# Europeiska unionens L 176/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 176 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången14 juni 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 176

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången14 juni 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | 2014/341/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 3 september 2013 om det statliga omstruktureringsstöd SA.32554 (09/C) som Österrike har genomfört och planerar att genomföra till förmån för Hypo Group Alpe Adria
  [delgivet med nr C(2013) 5648]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/342/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 16 oktober 2013 om det statliga stöd SA.18211 (C 25/05) (f. d. NN 21/05) som Slovakien har genomfört till förmån för Frucona Košice a. s.
  [delgivet med nr C(2013) 6261]

   (
  1
  ) | 38 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 98 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av strålkastare med gasurladdningslampa för motorfordon | 64 |
| | * | Föreskrifter nr 113 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av strålkastare för motorfordon som avger symmetriskt europeiskt halvljus eller helljus eller båda och som är utrustade med glödlampor, gasurladdningsljuskällor eller lysdiodmoduler | 128 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

2014/341/EU

*

Kommissionens beslut av den 3 september 2013 om det statliga omstruktureringsstöd SA.32554 (09/C) som Österrike har genomfört och planerar att genomföra till förmån för Hypo Group Alpe Adria
  [delgivet med nr C(2013) 5648]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2013) 5648]

1

1

2014/342/EU

*

Kommissionens beslut av den 16 oktober 2013 om det statliga stöd SA.18211 (C 25/05) (f. d. NN 21/05) som Slovakien har genomfört till förmån för Frucona Košice a. s.
  [delgivet med nr C(2013) 6261]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2013) 6261]

1

38

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 98 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av strålkastare med gasurladdningslampa för motorfordon

64

*

Föreskrifter nr 113 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av strålkastare för motorfordon som avger symmetriskt europeiskt halvljus eller helljus eller båda och som är utrustade med glödlampor, gasurladdningsljuskällor eller lysdiodmoduler

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 14.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 3 september 2013

om det statliga omstruktureringsstöd SA.32554 (09/C)

som Österrike har genomfört och planerar att genomföra till förmån för Hypo Group Alpe Adria

[delgivet med nr C(2013) 5648]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2014/341/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | I december 2008 mottog Hypo Group Alpe Adria (nedan kallad HGAA eller banken), inom ramen för det österrikiska bankräddningspaketet (2) (nedan kallad bankräddningspaket) 900 miljoner euro i primärt andelskapital (3) från Republiken Österrike. |
| --- | --- |

(1)

I december 2008 mottog Hypo Group Alpe Adria (nedan kallad HGAA eller banken), inom ramen för det österrikiska bankräddningspaketet (2) (nedan kallad bankräddningspaket) 900 miljoner euro i primärt andelskapital (3) från Republiken Österrike.

| (2) | Den 29 april 2009 inkom Österrike med en lönsamhetsplan för HGAA till kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Den 29 april 2009 inkom Österrike med en lönsamhetsplan för HGAA till kommissionen.

| (3) | Genom sitt beslut av den 12 maj 2009 i stödärendet N 254/2009 (2009 års beslut om att inleda förfarandet) (4) inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i EUF-fördraget (5). Anledningen var att kommissionen hyste tvivel om det omstruktureringsstöd som Tyskland i december 2008 hade beviljat HGAA:s majoritetsägare, BayernLB, var förenligt med den inre marknaden. I samma beslut undrade kommissionen om HGAA var en i grunden sund bank. |
| --- | --- |

(3)

Genom sitt beslut av den 12 maj 2009 i stödärendet N 254/2009 (2009 års beslut om att inleda förfarandet) (4) inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i EUF-fördraget (5). Anledningen var att kommissionen hyste tvivel om det omstruktureringsstöd som Tyskland i december 2008 hade beviljat HGAA:s majoritetsägare, BayernLB, var förenligt med den inre marknaden. I samma beslut undrade kommissionen om HGAA var en i grunden sund bank.

| (4) | Den 23 december 2009 förstatligades HGAA. I samband med detta godkände kommissionen, genom sitt beslut av den 23 december 2009 i stödärendena C 16/2009 och N 698/2009 (6) (nedan kallad räddningsbeslutet av december 2009) på grundval av artikel 107.3 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), genomförandet av flera tillfälliga stödåtgärder fram till dess att en trovärdig omstruktureringsplan hade presenterats. Genom samma beslut utvidgade kommissionen det formella granskningsförfarandet till att omfatta ytterligare stödåtgärder som Österrike hade genomfört till förmån för HGAA. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 december 2009 förstatligades HGAA. I samband med detta godkände kommissionen, genom sitt beslut av den 23 december 2009 i stödärendena C 16/2009 och N 698/2009 (6) (nedan kallad räddningsbeslutet av december 2009) på grundval av artikel 107.3 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), genomförandet av flera tillfälliga stödåtgärder fram till dess att en trovärdig omstruktureringsplan hade presenterats. Genom samma beslut utvidgade kommissionen det formella granskningsförfarandet till att omfatta ytterligare stödåtgärder som Österrike hade genomfört till förmån för HGAA.

| (5) | Den 22 juni 2010 utvidgade kommissionen åter det formella granskningsförfarandet. Skälet var framför allt att den reviderade omstruktureringsplanen för HGAA, som hade lagts fram den 16 april 2010, inte tydligt visade hur bankens lönsamhet skulle återställas, hur en rimlig bördefördelning skulle uppnås, eller hur stödets snedvridande effekter på konkurrensen skulle motverkas på ett tillfredsställande sätt. Kommissionen förlängde även sitt godkännande av det stöd som den, genom räddningsbeslutet av december 2009, tillfälligt hade förklarat som förenligt med den inre marknaden fram till dess att granskningen av omstruktureringsplanen var slutförd (nedan kallad 2010 års förlängningsbeslut) (7). |
| --- | --- |

(5)

Den 22 juni 2010 utvidgade kommissionen åter det formella granskningsförfarandet. Skälet var framför allt att den reviderade omstruktureringsplanen för HGAA, som hade lagts fram den 16 april 2010, inte tydligt visade hur bankens lönsamhet skulle återställas, hur en rimlig bördefördelning skulle uppnås, eller hur stödets snedvridande effekter på konkurrensen skulle motverkas på ett tillfredsställande sätt. Kommissionen förlängde även sitt godkännande av det stöd som den, genom räddningsbeslutet av december 2009, tillfälligt hade förklarat som förenligt med den inre marknaden fram till dess att granskningen av omstruktureringsplanen var slutförd (nedan kallad 2010 års förlängningsbeslut) (7).

| (6) | Den 29 december 2010 anmälde Österrike ytterligare en åtgärd till förmån för HGAA i form av en tillgångsgaranti på 200 miljoner euro. Denna stödåtgärd godkändes genom kommissionens beslut av den 19 juli 2011 i stödärendena SA.32172 (2011/NN) och SA.32554 (2009/C) (8) (nedan kallad räddningsbeslutet av juli 2011). |
| --- | --- |

(6)

Den 29 december 2010 anmälde Österrike ytterligare en åtgärd till förmån för HGAA i form av en tillgångsgaranti på 200 miljoner euro. Denna stödåtgärd godkändes genom kommissionens beslut av den 19 juli 2011 i stödärendena SA.32172 (2011/NN) och SA.32554 (2009/C) (8) (nedan kallad räddningsbeslutet av juli 2011).

| (7) | Den 7 februari 2011 informerade kommissionen Österrike och Tyskland om att stödärendena N 698/2009 (9) (avseende HGAA) och C 16/2009 (avseende BayernLB) fortsättningsvis skulle behandlas i två separata förfaranden. Det förfarande som avsåg HGAA registrerades därefter som stödärende SA.32554 (2009/C). Detta beslut gäller endast stödärende SA.32554 (2009/C). |
| --- | --- |

(7)

Den 7 februari 2011 informerade kommissionen Österrike och Tyskland om att stödärendena N 698/2009 (9) (avseende HGAA) och C 16/2009 (avseende BayernLB) fortsättningsvis skulle behandlas i två separata förfaranden. Det förfarande som avsåg HGAA registrerades därefter som stödärende SA.32554 (2009/C). Detta beslut gäller endast stödärende SA.32554 (2009/C).

| (8) | Den 21 april 2011 inkom Österrike med en ny omstruktureringsplan för HGAA. |
| --- | --- |

(8)

Den 21 april 2011 inkom Österrike med en ny omstruktureringsplan för HGAA.

| (9) | Den 3 december 2012 anmälde Österrike ytterligare stödåtgärder till förmån för HGAA, närmare bestämt ett statligt kapitaltillskott i form av kvotaktier och en statlig garanti för efterställda lån som emitterats av HGAA. I anmälan ställdes ett antal krav på HGAA. Åtgärderna godkändes tills vidare genom kommissionens beslut av den 5 december 2012 i stödärendet SA.32554 (2009/C) (10) (nedan kallad räddningsbeslutet av december 2012), under förutsättning att Österrike uppfyllde vissa åtaganden. Österrike har dock endast delvis uppfyllt dessa åtaganden. |
| --- | --- |

(9)

Den 3 december 2012 anmälde Österrike ytterligare stödåtgärder till förmån för HGAA, närmare bestämt ett statligt kapitaltillskott i form av kvotaktier och en statlig garanti för efterställda lån som emitterats av HGAA. I anmälan ställdes ett antal krav på HGAA. Åtgärderna godkändes tills vidare genom kommissionens beslut av den 5 december 2012 i stödärendet SA.32554 (2009/C) (10) (nedan kallad räddningsbeslutet av december 2012), under förutsättning att Österrike uppfyllde vissa åtaganden. Österrike har dock endast delvis uppfyllt dessa åtaganden.

| (10) | Den 5 oktober 2012 väckte Österrike talan om ogiltigförklaring av beslutet av den 25 juli 2012 i stödärendet SA.28487 (C 16/2009, f.d. N 254/2009) (11) avseende BayernLB. Detta beslut upphävdes senare och ersattes med kommissionens beslut av den 5 februari 2013 (12) (nedan kallad BayernLB-beslutet). |
| --- | --- |

(10)

Den 5 oktober 2012 väckte Österrike talan om ogiltigförklaring av beslutet av den 25 juli 2012 i stödärendet SA.28487 (C 16/2009, f.d. N 254/2009) (11) avseende BayernLB. Detta beslut upphävdes senare och ersattes med kommissionens beslut av den 5 februari 2013 (12) (nedan kallad BayernLB-beslutet).

| (11) | För en detaljerad beskrivning av förfarandet, se 2009 års beslut om att inleda förfarandet, räddningsbeslutet av december 2009, 2010 års förlängningsbeslut, räddningsbeslutet av juli 2011 samt räddningsbeslutet av december 2012. |
| --- | --- |

(11)

För en detaljerad beskrivning av förfarandet, se 2009 års beslut om att inleda förfarandet, räddningsbeslutet av december 2009, 2010 års förlängningsbeslut, räddningsbeslutet av juli 2011 samt räddningsbeslutet av december 2012.

| (12) | De olika omstruktureringsplanerna för HGAA och ändringarna av dessa var under perioden juli 2010–augusti 2013 föremål för ett flertal möten och telefonkonferenser, liksom för andra former av informationsutbyten mellan företrädare för Österrike, banken och kommissionens avdelningar. |
| --- | --- |

(12)

De olika omstruktureringsplanerna för HGAA och ändringarna av dessa var under perioden juli 2010–augusti 2013 föremål för ett flertal möten och telefonkonferenser, liksom för andra former av informationsutbyten mellan företrädare för Österrike, banken och kommissionens avdelningar.

| (13) | Den 29 juni 2013 inkom Österrike med en omstruktureringsplan, enligt vilken HGAA skulle avvecklas. Denna plan kompletterades den 27 augusti 2013. |
| --- | --- |

(13)

Den 29 juni 2013 inkom Österrike med en omstruktureringsplan, enligt vilken HGAA skulle avvecklas. Denna plan kompletterades den 27 augusti 2013.

2.   BESKRIVNING

2.1   STÖDMOTTAGANDE BANK

| (14) | HGAA är en internationell finanskoncern med säte i österrikiska Klagenfurt (Kärnten). Därifrån kontrolleras och styrs koncernens bank- och leasingverksamhet, inklusive avvecklingsdelen, via Hypo Alpe Adria Bank-International (nedan kallad HBInt). HBInt svarar för centrala, koncernövergripande funktioner så som koncerncontrolling och redovisning, riskhantering, rättsliga frågor och regelefterlevnad (”compliance”), likviditetsförvaltning, emissionsverksamhet och refinansiering av HGAA:s dotterbolag. |
| --- | --- |

(14)

HGAA är en internationell finanskoncern med säte i österrikiska Klagenfurt (Kärnten). Därifrån kontrolleras och styrs koncernens bank- och leasingverksamhet, inklusive avvecklingsdelen, via Hypo Alpe Adria Bank-International (nedan kallad HBInt). HBInt svarar för centrala, koncernövergripande funktioner så som koncerncontrolling och redovisning, riskhantering, rättsliga frågor och regelefterlevnad (”compliance”), likviditetsförvaltning, emissionsverksamhet och refinansiering av HGAA:s dotterbolag.

| (15) | I slutet av 2012 hade HGAA en balansomslutning på totalt 33,8 miljarder euro. De riskvägda tillgångarna uppgick till cirka 21 miljarder euro. |
| --- | --- |

(15)

I slutet av 2012 hade HGAA en balansomslutning på totalt 33,8 miljarder euro. De riskvägda tillgångarna uppgick till cirka 21 miljarder euro.

| (16) | HGAA ägs till 100 % av Republiken Österrike (13). |
| --- | --- |

(16)

HGAA ägs till 100 % av Republiken Österrike (13).

| (17) | Den 31 december 2008 var HGAA, genom sina bank- och/eller leasingdotterbolag, representerad i följande tolv länder: Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Italien, Kroatien, Montenegro, Serbien, Slovenien, Tyskland, Ukraina, Ungern samt Österrike. |
| --- | --- |

(17)

Den 31 december 2008 var HGAA, genom sina bank- och/eller leasingdotterbolag, representerad i följande tolv länder: Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Italien, Kroatien, Montenegro, Serbien, Slovenien, Tyskland, Ukraina, Ungern samt Österrike.

| (18) | Idag bedriver HGAA sin verksamhet i Österrike med HBA. Banken är även representerad i Bosnien och Hercegovina (med de båda bankerna HBFBiH och – i Republika Srpska – HBRS, inklusive leasingbolaget HLRS), Kroatien (med HBC och det integrerade leasingbolaget HAALC), Montenegro (med HBM), Serbien (med HBSE) samt Slovenien (med HBS och leasingbolaget HLS) (tillsammans kallas dessa de sydosteuropeiska länderna eller SEE-nätverket [SEE – South Eastern Europe]). |
| --- | --- |

(18)

Idag bedriver HGAA sin verksamhet i Österrike med HBA. Banken är även representerad i Bosnien och Hercegovina (med de båda bankerna HBFBiH och – i Republika Srpska – HBRS, inklusive leasingbolaget HLRS), Kroatien (med HBC och det integrerade leasingbolaget HAALC), Montenegro (med HBM), Serbien (med HBSE) samt Slovenien (med HBS och leasingbolaget HLS) (tillsammans kallas dessa de sydosteuropeiska länderna eller SEE-nätverket [SEE – South Eastern Europe]).

| (19) | För många av bankens industriportföljer och finansdotterbolag har avvecklingsprocessen redan inletts. Italienska HBI bedriver ingen ny affärsverksamhet sedan den 1 juli 2013. Till övriga dotterbolag som ska avvecklas hör i Bosnien och Hercegovina leasingbolaget HETABiH samt avvecklingsbolaget BORA, som bildats genom överföring av banktillgångar, i Bulgarien leasingbolaget HLBG, i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien leasingbolaget HLMK, i Italien leasingbolaget HLI, i Kroatien leasingbolaget HLC samt avvecklingsbolaget H-ABDUCO, som bildats genom överföring av banktillgångar, i Montenegro leasingbolaget HLM samt avvecklingsbolaget HDM, som bildats genom överföring av banktillgångar, i Serbien leasingbolagen HLSE och HRSE, i Slovenien de båda bolagen TCK och TCV, som bildats genom överföring av bank- och leasingverksamheter, i Tyskland leasingbolaget HLG, i Ukraina leasingbolaget HLUA, i Ungern leasingbolaget HLHU, samt i Österrike leasingbolaget HLA (14). Avvecklingen av Alpe Adria Privatbank i Liechtenstein är redan slutförd. |
| --- | --- |

(19)

För många av bankens industriportföljer och finansdotterbolag har avvecklingsprocessen redan inletts. Italienska HBI bedriver ingen ny affärsverksamhet sedan den 1 juli 2013. Till övriga dotterbolag som ska avvecklas hör i Bosnien och Hercegovina leasingbolaget HETABiH samt avvecklingsbolaget BORA, som bildats genom överföring av banktillgångar, i Bulgarien leasingbolaget HLBG, i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien leasingbolaget HLMK, i Italien leasingbolaget HLI, i Kroatien leasingbolaget HLC samt avvecklingsbolaget H-ABDUCO, som bildats genom överföring av banktillgångar, i Montenegro leasingbolaget HLM samt avvecklingsbolaget HDM, som bildats genom överföring av banktillgångar, i Serbien leasingbolagen HLSE och HRSE, i Slovenien de båda bolagen TCK och TCV, som bildats genom överföring av bank- och leasingverksamheter, i Tyskland leasingbolaget HLG, i Ukraina leasingbolaget HLUA, i Ungern leasingbolaget HLHU, samt i Österrike leasingbolaget HLA (14). Avvecklingen av Alpe Adria Privatbank i Liechtenstein är redan slutförd.

| (20) | I nedanstående skäl ges en översikt över de verksamhetsenheter som fortfarande är aktiva. |
| --- | --- |

(20)

I nedanstående skäl ges en översikt över de verksamhetsenheter som fortfarande är aktiva.

| (21) | Det österrikiska dotterbolaget HBA säljer banktjänster till privatkunder, företag och institutioner. HBA tillhandahåller alla de typiska banktjänster som kännetecknar en universalbank och har en stark regional förankring i Kärnten samt ytterligare kontor i Wien och Salzburg. Bankens marknadsandel i Österrike motsvarar mindre än [...] (15) % räknat på tillgångar och cirka [...] % räknat på inlåning. |
| --- | --- |

(21)

Det österrikiska dotterbolaget HBA säljer banktjänster till privatkunder, företag och institutioner. HBA tillhandahåller alla de typiska banktjänster som kännetecknar en universalbank och har en stark regional förankring i Kärnten samt ytterligare kontor i Wien och Salzburg. Bankens marknadsandel i Österrike motsvarar mindre än [...] (15) % räknat på tillgångar och cirka [...] % räknat på inlåning.

| (22) | I Slovenien är koncernen representerad genom banken HBS (marknadsandel på cirka [...] % räknat på tillgångar och [...] % räknat på inlåning). Leasingbolaget HLS är främst aktivt inom produktleasing men har även viss verksamhet inom fastighetsleasing. |
| --- | --- |

(22)

I Slovenien är koncernen representerad genom banken HBS (marknadsandel på cirka [...] % räknat på tillgångar och [...] % räknat på inlåning). Leasingbolaget HLS är främst aktivt inom produktleasing men har även viss verksamhet inom fastighetsleasing.

| (23) | Kroatiska HBC är en universalbank (marknadsandel på cirka [...] % räknat på tillgångar och [...] % räknat på inlåning). HAALC bedriver leasingverksamhet och innehar en marknadsandel på cirka [...] % räknat på nyfinansieringsvolym. |
| --- | --- |

(23)

Kroatiska HBC är en universalbank (marknadsandel på cirka [...] % räknat på tillgångar och [...] % räknat på inlåning). HAALC bedriver leasingverksamhet och innehar en marknadsandel på cirka [...] % räknat på nyfinansieringsvolym.

| (24) | I Bosnien och Hercegovina finns två olika banker: HBRS i Republika Srpska (marknadsandel på cirka [...] % räknat på tillgångar och [...] % räknat på inlåning) och HBFBiH i Federationen Bosnien och Hercegovina (marknadsandel på cirka [...] % räknat på tillgångar). Leasingbolaget HLRS, som ägs av HBRS, innehar en marknadsandel på cirka [...] % räknat på nyfinansieringsvolym. |
| --- | --- |

(24)

I Bosnien och Hercegovina finns två olika banker: HBRS i Republika Srpska (marknadsandel på cirka [...] % räknat på tillgångar och [...] % räknat på inlåning) och HBFBiH i Federationen Bosnien och Hercegovina (marknadsandel på cirka [...] % räknat på tillgångar). Leasingbolaget HLRS, som ägs av HBRS, innehar en marknadsandel på cirka [...] % räknat på nyfinansieringsvolym.

| (25) | I Montenegro uppgår HBM:s marknadsandel till cirka [...] % räknat på tillgångar. Den leasingverksamhet som banken genererar motsvarar en marknadsandel på [...] %. |
| --- | --- |

(25)

I Montenegro uppgår HBM:s marknadsandel till cirka [...] % räknat på tillgångar. Den leasingverksamhet som banken genererar motsvarar en marknadsandel på [...] %.

| (26) | Serbiska HBSE har sin huvudsakliga verksamhet i hushålls- och företagssegmentet (marknadsandel på cirka [...] % räknat på tillgångar och [...] % räknat på inlåning). |
| --- | --- |

(26)

Serbiska HBSE har sin huvudsakliga verksamhet i hushålls- och företagssegmentet (marknadsandel på cirka [...] % räknat på tillgångar och [...] % räknat på inlåning).

2.2   STÖDÅTGÄRDER

December 2008 – Åtgärder genomförda av BayernLB och statliga åtgärder inom ramen för det österrikiska bankräddningspaketet

| (27) | Under 2008 erhöll HGAA stöd från sin dåvarande aktieägare BayernLB samt från Republiken Österrike.






  — | I december 2008 erhöll HGAA ett kapitaltillskott på 700 miljoner euro från BayernLB, dåvarande majoritetsägare i HGAA. Bayern LB hade samma månad i sin tur mottagit statligt stöd från den tyska delstaten Bayern. |
| --- | --- | --- |

(27)

Under 2008 erhöll HGAA stöd från sin dåvarande aktieägare BayernLB samt från Republiken Österrike.

—

I december 2008 erhöll HGAA ett kapitaltillskott på 700 miljoner euro från BayernLB, dåvarande majoritetsägare i HGAA. Bayern LB hade samma månad i sin tur mottagit statligt stöd från den tyska delstaten Bayern.

| — | Den 29 december 2008 erhöll HGAA, på grundval av bankräddningspaketet, 900 miljoner euro i primärt andelskapital från Republiken Österrike, samt likviditetsgarantier på 1,35 miljarder euro för obligationsemissioner. |
| --- | --- |

—

Den 29 december 2008 erhöll HGAA, på grundval av bankräddningspaketet, 900 miljoner euro i primärt andelskapital från Republiken Österrike, samt likviditetsgarantier på 1,35 miljarder euro för obligationsemissioner.

December 2009 – Statlig rekapitalisering och statliga garantier

| (28) | I samband med att HGAA förstatligades mottog banken följande stöd:






  — | En tillfällig garanti på 100 miljoner euro från Österrike enligt de villkor kopplade till banker i svårigheter som anges i bankräddningspaketet. |
| --- | --- | --- |

(28)

I samband med att HGAA förstatligades mottog banken följande stöd:

—

En tillfällig garanti på 100 miljoner euro från Österrike enligt de villkor kopplade till banker i svårigheter som anges i bankräddningspaketet.

| — | En rekapitalisering på 450 miljoner euro från Österrike enligt de villkor kopplade till banker i svårigheter som anges i bankräddningspaketet. |
| --- | --- |

—

En rekapitalisering på 450 miljoner euro från Österrike enligt de villkor kopplade till banker i svårigheter som anges i bankräddningspaketet.

Januari 2011 – Tillgångsgaranti

| (29) | Till följd av det ytterligare behovet av nedskrivningar beviljade Österrike HGAA en tillgångsgaranti på 200 miljoner euro för perioden från och med den 31 december 2010 till och med den 30 juni 2013. |
| --- | --- |

(29)

Till följd av det ytterligare behovet av nedskrivningar beviljade Österrike HGAA en tillgångsgaranti på 200 miljoner euro för perioden från och med den 31 december 2010 till och med den 30 juni 2013.

December 2012 – Statlig rekapitalisering och statliga garantier

| (30) | Enligt ett beslut från den österrikiska tillsynsmyndigheten för de finansiella marknaderna hade HGAA ålagts att per den 31 december 2012 uppfylla en högre kapitaltäckningskvot på 12,04 %. Med anledning av detta genomförde de österrikiska myndigheterna följande åtgärder till förmån för HGAA:






  — | En höjning av aktiekapitalet med 500 miljoner euro genom köp av kvotaktier och |
| --- | --- | --- |

(30)

Enligt ett beslut från den österrikiska tillsynsmyndigheten för de finansiella marknaderna hade HGAA ålagts att per den 31 december 2012 uppfylla en högre kapitaltäckningskvot på 12,04 %. Med anledning av detta genomförde de österrikiska myndigheterna följande åtgärder till förmån för HGAA:

—

En höjning av aktiekapitalet med 500 miljoner euro genom köp av kvotaktier och

| — | en statlig garanti på 1 miljard euro för efterställda supplementärkapitalinstrument. |
| --- | --- |

—

en statlig garanti på 1 miljard euro för efterställda supplementärkapitalinstrument.

| (31) | En detaljerad beskrivning av banken och de stödåtgärder som hittills har godkänts återfinns i skälen 17–19 i beslutet om att inleda förfarandet, i skälen 13–15 respektive 27–40 i räddningsbeslutet av december 2009, i skälen 15–19 i räddningsbeslutet av juli 2011 samt i skälen 10–12 i räddningsbeslutet av december 2012. |
| --- | --- |

(31)

En detaljerad beskrivning av banken och de stödåtgärder som hittills har godkänts återfinns i skälen 17–19 i beslutet om att inleda förfarandet, i skälen 13–15 respektive 27–40 i räddningsbeslutet av december 2009, i skälen 15–19 i räddningsbeslutet av juli 2011 samt i skälen 10–12 i räddningsbeslutet av december 2012.

2.3   YTTERLIGARE STÖDÅTGÄRDER SOM ÄNNU INTE GENOMFÖRTS

| (32) | I omstruktureringsplanen förutses att avvecklingsdelen under perioden 2013–2017 kommer att vara i behov av ytterligare kapital motsvarande cirka 2,6 miljarder euro (basscenario). I det pessimistiska scenariot uppgår det beloppet till 4,7 miljarder euro och i stresscenariot till 5,4 miljarder euro. Om kapitalet tillhandahålls i form av likviditet skulle det enligt basscenariot innebära ett ytterligare likviditetsbehov för HGAA på 2,5 miljarder euro, ett belopp som i det pessimistiska stresscenariot skulle stiga till uppskattningsvis 3,3 miljarder euro fram till 2017. (Om andra kapitalåtgärder skulle genomföras än sådana som påverkar likviditeten kan eventuellt mer omfattande likviditetsåtgärder komma att krävas.) |
| --- | --- |

(32)

I omstruktureringsplanen förutses att avvecklingsdelen under perioden 2013–2017 kommer att vara i behov av ytterligare kapital motsvarande cirka 2,6 miljarder euro (basscenario). I det pessimistiska scenariot uppgår det beloppet till 4,7 miljarder euro och i stresscenariot till 5,4 miljarder euro. Om kapitalet tillhandahålls i form av likviditet skulle det enligt basscenariot innebära ett ytterligare likviditetsbehov för HGAA på 2,5 miljarder euro, ett belopp som i det pessimistiska stresscenariot skulle stiga till uppskattningsvis 3,3 miljarder euro fram till 2017. (Om andra kapitalåtgärder skulle genomföras än sådana som påverkar likviditeten kan eventuellt mer omfattande likviditetsåtgärder komma att krävas.)

| (33) | Österrike har begärt att kommissionen i förebyggande syfte ska godkänna det statliga stöd som kan komma att krävas för att hantera ytterligare kapital- och likvididetsbehov på ett sätt som säkerställer att samtliga rättsliga krav uppfylls och förluster täcks. Det beviljade kapitalbeloppet kommer att vara begränsat till den summa som krävs för att uppfylla det lagstadgade kapitaltäckningskravet. Att så är fallet ska intygas av den ansvariga tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

(33)

Österrike har begärt att kommissionen i förebyggande syfte ska godkänna det statliga stöd som kan komma att krävas för att hantera ytterligare kapital- och likvididetsbehov på ett sätt som säkerställer att samtliga rättsliga krav uppfylls och förluster täcks. Det beviljade kapitalbeloppet kommer att vara begränsat till den summa som krävs för att uppfylla det lagstadgade kapitaltäckningskravet. Att så är fallet ska intygas av den ansvariga tillsynsmyndigheten.

