accesul la fibra neagră, accesul necondiționat la bucla locală [acces necondiționat la WDM-PON sau la cutiile de distribuție a fibrei optice (ODF)] și accesul de tip bit-stream;

—   
  în cazul rețelelor de cablu:
  accesul la conducte și accesul de tip „bit-stream”.

—   
  în cazul rețelelor FTTC:
  accesul la conducte, accesul necondiționat la sub-buclă și accesul de tip bit-stream;

—   
  în cazul infrastructurii de rețea pasivă:
  accesul la conducte, accesul la fibra neagră și/sau accesul necondiționat la bucla locală. În cazul unui operator integrat: obligațiile în materie de acces (diferite de accesul la infrastructura pasivă) se impun în conformitate cu prevederile Recomandării NGA;

—   
  în cazul rețelelor de bandă largă pe bază de ADSL:
  accesul necondiționat la bucla locală, accesul de tip bit-stream;

—   
  în cazul rețelelor mobile sau pe suport radio:
  bit-stream, partajarea stâlpilor și accesul la rețelele backhaul;

—   
  în cazul platformei prin satelit:
  acces de tip „bit-stream”.

---