2.4   BIDRAG FRÅN HGAA:S TIDIGARE AKTIEÄGARE

| (34) | Innan HGAA förstatligades ägdes banken av BayernLB (67,08 %), delstaten Kärnten genom Kärntner Landesholding (12,42 %), Grazer Wechselseitige Versicherung AG (”GRAWE”) (20,48 %) och medarbetarstiftelsen Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 %). |
| --- | --- |

(34)

Innan HGAA förstatligades ägdes banken av BayernLB (67,08 %), delstaten Kärnten genom Kärntner Landesholding (12,42 %), Grazer Wechselseitige Versicherung AG (”GRAWE”) (20,48 %) och medarbetarstiftelsen Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 %).

| (35) | Samtliga ägare avsade sig sina rättigheter som aktieägare, i och med att de för en symbolisk summa på 1 euro avyttrade sina aktier till Österrike. |
| --- | --- |

(35)

Samtliga ägare avsade sig sina rättigheter som aktieägare, i och med att de för en symbolisk summa på 1 euro avyttrade sina aktier till Österrike.

| (36) | BayernLB avstod från alla sina rättigheter som aktieägare, även från redan inbetalat supplementärkapital på 300 miljoner euro, och befriade HGAA från sin skyldighet att betala tillbaka tidigare beviljade lån på 525 miljoner euro (16). |
| --- | --- |

(36)

BayernLB avstod från alla sina rättigheter som aktieägare, även från redan inbetalat supplementärkapital på 300 miljoner euro, och befriade HGAA från sin skyldighet att betala tillbaka tidigare beviljade lån på 525 miljoner euro (16).

| (37) | För att säkra HGAA:s likviditet förnyade BayernLB en kreditlimit på [...] euro, som hade löpt ut i december 2009. Dessutom kom parterna överens om att HGAA skulle få behålla de [...] euro som banken erhållit från BayernLB inom ramen för koncernintern finansiering till och med den 31 december 2013. 2014 skulle HGAA få behålla finansiering från BayernLB motsvarande [...] euro, och 2015 finansiering motsvarande [...] euro. Om en uppdelning av banken skulle ske eller en ekonomiskt jämförbar åtgärd skulle vidtas som hotar HGAA:s existens, garanteras dessa belopp av Österrike (17). |
| --- | --- |

(37)

För att säkra HGAA:s likviditet förnyade BayernLB en kreditlimit på [...] euro, som hade löpt ut i december 2009. Dessutom kom parterna överens om att HGAA skulle få behålla de [...] euro som banken erhållit från BayernLB inom ramen för koncernintern finansiering till och med den 31 december 2013. 2014 skulle HGAA få behålla finansiering från BayernLB motsvarande [...] euro, och 2015 finansiering motsvarande [...] euro. Om en uppdelning av banken skulle ske eller en ekonomiskt jämförbar åtgärd skulle vidtas som hotar HGAA:s existens, garanteras dessa belopp av Österrike (17).

| (38) | BayernLB tillsköt redan 2008 ett kapital på 700 miljoner euro till HGAA. Detta kapital är nu helt förbrukat, eftersom hela beloppet användes till att täcka uppkomna förluster. |
| --- | --- |

(38)

BayernLB tillsköt redan 2008 ett kapital på 700 miljoner euro till HGAA. Detta kapital är nu helt förbrukat, eftersom hela beloppet användes till att täcka uppkomna förluster.

| (39) | GRAWE tecknade 30 miljoner euro i icke-konvertibelt, primärt, andelskapital med en årlig utdelning på 6 % från och med 2013 (förutsatt att HGAA skulle gå med vinst). Den 30 maj 2011 sänktes andelskapitalets nominella värde till 9 miljoner euro efter en nedsättning av aktiekapitalet. |
| --- | --- |

(39)

GRAWE tecknade 30 miljoner euro i icke-konvertibelt, primärt, andelskapital med en årlig utdelning på 6 % från och med 2013 (förutsatt att HGAA skulle gå med vinst). Den 30 maj 2011 sänktes andelskapitalets nominella värde till 9 miljoner euro efter en nedsättning av aktiekapitalet.

| (40) | GRAWE tillhandahöll dessutom, fram till och med den 31 december 2013, en säkerställd likviditet på 100 miljoner euro (50 miljoner euro garanterades av österrikiska statsobligationer och 50 miljoner euro av andra tillgångar godtagbara för emittering av säkerställda obligationer). |
| --- | --- |

(40)

GRAWE tillhandahöll dessutom, fram till och med den 31 december 2013, en säkerställd likviditet på 100 miljoner euro (50 miljoner euro garanterades av österrikiska statsobligationer och 50 miljoner euro av andra tillgångar godtagbara för emittering av säkerställda obligationer).

| (41) | Delstaten Kärnten bidrog i december 2009 till bankens räddning genom följande åtgärder:






  — | En rekapitalisering på 200 miljoner euro uppdelad i två steg: Dels konverterade Kärnten 50 miljoner euro i supplementärkapital till cirka 31 miljoner euro primärt andelskapital, dels tillsköt delstaten 150 miljoner euro i form av andelskapital. Andelskapitalet kopplades till en vinstberoende utdelning på 6 %, som skulle förfalla till betalning första gången under räkenskapsåret 2013. Det hittills tillförda andelskapitalet på sammanlagt 181 miljoner euro har i dagsläget minskat till 55 miljoner euro till följd av en nedsättning av aktiekapitalet. |
| --- | --- | --- |

(41)

Delstaten Kärnten bidrog i december 2009 till bankens räddning genom följande åtgärder:

—

En rekapitalisering på 200 miljoner euro uppdelad i två steg: Dels konverterade Kärnten 50 miljoner euro i supplementärkapital till cirka 31 miljoner euro primärt andelskapital, dels tillsköt delstaten 150 miljoner euro i form av andelskapital. Andelskapitalet kopplades till en vinstberoende utdelning på 6 %, som skulle förfalla till betalning första gången under räkenskapsåret 2013. Det hittills tillförda andelskapitalet på sammanlagt 181 miljoner euro har i dagsläget minskat till 55 miljoner euro till följd av en nedsättning av aktiekapitalet.

| — | Likviditetslån på ungefär 200 miljoner euro från delstaten Kärnten inom ramen för befintliga affärsförbindelser. |
| --- | --- |

—

Likviditetslån på ungefär 200 miljoner euro från delstaten Kärnten inom ramen för befintliga affärsförbindelser.

| (42) | I tabellen nedan ges en översikt över de ursprungliga summor som har tillförts HGAA i form av andelskapital (samtliga belopp har tillförts HBInt) och dessa summors aktuella värde. Värt att notera i sammanhanget är att andelskapital inte ger några rösträtter. Alla röstberättigade aktier innehas av Republiken Österrike.

  Tabell 1


  Översikt andelskapital








  Andelskapital, fördelat på tidigare aktieägare |
| --- | --- |
| | Ursprungligt belopp (i euro) | Efter nedsättningen av aktiekapital och andra åtgärder (konvertering etc.) |
| GRAWE | 30 000 000 | 9 170 369 |
| Delstaten Kärnten | 30 772 982 | 9 406 653 |
| Delstaten Kärnten | 150 000 000 | 45 851 845 |
| Delsumma | 210 772 982 | 64 428 867 |
| Republiken Österrike | 900 000 000 | 275 111 073 |
| Totalt | 1 110 772 982 | 339 539 940 |

(42)

I tabellen nedan ges en översikt över de ursprungliga summor som har tillförts HGAA i form av andelskapital (samtliga belopp har tillförts HBInt) och dessa summors aktuella värde. Värt att notera i sammanhanget är att andelskapital inte ger några rösträtter. Alla röstberättigade aktier innehas av Republiken Österrike.

Tabell 1

Översikt andelskapital

Andelskapital, fördelat på tidigare aktieägare

Ursprungligt belopp (i euro)

Efter nedsättningen av aktiekapital och andra åtgärder (konvertering etc.)

GRAWE

30 000 000

9 170 369

Delstaten Kärnten

30 772 982

9 406 653

Delstaten Kärnten

150 000 000

45 851 845

Delsumma

210 772 982

64 428 867

Republiken Österrike

900 000 000

275 111 073

Totalt

1 110 772 982

339 539 940

| (43) | HGAA har ökat på sin kapitalbas genom att köpa tillbaka olika hybridinstrument och andra kapitalinstrument till priser klart lägre än deras nominella värde, alternativt återkallat dem helt: I april 2012 genomförde HGAA en transaktion som ledde till en ökning av primärkapitalet med 153 miljoner euro. I augusti 2012 återkallade banken ett antal hybridinstrument och genererade därigenom ytterligare kapital på 23,5 miljoner euro. I december 2012 erbjöd sig HGAA att köpa tillbaka ännu fler kapitalinstrument, vilket gav en betydande vinst på [...] euro. |
| --- | --- |

(43)

HGAA har ökat på sin kapitalbas genom att köpa tillbaka olika hybridinstrument och andra kapitalinstrument till priser klart lägre än deras nominella värde, alternativt återkallat dem helt: I april 2012 genomförde HGAA en transaktion som ledde till en ökning av primärkapitalet med 153 miljoner euro. I augusti 2012 återkallade banken ett antal hybridinstrument och genererade därigenom ytterligare kapital på 23,5 miljoner euro. I december 2012 erbjöd sig HGAA att köpa tillbaka ännu fler kapitalinstrument, vilket gav en betydande vinst på [...] euro.

| (44) | Eftersom HGAA gick med förlust betalades dessutom inga vinstberoende utdelningar eller kuponger ut till innehavare av egetkapitalinstrument (andelskapital och andra hybridkapitalinstrument). Det innebar att HGAA under 2009 och 2010 kunde hålla inne mer än [...] euro. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom HGAA gick med förlust betalades dessutom inga vinstberoende utdelningar eller kuponger ut till innehavare av egetkapitalinstrument (andelskapital och andra hybridkapitalinstrument). Det innebar att HGAA under 2009 och 2010 kunde hålla inne mer än [...] euro.

2.5   ORSAKER TILL HGAA:S PROBLEM

| (45) | De problem som HGAA står inför kan i första hand härledas till en aggressiv tillväxtstrategi som baserats på en förmånlig, statligt garanterad finansiering. |
| --- | --- |

(45)

De problem som HGAA står inför kan i första hand härledas till en aggressiv tillväxtstrategi som baserats på en förmånlig, statligt garanterad finansiering.

| (46) | HGAA satsade stort på en snabb tillväxt och återhämtning på de sydosteuropeiska marknaderna. Särskilt under perioden 2000–2007 gick HGAA in på många nya marknader. Därigenom ökade banken sin balansomslutning från 9,8 miljarder euro (31 december 2002) till 43,3 miljarder euro (31 december 2008).

  Tabell 2


  HGAA:s expansion, fördelat på land och verksamhetsområde |
| --- | --- |

(46)

HGAA satsade stort på en snabb tillväxt och återhämtning på de sydosteuropeiska marknaderna. Särskilt under perioden 2000–2007 gick HGAA in på många nya marknader. Därigenom ökade banken sin balansomslutning från 9,8 miljarder euro (31 december 2002) till 43,3 miljarder euro (31 december 2008).

Tabell 2

HGAA:s expansion, fördelat på land och verksamhetsområde

| (47) | En förutsättning för expansionsstrategin var de låga finansieringskostnaderna, som var resultatet av statliga garantier (ansvarsförbindelse) från delstaten Kärnten, vilka steg från 4,9 miljarder euro (31 december 2002) till 20,7 miljarder euro (31 december 2009). Tillgången till förmånlig finansiering gjorde att HGAA försummade nyinlåningen på lokalplanet. |
| --- | --- |

(47)

En förutsättning för expansionsstrategin var de låga finansieringskostnaderna, som var resultatet av statliga garantier (ansvarsförbindelse) från delstaten Kärnten, vilka steg från 4,9 miljarder euro (31 december 2002) till 20,7 miljarder euro (31 december 2009). Tillgången till förmånlig finansiering gjorde att HGAA försummade nyinlåningen på lokalplanet.

| (48) | Den snabba resultattillväxten på de sydosteuropeiska marknaderna och den förmånliga, statligt garanterade finansieringen gav kortsiktiga vinster. Mellan 2002 och 2006 gick HGAA med vinst varje år (utom 2004). Affärsmodellen dolde dock underliggande risker kopplade till försämrad kvalitet på tillgångar och försämrad refinansiering, vilket fick till följd att banken inte utförde den nödvändiga granskning eller utvecklade de rutiner för intern kontroll och riskhantering som hade krävts för att kunna reagera på de nya behov som uppstod efter expansionen. Strategin var inriktad på att öka affärsvolymen, vilket resulterade i att banken tog stora risker, framför allt i projekt inom fastighetssektorn och turistnäringen, samt genom en systematisk felbedömning av ekonomiska och operativa risker. Eftersom det saknades lämpliga kontrollmekanismer utsattes banken dessutom för bedrägerier, vilket resulterade i flera brottsutredningar. Med tiden tyngdes bankens portfölj alltmer ner av en stor andel nödlidande krediter, bland annat på grund av att tillräckliga säkerheter saknades. I många fall var det svårt eller omöjligt att avyttra de säkerheter som låg till grund för krediterna, vilket ledde till att omfattande nedskrivningar blev nödvändiga. |
| --- | --- |

(48)

Den snabba resultattillväxten på de sydosteuropeiska marknaderna och den förmånliga, statligt garanterade finansieringen gav kortsiktiga vinster. Mellan 2002 och 2006 gick HGAA med vinst varje år (utom 2004). Affärsmodellen dolde dock underliggande risker kopplade till försämrad kvalitet på tillgångar och försämrad refinansiering, vilket fick till följd att banken inte utförde den nödvändiga granskning eller utvecklade de rutiner för intern kontroll och riskhantering som hade krävts för att kunna reagera på de nya behov som uppstod efter expansionen. Strategin var inriktad på att öka affärsvolymen, vilket resulterade i att banken tog stora risker, framför allt i projekt inom fastighetssektorn och turistnäringen, samt genom en systematisk felbedömning av ekonomiska och operativa risker. Eftersom det saknades lämpliga kontrollmekanismer utsattes banken dessutom för bedrägerier, vilket resulterade i flera brottsutredningar. Med tiden tyngdes bankens portfölj alltmer ner av en stor andel nödlidande krediter, bland annat på grund av att tillräckliga säkerheter saknades. I många fall var det svårt eller omöjligt att avyttra de säkerheter som låg till grund för krediterna, vilket ledde till att omfattande nedskrivningar blev nödvändiga.

| (49) | Dessutom tog banken en extra stor återbetalningsrisk, eftersom en betydande del av dess krediter till privatpersoner och små och medelstora företag i de sydosteuropeiska länderna var utställda i euro eller schweiziska franc. Efter uppskrivningen – i synnerhet av den schweiziska francen – i förhållande till de lokala valutorna realiserades dessa risker delvis. |
| --- | --- |

(49)

Dessutom tog banken en extra stor återbetalningsrisk, eftersom en betydande del av dess krediter till privatpersoner och små och medelstora företag i de sydosteuropeiska länderna var utställda i euro eller schweiziska franc. Efter uppskrivningen – i synnerhet av den schweiziska francen – i förhållande till de lokala valutorna realiserades dessa risker delvis.

| (50) | Utifrån den riskprofil som banken hade med tanke på sin huvudsakliga kundbas och portfölj, agerade den med otillräckligt kapital, även om den hela tiden höll sig inom ramen för då gällande lagstadgade krav. När situationen förvärrades kom detta mycket snabbt att utgöra ett problem. Av en beräkning i den avvecklingsplan som presenterats framgår att banken utan stödåtgärder hade uppvisat en negativ kapitaltäckningskvot från och med 2013, såväl för primärkapitalet [...] som för det egna kapitalet totalt [...]. Denna beräkning saknar verklighetsförankring i den mening att en neddragning eller avveckling av banken i så fall hade krävts ännu tidigare. Enligt Österrikes redogörelser skulle en avveckling ha haft en negativ inverkan på stabiliteten i det österrikiska finansiella systemet, i synnerhet på grund av de garantier som delstaten Kärnten hade ställt ut, och som delstaten kanske hade varit tvungen att infria i ett sådant scenario. Påverkan hade dock även varit märkbar i de sydosteuropeiska länder där HGAA har en betydande marknadsandel. |
| --- | --- |

(50)

Utifrån den riskprofil som banken hade med tanke på sin huvudsakliga kundbas och portfölj, agerade den med otillräckligt kapital, även om den hela tiden höll sig inom ramen för då gällande lagstadgade krav. När situationen förvärrades kom detta mycket snabbt att utgöra ett problem. Av en beräkning i den avvecklingsplan som presenterats framgår att banken utan stödåtgärder hade uppvisat en negativ kapitaltäckningskvot från och med 2013, såväl för primärkapitalet [...] som för det egna kapitalet totalt [...]. Denna beräkning saknar verklighetsförankring i den mening att en neddragning eller avveckling av banken i så fall hade krävts ännu tidigare. Enligt Österrikes redogörelser skulle en avveckling ha haft en negativ inverkan på stabiliteten i det österrikiska finansiella systemet, i synnerhet på grund av de garantier som delstaten Kärnten hade ställt ut, och som delstaten kanske hade varit tvungen att infria i ett sådant scenario. Påverkan hade dock även varit märkbar i de sydosteuropeiska länder där HGAA har en betydande marknadsandel.

| (51) | Banken insåg för sent att dess affärsmodell inte fungerade, och reagerade för långsamt, vilket delvis berodde på koncernens komplexa struktur och delvis på att det är svårt att förvalta en så pass stor och heterogen koncern. |
| --- | --- |

(51)

Banken insåg för sent att dess affärsmodell inte fungerade, och reagerade för långsamt, vilket delvis berodde på koncernens komplexa struktur och delvis på att det är svårt att förvalta en så pass stor och heterogen koncern.

| (52) | Fortfarande så sent som i början av [...] var kvaliteten på de tillgångar som var kopplade till ny affärsverksamhet problematisk, och med hänsyn till rimliga risk- och kapitalkostnader var marginalerna fortfarande för små. |
| --- | --- |

(52)

Fortfarande så sent som i början av [...] var kvaliteten på de tillgångar som var kopplade till ny affärsverksamhet problematisk, och med hänsyn till rimliga risk- och kapitalkostnader var marginalerna fortfarande för små.

| (53) | Av de omstruktureringsplaner som tidigare hade presenterats framgick inte hur HGAA ska kunna existera som oberoende, lönsamt företag. |
| --- | --- |

(53)

Av de omstruktureringsplaner som tidigare hade presenterats framgick inte hur HGAA ska kunna existera som oberoende, lönsamt företag.

| (54) | Av basscenarierna i den dokumentation som Österrike har inkommit med, och som utgör grunden för detta beslut (18), framgår även att koncernens resultat för hela perioden 2013–2017 kommer att vara negativt, och att kapitalbehovet dessutom kommer att tillåtas stiga med ytterligare [...] euro. Till och med i det så kallade ”Management-scenariot”, som inte innehåller några tillfredsställande åtgärder för att begränsa en eventuell snedvridning av konkurrensen, förutspås endast en blygsam vinst [...] för 2017. För åren dessförinnan förutspås förluster. Dessutom beaktar dessa prognoser inte heller potentiella kostnader för förlängning av utställda garantier efter 2013. |
| --- | --- |

(54)

Av basscenarierna i den dokumentation som Österrike har inkommit med, och som utgör grunden för detta beslut (18), framgår även att koncernens resultat för hela perioden 2013–2017 kommer att vara negativt, och att kapitalbehovet dessutom kommer att tillåtas stiga med ytterligare [...] euro. Till och med i det så kallade ”Management-scenariot”, som inte innehåller några tillfredsställande åtgärder för att begränsa en eventuell snedvridning av konkurrensen, förutspås endast en blygsam vinst [...] för 2017. För åren dessförinnan förutspås förluster. Dessutom beaktar dessa prognoser inte heller potentiella kostnader för förlängning av utställda garantier efter 2013.

2.6   DELVIS UPPFYLLDA ÅTAGANDEN

| (55) | I räddningsbeslutet av december 2012 godkände kommissionen de åtgärder som Österrike hade anmält under förutsättning att medlemsstaten uppfyllde vissa åtaganden, som var avsedda att i möjligaste mån motverka en snedvridning av konkurrensen. Åtagandena gick ut på att begränsa bankens affärsverksamhet, bland annat vad gällde avkastningsnivåer, kundriskkategorier och löptider. De skulle bidra till att minska riskbeteenden och därmed möjligheten att expandera affärsvolymen på ett sätt som var till nackdel för konkurrenterna. |
| --- | --- |

(55)

I räddningsbeslutet av december 2012 godkände kommissionen de åtgärder som Österrike hade anmält under förutsättning att medlemsstaten uppfyllde vissa åtaganden, som var avsedda att i möjligaste mån motverka en snedvridning av konkurrensen. Åtagandena gick ut på att begränsa bankens affärsverksamhet, bland annat vad gällde avkastningsnivåer, kundriskkategorier och löptider. De skulle bidra till att minska riskbeteenden och därmed möjligheten att expandera affärsvolymen på ett sätt som var till nackdel för konkurrenterna.

| (56) | I januari 2013 meddelade Österrike kommissionen att HGAA av ekonomiska skäl inte hade möjlighet att uppfylla alla dessa åtaganden för vissa av sina bankdotterbolag. Framför allt avsågs här begränsningen av krediter i utländsk valuta, kraven på begränsning av kreditexponeringen mot stat och företag (utlåning endast till kunder med ett kreditbetyg på [...] eller högre), som enligt Österrike inte hade gått att genomföra i de sydosteuropeiska länderna, samt, för HBA, begränsningen av den finansiella exponeringen mot staten till högst [...]. |
| --- | --- |

(56)

I januari 2013 meddelade Österrike kommissionen att HGAA av ekonomiska skäl inte hade möjlighet att uppfylla alla dessa åtaganden för vissa av sina bankdotterbolag. Framför allt avsågs här begränsningen av krediter i utländsk valuta, kraven på begränsning av kreditexponeringen mot stat och företag (utlåning endast till kunder med ett kreditbetyg på [...] eller högre), som enligt Österrike inte hade gått att genomföra i de sydosteuropeiska länderna, samt, för HBA, begränsningen av den finansiella exponeringen mot staten till högst [...].

3.   AVVECKLINGSPLAN

| (57) | Den 29 juni 2013 presenterade Österrike en avvecklingsplan, enligt vilken HGAA ska avvecklas under ordnade former och på ett sådant sätt att det finns tillräckligt med tid för att avyttra potentiellt lönsamma tillgångar, och samtidigt successivt avveckla övriga tillgångar. |
| --- | --- |

(57)

Den 29 juni 2013 presenterade Österrike en avvecklingsplan, enligt vilken HGAA ska avvecklas under ordnade former och på ett sådant sätt att det finns tillräckligt med tid för att avyttra potentiellt lönsamma tillgångar, och samtidigt successivt avveckla övriga tillgångar.

| (58) | Enligt avvecklingsplanen ska HGAA:s balansomslutning minska från 43,3 miljarder euro i slutet av 2008 till 6,56 miljarder euro 2017, dvs. med 85 %. Under samma period ska även de riskvägda tillgångarna minska med 85 %, från 32,8 miljarder euro i slutet av 2008 till 4,75 miljarder euro. |
| --- | --- |

(58)

Enligt avvecklingsplanen ska HGAA:s balansomslutning minska från 43,3 miljarder euro i slutet av 2008 till 6,56 miljarder euro 2017, dvs. med 85 %. Under samma period ska även de riskvägda tillgångarna minska med 85 %, från 32,8 miljarder euro i slutet av 2008 till 4,75 miljarder euro.

| (59) | Avvecklingsstrategin gäller för de tre återstående delarna av HGAA: i) den österrikiska banken (HBA), ii) SEE-nätverket och iii) avvecklingsdelen. |
| --- | --- |

(59)

Avvecklingsstrategin gäller för de tre återstående delarna av HGAA: i) den österrikiska banken (HBA), ii) SEE-nätverket och iii) avvecklingsdelen.

| (60) | Avvecklingsarbetet kommer att ledas från koncernens huvudkontor, där det nu har skett en rad förbättringar, bland annat vad gäller riskhantering, rapportering, värdering av säkerheter och kreditvärdering (19). |
| --- | --- |

(60)

Avvecklingsarbetet kommer att ledas från koncernens huvudkontor, där det nu har skett en rad förbättringar, bland annat vad gäller riskhantering, rapportering, värdering av säkerheter och kreditvärdering (19).

| (61) | I centrum för avvecklingsplanen står slutförandet av den försäljning av HBA som redan har inletts samt en ökning av SEE-nätverkets attraktivitet, så att samtliga enheter där kan avyttras senast den 30 juni 2015. Österrike har här gjort en rad åtaganden vad gäller den nya affärsverksamheten, för att säkerställa att en tillfredsställande balans uppnås mellan risk och lönsamhet under perioden fram till dess att alla delar av SEE-nätverket har sålts. |
| --- | --- |

(61)

I centrum för avvecklingsplanen står slutförandet av den försäljning av HBA som redan har inletts samt en ökning av SEE-nätverkets attraktivitet, så att samtliga enheter där kan avyttras senast den 30 juni 2015. Österrike har här gjort en rad åtaganden vad gäller den nya affärsverksamheten, för att säkerställa att en tillfredsställande balans uppnås mellan risk och lönsamhet under perioden fram till dess att alla delar av SEE-nätverket har sålts.

| (62) | Bland annat kommer HGAA som princip endast att bevilja privatkunder nya hypotekslån med en belåningsgrad på minst [...]%, den interna kostnadsmatrisen för refinansieringen måste för varje nyexponering stå i rimlig proportion till den aktuella filialens eller det aktuella dotterbolagets refinansieringssituation, och [...] kommer endast – frånsett i vissa undantagsfall – att tilldelas kunder som har givits [...]. |
| --- | --- |

(62)

Bland annat kommer HGAA som princip endast att bevilja privatkunder nya hypotekslån med en belåningsgrad på minst [...]%, den interna kostnadsmatrisen för refinansieringen måste för varje nyexponering stå i rimlig proportion till den aktuella filialens eller det aktuella dotterbolagets refinansieringssituation, och [...] kommer endast – frånsett i vissa undantagsfall – att tilldelas kunder som har givits [...].

FÖRSÄLJNING AV HBA

| (63) | Den 31 maj 2013 ingicks ett avtal med Anadi Financial Holdings Pte. Ltd om försäljning av samtliga aktier i HBA. Transaktionen beräknas i nuläget vara slutförd den 31 december 2013 (20). |
| --- | --- |

(63)

Den 31 maj 2013 ingicks ett avtal med Anadi Financial Holdings Pte. Ltd om försäljning av samtliga aktier i HBA. Transaktionen beräknas i nuläget vara slutförd den 31 december 2013 (20).

| (64) | Fram till dess att försäljningen är verkställd kommer fokus för HBA fortsatt att ligga på bankens position som regional bank i Kärnten med filialer i Wien och Salzburg. En betydande neddragning av banken har redan skett i och med att en problemtyngd portfölj med ett värde motsvarande 1,99 miljarder euro knoppades av före den 31 december 2011. HBA:s balansomslutning uppgick den 31 december 2012 till 4,15 miljarder euro (att jämföra med en balansomslutning på 7,05 miljarder euro den 31 december 2008). |
| --- | --- |

(64)

Fram till dess att försäljningen är verkställd kommer fokus för HBA fortsatt att ligga på bankens position som regional bank i Kärnten med filialer i Wien och Salzburg. En betydande neddragning av banken har redan skett i och med att en problemtyngd portfölj med ett värde motsvarande 1,99 miljarder euro knoppades av före den 31 december 2011. HBA:s balansomslutning uppgick den 31 december 2012 till 4,15 miljarder euro (att jämföra med en balansomslutning på 7,05 miljarder euro den 31 december 2008).

SEE-NÄTVERKET

| (65) | SEE-nätverkets affärsverksamhet har redan genomgått en betydande reducering i och med att den koncentrerats till kärnmarknader och kärnkompetens i Slovenien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien samt Montenegro. Dessutom har de omsättningsbara enheterna i dessa länder genom en portföljöverföring befriats från kapital motsvarande 2,4 miljarder euro. Under 2013 planeras ytterligare en avknoppning till ett värde av [...] euro, för vilken de lokala tillsynsmyndigheternas godkännande fortfarande inväntas. Hela SEE-nätverkets balansomslutning, som den 31 december 2012 uppgick till 10,11 miljarder euro, kommer efter denna ytterligare portföljöverföring att sjunka till ett värde under [...] euro, dvs. till cirka [...] % av balansomslutningen den 31 december 2008 (14,8 miljarder euro). |
| --- | --- |

(65)

SEE-nätverkets affärsverksamhet har redan genomgått en betydande reducering i och med att den koncentrerats till kärnmarknader och kärnkompetens i Slovenien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien samt Montenegro. Dessutom har de omsättningsbara enheterna i dessa länder genom en portföljöverföring befriats från kapital motsvarande 2,4 miljarder euro. Under 2013 planeras ytterligare en avknoppning till ett värde av [...] euro, för vilken de lokala tillsynsmyndigheternas godkännande fortfarande inväntas. Hela SEE-nätverkets balansomslutning, som den 31 december 2012 uppgick till 10,11 miljarder euro, kommer efter denna ytterligare portföljöverföring att sjunka till ett värde under [...] euro, dvs. till cirka [...] % av balansomslutningen den 31 december 2008 (14,8 miljarder euro).

| (66) | Vidare har vissa förändringar gjorts i affärsstrategin för de sydosteuropeiska länderna. Den nya inriktningen på småindustri, detaljhandel och små och medelstora företag ska förbättra möjligheterna till avyttring av SEE-företagen. Även finansieringsstrategin kommer att genomgå en förändring. På lokalplanet ska SEE-enheterna fokusera mer på att hitta lokala finansieringskällor och mindre på att ta koncernmedel i anspråk. Ny affärsverksamhet finansieras redan helt genom lokala källor. |
| --- | --- |

(66)

Vidare har vissa förändringar gjorts i affärsstrategin för de sydosteuropeiska länderna. Den nya inriktningen på småindustri, detaljhandel och små och medelstora företag ska förbättra möjligheterna till avyttring av SEE-företagen. Även finansieringsstrategin kommer att genomgå en förändring. På lokalplanet ska SEE-enheterna fokusera mer på att hitta lokala finansieringskällor och mindre på att ta koncernmedel i anspråk. Ny affärsverksamhet finansieras redan helt genom lokala källor.

| (67) | I Slovenien ligger tyngdpunkten för bankverksamheten inom segmenten [...] och [...] [...] i syfte att [...]. [...] kommer att reduceras betydligt. [...] ska upphöra helt, dock kommer banken fortfarande att vara verksam inom [...]. |
| --- | --- |

(67)

I Slovenien ligger tyngdpunkten för bankverksamheten inom segmenten [...] och [...] [...] i syfte att [...]. [...] kommer att reduceras betydligt. [...] ska upphöra helt, dock kommer banken fortfarande att vara verksam inom [...].

| (68) | I Kroatien kommer banken att bygga ut sin [...] för att [...]. Under [...] kommer fokus i högre utsträckning att ligga på [...]. [...] riktas in på [...] i liten skala. |
| --- | --- |

(68)

I Kroatien kommer banken att bygga ut sin [...] för att [...]. Under [...] kommer fokus i högre utsträckning att ligga på [...]. [...] riktas in på [...] i liten skala.

| (69) | I Bosnien och Hercegovina kommer verksamheten alltmer att koncentreras till [...] i kombination med en konsekvent [...], en bättre [...] och en [...]. [...] kommer att reduceras. Tyngdpunkten [...]. |
| --- | --- |

(69)

I Bosnien och Hercegovina kommer verksamheten alltmer att koncentreras till [...] i kombination med en konsekvent [...], en bättre [...] och en [...]. [...] kommer att reduceras. Tyngdpunkten [...].

| (70) | I Serbien riktas fokus mot [...] i syfte att hitta [...]. Vad gäller [...] ligger tyngdpunkten på [...] samt på [...]. Under [...] kommer banken att sträva efter [...] exponeringen även för lönsamma portföljer. |
| --- | --- |

(70)

I Serbien riktas fokus mot [...] i syfte att hitta [...]. Vad gäller [...] ligger tyngdpunkten på [...] samt på [...]. Under [...] kommer banken att sträva efter [...] exponeringen även för lönsamma portföljer.

| (71) | I Montenegro [...] ligger fokus för [...] och på [...]. |
| --- | --- |

(71)

I Montenegro [...] ligger fokus för [...] och på [...].

| (72) | Den nya, omlagda affärsstrategin för SEE-bankerna är avsedd att successivt förbättra deras chanser till försäljning. Enligt avvecklingsplanen ska SEE-nätverket vara avyttrat, som en helhet eller i delar, senast den 30 juni 2015. Försäljningen kommer att ske på ett öppet och överblickbart sätt, och investerare kommer att kunna välja mellan att antingen överta hela SEE-nätverket eller en del av det. |
| --- | --- |

(72)

Den nya, omlagda affärsstrategin för SEE-bankerna är avsedd att successivt förbättra deras chanser till försäljning. Enligt avvecklingsplanen ska SEE-nätverket vara avyttrat, som en helhet eller i delar, senast den 30 juni 2015. Försäljningen kommer att ske på ett öppet och överblickbart sätt, och investerare kommer att kunna välja mellan att antingen överta hela SEE-nätverket eller en del av det.

| (73) | De delar av SEE-nätverket som den 30 juni 2015 inte har funnit någon köpare kommer från och med denna dag att upphöra med all ny affärsverksamhet och överföras till avvecklingsdelen (21). |
| --- | --- |

(73)

De delar av SEE-nätverket som den 30 juni 2015 inte har funnit någon köpare kommer från och med denna dag att upphöra med all ny affärsverksamhet och överföras till avvecklingsdelen (21).

AVVECKLINGSDEL

| (74) | Målet är att alla enheter och portföljer som har överförts till avvecklingsdelen ska avvecklas så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

(74)

Målet är att alla enheter och portföljer som har överförts till avvecklingsdelen ska avvecklas så snabbt som möjligt.

| (75) | Avvecklingen av verksamheten i Italien har redan inletts. Avvecklingen ska ske under ordnade former för att undvika förhastade uttag av inlånat kapital (22). |
| --- | --- |

(75)

Avvecklingen av verksamheten i Italien har redan inletts. Avvecklingen ska ske under ordnade former för att undvika förhastade uttag av inlånat kapital (22).

| (76) | Avvecklingsdelen omfattar därutöver alla andra portföljer som enligt beslut ska avvecklas (inklusive de företag som har upphört med sin nya affärsverksamhet, däribland dotterbolagen i Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Tyskland, Ungern och Ukraina), samt innehav i företag inom industrisektorn och turistnäringen. |
| --- | --- |

(76)

Avvecklingsdelen omfattar därutöver alla andra portföljer som enligt beslut ska avvecklas (inklusive de företag som har upphört med sin nya affärsverksamhet, däribland dotterbolagen i Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Tyskland, Ungern och Ukraina), samt innehav i företag inom industrisektorn och turistnäringen.

| (77) | Avvecklingsdelen omfattar i synnerhet






  i) | HBI, |
| --- | --- | --- |

(77)

Avvecklingsdelen omfattar i synnerhet

i)

HBI,

| ii) | icke-strategiska företagsinnehav (inom industri och turism), |
| --- | --- |

ii)

icke-strategiska företagsinnehav (inom industri och turism),

| iii) | finansiella tillgångar som ska avvecklas, dvs. a) HBInt-portföljen samt befintliga portföljer som ska avvecklas och refinansieringsramar till dotterbolagen (i synnerhet HBI och i de sydosteuropeiska länderna), b) de portföljer som knoppats av från vissa dotterbolag, exempelvis från HBI och SEE-bankerna eller -leasingbolagen och c) leasingbolag som ska avvecklas, samt |
| --- | --- |

iii)

finansiella tillgångar som ska avvecklas, dvs. a) HBInt-portföljen samt befintliga portföljer som ska avvecklas och refinansieringsramar till dotterbolagen (i synnerhet HBI och i de sydosteuropeiska länderna), b) de portföljer som knoppats av från vissa dotterbolag, exempelvis från HBI och SEE-bankerna eller -leasingbolagen och c) leasingbolag som ska avvecklas, samt

| iv) | minoritetsbolagen Norica och HBInt Credit Management (CM) (23). |
| --- | --- |

iv)

minoritetsbolagen Norica och HBInt Credit Management (CM) (23).

| (78) | Fram till 2017 kommer det ackumulerade kapitalbehovet (i första hand på grund av nedskrivning av det bokförda värdet för de enheter som ska avyttras, ytterligare förluster för enskilda portföljer samt nödvändig refinansiering) enligt uppskattningarna i basscenariot att uppgå till cirka 2,6 miljarder euro, och enligt det pessimistiska stresscenariot till högst 5,4 miljarder euro. I avvecklingsplanen förutspås dessutom ett ytterligare likviditetsbehov, vars omfattning är beroende av om kapitalet tillhandahålls i kontanta medel eller i form av garantier. Om kapitalet skulle tillhandahållas i form av likviditet skulle HGAA:s ytterligare likviditetsbehov fram till 2017 uppgå till uppskattningsvis 2,5 miljarder euro (basscenario) respektive 3,3 miljarder euro (pessimistiskt stresscenario) (24). |
| --- | --- |

(78)

Fram till 2017 kommer det ackumulerade kapitalbehovet (i första hand på grund av nedskrivning av det bokförda värdet för de enheter som ska avyttras, ytterligare förluster för enskilda portföljer samt nödvändig refinansiering) enligt uppskattningarna i basscenariot att uppgå till cirka 2,6 miljarder euro, och enligt det pessimistiska stresscenariot till högst 5,4 miljarder euro. I avvecklingsplanen förutspås dessutom ett ytterligare likviditetsbehov, vars omfattning är beroende av om kapitalet tillhandahålls i kontanta medel eller i form av garantier. Om kapitalet skulle tillhandahållas i form av likviditet skulle HGAA:s ytterligare likviditetsbehov fram till 2017 uppgå till uppskattningsvis 2,5 miljarder euro (basscenario) respektive 3,3 miljarder euro (pessimistiskt stresscenario) (24).

| (79) | Enligt uppgifter från Österrike undersöks fortfarande olika alternativ för avvecklingsdelen, och dessa uppskattningar kan därför komma att ändras. Exempelvis undersöks möjligheten att bilda ett kapitalförvaltningsbolag utan tillstånd att driva bankrörelse (utan bankoktroj), som skulle kunna ta över de av HGAA:s tillgångar som ska avvecklas. Den typen av överföring skulle påverka när ett kapitalbehov uppstår. |
| --- | --- |

(79)

Enligt uppgifter från Österrike undersöks fortfarande olika alternativ för avvecklingsdelen, och dessa uppskattningar kan därför komma att ändras. Exempelvis undersöks möjligheten att bilda ett kapitalförvaltningsbolag utan tillstånd att driva bankrörelse (utan bankoktroj), som skulle kunna ta över de av HGAA:s tillgångar som ska avvecklas. Den typen av överföring skulle påverka när ett kapitalbehov uppstår.

ÖSTERRIKES ÅTAGANDEN

| (80) | Österrike har åtagit sig att se till att den avvecklingsplan som presenterades den 29 juni 2013, i sin senast ändrade lydelse enligt Österrikes meddelande av den 27 augusti 2013, och de åtaganden som återfinns i bilagan genomförs fullt ut och inom de tidsramar som anges i bilagan. |
| --- | --- |

(80)

Österrike har åtagit sig att se till att den avvecklingsplan som presenterades den 29 juni 2013, i sin senast ändrade lydelse enligt Österrikes meddelande av den 27 augusti 2013, och de åtaganden som återfinns i bilagan genomförs fullt ut och inom de tidsramar som anges i bilagan.

4.   SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (81) | Kommissionen erinrar om att anledningen till att det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget inleddes, med avseende på omstruktureringsstödet till förmån för HGAA och detta stöds förenlighet med den inre marknaden, var att kommissionen utifrån de tidigare omstruktureringsplanerna starkt betvivlade att HGAA skulle kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet. Kommissionen betvivlade även att en rimlig bördefördelning skulle kunna uppnås, och att snedvridningen av konkurrensen hade begränsats i tillräcklig omfattning. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen erinrar om att anledningen till att det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget inleddes, med avseende på omstruktureringsstödet till förmån för HGAA och detta stöds förenlighet med den inre marknaden, var att kommissionen utifrån de tidigare omstruktureringsplanerna starkt betvivlade att HGAA skulle kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet. Kommissionen betvivlade även att en rimlig bördefördelning skulle kunna uppnås, och att snedvridningen av konkurrensen hade begränsats i tillräcklig omfattning.

| (82) | Kommissionen har upprepade gånger ifrågasatt HGAA:s förmåga att återställa sin lönsamhet (25) och gett uttryck för allvarliga tvivel avseende affärsmodellen (26). Kommissionen har även hyst tvivel om huruvida HGAA skulle kunna få tillräcklig ersättning för sitt kapital, vilket är en förutsättning för en banks lönsamhet (27). Redan i räddningsbeslut av december 2009 uppmanade kommissionen medlemsstaten att som alternativ överväga en ordnad avveckling av banken (28). |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen har upprepade gånger ifrågasatt HGAA:s förmåga att återställa sin lönsamhet (25) och gett uttryck för allvarliga tvivel avseende affärsmodellen (26). Kommissionen har även hyst tvivel om huruvida HGAA skulle kunna få tillräcklig ersättning för sitt kapital, vilket är en förutsättning för en banks lönsamhet (27). Redan i räddningsbeslut av december 2009 uppmanade kommissionen medlemsstaten att som alternativ överväga en ordnad avveckling av banken (28).

| (83) | Vid sin bedömning av om lönsamhetskravet var uppfyllt ifrågasatte kommissionen framför allt finansieringsstrategin (29), kvaliteten på tillgångarna (30) och den interna kontrollstrukturen (31). I skäl 37 i räddningsbeslutet av december 2012 uttryckte kommissionen tvivel avseende kvaliteten på HGAA:s nya affärsverksamhet. |
| --- | --- |

(83)

Vid sin bedömning av om lönsamhetskravet var uppfyllt ifrågasatte kommissionen framför allt finansieringsstrategin (29), kvaliteten på tillgångarna (30) och den interna kontrollstrukturen (31). I skäl 37 i räddningsbeslutet av december 2012 uttryckte kommissionen tvivel avseende kvaliteten på HGAA:s nya affärsverksamhet.

| (84) | Vad gäller bördefördelningen påpekar kommissionen såväl i 2009 års beslut om att inleda förfarandet (32) som i räddningsbeslutet av december 2009 (33), att BayernLB och de andra före detta ägarna till HGAA (GRAWE och delstaten Kärnten) eventuellt inte har burit en rimlig del av bördan. I skäl 102 i 2009 års beslut om att inleda förfarandet påpekas även det faktum att ägarna till HGAA:s hybridkapital inte varit delaktiga i bördefördelningen. |
| --- | --- |

(84)

Vad gäller bördefördelningen påpekar kommissionen såväl i 2009 års beslut om att inleda förfarandet (32) som i räddningsbeslutet av december 2009 (33), att BayernLB och de andra före detta ägarna till HGAA (GRAWE och delstaten Kärnten) eventuellt inte har burit en rimlig del av bördan. I skäl 102 i 2009 års beslut om att inleda förfarandet påpekas även det faktum att ägarna till HGAA:s hybridkapital inte varit delaktiga i bördefördelningen.

| (85) | I skäl 41 i 2010 års förlängningsbeslut uttrycker kommissionen tvivel om huruvida det kapital som Österrike tillfört HGAA enligt villkoren i det österrikiska bankräddningsbeslutet kommer att ge en tillräcklig ersättning, eftersom banken av Österrike bedöms som i grunden sund, och därmed omfattas av lägre ersättningskrav än en bank i svårigheter. |
| --- | --- |

(85)

I skäl 41 i 2010 års förlängningsbeslut uttrycker kommissionen tvivel om huruvida det kapital som Österrike tillfört HGAA enligt villkoren i det österrikiska bankräddningsbeslutet kommer att ge en tillräcklig ersättning, eftersom banken av Österrike bedöms som i grunden sund, och därmed omfattas av lägre ersättningskrav än en bank i svårigheter.

| (86) | Vad gäller snedvridningen av konkurrensen har kommissionen, på grundval av de omstruktureringsplaner Österrike tidigare lagt fram, uttryckt tvivel om huruvida reduceringen av balansomslutningen kommer att vara tillräcklig (34), och på nytt krävt att åtgärder vidtas för att bekämpa snedvridningen av konkurrensen (35). Med tanke på det ständigt stigande stödbeloppet har kommissionen upprepat sitt krav på att ytterligare åtgärder ska vidtas för att begränsa snedvridningen av konkurrensen (36). |
| --- | --- |

(86)

Vad gäller snedvridningen av konkurrensen har kommissionen, på grundval av de omstruktureringsplaner Österrike tidigare lagt fram, uttryckt tvivel om huruvida reduceringen av balansomslutningen kommer att vara tillräcklig (34), och på nytt krävt att åtgärder vidtas för att bekämpa snedvridningen av konkurrensen (35). Med tanke på det ständigt stigande stödbeloppet har kommissionen upprepat sitt krav på att ytterligare åtgärder ska vidtas för att begränsa snedvridningen av konkurrensen (36).

5.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (87) | Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter.

6.   KOMMENTARER FRÅN ÖSTERRIKE

| (88) | Österrikes kommentarer berör i huvudsak hanteringen av den garanti som Republiken Österrike ställt ut till BayernLB. Enligt kommissionens beslut av den 25 juli 2012 i ärendet SA 28487 (C 16/2009) (37) om omstruktureringsstöd till BayernLB utgör Republiken Österrikes likviditetsgaranti på 2,638 miljarder euro, som i enlighet med BayernLB:s åtagande inom ramen för dess räddningsoperation 2009 skulle stanna i HGAA, ett statligt stöd till förmån för BayernLB som är förenligt med den inre marknaden och därför kan godkännas. Den 5 oktober 2012 väckte Österrike talan (38) om ogiltigförklaring av detta beslut. Österrike hänvisade bland annat till att kommissionen inte hade motiverat varför åtgärden var att betrakta som förenlig med den inre marknaden, och bestred uppfattningen att åtgärden skulle utgöra ett stöd till förmån för BayernLB. |
| --- | --- |

(88)

Österrikes kommentarer berör i huvudsak hanteringen av den garanti som Republiken Österrike ställt ut till BayernLB. Enligt kommissionens beslut av den 25 juli 2012 i ärendet SA 28487 (C 16/2009) (37) om omstruktureringsstöd till BayernLB utgör Republiken Österrikes likviditetsgaranti på 2,638 miljarder euro, som i enlighet med BayernLB:s åtagande inom ramen för dess räddningsoperation 2009 skulle stanna i HGAA, ett statligt stöd till förmån för BayernLB som är förenligt med den inre marknaden och därför kan godkännas. Den 5 oktober 2012 väckte Österrike talan (38) om ogiltigförklaring av detta beslut. Österrike hänvisade bland annat till att kommissionen inte hade motiverat varför åtgärden var att betrakta som förenlig med den inre marknaden, och bestred uppfattningen att åtgärden skulle utgöra ett stöd till förmån för BayernLB.

| (89) | Österrike har åtagit sig att se till att samtliga åtaganden i listan över åtaganden i bilagan uppfylls fullt ut. |
| --- | --- |

(89)

Österrike har åtagit sig att se till att samtliga åtaganden i listan över åtaganden i bilagan uppfylls fullt ut.

7.   BEDÖMNING AV STÖDET

Vid bedömningen av omstruktureringsstödet ska hänsyn tas till alla stöd som genomförts till förmån för HGAA sedan 2008.

7.1   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

| (90) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(90)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (91) | En åtgärd är att betrakta som statligt stöd om i) åtgärden finansieras med statliga medel, ii) den ger vissa företag eller viss produktion en fördel, iii) denna fördel är selektiv och iv) åtgärden snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och är utformad på ett sådant sätt att den kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. En åtgärd kan endast betraktas som statligt stöd om samtliga dessa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(91)

En åtgärd är att betrakta som statligt stöd om i) åtgärden finansieras med statliga medel, ii) den ger vissa företag eller viss produktion en fördel, iii) denna fördel är selektiv och iv) åtgärden snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och är utformad på ett sådant sätt att den kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. En åtgärd kan endast betraktas som statligt stöd om samtliga dessa villkor är uppfyllda.

| (92) | Enligt skälen 51–56 i beslutet om godkännande av bankräddningspaketet utgör alla åtgärder inom ramen för paketet statliga stöd. Vidare påminner kommissionen om att man redan i skälen 48–53 i 2009 års räddningsbeslut, i skäl 25 i räddningsbeslutet av juli 2011 samt i skäl 16 i räddningsbeslutet av december 2012 konstaterade att de stödåtgärder som anges under a och b nedan uppfyller förutsättningarna i artikel 107.1 i EUF-fördraget, och att dessa åtgärder därmed utgör statliga stöd. Som framgår nedan står kommissionen fast vid denna uppfattning. |
| --- | --- |

(92)

Enligt skälen 51–56 i beslutet om godkännande av bankräddningspaketet utgör alla åtgärder inom ramen för paketet statliga stöd. Vidare påminner kommissionen om att man redan i skälen 48–53 i 2009 års räddningsbeslut, i skäl 25 i räddningsbeslutet av juli 2011 samt i skäl 16 i räddningsbeslutet av december 2012 konstaterade att de stödåtgärder som anges under a och b nedan uppfyller förutsättningarna i artikel 107.1 i EUF-fördraget, och att dessa åtgärder därmed utgör statliga stöd. Som framgår nedan står kommissionen fast vid denna uppfattning.

a)   Åtgärder som Österrike har genomfört inom ramen för bankräddningspaketet

| (93) | Alla de åtgärder som har genomförts inom ramen för bankräddningspaketet, dvs. kapitaltillskottet på 900 miljoner euro och garantierna på 1,35 miljarder euro, som genomfördes under 2008, utgör stöd enligt skälen 51–56 i beslutet om godkännande av paketet. |
| --- | --- |

(93)

Alla de åtgärder som har genomförts inom ramen för bankräddningspaketet, dvs. kapitaltillskottet på 900 miljoner euro och garantierna på 1,35 miljarder euro, som genomfördes under 2008, utgör stöd enligt skälen 51–56 i beslutet om godkännande av paketet.

b)   Ytterligare åtgärder som Österrike har genomfört

| (94) | Vid sidan om bankräddningspaketet har Österrike godkänt ett kapitaltillskott på 450 miljoner euro, en (numera avslutad) tillgångsgaranti på 100 miljoner euro, en tillgångsgaranti på 200 miljoner euro, en höjning av aktiekapitalet med 500 miljoner euro genom köp av aktier samt en garanti på 1 miljard euro för efterställda supplementärkapitalinstrument. |
| --- | --- |

(94)

Vid sidan om bankräddningspaketet har Österrike godkänt ett kapitaltillskott på 450 miljoner euro, en (numera avslutad) tillgångsgaranti på 100 miljoner euro, en tillgångsgaranti på 200 miljoner euro, en höjning av aktiekapitalet med 500 miljoner euro genom köp av aktier samt en garanti på 1 miljard euro för efterställda supplementärkapitalinstrument.

| (95) | Såväl kapitaltillskottet som garantierna finansieras med statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. De gynnar ett specifikt företag och är därmed selektiva. De har dessutom genomförts på villkor som HGAA inte hade givits på marknaden, vilket Österrike inte heller bestrider. Eftersom HGAA verkar inom finanssektorn, där det råder en intensiv internationell konkurrens, kan varje fördel som banken får genom statliga medel anses vara utformad på ett sådant sätt att den kan påverka handeln i unionen och snedvrida konkurrensen. Allt detta fastslogs redan i skäl 16 i räddningsbeslutet av december 2012 och bekräftas i detta beslut. |
| --- | --- |

(95)

Såväl kapitaltillskottet som garantierna finansieras med statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. De gynnar ett specifikt företag och är därmed selektiva. De har dessutom genomförts på villkor som HGAA inte hade givits på marknaden, vilket Österrike inte heller bestrider. Eftersom HGAA verkar inom finanssektorn, där det råder en intensiv internationell konkurrens, kan varje fördel som banken får genom statliga medel anses vara utformad på ett sådant sätt att den kan påverka handeln i unionen och snedvrida konkurrensen. Allt detta fastslogs redan i skäl 16 i räddningsbeslutet av december 2012 och bekräftas i detta beslut.

c)   Rekapitaliseringen via BayernLB

| (96) | BayernLB å sin sida mottog 2008 ett kapitaltillskott från delstaten Bayern, av vilket en del användes till rekapitaliseringen av dotterbolaget HGAA. Enligt skäl 124 i BayernLB-beslutet utgjorde hela det kapitaltillskott som delstaten Bayern tillsköt ett statligt stöd till förmån för BayernLB. Eftersom ett stödbelopp som beviljats inom ramen för en åtgärd inte kan räknas två gånger konstaterar kommissionen att rekapitaliseringen av HGAA via BayernLB inte kan anses utgöra ett statligt stöd till förmån för HGAA. Vidare är det rimligt att anta att BayernLB, vid tidpunkten för rekapitaliseringen av HGAA, agerade utifrån marknadsekonomiska hänsyn i syfte att säkra sin investering i dotterbolaget, och att beslutet om rekapitalisering av HGAA inte kan tillskrivas en medlemsstat. |
| --- | --- |

(96)

BayernLB å sin sida mottog 2008 ett kapitaltillskott från delstaten Bayern, av vilket en del användes till rekapitaliseringen av dotterbolaget HGAA. Enligt skäl 124 i BayernLB-beslutet utgjorde hela det kapitaltillskott som delstaten Bayern tillsköt ett statligt stöd till förmån för BayernLB. Eftersom ett stödbelopp som beviljats inom ramen för en åtgärd inte kan räknas två gånger konstaterar kommissionen att rekapitaliseringen av HGAA via BayernLB inte kan anses utgöra ett statligt stöd till förmån för HGAA. Vidare är det rimligt att anta att BayernLB, vid tidpunkten för rekapitaliseringen av HGAA, agerade utifrån marknadsekonomiska hänsyn i syfte att säkra sin investering i dotterbolaget, och att beslutet om rekapitalisering av HGAA inte kan tillskrivas en medlemsstat.

d)   Potentiella framtida stödåtgärder

| (97) | Österrike begär att kommissionen ska godkänna stödåtgärder som kan täcka de kapital- och likviditetsbehov som eventuellt uppstår. Sådana åtgärder skulle enligt stresscenariot kunna omfatta upp till 5,4 miljarder euro i kapital och 3,3 miljarder euro i likviditet. Dessa potentiella, framtida stödåtgärder för avvecklingen av HGAA kommer att finansieras med statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. De kommer att genomföras till förmån för ett specifikt företag och är därmed selektiva. I och med att de genomförs på villkor som HGAA inte hade givits på marknaden utgör de en fördel. Eftersom HGAA verkar inom finanssektorn, där det råder en intensiv internationell konkurrens, kan varje fördel som banken får genom statliga medel anses vara utformad på ett sådant sätt att den kan påverka handeln i unionen och snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(97)

Österrike begär att kommissionen ska godkänna stödåtgärder som kan täcka de kapital- och likviditetsbehov som eventuellt uppstår. Sådana åtgärder skulle enligt stresscenariot kunna omfatta upp till 5,4 miljarder euro i kapital och 3,3 miljarder euro i likviditet. Dessa potentiella, framtida stödåtgärder för avvecklingen av HGAA kommer att finansieras med statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. De kommer att genomföras till förmån för ett specifikt företag och är därmed selektiva. I och med att de genomförs på villkor som HGAA inte hade givits på marknaden utgör de en fördel. Eftersom HGAA verkar inom finanssektorn, där det råder en intensiv internationell konkurrens, kan varje fördel som banken får genom statliga medel anses vara utformad på ett sådant sätt att den kan påverka handeln i unionen och snedvrida konkurrensen.

Sammanräkning av den totala stödsumman

| (98) | De stödbelopp som Österrike genom kapitalförstärkning har tillfört HGAA uppgår till sammanlagt 3,15 miljarder euro (inklusive de tillgångsgarantier på 300 miljoner euro som har samma effekt som ett kapitaltillskott). Denna summa utgör cirka 9,6 % av HGAA:s riskvägda tillgångar (per 2008). Utöver detta har HGAA erhållit totalt 1,35 miljarder euro i garantier. Vidare har Österrike begärt att kommissionen ska godkänna ytterligare stödåtgärder, som under vissa omständigheter kan komma att krävas för att täcka ytterligare kapitalbehov i samband med avvecklingen av HGAA. Dessa åtgärder skulle enligt stresscenariot kunna omfatta upp till 5,4 miljarder euro. Sammantaget skulle det ge en totalsumma för kapital och tillgångsgarantier på 8,55 miljarder euro, vilket motsvarar 26 % av de riskvägda tillgångarna. Österrike har även begärt att kommissionen ska godkänna potentiella framtida likviditetsåtgärder motsvarande 3,3 miljarder euro. |
| --- | --- |

(98)

De stödbelopp som Österrike genom kapitalförstärkning har tillfört HGAA uppgår till sammanlagt 3,15 miljarder euro (inklusive de tillgångsgarantier på 300 miljoner euro som har samma effekt som ett kapitaltillskott). Denna summa utgör cirka 9,6 % av HGAA:s riskvägda tillgångar (per 2008). Utöver detta har HGAA erhållit totalt 1,35 miljarder euro i garantier. Vidare har Österrike begärt att kommissionen ska godkänna ytterligare stödåtgärder, som under vissa omständigheter kan komma att krävas för att täcka ytterligare kapitalbehov i samband med avvecklingen av HGAA. Dessa åtgärder skulle enligt stresscenariot kunna omfatta upp till 5,4 miljarder euro. Sammantaget skulle det ge en totalsumma för kapital och tillgångsgarantier på 8,55 miljarder euro, vilket motsvarar 26 % av de riskvägda tillgångarna. Österrike har även begärt att kommissionen ska godkänna potentiella framtida likviditetsåtgärder motsvarande 3,3 miljarder euro.

7.2   STÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN

7.2.1   Tillämpning av artikel 107.3 b i EUF-fördraget

| (99) | Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget ska statliga stöd anses som förenliga med den inre marknaden om de ges ”för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. |
| --- | --- |

(99)

Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget ska statliga stöd anses som förenliga med den inre marknaden om de ges ”för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”.

| (100) | Med tanke på de ihållande påfrestningarna på finansmarknaderna anser kommissionen att villkoren för godkännande av statligt stöd enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget, trots den långsamma ekonomiska återhämtning som inleddes i början av 2010, fortfarande är uppfyllda. I juli 2013 befäste kommissionen denna ståndpunkt i sitt meddelande om tillämpning, från och med den 1 augusti 2013, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (39). |
| --- | --- |

(100)

Med tanke på de ihållande påfrestningarna på finansmarknaderna anser kommissionen att villkoren för godkännande av statligt stöd enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget, trots den långsamma ekonomiska återhämtning som inleddes i början av 2010, fortfarande är uppfyllda. I juli 2013 befäste kommissionen denna ståndpunkt i sitt meddelande om tillämpning, från och med den 1 augusti 2013, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (39).

| (101) | Den österrikiska centralbanken har redan vid ett tidigare tillfälle konstaterat att HGAA är en systemrelevant bank på de österrikiska och sydosteuropeiska finansmarknaderna, och befäster denna ståndpunkt i en skrivelse av den 3 december 2012. Utan stödåtgärder är det möjligt att tillsynsmyndigheten hade sett sig tvungen att stänga HGAA på grund av att banken hade brustit i uppfyllandet av kapitalkraven. |
| --- | --- |

(101)

Den österrikiska centralbanken har redan vid ett tidigare tillfälle konstaterat att HGAA är en systemrelevant bank på de österrikiska och sydosteuropeiska finansmarknaderna, och befäster denna ståndpunkt i en skrivelse av den 3 december 2012. Utan stödåtgärder är det möjligt att tillsynsmyndigheten hade sett sig tvungen att stänga HGAA på grund av att banken hade brustit i uppfyllandet av kapitalkraven.

| (102) | Att under sådana omständigheter stänga en bank som, liksom HGAA, av en medlemsstat betraktas som systemrelevant, skulle kunna ha en direkt negativ påverkan på finansmarknaderna och därmed en medlemsstats hela ekonomi. Mot bakgrund av det instabila läge som för närvarande råder på finansmarknaderna väljer kommissionen därför att även fortsättningsvis tillämpa artikel 107.3 b i EUF-fördraget i sin bedömning av statliga stöd till banksektorn. |
| --- | --- |

(102)

Att under sådana omständigheter stänga en bank som, liksom HGAA, av en medlemsstat betraktas som systemrelevant, skulle kunna ha en direkt negativ påverkan på finansmarknaderna och därmed en medlemsstats hela ekonomi. Mot bakgrund av det instabila läge som för närvarande råder på finansmarknaderna väljer kommissionen därför att även fortsättningsvis tillämpa artikel 107.3 b i EUF-fördraget i sin bedömning av statliga stöd till banksektorn.

7.2.2   Stödåtgärdernas förenlighet med den inre marknaden

| (103) | Alla åtgärder som bedömts utgöra statligt stöd har genomförts inom ramen för omstruktureringen och avvecklingen av HGAA. I kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (40) (omstruktureringsmeddelandet) fastställs under vilka förhållanden omstrukturerings- och avvecklingsstöd får ges till finansinstitut under den rådande krisen. Enligt omstruktureringsmeddelandet är en omstrukturering av ett finansinstitut under den rådande krisen i enlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget förenlig med den inre marknaden om i) den leder till att bankens lönsamhet återställs, ii) den inbegriper ett tillräckligt stort eget bidrag från stödmottagaren (bördefördelning) och det säkerställs att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, samt iii) tillräckliga åtgärder vidtas för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(103)

Alla åtgärder som bedömts utgöra statligt stöd har genomförts inom ramen för omstruktureringen och avvecklingen av HGAA. I kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (40) (omstruktureringsmeddelandet) fastställs under vilka förhållanden omstrukturerings- och avvecklingsstöd får ges till finansinstitut under den rådande krisen. Enligt omstruktureringsmeddelandet är en omstrukturering av ett finansinstitut under den rådande krisen i enlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget förenlig med den inre marknaden om i) den leder till att bankens lönsamhet återställs, ii) den inbegriper ett tillräckligt stort eget bidrag från stödmottagaren (bördefördelning) och det säkerställs att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, samt iii) tillräckliga åtgärder vidtas för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.

Återställande av lönsamheten

| (104) | I omstruktureringsmeddelandet slår kommissionen fast att den aktuella medlemsstaten måste lämna in en omfattande omstruktureringsplan, av vilken det framgår hur det berörda institutets långsiktiga lönsamhet utan statligt stöd ska återställas inom en rimlig tidsperiod, dock högst fem år. Enligt punkt 13 i omstruktureringsmeddelandet har långsiktig lönsamhet uppnåtts när en bank är i stånd att konkurrera på kapitalmarknaden av egen kraft, med iakttagande av relevanta rättsregler. Vidare gäller att en bank ska kunna täcka alla sina kostnader och uppvisa en – med beaktande av bankens riskprofil – rimlig avkastning på det egna kapitalet. Enligt punkt 14 i omstruktureringsmeddelandet är det en förutsättning för långsiktig lönsamhet att allt statligt stöd antingen återbetalas på sikt, eller att ersättning erläggs till normala marknadsvillkor så att det garanteras att allt ytterligare statligt stöd upphör. |
| --- | --- |

(104)

I omstruktureringsmeddelandet slår kommissionen fast att den aktuella medlemsstaten måste lämna in en omfattande omstruktureringsplan, av vilken det framgår hur det berörda institutets långsiktiga lönsamhet utan statligt stöd ska återställas inom en rimlig tidsperiod, dock högst fem år. Enligt punkt 13 i omstruktureringsmeddelandet har långsiktig lönsamhet uppnåtts när en bank är i stånd att konkurrera på kapitalmarknaden av egen kraft, med iakttagande av relevanta rättsregler. Vidare gäller att en bank ska kunna täcka alla sina kostnader och uppvisa en – med beaktande av bankens riskprofil – rimlig avkastning på det egna kapitalet. Enligt punkt 14 i omstruktureringsmeddelandet är det en förutsättning för långsiktig lönsamhet att allt statligt stöd antingen återbetalas på sikt, eller att ersättning erläggs till normala marknadsvillkor så att det garanteras att allt ytterligare statligt stöd upphör.

| (105) | De omstruktureringsplaner för HGAA som hittills har lämnats in ger inget stöd för att det kommer att vara möjligt att återställa lönsamheten för hela koncernen. |
| --- | --- |

(105)

De omstruktureringsplaner för HGAA som hittills har lämnats in ger inget stöd för att det kommer att vara möjligt att återställa lönsamheten för hela koncernen.

| (106) | Vidare konstaterar kommissionen att de gynnsamma finansieringsvillkor som förelegat tack vare de garantier som Kärnten ställt ut med tiden kommer att upphöra, och att de sydosteuropeiska ekonomiernas snabba återhämtningsprocess har stannat av. |
| --- | --- |

(106)

Vidare konstaterar kommissionen att de gynnsamma finansieringsvillkor som förelegat tack vare de garantier som Kärnten ställt ut med tiden kommer att upphöra, och att de sydosteuropeiska ekonomiernas snabba återhämtningsprocess har stannat av.

| (107) | Banken är därför inte i stånd att erlägga en rimlig ersättning för sitt kapital eller att återbetala det statliga kapitalet, för att på så sätt återställa sin lönsamhet inom ramen för omstruktureringsperioden. Således framstår det inte som möjligt att återställa lönsamheten för HGAA som fristående företag. Av detta drar kommissionen slutsatsen att de tvivel som man haft med avseende på återställandet av lönsamheten inte är undanröjda. |
| --- | --- |

(107)

Banken är därför inte i stånd att erlägga en rimlig ersättning för sitt kapital eller att återbetala det statliga kapitalet, för att på så sätt återställa sin lönsamhet inom ramen för omstruktureringsperioden. Således framstår det inte som möjligt att återställa lönsamheten för HGAA som fristående företag. Av detta drar kommissionen slutsatsen att de tvivel som man haft med avseende på återställandet av lönsamheten inte är undanröjda.

| (108) | Som framgår av punkt 9 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsplaner innehålla en jämförelse med andra alternativ, inbegripet uppstyckning eller uppgående i en annan bank. Om det inte går att återställa lönsamheten för en bank bör omstruktureringsplanen ange hur banken kan avvecklas under ordnade former. Enligt punkt 21 bör en avveckling under ordnade former eller en utauktionering av en bank i svårigheter alltid övervägas när det inte är troligt att en bank kan återställa sin långsiktiga lönsamhet. |
| --- | --- |

(108)

Som framgår av punkt 9 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsplaner innehålla en jämförelse med andra alternativ, inbegripet uppstyckning eller uppgående i en annan bank. Om det inte går att återställa lönsamheten för en bank bör omstruktureringsplanen ange hur banken kan avvecklas under ordnade former. Enligt punkt 21 bör en avveckling under ordnade former eller en utauktionering av en bank i svårigheter alltid övervägas när det inte är troligt att en bank kan återställa sin långsiktiga lönsamhet.

| (109) | De österrikiska myndigheterna har presenterat en avvecklingsplan som innehåller en sådan strategi för avveckling under ordnade former. Enligt den presenterade planen ska de omsättningsbara enheterna, den österrikiska banken HBA (för vilken ett köpeavtal redan har undertecknats) samt SEE-nätverket avyttras genom ett offentligt anbudsförfarande senast i slutet av juni 2015. Samtliga återstående delar kommer att bli föremål för en kontrollerad avveckling under ordnade former. I samband med detta har Österrike åtagit sig att säkerställa att den italienska enheten HBI har upphört med all ny affärsverksamhet senast den 1 juli 2013. Om det inte skulle gå att avyttra de sydosteuropeiska enheterna till den 30 juni 2015 kommer även dessa att upphöra med all ny affärsverksamhet och bli föremål för avveckling. Det innebär att HGAA per den 30 juni 2015 inte längre kommer att vara verksam inom finanssektorn. |
| --- | --- |

(109)

De österrikiska myndigheterna har presenterat en avvecklingsplan som innehåller en sådan strategi för avveckling under ordnade former. Enligt den presenterade planen ska de omsättningsbara enheterna, den österrikiska banken HBA (för vilken ett köpeavtal redan har undertecknats) samt SEE-nätverket avyttras genom ett offentligt anbudsförfarande senast i slutet av juni 2015. Samtliga återstående delar kommer att bli föremål för en kontrollerad avveckling under ordnade former. I samband med detta har Österrike åtagit sig att säkerställa att den italienska enheten HBI har upphört med all ny affärsverksamhet senast den 1 juli 2013. Om det inte skulle gå att avyttra de sydosteuropeiska enheterna till den 30 juni 2015 kommer även dessa att upphöra med all ny affärsverksamhet och bli föremål för avveckling. Det innebär att HGAA per den 30 juni 2015 inte längre kommer att vara verksam inom finanssektorn.

| (110) | Avyttringen av de omsättningsbara enheterna ska ske genom ett ovillkorat, öppet och överblickbart förfarande, där alla intresserade marknadsaktörer har möjlighet att lämna ett anbud på enheterna. I ett sådant konkurrensutsatt förfarande säkerställs att det högsta budet motsvarar marknadspriset, och förekomsten av statligt stöd till köparen kan därmed uteslutas (41). Om kommissionen upptäcker att någon köpare har erhållit statligt stöd kommer kommissionen att pröva detta stöds förenlighet med den inre marknaden inom ramen för en separat granskning. |
| --- | --- |

(110)

Avyttringen av de omsättningsbara enheterna ska ske genom ett ovillkorat, öppet och överblickbart förfarande, där alla intresserade marknadsaktörer har möjlighet att lämna ett anbud på enheterna. I ett sådant konkurrensutsatt förfarande säkerställs att det högsta budet motsvarar marknadspriset, och förekomsten av statligt stöd till köparen kan därmed uteslutas (41). Om kommissionen upptäcker att någon köpare har erhållit statligt stöd kommer kommissionen att pröva detta stöds förenlighet med den inre marknaden inom ramen för en separat granskning.

| (111) | Vad gäller frågan om huruvida det föreligger en ekonomisk kontinuitet mellan de enheter som ska avyttras och HGAA, och stödåtgärderna därmed eventuellt skulle kunna utgöra stöd till dessa enheter, konstaterar kommissionen att det ännu inte står klart om SEE-nätverket kommer att säljas som en helhet till en enda köpare, eller om flera köpare kommer att förvärva separata delar av det nuvarande nätverket. |
| --- | --- |

(111)

Vad gäller frågan om huruvida det föreligger en ekonomisk kontinuitet mellan de enheter som ska avyttras och HGAA, och stödåtgärderna därmed eventuellt skulle kunna utgöra stöd till dessa enheter, konstaterar kommissionen att det ännu inte står klart om SEE-nätverket kommer att säljas som en helhet till en enda köpare, eller om flera köpare kommer att förvärva separata delar av det nuvarande nätverket.

| (112) | För att fastställa om det föreligger en ekonomisk kontinuitet kan bland annat följande faktorer beaktas: föremålet för överföringen, överlåtelsepriset, identiteten hos köparföretagets och ursprungsföretagets aktieägare eller innehavare, samt den ekonomiska logiken i transaktionen (42). |
| --- | --- |

(112)

För att fastställa om det föreligger en ekonomisk kontinuitet kan bland annat följande faktorer beaktas: föremålet för överföringen, överlåtelsepriset, identiteten hos köparföretagets och ursprungsföretagets aktieägare eller innehavare, samt den ekonomiska logiken i transaktionen (42).

| (113) | Kommissionen konstaterar att de stöd som har genomförts inte har varit avsedda att lösa problem hos de enskilda, omsättningsbara enheterna i Österrike och de sydosteuropeiska länderna, utan har varit inriktade på att hantera problematiken inom HGAA som koncern. Varken HBA eller något av de sydosteuropeiska dotterbolagen kan sägas vara kärnan i HGAA:s affärsverksamhet, och de enheter som ska avyttras utgör endast en del av HGAA:s tillgångar. Vidare skiljer sig affärsmodellen för de enheter som ska avyttras från affärsmodellen för den internationella bankkoncernen HGAA som, framför allt tack vare de garantier som Kärnten hade ställt ut, verkade under gynnsamma finansieringsförhållanden och främst var inriktad på att få till stånd en snabb expansion genom att utnyttja återhämtningspotentialen på tillväxtmarknaderna. I framtiden kommer de sydosteuropeiska dotterbolagen inte att finansieras med hjälp av statliga garantier, utan i stället vara beroende av lokala (och därmed dyrare) finansieringskällor. Därför kommer det också att krävas en större försiktighet vad gäller marginaler och riskhantering. HGAA:s verksamhet var främst inriktad på stora företag och vissa större kunder. De enheter som ska avyttras kommer dock snarare att fokusera på tjänster för små och medelstora företag. Det innebär i praktiken att de enheter som ska avyttras kommer att rikta sig till en ny kundgrupp. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen konstaterar att de stöd som har genomförts inte har varit avsedda att lösa problem hos de enskilda, omsättningsbara enheterna i Österrike och de sydosteuropeiska länderna, utan har varit inriktade på att hantera problematiken inom HGAA som koncern. Varken HBA eller något av de sydosteuropeiska dotterbolagen kan sägas vara kärnan i HGAA:s affärsverksamhet, och de enheter som ska avyttras utgör endast en del av HGAA:s tillgångar. Vidare skiljer sig affärsmodellen för de enheter som ska avyttras från affärsmodellen för den internationella bankkoncernen HGAA som, framför allt tack vare de garantier som Kärnten hade ställt ut, verkade under gynnsamma finansieringsförhållanden och främst var inriktad på att få till stånd en snabb expansion genom att utnyttja återhämtningspotentialen på tillväxtmarknaderna. I framtiden kommer de sydosteuropeiska dotterbolagen inte att finansieras med hjälp av statliga garantier, utan i stället vara beroende av lokala (och därmed dyrare) finansieringskällor. Därför kommer det också att krävas en större försiktighet vad gäller marginaler och riskhantering. HGAA:s verksamhet var främst inriktad på stora företag och vissa större kunder. De enheter som ska avyttras kommer dock snarare att fokusera på tjänster för små och medelstora företag. Det innebär i praktiken att de enheter som ska avyttras kommer att rikta sig till en ny kundgrupp.

| (114) | Kommissionen konstaterar vidare att avyttringen av de omsättningsbara enheterna syftar till att i fordringsägarnas intresse maximera värdet av HGAA:s tillgångar innan dessa avvecklas. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen konstaterar vidare att avyttringen av de omsättningsbara enheterna syftar till att i fordringsägarnas intresse maximera värdet av HGAA:s tillgångar innan dessa avvecklas.

| (115) | Med tanke på föremålet för överföringen, det faktum att HGAA:s aktieägare och aktieägarna i de enheter som ska avyttras inte kan vara identiska, samt mot bakgrund av den ekonomiska logiken i försäljningstransaktionen, anser kommissionen att ingen kontinuitet längre kommer att föreligga i HGAA:s ekonomiska verksamhet efter det att de omsättningsbara enheterna har avyttrats och HGAA inte längre existerar. |
| --- | --- |

(115)

Med tanke på föremålet för överföringen, det faktum att HGAA:s aktieägare och aktieägarna i de enheter som ska avyttras inte kan vara identiska, samt mot bakgrund av den ekonomiska logiken i försäljningstransaktionen, anser kommissionen att ingen kontinuitet längre kommer att föreligga i HGAA:s ekonomiska verksamhet efter det att de omsättningsbara enheterna har avyttrats och HGAA inte längre existerar.

| (116) | Enligt avvecklingsplanen kommer vissa tillgångar att knoppas av från de omsättningsbara enheter som ska avyttras. Denna avknoppning kommer att bidra såväl till enheternas finansieringskapacitet som till att förbättra den genomsnittliga kvaliteten på de återstående tillgångarna i balansräkningen, och kommer därmed att förbättra möjligheterna till avyttring av de aktuella enheterna. |
| --- | --- |

(116)

Enligt avvecklingsplanen kommer vissa tillgångar att knoppas av från de omsättningsbara enheter som ska avyttras. Denna avknoppning kommer att bidra såväl till enheternas finansieringskapacitet som till att förbättra den genomsnittliga kvaliteten på de återstående tillgångarna i balansräkningen, och kommer därmed att förbättra möjligheterna till avyttring av de aktuella enheterna.

| (117) | Enligt punkt 21 i omstruktureringsmeddelandet kan även inrättandet av en självständig ”god” bank utifrån en kombination av en befintlig banks ”goda” tillgångar och skulder vara ett godtagbart sätt att återställa lönsamheten, under förutsättning att en sådan nyskapad enhet inte är i position att otillbörligen snedvrida konkurrensen. I detta avseende skulle inrättandet av ett SEE-holdingbolag eller överföring av vissa tillgångar från HBInt till SEE-holdingbolaget i syfte att skapa en lönsam och avyttringsbar sydosteuropeisk bankenhet vara en godtagbar lösning (43). |
| --- | --- |

(117)

Enligt punkt 21 i omstruktureringsmeddelandet kan även inrättandet av en självständig ”god” bank utifrån en kombination av en befintlig banks ”goda” tillgångar och skulder vara ett godtagbart sätt att återställa lönsamheten, under förutsättning att en sådan nyskapad enhet inte är i position att otillbörligen snedvrida konkurrensen. I detta avseende skulle inrättandet av ett SEE-holdingbolag eller överföring av vissa tillgångar från HBInt till SEE-holdingbolaget i syfte att skapa en lönsam och avyttringsbar sydosteuropeisk bankenhet vara en godtagbar lösning (43).

| (118) | Det problem med kvaliteten på tillgångarna som kan härledas såväl till den gamla portföljen som till riskexponeringar längre tillbaka i tiden skulle, på grund av de allt mer omfattande riskkostnaderna och värdeminskningarna, inte kunna lösas om företaget fortsatte sin verksamhet. Därför anser kommissionen att den avvecklingsplan som Österrike har presenterat, enligt vilken de problematiska tillgångarna i ökande omfattning ska överföras till avvecklingsenheten, är en lämplig väg att gå. |
| --- | --- |

(118)

Det problem med kvaliteten på tillgångarna som kan härledas såväl till den gamla portföljen som till riskexponeringar längre tillbaka i tiden skulle, på grund av de allt mer omfattande riskkostnaderna och värdeminskningarna, inte kunna lösas om företaget fortsatte sin verksamhet. Därför anser kommissionen att den avvecklingsplan som Österrike har presenterat, enligt vilken de problematiska tillgångarna i ökande omfattning ska överföras till avvecklingsenheten, är en lämplig väg att gå.

| (119) | Vad gäller den finansiering som presenteras i avvecklingsplanen, kommer de enheter som ska avyttras alltmer att förlita sig på lokala finansieringskällor och sträva efter att minska sitt beroende av refinansiering genom HGAA. Kommissionen ser positivt på denna ändring av finansieringsstrategin och noterar att HGAA även fortsättningsvis kommer att ha finansiella åtaganden gentemot de enheter som ska avyttras. |
| --- | --- |

(119)

Vad gäller den finansiering som presenteras i avvecklingsplanen, kommer de enheter som ska avyttras alltmer att förlita sig på lokala finansieringskällor och sträva efter att minska sitt beroende av refinansiering genom HGAA. Kommissionen ser positivt på denna ändring av finansieringsstrategin och noterar att HGAA även fortsättningsvis kommer att ha finansiella åtaganden gentemot de enheter som ska avyttras.

| (120) | Avvecklingsplanen inbegriper även avveckling av en betydande del av HGAA:s leasingverksamhet. Leasingverksamheten var en av huvudorsakerna till HGAA:s problem, eftersom leasing ger en relativt låg avkastning i förhållande till de risker och finansieringsbehov som den är förknippad med. Även denna neddragning kommer att påverka de omsättningsbara enheternas möjlighet till avyttring positivt. |
| --- | --- |

(120)

Avvecklingsplanen inbegriper även avveckling av en betydande del av HGAA:s leasingverksamhet. Leasingverksamheten var en av huvudorsakerna till HGAA:s problem, eftersom leasing ger en relativt låg avkastning i förhållande till de risker och finansieringsbehov som den är förknippad med. Även denna neddragning kommer att påverka de omsättningsbara enheternas möjlighet till avyttring positivt.

| (121) | Kommissionen drar slutsatsen att HGAA:s lönsamhet inte kan återställas, och att den strategi för avveckling av HGAA under ordnade former som Österrike har föreslagit är en lämplig strategi, eftersom lönsamheten för banken som sådan inte går att återställa. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen drar slutsatsen att HGAA:s lönsamhet inte kan återställas, och att den strategi för avveckling av HGAA under ordnade former som Österrike har föreslagit är en lämplig strategi, eftersom lönsamheten för banken som sådan inte går att återställa.

Eget bidrag och bördefördelning

| (122) | För att begränsa ett stöd till vad som är absolut nödvändigt, i möjligaste mån motverka snedvridningar av konkurrensen samt hindra ett överdrivet risktagande, är det enligt omstruktureringsmeddelandet nödvändigt att stödmottagaren lämnar ett tillräckligt stort eget bidrag. I meddelandet föreskrivs i detta sammanhang att i) både omstruktureringskostnader och stödbelopp ska begränsas, och att ii) ett eget bidrag av betydande storlek ska tillhandahållas. |
| --- | --- |

(122)

För att begränsa ett stöd till vad som är absolut nödvändigt, i möjligaste mån motverka snedvridningar av konkurrensen samt hindra ett överdrivet risktagande, är det enligt omstruktureringsmeddelandet nödvändigt att stödmottagaren lämnar ett tillräckligt stort eget bidrag. I meddelandet föreskrivs i detta sammanhang att i) både omstruktureringskostnader och stödbelopp ska begränsas, och att ii) ett eget bidrag av betydande storlek ska tillhandahållas.

| (123) | Vidare föreskrivs i omstruktureringsmeddelandet att banken i första hand ska använda egna medel för att finansiera omstruktureringen, så att stödet kan begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Kostnaderna i samband med omstruktureringen bör inte bara bäras av staten utan även av dem som investerat i banken. Detta mål ska främst uppnås genom att förluster täcks med tillgängligt kapital. |
| --- | --- |

(123)

Vidare föreskrivs i omstruktureringsmeddelandet att banken i första hand ska använda egna medel för att finansiera omstruktureringen, så att stödet kan begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Kostnaderna i samband med omstruktureringen bör inte bara bäras av staten utan även av dem som investerat i banken. Detta mål ska främst uppnås genom att förluster täcks med tillgängligt kapital.

| (124) | I och med att samtliga HGAA:s tidigare aktieägare sålde sina aktier till Republiken Österrike för en symbolisk summa på 1 euro reducerades risken för att stödåtgärderna skulle komma att gynna de tidigare aktieägarna. De tidigare ägarna tillsköt även kapital eller likviditet till HGAA, i syfte att täcka förlusterna och förbättra likviditeten. |
| --- | --- |

(124)

I och med att samtliga HGAA:s tidigare aktieägare sålde sina aktier till Republiken Österrike för en symbolisk summa på 1 euro reducerades risken för att stödåtgärderna skulle komma att gynna de tidigare aktieägarna. De tidigare ägarna tillsköt även kapital eller likviditet till HGAA, i syfte att täcka förlusterna och förbättra likviditeten.

| (125) | Majoritetsägare vid tidpunkten för försäljningen var BayernLB. Denna ägare har bidragit med kapital motsvarande totalt cirka 1,5 miljarder euro och samtidigt avstått från all vidare äganderätt, även från möjligheten till ytterligare ersättning. Totalt har BayernLB tillhandahållit likviditet motsvarande cirka 4,3 miljarder euro till HGAA. Försäljningen av HGAA-aktierna innebar vidare en betydande nedskrivningsförlust för BayernLB, vilket, i linje med punkt 22 i omstruktureringsmeddelandet, kan anses ha bidragit till att hindra ett överdrivet risktagande. |
| --- | --- |

(125)

Majoritetsägare vid tidpunkten för försäljningen var BayernLB. Denna ägare har bidragit med kapital motsvarande totalt cirka 1,5 miljarder euro och samtidigt avstått från all vidare äganderätt, även från möjligheten till ytterligare ersättning. Totalt har BayernLB tillhandahållit likviditet motsvarande cirka 4,3 miljarder euro till HGAA. Försäljningen av HGAA-aktierna innebar vidare en betydande nedskrivningsförlust för BayernLB, vilket, i linje med punkt 22 i omstruktureringsmeddelandet, kan anses ha bidragit till att hindra ett överdrivet risktagande.

| (126) | Kommissionen anser därför att den tidigare ägaren BayernLB har burit en betydande och rimlig del av bördan. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen anser därför att den tidigare ägaren BayernLB har burit en betydande och rimlig del av bördan.

| (127) | Utgången i den anhängiga rättstvisten avseende återbetalningen av utestående lån till BayernLB har ingen inverkan på denna slutsats. Om BayernLB förlorar processen innebär det att BayernLB kommer att bära en ännu större del av bördan. Om BayernLB vinner processen ändras inget i den bördefördelning som granskas i detta beslut. |
| --- | --- |

(127)

Utgången i den anhängiga rättstvisten avseende återbetalningen av utestående lån till BayernLB har ingen inverkan på denna slutsats. Om BayernLB förlorar processen innebär det att BayernLB kommer att bära en ännu större del av bördan. Om BayernLB vinner processen ändras inget i den bördefördelning som granskas i detta beslut.

| (128) | GRAWE har bidragit både i form av kapital- och likviditetsåtgärder. Det ursprungliga kapitalet på 30 miljoner euro som GRAWE tillförde HGAA har reducerats och uppgår i dagsläget till 9 miljoner euro. Anledningen till detta är att Republiken Österrike, i egenskap av ensam aktieägare i banken, beslutade att använda kapitalet till att täcka förluster (nedsättning av aktiekapitalet). GRAWE har även tillhandahållit likviditet till HGAA. |
| --- | --- |

(128)

GRAWE har bidragit både i form av kapital- och likviditetsåtgärder. Det ursprungliga kapitalet på 30 miljoner euro som GRAWE tillförde HGAA har reducerats och uppgår i dagsläget till 9 miljoner euro. Anledningen till detta är att Republiken Österrike, i egenskap av ensam aktieägare i banken, beslutade att använda kapitalet till att täcka förluster (nedsättning av aktiekapitalet). GRAWE har även tillhandahållit likviditet till HGAA.

| (129) | Utifrån detta drar kommissionen slutsatsen att GRAWE har burit en tillräckligt stor del av bördan. |
| --- | --- |

(129)

Utifrån detta drar kommissionen slutsatsen att GRAWE har burit en tillräckligt stor del av bördan.

| (130) | Vad gäller delstaten Kärnten konstaterar kommissionen att denna, genom att tillföra kapital som i och med nedsättningen av aktiekapitalet har reducerats betydligt, har burit en del av bördan. |
| --- | --- |

(130)

Vad gäller delstaten Kärnten konstaterar kommissionen att denna, genom att tillföra kapital som i och med nedsättningen av aktiekapitalet har reducerats betydligt, har burit en del av bördan.

| (131) | Utifrån detta drar kommissionen slutsatsen att delstaten Kärnten har burit en tillräckligt stor del av bördan. |
| --- | --- |

(131)

Utifrån detta drar kommissionen slutsatsen att delstaten Kärnten har burit en tillräckligt stor del av bördan.

| (132) | Det faktum att ersättningsnivån för det andelskapital som GRAWE och delstaten Kärnten har tillhandahållit är högre än ersättningsnivån för BayernLB:s kapitaltillskott anses berättigat, eftersom BayernLB har bidragit med en annan typ av kapitalinstrument. Till skillnad från GRAWE och delstaten Kärnten har BayernLB inte tillhandahållit något andelskapital, utan i stället avstått från alla rättigheter till sina kapitalinstrument samt från en del av likviditeten. BayernLB har därmed burit en större del av bördan, vilket får anses rimligt, eftersom BayernLB var majoritetsägare i HGAA innan HGAA förvärvades av Republiken Österrike. |
| --- | --- |

(132)

Det faktum att ersättningsnivån för det andelskapital som GRAWE och delstaten Kärnten har tillhandahållit är högre än ersättningsnivån för BayernLB:s kapitaltillskott anses berättigat, eftersom BayernLB har bidragit med en annan typ av kapitalinstrument. Till skillnad från GRAWE och delstaten Kärnten har BayernLB inte tillhandahållit något andelskapital, utan i stället avstått från alla rättigheter till sina kapitalinstrument samt från en del av likviditeten. BayernLB har därmed burit en större del av bördan, vilket får anses rimligt, eftersom BayernLB var majoritetsägare i HGAA innan HGAA förvärvades av Republiken Österrike.

| (133) | Vidare kvarstår frågan om huruvida en tillräckligt hög ersättning kommer att utgå för det andelskapital som Österrike tillfört HGAA inom ramen för bankräddningspaketet. Det bör påpekas att bankräddningspaketet förutsätter tillämpning av två olika räntesatser, beroende på om den stödmottagande banken är en bank i svårigheter eller en i grunden sund bank. HGAA betraktades av Österrike som i grunden sund och betalade därför en lägre ersättning än vad som hade varit fallet om banken hade bedömts vara i svårigheter. |
| --- | --- |

(133)

Vidare kvarstår frågan om huruvida en tillräckligt hög ersättning kommer att utgå för det andelskapital som Österrike tillfört HGAA inom ramen för bankräddningspaketet. Det bör påpekas att bankräddningspaketet förutsätter tillämpning av två olika räntesatser, beroende på om den stödmottagande banken är en bank i svårigheter eller en i grunden sund bank. HGAA betraktades av Österrike som i grunden sund och betalade därför en lägre ersättning än vad som hade varit fallet om banken hade bedömts vara i svårigheter.

| (134) | I denna fråga noterar kommissionen att hela det andelskapital som fortfarande finns tillgängligt ska förbli hos HBInt och därmed i den del av HGAA som ska avvecklas. Eftersom avvecklingsdelen inte längre är aktiv på marknaden och HGAA:s lönsamhet inte kan återställas (anledningen till att HGAA avvecklas), anser kommissionen att denna lägre ersättning i det aktuella fallet kan godtas. |
| --- | --- |

(134)

I denna fråga noterar kommissionen att hela det andelskapital som fortfarande finns tillgängligt ska förbli hos HBInt och därmed i den del av HGAA som ska avvecklas. Eftersom avvecklingsdelen inte längre är aktiv på marknaden och HGAA:s lönsamhet inte kan återställas (anledningen till att HGAA avvecklas), anser kommissionen att denna lägre ersättning i det aktuella fallet kan godtas.

| (135) | Medarbetarstiftelsen Mitarbeiterstiftung Alpe Adria var med sitt innehav på 0,02 % den minsta ägaren i HGAA. Även stiftelsens innehav såldes för 1 euro när Republiken Österrike förvärvade HGAA i december 2009. Med tanke på att stiftelsen har förlorat samtliga sina rättigheter som aktieägare, utan att få någon kompensation för detta, anser kommissionen att stiftelsen har burit en tillräckligt stor del av bördan, i synnerhet med tanke på sin, i jämförelse med de andra ägarna, ringa storlek. |
| --- | --- |

(135)

Medarbetarstiftelsen Mitarbeiterstiftung Alpe Adria var med sitt innehav på 0,02 % den minsta ägaren i HGAA. Även stiftelsens innehav såldes för 1 euro när Republiken Österrike förvärvade HGAA i december 2009. Med tanke på att stiftelsen har förlorat samtliga sina rättigheter som aktieägare, utan att få någon kompensation för detta, anser kommissionen att stiftelsen har burit en tillräckligt stor del av bördan, i synnerhet med tanke på sin, i jämförelse med de andra ägarna, ringa storlek.

| (136) | HGAA har vidtagit en rad åtgärder för att få sina hybridkapitalägare att bära sin del av bördan. Dessa har konkret bestått i att köpa tillbaka de berörda instrumenten till ett pris betydligt lägre än deras nominella värde, alternativt återkalla dem helt, vilket har haft en avsevärd effekt på det egna kapitalet. |
| --- | --- |

(136)

HGAA har vidtagit en rad åtgärder för att få sina hybridkapitalägare att bära sin del av bördan. Dessa har konkret bestått i att köpa tillbaka de berörda instrumenten till ett pris betydligt lägre än deras nominella värde, alternativt återkalla dem helt, vilket har haft en avsevärd effekt på det egna kapitalet.

| (137) | Kommissionen noterar vidare att betalningar av utdelningar och kuponger för ett flertal hybrid- och andelskapitalinstrument endast sker då banken går med vinst. Eftersom banken under de senaste åren inte har gått med vinst har innehavarna av dessa instrument inte heller mottagit några sådana betalningar. Betalningar av utdelningar och kuponger kommer i framtiden dessutom att omfattas av begränsningar. Kommissionen anser att innehavarna av dessa instrument därmed har burit en tillräckligt stor del av bördan. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen noterar vidare att betalningar av utdelningar och kuponger för ett flertal hybrid- och andelskapitalinstrument endast sker då banken går med vinst. Eftersom banken under de senaste åren inte har gått med vinst har innehavarna av dessa instrument inte heller mottagit några sådana betalningar. Betalningar av utdelningar och kuponger kommer i framtiden dessutom att omfattas av begränsningar. Kommissionen anser att innehavarna av dessa instrument därmed har burit en tillräckligt stor del av bördan.

| (138) | På dessa grunder drar kommissionen slutsatsen att den bördefördelning som presenteras i avvecklingsplanen för HGAA är att betrakta som rimlig. |
| --- | --- |

(138)

På dessa grunder drar kommissionen slutsatsen att den bördefördelning som presenteras i avvecklingsplanen för HGAA är att betrakta som rimlig.

Begränsad snedvridning av konkurrensen

| (139) | Omstruktureringsplanen ska dessutom, enligt avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet, innehålla åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Dessa åtgärder bör vara särskilt anpassade till snedvridningen av konkurrensen på de marknader där stödmottagaren kommer att vara verksam efter omstruktureringen. I det aktuella fallet är det nödvändigt att säkerställa att de enheter som fortsätter att vara verksamma på marknaden, innan de så småningom säljs, inte använder erhållna statliga medel på ett sätt som missgynnar konkurrenter, eller agerar på ett sätt som snedvrider konkurrensen. |
| --- | --- |

(139)

Omstruktureringsplanen ska dessutom, enligt avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet, innehålla åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Dessa åtgärder bör vara särskilt anpassade till snedvridningen av konkurrensen på de marknader där stödmottagaren kommer att vara verksam efter omstruktureringen. I det aktuella fallet är det nödvändigt att säkerställa att de enheter som fortsätter att vara verksamma på marknaden, innan de så småningom säljs, inte använder erhållna statliga medel på ett sätt som missgynnar konkurrenter, eller agerar på ett sätt som snedvrider konkurrensen.

| (140) | Med anledning av detta har Österrike åtagit sig att införa de begränsningar av verksamheten som anges i avsnitt 4 i bilagan, i syfte att säkerställa att den eventuella snedvridning av konkurrensen som de omsättningsbara enheterna, genom sin existens eller verksamhet, ger upphov till fram till sin försäljning i möjligaste mån begränsas. |
| --- | --- |

(140)

Med anledning av detta har Österrike åtagit sig att införa de begränsningar av verksamheten som anges i avsnitt 4 i bilagan, i syfte att säkerställa att den eventuella snedvridning av konkurrensen som de omsättningsbara enheterna, genom sin existens eller verksamhet, ger upphov till fram till sin försäljning i möjligaste mån begränsas.

| (141) | Vilka konkurrensåtgärder som vidtas och hur de utformas kommer att vara beroende av två kriterier: för det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats, och för det andra de specifika förutsättningarna på de marknader där stödmottagaren kommer att vara verksam. |
| --- | --- |

(141)

Vilka konkurrensåtgärder som vidtas och hur de utformas kommer att vara beroende av två kriterier: för det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats, och för det andra de specifika förutsättningarna på de marknader där stödmottagaren kommer att vara verksam.

| (142) | Kommissionen erinrar om att HGAA har erhållit statligt stöd motsvarande 3,15 miljarder euro i form av kapital och tillgångsgarantier, samt 1,35 miljarder euro i form av likviditetsgarantier, och att banken i framtiden, i samband med avvecklingsprocessen, kan komma att erhålla ytterligare statligt stöd motsvarande upp till 5,4 miljarder euro i kapital och 3,3 miljarder euro i likviditet. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen erinrar om att HGAA har erhållit statligt stöd motsvarande 3,15 miljarder euro i form av kapital och tillgångsgarantier, samt 1,35 miljarder euro i form av likviditetsgarantier, och att banken i framtiden, i samband med avvecklingsprocessen, kan komma att erhålla ytterligare statligt stöd motsvarande upp till 5,4 miljarder euro i kapital och 3,3 miljarder euro i likviditet.

| (143) | Det totala stödbeloppet i kapital och tillgångsgarantier uppgår till 8,55 miljarder euro och motsvarar ca 26 % av HGAA:s riskvägda tillgångar, som den 31 december 2008 uppgick till 32,8 miljarder euro. Således är det beviljade stödbeloppet mycket högt och kräver åtgärder som står i proportion till det. |
| --- | --- |

(143)

Det totala stödbeloppet i kapital och tillgångsgarantier uppgår till 8,55 miljarder euro och motsvarar ca 26 % av HGAA:s riskvägda tillgångar, som den 31 december 2008 uppgick till 32,8 miljarder euro. Således är det beviljade stödbeloppet mycket högt och kräver åtgärder som står i proportion till det.

| (144) | Enligt punkt 35 i omstruktureringsmeddelandet bör strukturåtgärder så som avyttringar främja marknadsinträde för konkurrenter, men samtidigt möjliggöra avveckling inom en rimlig tid, så att den finansiella stabiliteten säkras. |
| --- | --- |

(144)

Enligt punkt 35 i omstruktureringsmeddelandet bör strukturåtgärder så som avyttringar främja marknadsinträde för konkurrenter, men samtidigt möjliggöra avveckling inom en rimlig tid, så att den finansiella stabiliteten säkras.

| (145) | Kommissionen konstaterar att den avveckling som presenteras i avvecklingsplanen är en avveckling under ordnade former, enligt vilken HGAA från och med den 30 juni 2015 inte längre kommer att vara verksam som ekonomisk marknadsaktör, utan endast administrera avvecklingen av de verksamheter som vid denna tidpunkt ännu inte funnit någon köpare. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen konstaterar att den avveckling som presenteras i avvecklingsplanen är en avveckling under ordnade former, enligt vilken HGAA från och med den 30 juni 2015 inte längre kommer att vara verksam som ekonomisk marknadsaktör, utan endast administrera avvecklingen av de verksamheter som vid denna tidpunkt ännu inte funnit någon köpare.

| (146) | Vad gäller de sydosteuropeiska enheternas fortsatta verksamhet fram till dess att de säljs har Österrike föreslagit en rad åtaganden med avseende på dessa företags nya affärsverksamhet, som syftar till att undvika en eventuell snedvridning av konkurrensen under perioden fram till försäljningen. |
| --- | --- |

(146)

Vad gäller de sydosteuropeiska enheternas fortsatta verksamhet fram till dess att de säljs har Österrike föreslagit en rad åtaganden med avseende på dessa företags nya affärsverksamhet, som syftar till att undvika en eventuell snedvridning av konkurrensen under perioden fram till försäljningen.

| (147) | Kommissionen ser här särskilt positivt på de begränsningar av den nya affärsverksamheten som Österrike och HGAA har åtagit sig att genomföra. När risk- och finansieringskostnader tas med i beräkningen gäller att ny affärsverksamhet bör ge en årlig avkastning på minst [...] %. Denna lägsta avkastningsnivå för ny affärsverksamhet säkerställer att de omsättningsbara enheterna inte tillämpar en konkurrenshämmande prissättning, men ändå verkar för en långsiktig lönsamhet. I detta hänseende åtar sig banken att begränsa löptiderna för nya transaktioner, så att löptidsomvandlingen endast i begränsad utsträckning inverkar på lönsamheten. [...] (44) [...]. För [...] åtar sig Österrike dessutom att begränsa transaktioner denominerade i [...] till kunder med ett kreditbetyg på [...] eller högre och en total affärsvolym på [...] euro. Därigenom reduceras de risker som är förknippade med en eventuell kursnedgång samt i vilken utsträckning banken kan vara verksam inom detta marknadssegment. Sammantaget bidrar dessa båda begränsningar till att säkra den långsiktiga lönsamheten och minska de berörda företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen ser här särskilt positivt på de begränsningar av den nya affärsverksamheten som Österrike och HGAA har åtagit sig att genomföra. När risk- och finansieringskostnader tas med i beräkningen gäller att ny affärsverksamhet bör ge en årlig avkastning på minst [...] %. Denna lägsta avkastningsnivå för ny affärsverksamhet säkerställer att de omsättningsbara enheterna inte tillämpar en konkurrenshämmande prissättning, men ändå verkar för en långsiktig lönsamhet. I detta hänseende åtar sig banken att begränsa löptiderna för nya transaktioner, så att löptidsomvandlingen endast i begränsad utsträckning inverkar på lönsamheten. [...] (44) [...]. För [...] åtar sig Österrike dessutom att begränsa transaktioner denominerade i [...] till kunder med ett kreditbetyg på [...] eller högre och en total affärsvolym på [...] euro. Därigenom reduceras de risker som är förknippade med en eventuell kursnedgång samt i vilken utsträckning banken kan vara verksam inom detta marknadssegment. Sammantaget bidrar dessa båda begränsningar till att säkra den långsiktiga lönsamheten och minska de berörda företagens konkurrenskraft.

| (148) | Kommissionen välkomnar även de åtaganden som gjorts med avseende på en bättre riskhantering, och då i synnerhet att alla riskpositioner på mer än [...] euro ska omvärderas på årsbasis, samt att transaktioner inom hushållssegmentet och offentlig sektor endast får ske med kunder som har ett kreditbetyg på [...] eller högre (45). Dessa åtaganden säkerställer att transaktionerna präglas av försiktighet och att de berörda företagen inte har en affärsstrategi som innebär ett överdrivet risktagande. Transaktionerna styrs på ett sådant sätt att balans uppnås mellan den nödvändiga lönsamheten och den erfordrade riskkontrollen. Samtidigt utesluter dessa åtaganden en aggressiv tillväxtstrategi. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen välkomnar även de åtaganden som gjorts med avseende på en bättre riskhantering, och då i synnerhet att alla riskpositioner på mer än [...] euro ska omvärderas på årsbasis, samt att transaktioner inom hushållssegmentet och offentlig sektor endast får ske med kunder som har ett kreditbetyg på [...] eller högre (45). Dessa åtaganden säkerställer att transaktionerna präglas av försiktighet och att de berörda företagen inte har en affärsstrategi som innebär ett överdrivet risktagande. Transaktionerna styrs på ett sådant sätt att balans uppnås mellan den nödvändiga lönsamheten och den erfordrade riskkontrollen. Samtidigt utesluter dessa åtaganden en aggressiv tillväxtstrategi.

| (149) | Kommissionen ser positivt på den dubbla nyttan med de åtaganden som anges i skälen 147 och 148. Dels bidrar de till att förbättra chanserna att få till stånd en avyttring, eftersom inga transaktioner genomförs som innebär ett överdrivet risktagande, och dels begränsar de snedvridningen av konkurrensen, i och med att aggressiva affärsstrategier och ny affärsverksamhet begränsas. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen ser positivt på den dubbla nyttan med de åtaganden som anges i skälen 147 och 148. Dels bidrar de till att förbättra chanserna att få till stånd en avyttring, eftersom inga transaktioner genomförs som innebär ett överdrivet risktagande, och dels begränsar de snedvridningen av konkurrensen, i och med att aggressiva affärsstrategier och ny affärsverksamhet begränsas.

| (150) | Enligt avvecklingsplanen kommer alla omsättningsbara enheter inom HGAA antingen att avvecklas eller säljas. Österrike har gjort ett fast åtagande enligt vilket HBA ska vara sålt senast den 30 juni 2014 och SEE-nätverket (som helhet eller i delar) senast den 30 juni 2015. Efter detta kommer all ny affärsverksamhet att upphöra och HGAA kommer att lämna marknaden, i och med att alla verksamheter antingen är under avveckling eller på ett överskådligt sätt har sålts till tredje part. Denna försäljnings- och avvecklingsprocess bidrar i betydande utsträckning till att begränsa den snedvridning av konkurrensen som stödet eventuellt har orsakat, eftersom banken som sådan försvinner från marknaden. |
| --- | --- |

(150)

Enligt avvecklingsplanen kommer alla omsättningsbara enheter inom HGAA antingen att avvecklas eller säljas. Österrike har gjort ett fast åtagande enligt vilket HBA ska vara sålt senast den 30 juni 2014 och SEE-nätverket (som helhet eller i delar) senast den 30 juni 2015. Efter detta kommer all ny affärsverksamhet att upphöra och HGAA kommer att lämna marknaden, i och med att alla verksamheter antingen är under avveckling eller på ett överskådligt sätt har sålts till tredje part. Denna försäljnings- och avvecklingsprocess bidrar i betydande utsträckning till att begränsa den snedvridning av konkurrensen som stödet eventuellt har orsakat, eftersom banken som sådan försvinner från marknaden.

| (151) | Kommissionen anser att det fortsatt instabila läget framför allt på de sydosteuropeiska finansmarknaderna motiverar den väl tilltagna tidsfristen (30 juni 2015) för försäljningen av enheterna i dessa länder. Kommissionen noterar att verksamheterna i Österrike redan är sålda samt att även dessa verksamheter ska avvecklas, om försäljningen inte har verkställts senast den 30 juni 2014. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen anser att det fortsatt instabila läget framför allt på de sydosteuropeiska finansmarknaderna motiverar den väl tilltagna tidsfristen (30 juni 2015) för försäljningen av enheterna i dessa länder. Kommissionen noterar att verksamheterna i Österrike redan är sålda samt att även dessa verksamheter ska avvecklas, om försäljningen inte har verkställts senast den 30 juni 2014.

| (152) | Sammanfattningsvis noterar kommissionen att HGAA:s återstående balansomslutning och riskvägda tillgångar fram till 2017 kommer att minska med cirka 85 % (förutsatt att försäljningen sker som planerat). |
| --- | --- |

(152)

Sammanfattningsvis noterar kommissionen att HGAA:s återstående balansomslutning och riskvägda tillgångar fram till 2017 kommer att minska med cirka 85 % (förutsatt att försäljningen sker som planerat).

| (153) | Utöver dessa långtgående åtgärder har Österrike åtagit sig att införa ett förbud mot att hänvisa till det statliga stödet i reklam, samt ett förbud mot aggressiva affärsmetoder. Kommissionen välkomnar även förvärvsförbudet, genom vilket det säkerställs att det statliga stödet inte används till att förvärva konkurrenter, utan tjänar sitt avsedda syfte, nämligen att finansiera avvecklingsprocessen. |
| --- | --- |

(153)

Utöver dessa långtgående åtgärder har Österrike åtagit sig att införa ett förbud mot att hänvisa till det statliga stödet i reklam, samt ett förbud mot aggressiva affärsmetoder. Kommissionen välkomnar även förvärvsförbudet, genom vilket det säkerställs att det statliga stödet inte används till att förvärva konkurrenter, utan tjänar sitt avsedda syfte, nämligen att finansiera avvecklingsprocessen.

| (154) | Kommissionen beklagar att Österrike endast delvis har uppfyllt sina åtaganden inom ramen för räddningsbeslutet av december 2012. Kommissionen anser dock att det faktum att vissa av dessa åtaganden, som endast hade en begränsad varaktighet, inte uppfyllts kompenseras av att banken nu helt styckas upp och avvecklas. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen beklagar att Österrike endast delvis har uppfyllt sina åtaganden inom ramen för räddningsbeslutet av december 2012. Kommissionen anser dock att det faktum att vissa av dessa åtaganden, som endast hade en begränsad varaktighet, inte uppfyllts kompenseras av att banken nu helt styckas upp och avvecklas.

| (155) | Med tanke på gjorda åtaganden och med hänsyn till att både det egna bidraget och bördefördelningen, så som framgår av skälen 122–138, kan anses som rimliga, är det kommissionens uppfattning att tillräckliga åtgärder har vidtagits för att begränsa en eventuell snedvridning av konkurrensen, även mot bakgrund av det höga stödbelopp som beviljats HGAA. |
| --- | --- |

(155)

Med tanke på gjorda åtaganden och med hänsyn till att både det egna bidraget och bördefördelningen, så som framgår av skälen 122–138, kan anses som rimliga, är det kommissionens uppfattning att tillräckliga åtgärder har vidtagits för att begränsa en eventuell snedvridning av konkurrensen, även mot bakgrund av det höga stödbelopp som beviljats HGAA.

SLUTSATSER

| (156) | Med hänsyn till de åtaganden som Österrike har gjort drar kommissionen slutsatsen att avvecklingsstrategin är förenlig med omstruktureringsmeddelandet, att avvecklingsstödet har begränsats till vad som är absolut nödvändigt samt att en eventuell snedvridning av konkurrensen har motverkats i möjligaste mån. Avvecklingsstödet är därmed förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(156)

Med hänsyn till de åtaganden som Österrike har gjort drar kommissionen slutsatsen att avvecklingsstrategin är förenlig med omstruktureringsmeddelandet, att avvecklingsstödet har begränsats till vad som är absolut nödvändigt samt att en eventuell snedvridning av konkurrensen har motverkats i möjligaste mån. Avvecklingsstödet är därmed förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Följande åtgärder utgör statligt stöd:

| a) | Rekapitaliseringen på 900 miljoner euro inom ramen för bankräddningspaketet. |
| --- | --- |

a)

Rekapitaliseringen på 900 miljoner euro inom ramen för bankräddningspaketet.

| b) | Rekapitaliseringen på 450 miljoner euro inom ramen för bankräddningspaketet. |
| --- | --- |

b)

Rekapitaliseringen på 450 miljoner euro inom ramen för bankräddningspaketet.

| c) | Garantierna på 1,35 miljarder euro inom ramen för bankräddningspaketet. |
| --- | --- |

c)

Garantierna på 1,35 miljarder euro inom ramen för bankräddningspaketet.

| d) | Tillgångsgarantin på 100 miljoner euro. |
| --- | --- |

d)

Tillgångsgarantin på 100 miljoner euro.

| e) | Tillgångsgarantin på 200 miljoner euro. |
| --- | --- |

e)

Tillgångsgarantin på 200 miljoner euro.

| f) | Rekapitaliseringen på 500 miljoner euro. |
| --- | --- |

f)

Rekapitaliseringen på 500 miljoner euro.

| g) | Den statliga garantin på 1 miljard euro för efterställda supplementärkapitalinstrument. |
| --- | --- |

g)

Den statliga garantin på 1 miljard euro för efterställda supplementärkapitalinstrument.

| h) | Det potentiella framtida kapitalet för avvecklingen av HGAA på upp till 5,4 miljarder euro. |
| --- | --- |

h)

Det potentiella framtida kapitalet för avvecklingen av HGAA på upp till 5,4 miljarder euro.

| i) | Den potentiella framtida likviditeten för avvecklingen av HGAA på upp till 3,3 miljarder euro. |
| --- | --- |

i)

Den potentiella framtida likviditeten för avvecklingen av HGAA på upp till 3,3 miljarder euro.

2.   De statliga stöd som anges i punkt 1 är mot bakgrund av åtagandena i bilagan förenliga med den inre marknaden.

Artikel 2

Österrike ska säkerställa att den avvecklingsplan som presenterades den 29 juni 2013 och kompletterades den 27 augusti 2013 genomförs i sin helhet, inklusive åtagandena i bilagan.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Österrike.

Utfärdat i Bryssel den 3 september 2013.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 85, 31.3.2010, s. 21; EUT C 266, 1.10.2010, s. 5; EUT C 59, 28.2.2013, s. 34.

1

(2)  Denna stödordning godkändes genom kommissionens beslut av den 9 december 2008 i stödärendet N 557/2008, Measures under the Law on the stability of the financial markets and onstrengthening the interbank market for credit institutions and insurance companies in Austria (EUT C 3, 8.1.2009, s. 2).

2

Measures under the Law on the stability of the financial markets and onstrengthening the interbank market for credit institutions and insurance companies in Austria

(3)  Med dessa vinstandelsbevis följer inga rösträtter.

3

(4)  EUT C 134, 13.6.2009, s. 31.

4

(5)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

5

(6)  EUT C 85, 31.3.2010, s. 21.

6

(7)  EUT C 266, 1.10.2010, s. 5.

7

(8)  EUT C 31, 4.2.2012, s. 13.

8

(9)  Nedan kallad SA.32554 (2009/C) Omstruktureringsstöd för Hypo Group Alpe Adria.

9

Omstruktureringsstöd för Hypo Group Alpe Adria

(10)  EUT C 59, 28.2.2013, s. 34.

10

(11)  Ännu inte offentliggjort.

11

(12)  Ännu inte offentliggjort.

12

(13)  Se skäl 4 och räddningsbeslutet av december 2009.

13

(14)  Även företagen Norica och HBInt Credit Management (CM), som till 49 % ägs av utomstående investerare, ska avvecklas.

14

(15)  Konfidentiell information.

15

(16)  Österrikes räddning av HGAA på dessa villkor innebar att BayernLB helt fick skriva ner HGAA:s bokförda värde på 2,3 miljarder euro samt avstå från fordringar på HGAA för redan tillhandahållen finansiering motsvarande 825 miljoner euro.

16

(17)  Samtidigt har HGAA i enlighet med bankens tolkning av den österrikiska lagen om ersättning för eget kapital hållit inne räntebetalningar och amorteringar på vissa lån från BayernLB. BayernLB har bestridit detta beslut och väckt talan för att lånen, inklusive ränta, ska amorteras enligt vad som ursprungligen avtalats. [...].

17

(18)  Kommunikation till EU – Omarbetad omstruktureringsplan, Klagenfurt am Wörthersee, 29.6.2013.

18

(19)  Planen ger utrymme för att ett juridiskt självständigt SEE-holdingbolag bildas, alternativt att delar av HBInt (inklusive refinansieringsramar) knoppas av, så att SEE-enheterna kan utvecklas till självständigt verksamma företag.

19

(20)  Om transaktionen av någon anledning inte skulle gå att slutföra som planerat, kommer HGAA att fortsätta verka för att HBA säljs senast den 30 juni 2014. Om även detta misslyckas kommer HBA att överföras till avvecklingsdelen.

20

(21)  Se bilagan, avsnitt IV punkt 3.2.2.

21

(22)  [...] kommer att genomföras i överensstämmelse med [...] i avsnitt V punkt 3.4 i listan över åtaganden (se bilaga). I syfte att säkerställa en [...] egenrefinansiering kan HBI [...], om så krävs för att förhindra eller kompensera för att [...] underskrids.

22

(23)  Se fotnot 14.

23

(24)  Som framgår av fotnot 16 [...].

24

(25)  Se t.ex. skäl 92 i 2009 års beslut om att inleda förfarandet, skäl 66 i räddningssbeslutet av december 2009, skälen 31–39 i 2010 års förlängningsbeslut, skälen 39–43 i räddningsbeslutet av juli 2011, samt skäl 37 i räddningsbeslutet av december 2012.

25

(26)  Se bl.a. skäl 31 i 2010 års förlängningsbeslut och skäl 40 i räddningsbeslutet av juli 2011.

26

(27)  Se t.ex. skäl 39 i 2010 års förlängningsbeslut.

27

(28)  Se skäl 65 i räddningsbeslutet av december 2009.

28

(29)  Se bl.a. skälen 34 och 38 i 2010 års förlängningsbeslut.

29

(30)  Se bl.a. skäl 66 i räddningsbeslutet av december 2009, skälen 35 och 37 i 2010 års förlängningsbeslut, samt skäl 43 i räddningsbeslutet av juli 2011.

30

(31)  Se bl.a. skäl 36 i 2010 års förlängningsbeslut.

31

(32)  Se skäl 102 i 2009 års beslut om att inleda förfarandet.

32

(33)  Se skäl 67 i räddningsbeslutet av december 2009.

33

(34)  Se skäl 98 i 2009 års beslut om inledande av förfarandet.

34

(35)  Se skäl 98 i 2009 års beslut om inledande av förfarandet och skäl 42 i förlängningsbeslutet av december 2010.

35

(36)  Se skäl 44 i räddningsbeslutet av juli 2011 och skäl 38 i räddningsbeslutet av december 2012.

36

(37)  Ersatt av kommissionens beslut av den 5 februari 2013 med samma nummer, ännu inte offentliggjort.

37

(38)  Registrerat som T-427/12.

38

(39)  EUT C 216, 30.7.2013, s. 1, se särskilt punkt 6.

39

(40)  EUT C 195, 19.8.2009, s. 9.

40

(41)  Se punkt 20 i omstruktureringsmeddelandet och punkt 49 i meddelandet om tillämpning av reglerna om statligt stöd för åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (bankmeddelandet) (EUT C 270, 25.10.2008, s. 8).

41

bankmeddelandet

(42)  Se tribunalens dom av den 13 september 2010 i de förenade målen T-415/05, T-416/05 och T-423/05, Grekland m.fl. mot kommissionen, REU 2010, I-4749, punkt 135.

42

(43)  Kommissionen anser att det är positivt att Österrike har åtagit sig att säkerställa att kvoten utlåning/inlåning för de enheter som inte ska avvecklas optimeras med tanke på en framgångsrik försäljning, antingen genom lämplig styrning av nyutlåningen eller genom andra åtgärder för en syntetisk eller effektiv minskning av kvoten utlåning/inlåning (se gjorda åtaganden, avsnitt III punkt 4.1.8).

43

(44)  [...].

44

(45)  Detta gäller för en sannolikhet för fallissemang på högst [...] % på ett års sikt.

45

---

BILAGA

Inledande anmärkningar

Följande åtaganden görs av Österrike gentemot Europeiska kommissionen (kommissionen). Åtagandena riktar sig endast till kommissionen och avser endast stödärendet SA.32554 (f.d. C 16/2009). Inga tredjeparter kan på grundval av dessa åtaganden kräva att Österrike och/eller kreditinstitutgruppen Hypo Alpe Adria (HGAA) ska agera på ett visst sätt.

Åtagandena i den åtagandeförklaring, som Österrike genom en skrivelse av den 30 november 2012 lämnat till kommissionen, och som återfinns i bilagan till kommissionens beslut om godkännande av den 5 december 2012, C(2012) 9255 final, ersätts av åtagandena i avsnitt B.III punkterna 3 och 4.

Såvida inget annat anges nedan gäller alla åtaganden för var och en av de omsättningsbara enheter som tas upp i avsnitt B.II punkt 1 endast fram till dess att respektive enhet har återprivatiserats i enlighet med avsnitt B.IV punkt 3.

Åtaganden

I.   Genomförande av omstruktureringsplanen samt övervakningsförvaltare

Österrike ska säkerställa att omstruktureringsplanen genomförs i sin helhet och inom angivna tidsramar. Österrike ska se till att genomförandet av omstruktureringsplanen och uppfyllandet av gjorda åtaganden övervakas av en övervakningsförvaltare. Tillsättningen av förvaltaren, dennes uppgifter och skyldigheter samt beviljande av ansvarsfrihet ska ske i enlighet med det förfarande som beskrivs i avsnitt C.

II.   Definitioner

1.   Omsättningsbara enheter

De ”omsättningsbara enheter” som ska återprivatiseras i enlighet med avsnitt B.IV punkt 3 är följande bolag (inklusive eventuella andra bolag som respektive omsättningsbar enhet direkt eller indirekt kontrollerar):

1.1   HBA

Hypo Alpe-Adria-Bank AG, Klagenfurt, Österrike (HBA).

1.2   Sydosteuropa/SEE-nätverket

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ljubljana, Slovenien (HBS). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ljubljana, Slovenien (HBS).

| — | Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Slovenien (HLS) respektive den ägare som efterträder HGAA om HLS i samband med den interna omstruktureringen av HGAA läggs ut till försäljning. Detta bolags verksamhet omfattar endast leasing av [...] och [...]. |
| --- | --- |

—

Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Slovenien (HLS) respektive den ägare som efterträder HGAA om HLS i samband med den interna omstruktureringen av HGAA läggs ut till försäljning. Detta bolags verksamhet omfattar endast leasing av [...] och [...].

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreb, Kroatien (HBC) inklusive dess dotterbolag, Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Kroatien (HAALC), vilkas verksamhet endast omfattar [...]. |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreb, Kroatien (HBC) inklusive dess dotterbolag, Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Kroatien (HAALC), vilkas verksamhet endast omfattar [...].

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostar, Bosnien och Hercegovina (HBFBiH). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostar, Bosnien och Hercegovina (HBFBiH).

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Banja Luka, Republika Srpska (HBRS) inklusive dess dotterbolag, Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Republika Srpska (HLRS), vilkas verksamhet endast omfattar leasing av [...]. |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Banja Luka, Republika Srpska (HBRS) inklusive dess dotterbolag, Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Republika Srpska (HLRS), vilkas verksamhet endast omfattar leasing av [...].

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Podgorica, Montenegro (HBM). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Podgorica, Montenegro (HBM).

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Belgrad, Serbien (HBSE). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Belgrad, Serbien (HBSE).

2.   Avvecklingsdel

Inom den del som ska avvecklas, avvecklingsdelen, kommer en systematisk avveckling att ske av de verksamhetsområden och portföljer inom HGAA som identifierats som icke-strategiska, samt av Hypo-Alpe-Adria Bank SpA med säte i Udine, Italien (HBI). Avvecklingen ska ske på ett sätt som vållar minsta möjliga kapital- och värdeförlust. Alla bolag/enheter som inte uttryckligen tas upp under avsnitt II punkt 1 ovan ingår i avvecklingsdelen. Avvecklingsdelen omfattar i synnerhet följande:

2.1   Innehav som ska avvecklas

Icke-strategiska innehav i andra företag.

2.2   Finansiella tillgångar som ska avvecklas

| — | HBInt-portföljen och de refinansieringsramar till dotterbolagen (framför allt HBI och dotterbolagen i de sydosteuropeiska länderna) som finns kvar i HGAA. |
| --- | --- |

—

HBInt-portföljen och de refinansieringsramar till dotterbolagen (framför allt HBI och dotterbolagen i de sydosteuropeiska länderna) som finns kvar i HGAA.

| — | Delportföljer från HLS och enskilda dotterbanker (HBA, HBI samt banker inom SEE-nätverket) som överförts inom ramen för avvecklingen. |
| --- | --- |

—

Delportföljer från HLS och enskilda dotterbanker (HBA, HBI samt banker inom SEE-nätverket) som överförts inom ramen för avvecklingen.

| — | Leasingbolag som ska avvecklas (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE och HLSE). |
| --- | --- |

—

Leasingbolag som ska avvecklas (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE och HLSE).

| — | Minoritetsbolag (Credit Management, Norica). |
| --- | --- |

—

Minoritetsbolag (Credit Management, Norica).

2.3   HBI

Hypo Alpe-Adria-Bank SpA, Udine, Italien (HBI).

III.   Allmänna åtaganden

1.   En affärspolicy präglad av försiktighet, soliditet och hållbarhet

Österrike ska säkerställa att HGAA under genomförandet av omstruktureringsplanen har en affärspolicy som präglas av försiktighet, soliditet och principen om hållbarhet och kontrollera att bankens interna incitamentssystem är lämpliga utifrån lagstadgade krav samt verka för att dessa inte uppmuntrar till ett orimligt risktagande.

2.   Vinstöverföring

Österrike ska säkerställa att alla omsättningsbara enheter – det vill säga HBA och SEE-nätverket – fram till dess att de har återprivatiserats, på årsbasis överför eventuella vinster till sina respektive ägare i den utsträckning som detta är tillåtet enligt lag och inte leder till att den fastställda kapitaltäckningskvot, som gäller för den aktuella omsättningsbara enheten, vid tidpunkten för vinstöverföringen underskrids, eller är till ekonomisk nackdel för bolaget. Denna skyldighet gäller även för eventuella mellanliggande (holding-)bolag, för HBI fram till dess slutgiltiga avveckling liksom för HBInt., så länge som bolaget kontrolleras av Österrike.

3.   Eget bidrag

Det kupongförbud som återfinns i Österrikes åtagandeförklaring av den 30 november 2012 samt i punkt 11 i bilagan till kommissionens beslut om godkännande av den 5 december 2012, C(2012) 9255 final, ersätts av följande åtagande:

3.1   Inga betalningar av utdelningar eller kuponger som inte krävs enligt lag

| 3.1.1 | Österrike ska säkerställa att HGAA under genomförandet av omstruktureringsplanen inte betalar ut några utdelningar eller kuponger för de primär- och supplementärkapitalinstrument (däribland aktier, andelar samt hybrid- och supplementärkapital) som banken gett ut innan det slutgiltiga godkännandet utfärdades, såvida HGAA inte enligt lag är skyldig att göra detta även utan frigörande av avsättningar, eller kommissionens avdelningar på förhand har gett sitt tillstånd. |
| --- | --- |

3.1.1

Österrike ska säkerställa att HGAA under genomförandet av omstruktureringsplanen inte betalar ut några utdelningar eller kuponger för de primär- och supplementärkapitalinstrument (däribland aktier, andelar samt hybrid- och supplementärkapital) som banken gett ut innan det slutgiltiga godkännandet utfärdades, såvida HGAA inte enligt lag är skyldig att göra detta även utan frigörande av avsättningar, eller kommissionens avdelningar på förhand har gett sitt tillstånd.

| 3.1.2 | Till kapitalinstrument i den mening som avses ovan räknas inte sådana kapitalinstrument, aktier och/eller andelar som innehas av Österrike, såvida inte en betalning av utdelningar eller kuponger för kapitalinstrument som Österrike innehar även skulle medföra en betalningsskyldighet gentemot andra. |
| --- | --- |

3.1.2

Till kapitalinstrument i den mening som avses ovan räknas inte sådana kapitalinstrument, aktier och/eller andelar som innehas av Österrike, såvida inte en betalning av utdelningar eller kuponger för kapitalinstrument som Österrike innehar även skulle medföra en betalningsskyldighet gentemot andra.

| 3.1.3 | Utdelningsförbudet enligt punkt 3.1.1 gäller inte för utdelningar i de tillfälliga ”minoritetsbolagen” [...] och [...], som inte bedriver någon marknadsföring (dvs. två så kallade företag för särskilda ändamål [SPV], som till 49 % ägs av utomstående investerare; dessa företags verksamhet omfattar endast vissa värdepappersinnehav och fördelning av intäkterna från dessa värdepapper mellan HBInt och minoritetsaktieägarna i form av utdelningar, se avsnitt 5.3.4 i omstruktureringsplanen), om det faktum att inga utbetalningar görs skulle leda till en likvidation av något av dessa företag, som i sin tur skulle påverka HGAA:s samlade kapitalresurser negativt. |
| --- | --- |

3.1.3

Utdelningsförbudet enligt punkt 3.1.1 gäller inte för utdelningar i de tillfälliga ”minoritetsbolagen” [...] och [...], som inte bedriver någon marknadsföring (dvs. två så kallade företag för särskilda ändamål [SPV], som till 49 % ägs av utomstående investerare; dessa företags verksamhet omfattar endast vissa värdepappersinnehav och fördelning av intäkterna från dessa värdepapper mellan HBInt och minoritetsaktieägarna i form av utdelningar, se avsnitt 5.3.4 i omstruktureringsplanen), om det faktum att inga utbetalningar görs skulle leda till en likvidation av något av dessa företag, som i sin tur skulle påverka HGAA:s samlade kapitalresurser negativt.

3.2   Inga återkallanden eller återköp som inte krävs enligt lag

| 3.2.1 | Österrike ska säkerställa att HGAA under genomförandet av omstruktureringsplanen inte i förtid återkallar, återköper eller på annat sätt i förtid avslutar sådana kapitalinstrument som avses i punkt 3.1.1 ovan, såvida HGAA inte enligt lag är skyldig att göra detta även utan frigörande av avsättningar, eller kommissionens avdelningar på förhand har gett sitt tillstånd. |
| --- | --- |

3.2.1

Österrike ska säkerställa att HGAA under genomförandet av omstruktureringsplanen inte i förtid återkallar, återköper eller på annat sätt i förtid avslutar sådana kapitalinstrument som avses i punkt 3.1.1 ovan, såvida HGAA inte enligt lag är skyldig att göra detta även utan frigörande av avsättningar, eller kommissionens avdelningar på förhand har gett sitt tillstånd.

| 3.2.2 | Om kommissionens avdelningar på förhand har gett sitt tillstånd får kapitalinstrument återkallas, återköpas eller på annat sätt i förtid avslutas, om






  — | detta inte leder till en varaktig sänkning av den kapitaltäckningskvot som fastställts för HGAA, och |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Om kommissionens avdelningar på förhand har gett sitt tillstånd får kapitalinstrument återkallas, återköpas eller på annat sätt i förtid avslutas, om

—

detta inte leder till en varaktig sänkning av den kapitaltäckningskvot som fastställts för HGAA, och

| — | HGAA:s betalningar till fordringsägare inom ramen för det förtida avslutandet (t.ex. återköpspris eller annan ersättning) inte överstiger instrumentets marknadsvärde vid tidpunkten för avslutandet, i förekommande fall inklusive






  — | en premie på högst 10 % av detta marknadsvärde, och/eller |
| --- | --- | --- |

—

HGAA:s betalningar till fordringsägare inom ramen för det förtida avslutandet (t.ex. återköpspris eller annan ersättning) inte överstiger instrumentets marknadsvärde vid tidpunkten för avslutandet, i förekommande fall inklusive

—

en premie på högst 10 % av detta marknadsvärde, och/eller

| — | ett belopp som högst motsvarar det diskonterade nuvärdet av räntan på instrumentet, beräknad för perioden fram till utgången av instrumentets ursprungliga löptid. |
| --- | --- |

—

ett belopp som högst motsvarar det diskonterade nuvärdet av räntan på instrumentet, beräknad för perioden fram till utgången av instrumentets ursprungliga löptid.

| 3.2.3 | Marknadsvärdet i den mening som avses ovan bestäms efter att kommissionens avdelningar på förhand har gett sitt tillstånd, samt enligt följande:






  — | För börsnoterade instrument: utifrån genomsnittskursen för det aktuella instrumentet eller jämförbara instrument under den senaste månaden innan budet om återköp av instrumentet offentliggjordes. |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Marknadsvärdet i den mening som avses ovan bestäms efter att kommissionens avdelningar på förhand har gett sitt tillstånd, samt enligt följande:

—

För börsnoterade instrument: utifrån genomsnittskursen för det aktuella instrumentet eller jämförbara instrument under den senaste månaden innan budet om återköp av instrumentet offentliggjordes.

| — | För övriga instrument: utifrån ett värde som beräknats enligt en annan lämplig metod och som kan bekräftas av en oberoende tredje part genom värdering av det aktuella instrumentet eller jämförbara instrument. |
| --- | --- |

—

För övriga instrument: utifrån ett värde som beräknats enligt en annan lämplig metod och som kan bekräftas av en oberoende tredje part genom värdering av det aktuella instrumentet eller jämförbara instrument.

4.   Uppförandeåtaganden/begränsning av ny affärsverksamhet

4.1   Åtagandena av den 30 november 2013 (bilagan till kommissionens beslut om godkännande av den 5 december 2012 C(2012) 9255 final) ersätts

Åtagandena i den åtagandeförklaring, som Österrike genom en skrivelse av den 30 november 2012 lämnat till kommissionen, och som återfinns i bilagan till kommissionens beslut om godkännande av den 5 december 2012, C(2012) 9255 final, ersätts med följande åtaganden:

| 4.1.1 | HGAA kommer endast att ta upp ny affärsverksamhet inom verksamhetsområdet offentlig sektor med en löptid på högst [...] respektive inom verksamhetsområdet företag med en löptid på högst [...]. Inom båda dessa verksamhetsområden får ny affärsverksamhet endast tas upp om den aktuella kreditexponeringens sannolikhet för fallissemang är [...] % eller lägre på ett års sikt. Dessutom ska alla nyexponeringar inom verksamhetsområdet företag med en löptid på mer än [...] i enlighet med HGAA:s interna utlånings- och förvaltningspolicy (Credit Policy) vara säkerställda till [...] %. Om de lokala tillsynsmyndigheterna begär att få inneha vissa finansiella instrument tillåts avvikelser från begränsningarna ovan. Undantagna från begränsningarna ovan är även statsskuldsväxlar med en löptid på högst [...], som getts ut av Republika Srpska eller Federationen Bosnien och Hercegovina, om förvärvet av dessa värdepapper [...]. |
| --- | --- |

4.1.1

HGAA kommer endast att ta upp ny affärsverksamhet inom verksamhetsområdet offentlig sektor med en löptid på högst [...] respektive inom verksamhetsområdet företag med en löptid på högst [...]. Inom båda dessa verksamhetsområden får ny affärsverksamhet endast tas upp om den aktuella kreditexponeringens sannolikhet för fallissemang är [...] % eller lägre på ett års sikt. Dessutom ska alla nyexponeringar inom verksamhetsområdet företag med en löptid på mer än [...] i enlighet med HGAA:s interna utlånings- och förvaltningspolicy (Credit Policy) vara säkerställda till [...] %. Om de lokala tillsynsmyndigheterna begär att få inneha vissa finansiella instrument tillåts avvikelser från begränsningarna ovan. Undantagna från begränsningarna ovan är även statsskuldsväxlar med en löptid på högst [...], som getts ut av Republika Srpska eller Federationen Bosnien och Hercegovina, om förvärvet av dessa värdepapper [...].

| 4.1.2 | HGAA kommer endast att bevilja nya hypotekslån med en belåningsgrad på upp till [...] %. Nya hypotekslån med en belåningsgrad på upp till [...] % får beviljas om den berörda kunden har en DTI (Debt-To-Income Ratio eller skuldkvot) – definierad som förhållandet mellan summan av de betalningsåtaganden som kunden (enligt uppgift från lokala kreditupplysningsföretag) har gentemot HGAA och andra finansinstitut varje månad, och kundens nettomånadsinkomst – på [...] % eller lägre. I den mån det finns lokal lagstiftning som reglerar hypoteksobligationer/värdepapperiserade lån ska varje nytt hypotekslån som beviljas dessutom uppfylla kraven för att enligt den lagstiftningen kunna räknas in i säkerhetspoolerna. |
| --- | --- |

4.1.2

HGAA kommer endast att bevilja nya hypotekslån med en belåningsgrad på upp till [...] %. Nya hypotekslån med en belåningsgrad på upp till [...] % får beviljas om den berörda kunden har en DTI (Debt-To-Income Ratio eller skuldkvot) – definierad som förhållandet mellan summan av de betalningsåtaganden som kunden (enligt uppgift från lokala kreditupplysningsföretag) har gentemot HGAA och andra finansinstitut varje månad, och kundens nettomånadsinkomst – på [...] % eller lägre. I den mån det finns lokal lagstiftning som reglerar hypoteksobligationer/värdepapperiserade lån ska varje nytt hypotekslån som beviljas dessutom uppfylla kraven för att enligt den lagstiftningen kunna räknas in i säkerhetspoolerna.

| 4.1.3 | Den interna kostnadsmatrisen för refinansieringen ska för varje nyexponering (enligt definitionen under 4.2) genom hela löptidsstrukturen stå i rimlig proportion till den aktuella filialens/det aktuella dotterbolagets refinansieringssituation, samt uppfylla följande minimikrav: | EURIBOR 3M + [...] % för alla exponeringar på upp till [...] år. |
| --- | --- | --- |

4.1.3

Den interna kostnadsmatrisen för refinansieringen ska för varje nyexponering (enligt definitionen under 4.2) genom hela löptidsstrukturen stå i rimlig proportion till den aktuella filialens/det aktuella dotterbolagets refinansieringssituation, samt uppfylla följande minimikrav:

EURIBOR 3M + [...] % för alla exponeringar på upp till [...] år.

| | EURIBOR 3M + [...] % för alla exponeringar på [...] år ([...]). |
| --- | --- |

EURIBOR 3M + [...] % för alla exponeringar på [...] år ([...]).

| | EURIBOR 3M + [...] % för alla exponeringar på mer än [...] år ([...]). |
| --- | --- |

EURIBOR 3M + [...] % för alla exponeringar på mer än [...] år ([...]).

I länder med särskilt låg kreditvärdighet gäller ovanstående minimikrav med följande påslag: [...]. Dessutom gäller, i tillägg till de bolagsövergripande löptidsbegränsningarna inom företagssegmentet och offentlig sektor (se 4.1.1), att enheter i dessa länder inte får ingå avtal om exponeringar med en löptid på mer än [...] år. Ovan nämnda refinansieringspremier får underskridas i enskilda fall, förutsatt att tillgångarna uppfyller lagstadgade och materiella krav på en värdepapperisering och att det finns en konkret plan på att genomföra en sådan (t.ex. hypotekslån, finansiell leasing eller lån till små och medelstora företag respektive offentlig sektor) samt att detta baseras på av övervakningsförvaltaren kontrollerade och godkända säkerheter (mellan [...] och [...] räntepunkter beroende på säkerhetens värde, [...] räntepunkter för inteckningsnivåer av övervärde).

| 4.1.4 | Efter beaktande av refinansieringskostnaderna (beräknade enligt punkt 4.1.3) och riskkostnaderna (beräknade som den ackumulerade befarade förlusten [Expected Loss] på det belopp som inte täcks av säkerheter, varvid ett extra avdrag [Haircut] på [...] % ska göras på säkerhetens värde) ska varje ny kreditexponering kunna uppvisa en årlig avkastning på det egna kapitalet motsvarande minst [...] % (i beräkningen av avkastningen på det egna kapitalet får avgifter ingå). Kommissionens avdelningar kan genom en enkel tjänsteskrivelse (”Service Letter”) upphäva kravet på att vid beräkningen av riskkostnaderna göra det extra avdraget på [...] % på säkerhetens värde, om övervakningsförvaltaren i ett motiverat yttrande har konstaterat, att bankens befintliga system för värdering av säkerheter i allmänhet är att anse som lämpligt, och i synnerhet redan inbegriper rimliga avdrag. |
| --- | --- |

4.1.4

Efter beaktande av refinansieringskostnaderna (beräknade enligt punkt 4.1.3) och riskkostnaderna (beräknade som den ackumulerade befarade förlusten [Expected Loss] på det belopp som inte täcks av säkerheter, varvid ett extra avdrag [Haircut] på [...] % ska göras på säkerhetens värde) ska varje ny kreditexponering kunna uppvisa en årlig avkastning på det egna kapitalet motsvarande minst [...] % (i beräkningen av avkastningen på det egna kapitalet får avgifter ingå). Kommissionens avdelningar kan genom en enkel tjänsteskrivelse (”Service Letter”) upphäva kravet på att vid beräkningen av riskkostnaderna göra det extra avdraget på [...] % på säkerhetens värde, om övervakningsförvaltaren i ett motiverat yttrande har konstaterat, att bankens befintliga system för värdering av säkerheter i allmänhet är att anse som lämpligt, och i synnerhet redan inbegriper rimliga avdrag.

| 4.1.5 | Avkastningen på det egna kapitalet i den mening som avses i föregående avsnitt ska i princip beräknas utifrån de kapitalkrav som enligt lag gäller för den aktuella krediten. HGAA tillämpar dock för närvarande en ekonomisk metod för beräkning av kapitalkraven för enskilda krediter, som går i linje med beräkningen av riskkostnaderna. Kommissionens avdelningar kan genom en enkel tjänsteskrivelse ge HGAA tillstånd att fortsätta tillämpa sin ekonomiska metod för beräkning av kapitalkraven för enskilda krediter, om övervakningsförvaltaren intygar att i) HGAA:s beräkningsmetod är metodmässigt konsekvent och att ii) HGAA har bevisat att tillämpningen av denna beräkningsmetod ger en lägsta avkastning på det egna kapitalet som är likvärdig med en lägsta avkastning på [...] %, som beräknats på grundval av det lagstadgade egna kapitalet, såväl för målportföljen som för den faktiskt befintliga portföljen. |
| --- | --- |

4.1.5

Avkastningen på det egna kapitalet i den mening som avses i föregående avsnitt ska i princip beräknas utifrån de kapitalkrav som enligt lag gäller för den aktuella krediten. HGAA tillämpar dock för närvarande en ekonomisk metod för beräkning av kapitalkraven för enskilda krediter, som går i linje med beräkningen av riskkostnaderna. Kommissionens avdelningar kan genom en enkel tjänsteskrivelse ge HGAA tillstånd att fortsätta tillämpa sin ekonomiska metod för beräkning av kapitalkraven för enskilda krediter, om övervakningsförvaltaren intygar att i) HGAA:s beräkningsmetod är metodmässigt konsekvent och att ii) HGAA har bevisat att tillämpningen av denna beräkningsmetod ger en lägsta avkastning på det egna kapitalet som är likvärdig med en lägsta avkastning på [...] %, som beräknats på grundval av det lagstadgade egna kapitalet, såväl för målportföljen som för den faktiskt befintliga portföljen.

| 4.1.6 | [...] får endast utfärdas till kunder som har [...]. Från detta får följande undantag göras:






  — | [...]. |
| --- | --- | --- |

4.1.6

[...] får endast utfärdas till kunder som har [...]. Från detta får följande undantag göras:

—

[...].

| — | Utfärdande av [...] upp till ett högsta nominellt värde på sammanlagt [...] euro per år, varvid varje enskild [...] som utfärdats i [...] ska ha ett kreditbetyg på [...] eller bättre (i enlighet med HGAA:s interna huvudskala för kreditvärdering [”Credit Rating Master Scale”]). |
| --- | --- |

—

Utfärdande av [...] upp till ett högsta nominellt värde på sammanlagt [...] euro per år, varvid varje enskild [...] som utfärdats i [...] ska ha ett kreditbetyg på [...] eller bättre (i enlighet med HGAA:s interna huvudskala för kreditvärdering [”Credit Rating Master Scale”]).

| 4.1.7 | HGAA ska säkerställa att alla kunder med en exponering på mer än [...] euro blir föremål för årliga kreditprövningar och en heltäckande, löpande kreditdokumentation. Kontrollen av att dessa krav efterlevs ska ske inom ramen för riskhanteringen på koncernens huvudkontor. |
| --- | --- |

4.1.7

HGAA ska säkerställa att alla kunder med en exponering på mer än [...] euro blir föremål för årliga kreditprövningar och en heltäckande, löpande kreditdokumentation. Kontrollen av att dessa krav efterlevs ska ske inom ramen för riskhanteringen på koncernens huvudkontor.

| 4.1.8 | Republiken Österrike åtar sig att säkerställa att kvoten utlåning/inlåning för de omsättningsbara enheterna optimeras med tanke på en framgångsrik försäljning, antingen genom lämplig styrning av nyutlåningen eller genom andra åtgärder för att minska kvoten utlåning/inlåning (syntetiskt eller effektivt). Republiken Österrike känner till att en kvot mellan utlåning och inlåning på mer än 100 % kan utgöra ett hinder för en framgångsrik försäljning av en omsättningsbar enhet. |
| --- | --- |

4.1.8

Republiken Österrike åtar sig att säkerställa att kvoten utlåning/inlåning för de omsättningsbara enheterna optimeras med tanke på en framgångsrik försäljning, antingen genom lämplig styrning av nyutlåningen eller genom andra åtgärder för att minska kvoten utlåning/inlåning (syntetiskt eller effektivt). Republiken Österrike känner till att en kvot mellan utlåning och inlåning på mer än 100 % kan utgöra ett hinder för en framgångsrik försäljning av en omsättningsbar enhet.

| 4.1.9 | HGAA ska byta ut eller vidareutbilda sådana lånehandläggare och kundrådgivare som har upptäckts begå fel under låneprocessen eller som har beviljat lån med en lönsamhet under standardnivån. |
| --- | --- |

4.1.9

HGAA ska byta ut eller vidareutbilda sådana lånehandläggare och kundrådgivare som har upptäckts begå fel under låneprocessen eller som har beviljat lån med en lönsamhet under standardnivån.

| 4.1.10 | HGAA får inte att förvärva några andelar i företag eller delar av företag (nedan kallad gemensamt andelar), såvida inget annat anges nedan. Om kommissionen på förhand har gett sitt tillstånd får HGAA förvärva andelar, om detta på grund av särskilda omständigheter krävs för att säkerställa eller upprätthålla den finansiella stabiliteten eller en effektiv konkurrens. Om kommissionen inte på förhand har gett sitt tillstånd får HGAA förvärva andelar om i) den aktuella köpesumman utgör mindre än [...] % av HGAA:s balansomslutning vid tidpunkten för kommissionens beslut, och ii) alla köpesummor som betalats av HGAA under hela omstruktureringsfasen (dvs. fram till dess att försäljningen av SEE-nätverket är helt slutförd, se IV.), tillsammans utgör mindre än [...] % av HGAA:s balansomslutning vid tidpunkten för kommissionens beslut. Undantagna från förvärvsförbudet är även andelar kopplade till lån i riskzonen eller liknande banktransaktioner, som HGAA förvaltar eller förvärvar inom ramen för den normala affärsverksamheten. |
| --- | --- |

4.1.10

HGAA får inte att förvärva några andelar i företag eller delar av företag (nedan kallad gemensamt andelar), såvida inget annat anges nedan. Om kommissionen på förhand har gett sitt tillstånd får HGAA förvärva andelar, om detta på grund av särskilda omständigheter krävs för att säkerställa eller upprätthålla den finansiella stabiliteten eller en effektiv konkurrens. Om kommissionen inte på förhand har gett sitt tillstånd får HGAA förvärva andelar om i) den aktuella köpesumman utgör mindre än [...] % av HGAA:s balansomslutning vid tidpunkten för kommissionens beslut, och ii) alla köpesummor som betalats av HGAA under hela omstruktureringsfasen (dvs. fram till dess att försäljningen av SEE-nätverket är helt slutförd, se IV.), tillsammans utgör mindre än [...] % av HGAA:s balansomslutning vid tidpunkten för kommissionens beslut. Undantagna från förvärvsförbudet är även andelar kopplade till lån i riskzonen eller liknande banktransaktioner, som HGAA förvaltar eller förvärvar inom ramen för den normala affärsverksamheten.

| 4.1.11 | HGAA får inte hänvisa till de statliga stöden i reklam. |
| --- | --- |

4.1.11

HGAA får inte hänvisa till de statliga stöden i reklam.

| 4.1.12 | Genomförandet av ovan nämnda åtgärder kommer att granskas kvartalsvis av en utomstående övervakningsförvaltare som rapporterar till kommissionen (se avsnitt C nedan). |
| --- | --- |

4.1.12

Genomförandet av ovan nämnda åtgärder kommer att granskas kvartalsvis av en utomstående övervakningsförvaltare som rapporterar till kommissionen (se avsnitt C nedan).

4.2   Tillämpningsområde för åtagandena enligt 4.1.1–4.1.6 (”begränsning av ny affärsverksamhet”)

De begränsningar som regleras i 4.1.1–4.1.6 ovan gäller endast för ny affärsverksamhet enligt följande definitioner:

4.2.1   Avgränsning av segmenten ”företag””offentlig sektor” respektive ”hushåll”

Verksamhetsområdena ”företag” och ”offentlig sektor” överensstämmer i princip med de verksamhetsområdesdefinitioner som HGAA tillämpar i dag, dock med följande modifieringar:

| 4.2.1.1 | Verksamhetsområdet ”företag”:
  Verksamhetsområdet ”företag” omfattar alla privata företag (med undantag för finansinstitut) som uppfyller ett av följande kriterier avseende omsättning respektive exponering:






  — | Total årsomsättning på [...] euro eller mer. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1

Verksamhetsområdet ”företag”:

Verksamhetsområdet ”företag” omfattar alla privata företag (med undantag för finansinstitut) som uppfyller ett av följande kriterier avseende omsättning respektive exponering:

—

Total årsomsättning på [...] euro eller mer.

| — | Bruttoexponering på minst [...] euro respektive i Kroatien på minst [...] euro. HGAA åtar sig att bevisa för övervakningsförvaltaren att den aktuella exponeringsrelaterade tröskel som markerar gränsen mellan hushållssegmentet och företagssegmentet verkligen ligger på [...] euro för HGAA i Kroatien, och att en ändring av denna tröskel skulle få oproportionerligt stora kostnader till följd. |
| --- | --- |

—

Bruttoexponering på minst [...] euro respektive i Kroatien på minst [...] euro. HGAA åtar sig att bevisa för övervakningsförvaltaren att den aktuella exponeringsrelaterade tröskel som markerar gränsen mellan hushållssegmentet och företagssegmentet verkligen ligger på [...] euro för HGAA i Kroatien, och att en ändring av denna tröskel skulle få oproportionerligt stora kostnader till följd.

| 4.2.1.2 | Segmentet ”offentlig sektor”:
  Verksamhetsområdet ”offentlig sektor” består av






  — | ”statliga myndigheter”, dvs. enheter som är behöriga att bedriva statlig myndighetsutövning genom att utfärda allmänt tillämpliga lagar eller andra bindande bestämmelser; hit hör i synnerhet stater, departement, statliga myndigheter och regeringsmyndigheter, socialförsäkringsgivare etc., |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2

Segmentet ”offentlig sektor”:

Verksamhetsområdet ”offentlig sektor” består av

—

”statliga myndigheter”, dvs. enheter som är behöriga att bedriva statlig myndighetsutövning genom att utfärda allmänt tillämpliga lagar eller andra bindande bestämmelser; hit hör i synnerhet stater, departement, statliga myndigheter och regeringsmyndigheter, socialförsäkringsgivare etc.,

| — | exponeringar som är säkerställda genom en uttrycklig garanti från en ”statlig myndighet”, |
| --- | --- |

—

exponeringar som är säkerställda genom en uttrycklig garanti från en ”statlig myndighet”,

| — | ”inomstatliga myndigheter”, dvs. lokala och regionala myndigheter (delstater, provinser, regioner, städer och kommuner) samt de politiska enheterna i Bosnien och Hercegovina, dvs. Republika Srpska och Federationen Bosnien och Hercegovina, samt |
| --- | --- |

—

”inomstatliga myndigheter”, dvs. lokala och regionala myndigheter (delstater, provinser, regioner, städer och kommuner) samt de politiska enheterna i Bosnien och Hercegovina, dvs. Republika Srpska och Federationen Bosnien och Hercegovina, samt

| — | offentliga organ (”Public Sector Entities”, PSE) (1), förutsatt att de omfattas av en direkt garanti från en statlig eller inomstatlig myndighet. |
| --- | --- |

—

offentliga organ (”Public Sector Entities”, PSE) (1), förutsatt att de omfattas av en direkt garanti från en statlig eller inomstatlig myndighet.

Enheter och organisationer som varken är statliga eller inomstatliga myndigheter i den mening som avses ovan, och inte omfattas av någon direkt garanti från en statlig eller inomstatlig myndighet, ska betraktas som (institutionella) företagskunder och behandlas i enlighet med bestämmelserna för företagssegmentet.

| 4.2.1.3 | Verksamhetsområdet ”hushåll”:
  Hushållssegmentet består av följande kundkategorier:






  — | Privatpersoner. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.3

Verksamhetsområdet ”hushåll”:

Hushållssegmentet består av följande kundkategorier:

—

Privatpersoner.

| — | Alla typer av små och medelstora företag, dvs. privatägda företag, frilansare och jordbruksenheter, oavsett juridisk form, som uppfyller följande kumulativa villkor med avseende på omsättning och exponering:






  — | Total årsomsättning på mindre än [...] euro. |
| --- | --- | --- |

—

Alla typer av små och medelstora företag, dvs. privatägda företag, frilansare och jordbruksenheter, oavsett juridisk form, som uppfyller följande kumulativa villkor med avseende på omsättning och exponering:

—

Total årsomsättning på mindre än [...] euro.

| — | Bruttoexponering på mindre än [...] euro resp. (förutsatt att HGAA tillhandahåller bevis enligt punkt 4.2.1.1 andra strecksatsen) i Kroatien på mindre än [...] euro. |
| --- | --- |

—

Bruttoexponering på mindre än [...] euro resp. (förutsatt att HGAA tillhandahåller bevis enligt punkt 4.2.1.1 andra strecksatsen) i Kroatien på mindre än [...] euro.

4.2.2   Ny affärsverksamhet inom företagssegmentet och offentlig sektor

4.2.2.1   Allmänna definitioner

Definitionen av ”ny affärsverksamhet” i den mening som avses i bestämmelserna om begränsning av ny affärsverksamhet enligt punkterna 4.1.1–4.1.6 överensstämmer i princip med HGAA:s befintliga standarder för riskrapportering. Definitionen omfattar

| — | riskrelevant (2) utlånings- eller leasingverksamhet med en helt ny kund (eller grupp av kunder) – dvs. ”transaktioner med nya kunder” (”New Client Business”, NCB), |
| --- | --- |

—

riskrelevant (2) utlånings- eller leasingverksamhet med en helt ny kund (eller grupp av kunder) – dvs. ”transaktioner med nya kunder” (”New Client Business”, NCB),

| — | utökning av kredit- eller leasingexponeringar mot befintliga kunder på produktbasis – dvs. ”exponeringsökande transaktioner” (”Exposure Increasing Business”, ExIB), samt |
| --- | --- |

—

utökning av kredit- eller leasingexponeringar mot befintliga kunder på produktbasis – dvs. ”exponeringsökande transaktioner” (”Exposure Increasing Business”, ExIB), samt

| — | förnyelse eller förlängning av befintliga kredit- eller leasingexponeringar mot existerande kunder på produktbasis, för perioder längre än [...] – dvs. ”exponeringsförlängande transaktioner” (”Exposure Prolonging Business”, ExPB).
   (3) |
| --- | --- |

—

förnyelse eller förlängning av befintliga kredit- eller leasingexponeringar mot existerande kunder på produktbasis, för perioder längre än [...] – dvs. ”exponeringsförlängande transaktioner” (”Exposure Prolonging Business”, ExPB).
   (3)

4.2.2.2   Ytterligare kriterier

| — | För exponeringsökande transaktioner ska bedömningen av om det föreligger ny affärsverksamhet ske på individuell transaktionsnivå. Om en kund alltså har för avsikt att öka en befintlig likviditetsexponering genom att med motsvarande belopp minska en exponering baserad på garantier, räknas ökningen av likviditetsexponeringen fortfarande som ny affärsverksamhet. |
| --- | --- |

—

För exponeringsökande transaktioner ska bedömningen av om det föreligger ny affärsverksamhet ske på individuell transaktionsnivå. Om en kund alltså har för avsikt att öka en befintlig likviditetsexponering genom att med motsvarande belopp minska en exponering baserad på garantier, räknas ökningen av likviditetsexponeringen fortfarande som ny affärsverksamhet.

| — | Finansiell leasing räknas som nyutlåning. Det innebär att den nya affärsverksamheten (transaktioner med nya kunder och exponeringsökande transaktioner) fullt ut ska uppfylla de krav som ställs på ny affärsverksamhet enligt punkterna 4.1.1–4.1.6 ovan. |
| --- | --- |

—

Finansiell leasing räknas som nyutlåning. Det innebär att den nya affärsverksamheten (transaktioner med nya kunder och exponeringsökande transaktioner) fullt ut ska uppfylla de krav som ställs på ny affärsverksamhet enligt punkterna 4.1.1–4.1.6 ovan.

| — | Operationell leasing räknas som ny affärsverksamhet i den mening som avses i punkterna 4.1.1–4.1.6 med följande förbehåll:






  — | Kunden ska ha ett lägsta kreditbetyg på [...] och transaktionens löptid ska överensstämma med bestämmelserna om längsta löptid enligt begränsningarna av ny affärsverksamhet. |
| --- | --- | --- |

—

Operationell leasing räknas som ny affärsverksamhet i den mening som avses i punkterna 4.1.1–4.1.6 med följande förbehåll:

—

Kunden ska ha ett lägsta kreditbetyg på [...] och transaktionens löptid ska överensstämma med bestämmelserna om längsta löptid enligt begränsningarna av ny affärsverksamhet.

| — | Exponeringen anses vara hundraprocentigt säkerställd, så länge restvärdet täcks helt av det aktuella bokförda värdet, förutsatt att uppskattningen av restvärdet är tillräckligt konservativ. Uppskattningen räknas som tillräckligt konservativ så länge restvärdet motsvarar det nettoförsäljningsvärde (efter avdrag för försäljningskostnader) som med hög sannolikhet kan fås ut för det underliggande objektet i den bokförande enhetens bokföring. |
| --- | --- |

—

Exponeringen anses vara hundraprocentigt säkerställd, så länge restvärdet täcks helt av det aktuella bokförda värdet, förutsatt att uppskattningen av restvärdet är tillräckligt konservativ. Uppskattningen räknas som tillräckligt konservativ så länge restvärdet motsvarar det nettoförsäljningsvärde (efter avdrag för försäljningskostnader) som med hög sannolikhet kan fås ut för det underliggande objektet i den bokförande enhetens bokföring.

| — | Alla kreditexponeringar som innefattar outnyttjade kreditlimiter ska uppfylla kraven enligt den nya utlåningspolicyn i punkterna 4.1.1– 4.1.6. |
| --- | --- |

—

Alla kreditexponeringar som innefattar outnyttjade kreditlimiter ska uppfylla kraven enligt den nya utlåningspolicyn i punkterna 4.1.1– 4.1.6.

| — | Transaktioner inom HGAA-koncernen (t.ex. refinansiering av lokala banker, leasing och andra innehav) liksom transaktioner inom ramen för HGAA:s krav på likviditetshantering räknas till finansinstitut-segmentet. |
| --- | --- |

—

Transaktioner inom HGAA-koncernen (t.ex. refinansiering av lokala banker, leasing och andra innehav) liksom transaktioner inom ramen för HGAA:s krav på likviditetshantering räknas till finansinstitut-segmentet.

4.2.2.3   Begränsningar

Begränsningen av ny affärsverksamhet enligt punkterna 4.1.1– 4.1.6 gäller inte följande riskrelevanta transaktioner:

| — | Transaktioner med finansinstitut inom ramen för HGAA:s likviditetsportfölj, dvs.






  — | valutatransaktioner avista (”FX spot”) (dvs. ”Intraday Settlement Limits”), |
| --- | --- | --- |

—

Transaktioner med finansinstitut inom ramen för HGAA:s likviditetsportfölj, dvs.

—

valutatransaktioner avista (”FX spot”) (dvs. ”Intraday Settlement Limits”),

| — | valutaterminer (”FX outrights”) och valutamarknadsswappar (”FX swaps”) med en löptid på högst [...], förutsatt att de omfattas av ett avtal om nettning och säkerheter (ISDA med CSA) med en tröskel (= materiellt osäkrad exponering) på högst [...] euro, |
| --- | --- |

—

valutaterminer (”FX outrights”) och valutamarknadsswappar (”FX swaps”) med en löptid på högst [...], förutsatt att de omfattas av ett avtal om nettning och säkerheter (ISDA med CSA) med en tröskel (= materiellt osäkrad exponering) på högst [...] euro,

| — | penningmarknadslån, inlåning samt (omvända) repotransaktioner med en löptid på vardera högst [...], förutsatt att maxbeloppet per motpart är begränsat till sammanlagt [...] euro och att respektive totalt utfärdat belopp vid varje tidpunkt uppgår till högst [...] euro, samt |
| --- | --- |

—

penningmarknadslån, inlåning samt (omvända) repotransaktioner med en löptid på vardera högst [...], förutsatt att maxbeloppet per motpart är begränsat till sammanlagt [...] euro och att respektive totalt utfärdat belopp vid varje tidpunkt uppgår till högst [...] euro, samt

| — | ränteswappar med en löptid på högst [...], förutsatt att de omfattas av ett avtal om nettning och säkerheter (ISDA med CSA) med en tröskel (= materiellt osäkrad exponering) på högst [...] euro. |
| --- | --- |

—

ränteswappar med en löptid på högst [...], förutsatt att de omfattas av ett avtal om nettning och säkerheter (ISDA med CSA) med en tröskel (= materiellt osäkrad exponering) på högst [...] euro.

HGAA ska säkerställa att avdelningen för riskhantering på koncernens huvudkontor endast godkänner enskilda motpartskrav på finansinstitut för en period på högst [...] åt gången.

| — | Nya finansieringsåtaganden, förlängningar, omsättningar, omstruktureringar och omfördelningar av lån till kunder i kris (och alla kunder inom ansvarsområdet för ”Group/Local Task Force Rehabilitation” och/eller ”Credit Rehabilitation”), som syftar till och har en väldokumenterad potential att bringa kreditexponeringar med problem ur svårigheterna och/eller få till stånd ett slutgiltigt återförande av den utestående exponeringen, förutsatt att löptiden för ett sådant nytt finansieringsåtagande begränsas till högst [...]. För var och en av dessa transaktioner ska det finnas tillräckliga underlag, inklusive kvantitativa beräkningar, som visar att den aktuella transaktionen är det bästa sättet för HGAA att få in kapital, och inte enbart leder till en fördröjning av förlustrealiseringen. De parametrar som används i den kvantitativa analysen ska vara tillräckligt konservativa. |
| --- | --- |

—

Nya finansieringsåtaganden, förlängningar, omsättningar, omstruktureringar och omfördelningar av lån till kunder i kris (och alla kunder inom ansvarsområdet för ”Group/Local Task Force Rehabilitation” och/eller ”Credit Rehabilitation”), som syftar till och har en väldokumenterad potential att bringa kreditexponeringar med problem ur svårigheterna och/eller få till stånd ett slutgiltigt återförande av den utestående exponeringen, förutsatt att löptiden för ett sådant nytt finansieringsåtagande begränsas till högst [...]. För var och en av dessa transaktioner ska det finnas tillräckliga underlag, inklusive kvantitativa beräkningar, som visar att den aktuella transaktionen är det bästa sättet för HGAA att få in kapital, och inte enbart leder till en fördröjning av förlustrealiseringen. De parametrar som används i den kvantitativa analysen ska vara tillräckligt konservativa.

| — | Förlängningar, löptidsförlängningar, omstruktureringar och omfördelningar av befintliga fungerande exponeringar (4) resp. kunder (grupper av kunder), som är objektivt berättigade, ligger i HGAA:s intresse och inte omfattas av löptider på mer än [...]. För var och en av dessa transaktioner ska det finnas tillräckliga underlag, inklusive kvantitativa beräkningar, som visar att den aktuella transaktionen är det bästa sättet för HGAA att få in kapital, och inte enbart leder till en fördröjning av förlustrealiseringen. De parametrar som används i den kvantitativa analysen ska vara tillräckligt konservativa. |
| --- | --- |

—

Förlängningar, löptidsförlängningar, omstruktureringar och omfördelningar av befintliga fungerande exponeringar (4) resp. kunder (grupper av kunder), som är objektivt berättigade, ligger i HGAA:s intresse och inte omfattas av löptider på mer än [...]. För var och en av dessa transaktioner ska det finnas tillräckliga underlag, inklusive kvantitativa beräkningar, som visar att den aktuella transaktionen är det bästa sättet för HGAA att få in kapital, och inte enbart leder till en fördröjning av förlustrealiseringen. De parametrar som används i den kvantitativa analysen ska vara tillräckligt konservativa.

| — | Ytterligare finansiering till kunder upptagna på HGAA-koncernens eller de lokala enheternas bevakningslistor, som syftar till och har en väldokumenterad potential att dels stabilisera kundens finansiella situation (inkl. säkring av ränte- och valutarisker) – och därmed undvika ett läge där kunden inte kan fullgöra sina skyldigheter –, och dels göra det möjligt att bringa kunden ur sina svårigheter, förutsatt att löptiden för en sådan ytterligare finansiering begränsas till högst [...]. För var och en av dessa transaktioner ska det finnas tillräckliga underlag, inklusive kvantitativa beräkningar, som visar att den aktuella transaktionen är det bästa sättet för HGAA att få in kapital, och inte enbart leder till en fördröjning av förlustrealiseringen. De parametrar som används i den kvantitativa analysen ska vara tillräckligt konservativa. |
| --- | --- |

—

Ytterligare finansiering till kunder upptagna på HGAA-koncernens eller de lokala enheternas bevakningslistor, som syftar till och har en väldokumenterad potential att dels stabilisera kundens finansiella situation (inkl. säkring av ränte- och valutarisker) – och därmed undvika ett läge där kunden inte kan fullgöra sina skyldigheter –, och dels göra det möjligt att bringa kunden ur sina svårigheter, förutsatt att löptiden för en sådan ytterligare finansiering begränsas till högst [...]. För var och en av dessa transaktioner ska det finnas tillräckliga underlag, inklusive kvantitativa beräkningar, som visar att den aktuella transaktionen är det bästa sättet för HGAA att få in kapital, och inte enbart leder till en fördröjning av förlustrealiseringen. De parametrar som används i den kvantitativa analysen ska vara tillräckligt konservativa.

| — | Transaktioner






  — | som under lånets hela löptid i sin helhet täcks av säkerheter i form av kontanter som omedelbart kan tillgås och inte omfattas av någon tredje parts säkerhetsintresse, förutsatt att låntagarens kreditbetyg inte är sämre än [...], ELLER |
| --- | --- | --- |

—

Transaktioner

—

som under lånets hela löptid i sin helhet täcks av säkerheter i form av kontanter som omedelbart kan tillgås och inte omfattas av någon tredje parts säkerhetsintresse, förutsatt att låntagarens kreditbetyg inte är sämre än [...], ELLER

| — | som är fullt ut säkerställda genom en garanti från ett finansinstitut (bankgaranti), förutsatt att garantigivarens kreditbetyg inte är sämre än [...]. |
| --- | --- |

—

som är fullt ut säkerställda genom en garanti från ett finansinstitut (bankgaranti), förutsatt att garantigivarens kreditbetyg inte är sämre än [...].

| — | Utökning av exponeringar till följd av valutakursförändringar, variationer i marknadsvärdet för derivat eller utveckling av marknadspriset på lån. |
| --- | --- |

—

Utökning av exponeringar till följd av valutakursförändringar, variationer i marknadsvärdet för derivat eller utveckling av marknadspriset på lån.

| — | Konvertering av befintliga lån från utländsk valuta till euro, om den berörda kundens redovisningsvaluta är euro, kuna eller konvertibla mark, och hela exponeringen konverteras enligt den aktuella växelkursen och HGAA:s säkerhetsställning förblir oförändrad eller förbättras. |
| --- | --- |

—

Konvertering av befintliga lån från utländsk valuta till euro, om den berörda kundens redovisningsvaluta är euro, kuna eller konvertibla mark, och hela exponeringen konverteras enligt den aktuella växelkursen och HGAA:s säkerhetsställning förblir oförändrad eller förbättras.

| — | Ny affärsverksamhet, för vilken ett anbud (”Term Sheet”) som utarbetats gemensamt av de ansvariga, lokala risk- och försäljningsenheterna före den 1 januari 2013 skickats till och godtagits av kunden, förutsatt att HGAA kan visa att banken enligt lag är skyldig att göra utbetalningen. |
| --- | --- |

—

Ny affärsverksamhet, för vilken ett anbud (”Term Sheet”) som utarbetats gemensamt av de ansvariga, lokala risk- och försäljningsenheterna före den 1 januari 2013 skickats till och godtagits av kunden, förutsatt att HGAA kan visa att banken enligt lag är skyldig att göra utbetalningen.

| — | Transaktioner som genomförts med ekonomiskt programstöd från utvecklingsbanker eller överstatliga finansieringsorgan (t.ex. EIB, EBRD, HBOR eller SID), eller inom ramen för subventionerade låneprogram som administreras av statliga/inomstatliga myndigheter, förutsatt att kreditbetygsgränsen på [...] efterlevs och att lånets löptid är högst [...]. Deltagande i sådana subventionerade låneprogram som avses ovan tillåts endast om programmen har en kreditriskminimerande funktion [...]. Detta ska kontrolleras och intygas av övervakningsförvaltaren innan HGAA deltar i programmet. |
| --- | --- |

—

Transaktioner som genomförts med ekonomiskt programstöd från utvecklingsbanker eller överstatliga finansieringsorgan (t.ex. EIB, EBRD, HBOR eller SID), eller inom ramen för subventionerade låneprogram som administreras av statliga/inomstatliga myndigheter, förutsatt att kreditbetygsgränsen på [...] efterlevs och att lånets löptid är högst [...]. Deltagande i sådana subventionerade låneprogram som avses ovan tillåts endast om programmen har en kreditriskminimerande funktion [...]. Detta ska kontrolleras och intygas av övervakningsförvaltaren innan HGAA deltar i programmet.

| — | Koncernintern finansiering (i synnerhet refinansieringsramar) till andra enheter inom HGAA-koncernen i samband med återtaganden av säkerheter och tillgångar inom ramen för rättsliga och utomrättsliga auktions- eller försäljningsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Koncernintern finansiering (i synnerhet refinansieringsramar) till andra enheter inom HGAA-koncernen i samband med återtaganden av säkerheter och tillgångar inom ramen för rättsliga och utomrättsliga auktions- eller försäljningsförfaranden.

| — | Omklassificering av leasingexponeringar, dvs. från operationell leasingverksamhet till finansiell leasingverksamhet, om placeringsrisken därigenom helt omvandlas till motpartsrisk (dvs. om alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet av leasingobjekten överförs från leasinggivaren till leasingtagaren). |
| --- | --- |

—

Omklassificering av leasingexponeringar, dvs. från operationell leasingverksamhet till finansiell leasingverksamhet, om placeringsrisken därigenom helt omvandlas till motpartsrisk (dvs. om alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet av leasingobjekten överförs från leasinggivaren till leasingtagaren).

| — | Uppfyllande av befintliga avtalsplikter (t.ex. ”fastigheter under uppförande” och ”aktivering av outhyrda leasingobjekt” [= ”Leases-to-Go”]), förutsatt att avtalet eller den lokala lagstiftningen inte inrymmer möjligheten att fullständigt eller delvis häva plikten (till exempel inom ramen för de särskilda avtalsvillkoren [”Covenants”]). |
| --- | --- |

—

Uppfyllande av befintliga avtalsplikter (t.ex. ”fastigheter under uppförande” och ”aktivering av outhyrda leasingobjekt” [= ”Leases-to-Go”]), förutsatt att avtalet eller den lokala lagstiftningen inte inrymmer möjligheten att fullständigt eller delvis häva plikten (till exempel inom ramen för de särskilda avtalsvillkoren [”Covenants”]).

4.2.3   Ny affärsverksamhet inom hushållssegmentet

Enligt punkt 4.2.2.1 och principerna för en korrekt riskrapportering definieras ”ny affärsverksamhet” inom hushållssegmentet som något av följande:

| i. | En riskrelevant kredit- eller leasingtransaktion (till exempel ett lån eller en kreditlimit), som är att betrakta som en kredit- eller leasingprodukt riktad till kunder inom hushållssegmentet och som beviljas för första gången till en ny eller befintlig kund (eller grupp av kunder). |
| --- | --- |

i.

En riskrelevant kredit- eller leasingtransaktion (till exempel ett lån eller en kreditlimit), som är att betrakta som en kredit- eller leasingprodukt riktad till kunder inom hushållssegmentet och som beviljas för första gången till en ny eller befintlig kund (eller grupp av kunder).

| ii. | Förrullande krediter resp. produkter inom hushållssegmentet försedda med kreditramar, som redan innehas av en kund (t.ex. kontokrediter, kreditkort och [drifts-]lån till små och medelstora företag): differensen mellan den nya (högre) limiten och den gamla (lägre) limiten. |
| --- | --- |

ii.

Förrullande krediter resp. produkter inom hushållssegmentet försedda med kreditramar, som redan innehas av en kund (t.ex. kontokrediter, kreditkort och [drifts-]lån till små och medelstora företag): differensen mellan den nya (högre) limiten och den gamla (lägre) limiten.

| iii. | För produkter inom hushållssegmentet som inbegriper regelbunden amortering och som redan innehas av en kund (t.ex. alla typer av avbetalningslån): differensen mellan det nya (högre) lånebeloppet och det gamla (lägre) lånebeloppet. |
| --- | --- |

iii.

För produkter inom hushållssegmentet som inbegriper regelbunden amortering och som redan innehas av en kund (t.ex. alla typer av avbetalningslån): differensen mellan det nya (högre) lånebeloppet och det gamla (lägre) lånebeloppet.

4.2.3.1   Ytterligare definitioner och överväganden

| i. | Fram till dess att HGAA i sin rapportering kan uppvisa en inkrementell ökning av exponeringen enligt vad som anges i punkterna 4.2.3 ii och 4.2.3 iii, räknas en ökning av exponeringen mot en befintlig kund (på produktbasis) som ny affärsverksamhet. Observera: En ändring till en lägre amorteringsfrekvens (t.ex. från månadsvis till kvartalsvis) ses som ny affärsverksamhet. |
| --- | --- |

i.

Fram till dess att HGAA i sin rapportering kan uppvisa en inkrementell ökning av exponeringen enligt vad som anges i punkterna 4.2.3 ii och 4.2.3 iii, räknas en ökning av exponeringen mot en befintlig kund (på produktbasis) som ny affärsverksamhet. Observera: En ändring till en lägre amorteringsfrekvens (t.ex. från månadsvis till kvartalsvis) ses som ny affärsverksamhet.

| ii. | Marginella/försumbara exponeringsökningar (upp till [...] euro, som orsakats av transaktionsavgifter, kapitaliserade räntor/avgifter osv., i synnerhet då dessa förekommer i samband med sådana transaktioner som anges under 4.2.3.2 (t.ex. valutakonverteringar, omstruktureringar, konsolideringar, förlängningar osv.), räknas aldrig som ny affärsverksamhet. |
| --- | --- |

ii.

Marginella/försumbara exponeringsökningar (upp till [...] euro, som orsakats av transaktionsavgifter, kapitaliserade räntor/avgifter osv., i synnerhet då dessa förekommer i samband med sådana transaktioner som anges under 4.2.3.2 (t.ex. valutakonverteringar, omstruktureringar, konsolideringar, förlängningar osv.), räknas aldrig som ny affärsverksamhet.

| iii. | När det gäller exponeringsökande transaktioner inom hushållssegmentet ska bedömningen av om det föreligger ny affärsverksamhet göras på individuell transaktionsnivå. En exponeringsökning inom en produkt (som en kund innehar) kan därmed inte kvittas mot en exponeringsminskning inom en annan produkt. Det är inte heller tillåtet att kvitta kundutlåning mot kundinlåning (s.k. nettning). |
| --- | --- |

iii.

När det gäller exponeringsökande transaktioner inom hushållssegmentet ska bedömningen av om det föreligger ny affärsverksamhet göras på individuell transaktionsnivå. En exponeringsökning inom en produkt (som en kund innehar) kan därmed inte kvittas mot en exponeringsminskning inom en annan produkt. Det är inte heller tillåtet att kvitta kundutlåning mot kundinlåning (s.k. nettning).

| iv. | Finansiell leasing räknas som kreditfinansiering och därmed som ny affärsverksamhet enligt punkt 4.2.3, och omfattas av begränsningarna av ny affärsverksamhet. |
| --- | --- |

iv.

Finansiell leasing räknas som kreditfinansiering och därmed som ny affärsverksamhet enligt punkt 4.2.3, och omfattas av begränsningarna av ny affärsverksamhet.

| v. | Operationell leasing räknas som ny affärsverksamhet förutsatt att den faller inom ramen för punkt 4.2.3, och omfattas då av begränsningarna av ny affärsverksamhet. |
| --- | --- |

v.

Operationell leasing räknas som ny affärsverksamhet förutsatt att den faller inom ramen för punkt 4.2.3, och omfattas då av begränsningarna av ny affärsverksamhet.

| vi. | Omklassificering av leasingavtal (t.ex. från operationell till finansiell leasing) räknas inte som ny affärsverksamhet, utom då detta leder till en utökning av exponeringen i rättslig eller ekonomisk mening. |
| --- | --- |

vi.

Omklassificering av leasingavtal (t.ex. från operationell till finansiell leasing) räknas inte som ny affärsverksamhet, utom då detta leder till en utökning av exponeringen i rättslig eller ekonomisk mening.

4.2.3.2   Begränsningar/undantag

Följande riskrelevanta transaktioner ska behandlas separat:

| — | Anbud avseende hushållskrediter, som utfärdats till kund före den 1 januari 2013, omfattas inte av tillämpningsområdet för begränsningarna av ny affärsverksamhet, om de har accepterats av den aktuella kunden inom den acceptfrist som gäller enligt nationell lagstiftning. Anbud avseende hushållskrediter, som utfärdats efter den 1 januari 2013 omfattas av åtagandena i punkt 4.1. |
| --- | --- |

—

Anbud avseende hushållskrediter, som utfärdats till kund före den 1 januari 2013, omfattas inte av tillämpningsområdet för begränsningarna av ny affärsverksamhet, om de har accepterats av den aktuella kunden inom den acceptfrist som gäller enligt nationell lagstiftning. Anbud avseende hushållskrediter, som utfärdats efter den 1 januari 2013 omfattas av åtagandena i punkt 4.1.

| — | Hushållskrediter som finansieras via utvecklingsbanker eller överstatliga finansieringsorgan (t.ex. EIB, EBRD, HBOR eller SID) samt subventionerade låneprogram som främjas av statliga/halvstatliga kredit- eller försäkringsinstitutioner respektive offentlig sektor, omfattas inte av begränsningarna av ny affärsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Hushållskrediter som finansieras via utvecklingsbanker eller överstatliga finansieringsorgan (t.ex. EIB, EBRD, HBOR eller SID) samt subventionerade låneprogram som främjas av statliga/halvstatliga kredit- eller försäkringsinstitutioner respektive offentlig sektor, omfattas inte av begränsningarna av ny affärsverksamhet.

| — | Omstruktureringar av krediter och leasingavtal inom hushållssegmentet som beviljats resp. ingåtts med fysiska personer (privatkunder), och inte överstiger ett maxbelopp på [...] euro, räknas inte som ny affärsverksamhet, förutsatt att de inte leder till en ökning av exponeringen. Följande principer ska iakttas:






  — | Omstruktureringar ska alltid vara neutrala med avseende på nettonuvärdet (NPV). |
| --- | --- | --- |

—

Omstruktureringar av krediter och leasingavtal inom hushållssegmentet som beviljats resp. ingåtts med fysiska personer (privatkunder), och inte överstiger ett maxbelopp på [...] euro, räknas inte som ny affärsverksamhet, förutsatt att de inte leder till en ökning av exponeringen. Följande principer ska iakttas:

—

Omstruktureringar ska alltid vara neutrala med avseende på nettonuvärdet (NPV).

| — | Under omstruktureringen får INGEN ökning av exponeringen gentemot kunden ske. |
| --- | --- |

—

Under omstruktureringen får INGEN ökning av exponeringen gentemot kunden ske.

| — | Varken under omstruktureringsprocessen eller inom ramen för den omstrukturerade finansieringen får kunden beviljas några nya medel. |
| --- | --- |

—

Varken under omstruktureringsprocessen eller inom ramen för den omstrukturerade finansieringen får kunden beviljas några nya medel.

| — | Omstruktureringar får endast genomföras om kunden uppvisar en förmåga och vilja att få den omstrukturerade finansieringen att fungera. |
| --- | --- |

—

Omstruktureringar får endast genomföras om kunden uppvisar en förmåga och vilja att få den omstrukturerade finansieringen att fungera.

| — | Omstruktureringar får inte genomföras om rättslig talan har väckts mot kunden (av en tredje part), om kunden är föremål för ett utmätningsförfarande eller om kunden på annat sätt har begränsats i sin rättsliga handlingsförmåga på grund av ett rättsligt förfarande. |
| --- | --- |

—

Omstruktureringar får inte genomföras om rättslig talan har väckts mot kunden (av en tredje part), om kunden är föremål för ett utmätningsförfarande eller om kunden på annat sätt har begränsats i sin rättsliga handlingsförmåga på grund av ett rättsligt förfarande.

Om kunden inte är en fysisk person (privatkund), utan ett litet eller medelstort företag (företagskund) (och tillämpningsvillkoret i inledningen till denna strecksats därmed inte är uppfyllt), ska de bestämmelser som gäller för företagskunder i företagssegmentet avseende omstruktureringar (i syftet att uppnå en maximal återhämtning) och löptidsbegränsningar tillämpas.

| — | Överföring av befintliga exponeringar från ett annat kundsegment, utan att någon exponeringsökning sker, räknas inte som ny affärsverksamhet. Detta gäller i synnerhet exponeringar i samband med projektfinansiering till kunder inom företagssegmentet (t.ex. för uppförande av lägenheter med äganderätt), som i förlängningen övergår till privatkunder (exempelvis genom att dessa vid köpet av lägenheterna tecknar lån). Exponeringen övergår i detta fall från företags- till hushållssegmentet. Dock gäller följande begränsningar:






  — | Högsta tillåtna belåningsgrad är [...] %. |
| --- | --- | --- |

—

Överföring av befintliga exponeringar från ett annat kundsegment, utan att någon exponeringsökning sker, räknas inte som ny affärsverksamhet. Detta gäller i synnerhet exponeringar i samband med projektfinansiering till kunder inom företagssegmentet (t.ex. för uppförande av lägenheter med äganderätt), som i förlängningen övergår till privatkunder (exempelvis genom att dessa vid köpet av lägenheterna tecknar lån). Exponeringen övergår i detta fall från företags- till hushållssegmentet. Dock gäller följande begränsningar:

—

Högsta tillåtna belåningsgrad är [...] %.

| — | De nya transaktionerna får stå för sammanlagt högst [...] % av den totala årsvolymen för ny affärsverksamhet inom hypoteksutlåning i hushållssegmentet i det aktuella landet. |
| --- | --- |

—

De nya transaktionerna får stå för sammanlagt högst [...] % av den totala årsvolymen för ny affärsverksamhet inom hypoteksutlåning i hushållssegmentet i det aktuella landet.

| — | Ökningar av hushållskrediters totalexponering till följd av upplupna räntor, avgifter eller till följd av annan kapitalisering av befintliga skulder (främst i samband med nödlidande lån eller omstrukturerade lån) räknas inte som ny affärsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Ökningar av hushållskrediters totalexponering till följd av upplupna räntor, avgifter eller till följd av annan kapitalisering av befintliga skulder (främst i samband med nödlidande lån eller omstrukturerade lån) räknas inte som ny affärsverksamhet.

| — | Skuldkonsolidering för kunder inom hushållssegmentet (inom ramen för HGAA:s bokförande enheter resp. kontoplan) räknas som en del av omstruktureringen, om den exponering som är kopplad till den nya, konsoliderade krediten inte överstiger [...] euro ([...] euro i Kroatien, förutsatt att detta godtas av övervakningsförvaltaren, se 4.2.1.3). Om exponeringen överstiger detta belopp ska de löptidsbegränsningar som gäller för företagskunder tillämpas.
  Om den nya, konsoliderade krediten beviljas i form av en hushållskredit med en exponering som är (betydligt) högre än de konsoliderade krediternas sammanlagda exponering, räknas dock differensen i enlighet med 4.2.3 ii och 4.2.3 iii som ny affärsverksamhet. Fram till dess att lämpliga rapporteringsfunktioner finns på plats ska dock 4.2.3.1 i tillämpas. |
| --- | --- |

—

Skuldkonsolidering för kunder inom hushållssegmentet (inom ramen för HGAA:s bokförande enheter resp. kontoplan) räknas som en del av omstruktureringen, om den exponering som är kopplad till den nya, konsoliderade krediten inte överstiger [...] euro ([...] euro i Kroatien, förutsatt att detta godtas av övervakningsförvaltaren, se 4.2.1.3). Om exponeringen överstiger detta belopp ska de löptidsbegränsningar som gäller för företagskunder tillämpas.

Om den nya, konsoliderade krediten beviljas i form av en hushållskredit med en exponering som är (betydligt) högre än de konsoliderade krediternas sammanlagda exponering, räknas dock differensen i enlighet med 4.2.3 ii och 4.2.3 iii som ny affärsverksamhet. Fram till dess att lämpliga rapporteringsfunktioner finns på plats ska dock 4.2.3.1 i tillämpas.

| — | Så kallade ”topplån” som läggs på befintliga hushållslån ska inte betraktas som ny affärsverksamhet, om möjligheten till topplån uttryckligen ges i det ursprungliga låneavtalet, denna möjlighet inte kan hävas eller återkallas av HGAA, och kunden för att utnyttja den endast behöver uppfylla vissa lånevillkor, dock inte genomgå en standardmässig kreditprövning. För andra former av topplån på hushållslån ska differensen mellan det gamla lånebeloppet och det nya lånebeloppet i enlighet med punkt 4.2.3 ii och 4.2.3 iii räknas som ny affärsverksamhet. Fram till dess att lämpliga rapporteringsfunktioner finns på plats ska dock 4.2.3.1 i tillämpas. |
| --- | --- |

—

Så kallade ”topplån” som läggs på befintliga hushållslån ska inte betraktas som ny affärsverksamhet, om möjligheten till topplån uttryckligen ges i det ursprungliga låneavtalet, denna möjlighet inte kan hävas eller återkallas av HGAA, och kunden för att utnyttja den endast behöver uppfylla vissa lånevillkor, dock inte genomgå en standardmässig kreditprövning. För andra former av topplån på hushållslån ska differensen mellan det gamla lånebeloppet och det nya lånebeloppet i enlighet med punkt 4.2.3 ii och 4.2.3 iii räknas som ny affärsverksamhet. Fram till dess att lämpliga rapporteringsfunktioner finns på plats ska dock 4.2.3.1 i tillämpas.

| — | Så kallad ”valutakonvertering”, dvs. då en kund i hushållssegmentet byter ett lån i utländsk valuta (eller ett lån som indexerats till utländsk valuta) mot ett lån i den inhemska valutan, utan att någon väsentlig exponeringsökning sker (upp till [...] euro), ska inte betraktas som ny affärsverksamhet. Om det däremot sker en betydande ökning av exponeringen ska differensen mellan det gamla lånebeloppet/den gamla exponeringen och det nya lånebeloppet/den nya exponeringen betraktas som ny affärsverksamhet i enlighet med punkt 4.2.3 ii och 4.2.3 iii. Fram till dess att lämpliga rapporteringsfunktioner finns på plats ska dock 4.2.3.1 i tillämpas. |
| --- | --- |

—

Så kallad ”valutakonvertering”, dvs. då en kund i hushållssegmentet byter ett lån i utländsk valuta (eller ett lån som indexerats till utländsk valuta) mot ett lån i den inhemska valutan, utan att någon väsentlig exponeringsökning sker (upp till [...] euro), ska inte betraktas som ny affärsverksamhet. Om det däremot sker en betydande ökning av exponeringen ska differensen mellan det gamla lånebeloppet/den gamla exponeringen och det nya lånebeloppet/den nya exponeringen betraktas som ny affärsverksamhet i enlighet med punkt 4.2.3 ii och 4.2.3 iii. Fram till dess att lämpliga rapporteringsfunktioner finns på plats ska dock 4.2.3.1 i tillämpas.

| — | Hushållskrediter som beviljas för att tillgångar och säkerheter som tagits i besittning ska kunna säljas eller hyras ut på nytt ska inte räknas som ny affärsverksamhet. Följande begränsningar gäller:






  — | För bostäder och andra fastigheter som ska säljas på nytt gäller en högsta belåningsgrad på [...] %, och den typen av nya transaktioner får utgöra högst [...] % av den totala årsvolymen för ny affärsverksamhet inom hypoteksutlåning i hushållssegmentet i det aktuella landet. |
| --- | --- | --- |

—

Hushållskrediter som beviljas för att tillgångar och säkerheter som tagits i besittning ska kunna säljas eller hyras ut på nytt ska inte räknas som ny affärsverksamhet. Följande begränsningar gäller:

—

För bostäder och andra fastigheter som ska säljas på nytt gäller en högsta belåningsgrad på [...] %, och den typen av nya transaktioner får utgöra högst [...] % av den totala årsvolymen för ny affärsverksamhet inom hypoteksutlåning i hushållssegmentet i det aktuella landet.

| — | För fordon och utrustning får de nya transaktionerna högst utgöra [...] % av den totala årsvolymen för ny affärsverksamhet inom fordon och utrustning i hushållssegmentet i det aktuella landet. |
| --- | --- |

—

För fordon och utrustning får de nya transaktionerna högst utgöra [...] % av den totala årsvolymen för ny affärsverksamhet inom fordon och utrustning i hushållssegmentet i det aktuella landet.

| — | Uppfyllande av befintliga avtal och plikter (t.ex. fastigheter under uppförande, aktivering av outhyrda leasingobjekt) ska inte betraktas som ny affärsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Uppfyllande av befintliga avtal och plikter (t.ex. fastigheter under uppförande, aktivering av outhyrda leasingobjekt) ska inte betraktas som ny affärsverksamhet.

IV.   Återprivatisering av de omsättningsbara enheterna

1.   Minskad balansomslutning och marknadsnärvaro

| 1.1 | Den 31 december 2008 var HGAA verksam som internationell finanskoncern med 384 kontor i tolv länder (Bulgarien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Italien, Kroatien, Montenegro, Serbien, Slovenien, Tyskland, Ukraina, Ungern och Österrike), som bank (hushåll, företag, offentlig sektor), inom leasing (privat, företag; fastigheter, motorfordon, utrustning) samt genom olika typer av innehav. Koncernen hade en balansomslutning på 43,34 miljarder euro och riskvägda tillgångar på 32,83 miljarder euro. |
| --- | --- |

1.1

Den 31 december 2008 var HGAA verksam som internationell finanskoncern med 384 kontor i tolv länder (Bulgarien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Italien, Kroatien, Montenegro, Serbien, Slovenien, Tyskland, Ukraina, Ungern och Österrike), som bank (hushåll, företag, offentlig sektor), inom leasing (privat, företag; fastigheter, motorfordon, utrustning) samt genom olika typer av innehav. Koncernen hade en balansomslutning på 43,34 miljarder euro och riskvägda tillgångar på 32,83 miljarder euro.

| 1.2 | Direkt efter förstatligandet upphörde HGAA helt med all ny resp. icke-strategisk affärsverksamhet i Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Tyskland, Ukraina och Ungern. Dotterenheterna i dessa länder tillfördes avvecklingsdelen och avvecklas nu under ordnade former. I och med den strategiska nypositioneringen stängdes tolv av de tidigare sammanlagt 18 kontoren i de så kallade ”avvecklingsländerna” Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Tyskland, Ukraina och Ungern. |
| --- | --- |

1.2

Direkt efter förstatligandet upphörde HGAA helt med all ny resp. icke-strategisk affärsverksamhet i Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Tyskland, Ukraina och Ungern. Dotterenheterna i dessa länder tillfördes avvecklingsdelen och avvecklas nu under ordnade former. I och med den strategiska nypositioneringen stängdes tolv av de tidigare sammanlagt 18 kontoren i de så kallade ”avvecklingsländerna” Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Tyskland, Ukraina och Ungern.

| 1.3 | De av HGAA:s verksamheter som fortfarande var aktiva på marknaden den 31 december 2012, det vill säga HBI och de ”omsättningsbara enheterna” i den mening som avses i avsnitt B.II punkt 1, stod tillsammans för en balansomslutning på knappt 17,54 miljarder euro och riskvägda tillgångar motsvarande 11,02 miljarder euro. Detta utgjorde endast ca 40,5 % av HGAA-koncernens balansomslutning per den 31 december 2008, resp. 33,6 % av koncernens riskvägda tillgångar vid samma tidpunkt, och var uppdelat på






  — | HBA, som den 31 december 2012 hade en balansomslutning på ca 4,15 miljarder euro, vilket utgjorde ca 59 % av HBA:s balansomslutning den 31 december 2008 (7,05 miljarder euro) och endast 10 % av HGAA-koncernens balansomslutning den 31 december 2008, samt riskvägda tillgångar på 1,23 miljarder euro (HBA den 31 december 2008: 3,392 miljarder euro), |
| --- | --- | --- |

1.3

De av HGAA:s verksamheter som fortfarande var aktiva på marknaden den 31 december 2012, det vill säga HBI och de ”omsättningsbara enheterna” i den mening som avses i avsnitt B.II punkt 1, stod tillsammans för en balansomslutning på knappt 17,54 miljarder euro och riskvägda tillgångar motsvarande 11,02 miljarder euro. Detta utgjorde endast ca 40,5 % av HGAA-koncernens balansomslutning per den 31 december 2008, resp. 33,6 % av koncernens riskvägda tillgångar vid samma tidpunkt, och var uppdelat på

—

HBA, som den 31 december 2012 hade en balansomslutning på ca 4,15 miljarder euro, vilket utgjorde ca 59 % av HBA:s balansomslutning den 31 december 2008 (7,05 miljarder euro) och endast 10 % av HGAA-koncernens balansomslutning den 31 december 2008, samt riskvägda tillgångar på 1,23 miljarder euro (HBA den 31 december 2008: 3,392 miljarder euro),

| — | HBI, som den 31 december 2012 hade en balansomslutning på 3,28 miljarder euro, vilket utgjorde ca 65 % av HBI:s balansomslutning den 31 december 2008 (5,02 miljarder euro) och endast 8 % av HGAA-koncernens balansomslutning den 31 december 2008, samt riskvägda tillgångar på 2,54 miljarder euro (HBI den 31 december 2008: 4,198 miljarder euro), samt |
| --- | --- |

—

HBI, som den 31 december 2012 hade en balansomslutning på 3,28 miljarder euro, vilket utgjorde ca 65 % av HBI:s balansomslutning den 31 december 2008 (5,02 miljarder euro) och endast 8 % av HGAA-koncernens balansomslutning den 31 december 2008, samt riskvägda tillgångar på 2,54 miljarder euro (HBI den 31 december 2008: 4,198 miljarder euro), samt

| — | SEE-nätverket, som den 31 december 2012 hade en balansomslutning på 10,11 miljarder euro, vilket utgjorde 68,5 % av SEE-nätverkets balansomslutning den 31 december 2008 (14,775 miljarder euro) och endast 23 % av HGAA-koncernens balansomslutning den 31 december 2008, samt riskvägda tillgångar på 7,2 miljarder euro (SEE-nätverket den 31 december 2008: 12,623 miljarder euro). |
| --- | --- |

—

SEE-nätverket, som den 31 december 2012 hade en balansomslutning på 10,11 miljarder euro, vilket utgjorde 68,5 % av SEE-nätverkets balansomslutning den 31 december 2008 (14,775 miljarder euro) och endast 23 % av HGAA-koncernens balansomslutning den 31 december 2008, samt riskvägda tillgångar på 7,2 miljarder euro (SEE-nätverket den 31 december 2008: 12,623 miljarder euro).

I och med att HBI under andra halvåret 2013 klassificerades som avvecklingsenhet minskade de omsättningsbara enheternas (HBA:s och SEE-nätverkets) totala balansomslutning med ytterligare 19 % i förhållande till vad som anges ovan, och motsvarar nu endast ca 33 % av den balansomslutning som HGAA-koncernen hade den 31 december 2008, resp. 26 % av koncernens riskvägda tillgångar vid samma tidpunkt.

| 1.4 | De kvarvarande omsättningsbara enheterna kommer i enlighet med avsnitt B.IV punkt 3 att återprivatiseras på snabbast och bästa möjliga sätt. När återprivatiseringen av alla omsättningsbara enheter är slutförd kommer endast de verksamheter som ska avvecklas att finnas kvar i HGAA:s balansräkning. |
| --- | --- |

1.4

De kvarvarande omsättningsbara enheterna kommer i enlighet med avsnitt B.IV punkt 3 att återprivatiseras på snabbast och bästa möjliga sätt. När återprivatiseringen av alla omsättningsbara enheter är slutförd kommer endast de verksamheter som ska avvecklas att finnas kvar i HGAA:s balansräkning.

2.   Upprätthållande av lönsamheten fram till återprivatiseringen

Österrike ska säkerställa att HGAA driver de omsättningsbara enheternas verksamhet med målet att återställa och upprätthålla enheternas långsiktiga lönsamhet, i enlighet med bestämmelserna i omstruktureringsplanen och dess bilagor (inklusive denna lista över åtaganden). Detta åtagande utgör inget hinder för att de omsättningsbara enheterna omstruktureras och/eller att enskilda tillgångar eller portföljer överförs till avvecklingsdelen, förutsatt att detta krävs för att återställa, upprätthålla eller optimera möjligheterna till återprivatisering.

3.   Snabbast möjliga återprivatisering

Österrike ska säkerställa att en återprivatisering av de omsättningsbara enheterna i enlighet med detta avsnitt sker så snabbt som möjligt. Återprivatisering av omsättningsbara enheter i den mening som avses i detta avsnitt B.IV punkt 3 omfattar i förekommande fall även återprivatisering av delar av omsättningsbara enheter, förutsatt att en sådan inte strider mot lagen.

3.1   Återprivatisering

En återprivatisering av en omsättningsbar enhet betraktas som slutförd när Republiken Österrike har avyttrat 100 % av andelarna i den aktuella omsättningsbara enheten, eller alla dess tillgångar, till en eller flera köpare som inte kontrolleras av Republiken Österrike. Som återprivatisering räknas även avyttring av alla andelar som direkt eller indirekt innehas av Österrike i en omsättningsbar enhet, när detta sker inom ramen för en marknadsmässig börsintroduktion.

3.2   Fastställande av tidpunkten för återprivatiseringen

Återprivatiseringen anses vara slutförd den dag då ett avtalsrättsligt bindande köpeavtal om förvärvet av den omsättningsbara enheten (köpeavtal) har undertecknats. I de fall då delar av en omsättningsbar enhet säljs till olika köpare gäller den dag då det sista köpeavtalet ingicks. Vid en börsintroduktion är det den dag då den sista av de aktier, som direkt eller indirekt innehas av Österrike, placeras på marknaden, som ska utgöra grund för bedömningen av om återprivatiseringen har slutförts inom utsatt tid. Dock upphör de enheter som avyttras genom börsintroduktion att omfattas av de skyldigheter som anges i avsnitt B.III redan den dag då [...] aktie har placerats på marknaden.

3.3   Tidsfrist för återprivatiseringen

Återprivatiseringen av HBA får pågå fram till och med den 31 december 2013. Motsvarande tidsfrist för SEE-nätverket är den 30 juni 2015.

3.4   Tidsfrister för slutförande

Försäljningen av HBA ska vara helt slutförd den [...]. Avtal om försäljning av SEE-nätverket ska vara verkställda den [...].

3.5   Förlängning av tidsfristerna för slutförande

Om det uppstår förseningar på grund av att en tillsyns- eller konkurrensmyndighet inte har utfärdat de tillstånd som krävs för försäljningen, kan kommissionens avdelningar godkänna att tidsfristen för slutförande av försäljningen av SEE-nätverket enligt 3.4 förlängs med ytterligare [...]. Österrike ska i god tid, dock senast två veckor före utgången av den ursprungliga tidfristen för slutförande, inkomma med ansökan till kommissionen samt ett intyg från övervakningsförvaltaren, som visar att förseningen uteslutande beror på behöriga godkännandemyndigheter och att HGAA enligt förvaltarens uppriktiga övertygelse har vidtagit alla rimliga åtgärder för att få till stånd ett verkställande av köpeavtalet inom den ursprungliga tidsfristen för slutförande.

3.6   Byte av köpare

Om det, efter en återprivatisering som genomförts inom utsatt tidsfrist, men före utgången av tidfristen för slutförande, visar sig att köparen av en enhet inte kan uppfylla villkoren för slutförande, alternativt inte kan göra detta inom den utsatta tidsfristen för slutförande, kan avyttring till tredje part ske efter samråd med kommissionens avdelningar. Detta förutsätter då att försäljningen kan slutföras inom den tidsfrist som ursprungligen gällde för slutförandet av den första avyttringen.

3.7   Överträdelse av tidsfrister för återprivatisering eller slutförande

Om en tidfrist för återprivatisering enligt 3.3 eller en tidsfrist för slutförande enligt 3.4 jämförd med 3.5 överträds ska den berörda enheten upphöra med all ny affärsverksamhet från och med dagen efter det att den aktuella tidsfristen har löpt ut. Den berörda enheten omfattas från och med den dagen av bestämmelserna för avvecklingsdelen i denna lista över åtaganden.

4.   Avyttringsförfarande

| 4.1 | Österrike ska säkerställa att HGAA inleder de avyttringsförfaranden som krävs för återprivatiseringen av de omsättningsbara enheterna i så pass god tid, och genomför dessa så pass skyndsamt, att återprivatiseringen kan ske så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

4.1

Österrike ska säkerställa att HGAA inleder de avyttringsförfaranden som krävs för återprivatiseringen av de omsättningsbara enheterna i så pass god tid, och genomför dessa så pass skyndsamt, att återprivatiseringen kan ske så snabbt som möjligt.

| 4.2 | Återprivatiseringen av de omsättningsbara enheterna ska antingen ske inom ramen för en marknadsmässig börsintroduktion eller, förutsatt att det är förenligt med lagen och kan ske utan brott mot tystnadsplikten, inom ramen för ett öppet, överblickbart och ovillkorat avyttringsförfarande, som inbegriper sedvanliga intyganden och garantier. Detta hindrar inte att förhandlingar även förs med intressenter som aktivt har sökts upp, före eller under ett sådant förfarande. |
| --- | --- |

4.2

Återprivatiseringen av de omsättningsbara enheterna ska antingen ske inom ramen för en marknadsmässig börsintroduktion eller, förutsatt att det är förenligt med lagen och kan ske utan brott mot tystnadsplikten, inom ramen för ett öppet, överblickbart och ovillkorat avyttringsförfarande, som inbegriper sedvanliga intyganden och garantier. Detta hindrar inte att förhandlingar även förs med intressenter som aktivt har sökts upp, före eller under ett sådant förfarande.

V.   Avvecklingsdel

1.   Avveckling av befintlig verksamhet under minsta möjliga kapital- och värdeförlust

| 1.1 | Österrike ska säkerställa att HGAA från och med den dag då det slutgiltiga godkännandet utfärdas, uteslutande avvecklar den verksamhet som vid denna tidpunkt ingår i avvecklingsdelen. Avvecklingen ska ske på ett sätt som vållar minsta möjliga kapital- och värdeförlust. |
| --- | --- |

1.1

Österrike ska säkerställa att HGAA från och med den dag då det slutgiltiga godkännandet utfärdas, uteslutande avvecklar den verksamhet som vid denna tidpunkt ingår i avvecklingsdelen. Avvecklingen ska ske på ett sätt som vållar minsta möjliga kapital- och värdeförlust.

| 1.2 | Tillgångarna i avvecklingsdelen ska aktivt och på bästa möjliga sätt avyttras, likvideras eller avvecklas. |
| --- | --- |

1.2

Tillgångarna i avvecklingsdelen ska aktivt och på bästa möjliga sätt avyttras, likvideras eller avvecklas.

| 1.3 | I princip gäller att tillgångarna ska säljas så snabbt som möjligt. HGAA åtar sig att sälja tillgångarna så snart det är möjligt att få en försäljningsintäkt som minst motsvarar tillgångarnas bokförda värde, såvida inte det försäljningspriset på grundval av en obestridlig, objektiv bedömning kan betraktas som uppenbart orimligt. |
| --- | --- |

1.3

I princip gäller att tillgångarna ska säljas så snabbt som möjligt. HGAA åtar sig att sälja tillgångarna så snart det är möjligt att få en försäljningsintäkt som minst motsvarar tillgångarnas bokförda värde, såvida inte det försäljningspriset på grundval av en obestridlig, objektiv bedömning kan betraktas som uppenbart orimligt.

| 1.4 | Alla tillgångar som inte kan avyttras i enlighet med 1.3 förfaller vid utgången av sin respektive löptid. |
| --- | --- |

1.4

Alla tillgångar som inte kan avyttras i enlighet med 1.3 förfaller vid utgången av sin respektive löptid.

2.   Ingen ny affärsverksamhet i avvecklingsdelen

| 2.1 | Österrike ska säkerställa att ingen ny affärsverksamhet tas upp i avvecklingsdelen efter det att det slutgiltiga godkännandet har utfärdats. Såvida inget annat framgår av 2.2 och 2.3 nedan kommer alla bolag inom HGAA med undantag för de omsättningsbara enheterna från och med denna tidpunkt endast att avveckla sin dåvarande befintliga verksamhet. |
| --- | --- |

2.1

Österrike ska säkerställa att ingen ny affärsverksamhet tas upp i avvecklingsdelen efter det att det slutgiltiga godkännandet har utfärdats. Såvida inget annat framgår av 2.2 och 2.3 nedan kommer alla bolag inom HGAA med undantag för de omsättningsbara enheterna från och med denna tidpunkt endast att avveckla sin dåvarande befintliga verksamhet.

| 2.2 | Förlängningar av transaktioner med befintliga kunder får fortsättningsvis göras även i avvecklingsdelen, om det finns en realistisk, faktabaserad och rimlig möjlighet att finansieringen genom en förlängning kan hanteras eller utnyttjas bättre i framtiden. Förlängningar får inte göras mer än [...]. Motiverade undantagsfall med längre förlängningsperioder ska i varje enskilt fall framläggas för övervakningsförvaltaren med en tillräcklig motivering. Hela avvecklingsverksamheten kommer även efter omstruktureringsperiodens slut att fortsätta avvecklas så snabbt som möjligt.
  Även följande tillåts fortsättningsvis:






  — | Transaktioner som är nödvändiga i samband med likviditetsförvaltningen inom avvecklingsdelen, t.ex. transaktioner med centralbanken. |
| --- | --- | --- |

2.2

Förlängningar av transaktioner med befintliga kunder får fortsättningsvis göras även i avvecklingsdelen, om det finns en realistisk, faktabaserad och rimlig möjlighet att finansieringen genom en förlängning kan hanteras eller utnyttjas bättre i framtiden. Förlängningar får inte göras mer än [...]. Motiverade undantagsfall med längre förlängningsperioder ska i varje enskilt fall framläggas för övervakningsförvaltaren med en tillräcklig motivering. Hela avvecklingsverksamheten kommer även efter omstruktureringsperiodens slut att fortsätta avvecklas så snabbt som möjligt.

Även följande tillåts fortsättningsvis:

—

Transaktioner som är nödvändiga i samband med likviditetsförvaltningen inom avvecklingsdelen, t.ex. transaktioner med centralbanken.

| — | Förvaltning av avvecklingsdelens säkerhetspooler, som inte – med undantag för vad som föreskrivs enligt fjärde strecksatsen – inbegriper någon ny utlåningsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Förvaltning av avvecklingsdelens säkerhetspooler, som inte – med undantag för vad som föreskrivs enligt fjärde strecksatsen – inbegriper någon ny utlåningsverksamhet.

| — | Derivattransaktioner som är nödvändiga för att hantera ränte-, valuta- och kreditrisker i den befintliga portföljen, t.ex. tillgångsswappar, förutsatt att de leder till att HGAA:s övergripande marknadsrisk minskar. |
| --- | --- |

—

Derivattransaktioner som är nödvändiga för att hantera ränte-, valuta- och kreditrisker i den befintliga portföljen, t.ex. tillgångsswappar, förutsatt att de leder till att HGAA:s övergripande marknadsrisk minskar.

| — | Transaktioner som är nödvändiga av tillsynsmässiga eller andra rättsliga skäl, inbegripet förvärv, innehav och försäljning av godkända säkerheter för förvaltning av HGAA:s säkerhetspooler och för HGAA:s likviditetsförvaltning. |
| --- | --- |

—

Transaktioner som är nödvändiga av tillsynsmässiga eller andra rättsliga skäl, inbegripet förvärv, innehav och försäljning av godkända säkerheter för förvaltning av HGAA:s säkerhetspooler och för HGAA:s likviditetsförvaltning.

| — | Transaktioner som genomförs inom avvecklingsdelen i syfte att möjliggöra den egna refinansieringen, inbegripet nyemissioner och skuldåterköp. |
| --- | --- |

—

Transaktioner som genomförs inom avvecklingsdelen i syfte att möjliggöra den egna refinansieringen, inbegripet nyemissioner och skuldåterköp.

| — | Förvärv av utrustning och fastigheter inom ramen för rättsliga och utomrättsliga auktioner samt övertagande genom ömsesidiga avtal i syfte att ta säkerheter i besittning. |
| --- | --- |

—

Förvärv av utrustning och fastigheter inom ramen för rättsliga och utomrättsliga auktioner samt övertagande genom ömsesidiga avtal i syfte att ta säkerheter i besittning.

| — | Uppfyllande av befintliga avtal och åtaganden (exempelvis ”fastigheter under uppförande”, ”aktivering av outhyrda leasingobjekt”, omklassificering från ”finansiell leasing” till ”operationell leasing” och omvänt etc.). |
| --- | --- |

—

Uppfyllande av befintliga avtal och åtaganden (exempelvis ”fastigheter under uppförande”, ”aktivering av outhyrda leasingobjekt”, omklassificering från ”finansiell leasing” till ”operationell leasing” och omvänt etc.).

| — | Återuthyrning av tillgångar (med kort till medellång löptid) i syfte att reducera resp. undvika kostnader (för underhåll etc.), om det på kort sikt inte är möjligt att avyttra den aktuella tillgången på ett sätt som vållar minsta möjliga värdeförlust. |
| --- | --- |

—

Återuthyrning av tillgångar (med kort till medellång löptid) i syfte att reducera resp. undvika kostnader (för underhåll etc.), om det på kort sikt inte är möjligt att avyttra den aktuella tillgången på ett sätt som vållar minsta möjliga värdeförlust.

Vidare tillåts även fortsättningsvis transaktioner med bolag inom HGAA-koncernen (förutsatt att de genomförs i syfte att utöka refinansieringsramar), liksom transaktioner med köpare av HGAA:s tillgångar (innehav, portföljer etc.), som sker i samband med återprivatiseringen och krävs för att avyttringen av den aktuella enheten och/eller tillgången ska gå att genomföra (t.ex. säljarfinansiering, förlängning av säkerheter [t.ex. garantier] som HGAA har ställt ut till förmån för köparen etc.).

| 2.3 | Vad gäller exponeringar vars resultat har påverkats kan en avvecklingsenhet inom ramen för rekonstruktionen och avvecklingen i samråd med den aktuella referensexponeringens gäldenär göra vissa transaktionsjusteringar, förutsatt att dessa åtgärder kan betraktas som värdebevarande eller riskminimerande utan att orsaka någon snedvridning av konkurrensen, vilket i varje enskilt fall ska motiveras inför övervakningsförvaltaren genom tillhandahållande av lämplig dokumentation. Med transaktionsjusteringar avses här ändringar av exponeringen, så som t.ex. räntejusteringar, betalningsanstånd, löptidsjusteringar, gäldenärsbyte, förlängningar och skuldsaneringar, t.ex. genom upprättande av nya låneavtal på samma belopp, ändring av säkerheter eller ändring av finansiella nyckeltal resp. bortfall av rättsföljder som avser finansiella nyckeltal. De transaktionsjusteringar som anges i denna punkt får ge en löptidsförlängning på [...]. Transaktionsjusteringar som går utöver detta får endast genomföras med övervakningsförvaltarens godkännande. |
| --- | --- |

2.3

Vad gäller exponeringar vars resultat har påverkats kan en avvecklingsenhet inom ramen för rekonstruktionen och avvecklingen i samråd med den aktuella referensexponeringens gäldenär göra vissa transaktionsjusteringar, förutsatt att dessa åtgärder kan betraktas som värdebevarande eller riskminimerande utan att orsaka någon snedvridning av konkurrensen, vilket i varje enskilt fall ska motiveras inför övervakningsförvaltaren genom tillhandahållande av lämplig dokumentation. Med transaktionsjusteringar avses här ändringar av exponeringen, så som t.ex. räntejusteringar, betalningsanstånd, löptidsjusteringar, gäldenärsbyte, förlängningar och skuldsaneringar, t.ex. genom upprättande av nya låneavtal på samma belopp, ändring av säkerheter eller ändring av finansiella nyckeltal resp. bortfall av rättsföljder som avser finansiella nyckeltal. De transaktionsjusteringar som anges i denna punkt får ge en löptidsförlängning på [...]. Transaktionsjusteringar som går utöver detta får endast genomföras med övervakningsförvaltarens godkännande.

| 2.4 | Vidare är (finansiering av) kostnader för att direkt öka kvaliteten på tillgångar som ska avyttras tillåten om möjligheterna till försäljning därigenom kan förbättras betydligt. Här avses i synnerhet advokatarvoden och administrativa avgifter (t.ex. för att korrigera det lokala fastighetsregistret) liksom i det enskilda fallet även tekniska/byggnadstekniska ändringar av individuella tillgångar, varvid övervakningsförvaltarens godkännande krävs. |
| --- | --- |

2.4

Vidare är (finansiering av) kostnader för att direkt öka kvaliteten på tillgångar som ska avyttras tillåten om möjligheterna till försäljning därigenom kan förbättras betydligt. Här avses i synnerhet advokatarvoden och administrativa avgifter (t.ex. för att korrigera det lokala fastighetsregistret) liksom i det enskilda fallet även tekniska/byggnadstekniska ändringar av individuella tillgångar, varvid övervakningsförvaltarens godkännande krävs.

3.   Avveckling av HBI

För att undvika marknadsstörningar i samband med avvecklingen av hushållsbanken HBI, samt dämpa kapitalutflödet och det ytterligare likviditetsbehov som detta skulle orsaka, gäller följande bestämmelser med avseende på HBI:

| 3.1 | HBI får inte bedriva någon ny affärsverksamhet, såvida inget annat framgår nedan. |
| --- | --- |

3.1

HBI får inte bedriva någon ny affärsverksamhet, såvida inget annat framgår nedan.

| 3.2 | HBI:s tillgångar ska reduceras stegvis genom avyttring av portföljer eller enskilda tillgångar, ytterligare omstruktureringstransaktioner (dvs. överföring av portföljer och/eller tillgångar till avvecklingsenheten) och i övrigt genom amortering på befintliga tillgångar. |
| --- | --- |

3.2

HBI:s tillgångar ska reduceras stegvis genom avyttring av portföljer eller enskilda tillgångar, ytterligare omstruktureringstransaktioner (dvs. överföring av portföljer och/eller tillgångar till avvecklingsenheten) och i övrigt genom amortering på befintliga tillgångar.

| 3.3 | Avvecklingen av HBI:s tillgångar definierar ramarna för den efterföljande avvecklingen av HBI:s skulder. HBI:s skulder kommer således att reduceras i proportion till reduceringen av tillgångarna. |
| --- | --- |

3.3

Avvecklingen av HBI:s tillgångar definierar ramarna för den efterföljande avvecklingen av HBI:s skulder. HBI:s skulder kommer således att reduceras i proportion till reduceringen av tillgångarna.

| 3.4 | För närvarande planeras en avveckling av HBI i följande huvudsteg:






  — | Reducering av balansomslutningen från nuvarande ca 3 miljarder euro med ca [...] % till slutet av 2013 genom ytterligare portföljöverföringar till den lokala avvecklingsenheten (HLI). |
| --- | --- | --- |

3.4

För närvarande planeras en avveckling av HBI i följande huvudsteg:

—

Reducering av balansomslutningen från nuvarande ca 3 miljarder euro med ca [...] % till slutet av 2013 genom ytterligare portföljöverföringar till den lokala avvecklingsenheten (HLI).

| — | Reducering av de återstående kundfordringarnas balansomslutning enligt avtalade löptider med cirka [...]till ca [...] euro till slutet av 2018. |
| --- | --- |

—

Reducering av de återstående kundfordringarnas balansomslutning enligt avtalade löptider med cirka [...]till ca [...] euro till slutet av 2018.

| — | [...]











  (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

—

[...]

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| 3.5 | I syfte att säkerställa en [...] egenrefinansiering av HBI under avvecklingsfasen och undvika att ett ytterligare likviditetsbehov uppstår får HBI [...], om så krävs för att förhindra eller kompensera för att ovan nämnda [...] underskrids. |
| --- | --- |

3.5

I syfte att säkerställa en [...] egenrefinansiering av HBI under avvecklingsfasen och undvika att ett ytterligare likviditetsbehov uppstår får HBI [...], om så krävs för att förhindra eller kompensera för att ovan nämnda [...] underskrids.

| 3.6 | HBI får endast erbjuda/ta emot insättningar med en nominell ränta som är lägre än den genomsnittliga bästa ränta som de fem största konkurrenterna inom HBI:s verksamhetsområde, som inte mottagit statligt stöd, erbjuder under samma period [...] för motsvarande produkter. |
| --- | --- |

3.6

HBI får endast erbjuda/ta emot insättningar med en nominell ränta som är lägre än den genomsnittliga bästa ränta som de fem största konkurrenterna inom HBI:s verksamhetsområde, som inte mottagit statligt stöd, erbjuder under samma period [...] för motsvarande produkter.

| 3.7 | [...]. |
| --- | --- |

3.7

[...].

| 3.8 | Såvida inget annat anges ovan gäller reglerna för avvecklingsdelen enligt avsnitt V punkterna 1 och 2 även för avvecklingen av HBI. |
| --- | --- |

3.8

Såvida inget annat anges ovan gäller reglerna för avvecklingsdelen enligt avsnitt V punkterna 1 och 2 även för avvecklingen av HBI.

2.   Övervakningsförvaltare

I.   Tillsättning

| 1. | Österrike ska säkerställa att HGAA i enlighet med nedanstående bestämmelser utnämner en (övervaknings-)förvaltare (förvaltare), som ska fullgöra de uppgifter och skyldigheter som anges i avsnitt C.II. |
| --- | --- |

1.

Österrike ska säkerställa att HGAA i enlighet med nedanstående bestämmelser utnämner en (övervaknings-)förvaltare (förvaltare), som ska fullgöra de uppgifter och skyldigheter som anges i avsnitt C.II.

| 2. | Förvaltaren ska vara oberoende av HGAA, får inte vid något tillfälle befinna sig i intressekonflikt och ska ha den specialkunskap som krävs för att utföra sitt uppdrag. Förvaltaren ska få ersättning av HGAA på ett sätt som inte hindrar denne från att utföra sitt uppdrag på ett oberoende och effektivt sätt. Kostnaden för förvaltaren ska så långt det är rättsligt möjligt bäras av HGAA och i övrigt täckas av Österrike. |
| --- | --- |

2.

Förvaltaren ska vara oberoende av HGAA, får inte vid något tillfälle befinna sig i intressekonflikt och ska ha den specialkunskap som krävs för att utföra sitt uppdrag. Förvaltaren ska få ersättning av HGAA på ett sätt som inte hindrar denne från att utföra sitt uppdrag på ett oberoende och effektivt sätt. Kostnaden för förvaltaren ska så långt det är rättsligt möjligt bäras av HGAA och i övrigt täckas av Österrike.

| 3. | Med kommissionens tillstånd får den övervakningsförvaltare som redan utnämnts inom ramen för uppfyllandet av skyldigheterna i punkt 12 i bilagan till kommissionens beslut om godkännande av den 5 december 2012, C(2012) 9255 final [...] även fortsättningsvis anlitas som övervakningsförvaltare. Om kommissionen i stället begär att en annan övervakningsförvaltare ska tillsättas gäller följande:






  3.1 | Österrike ska säkerställa att HGAA inom en rimlig tid efter att det slutgiltiga godkännandet har utfärdats inkommer med förslag på en eller flera personer som skulle kunna utnämnas till förvaltare. Förslagen ska innehålla tillräckliga uppgifter om dessa personer med avseende på deras lämplighet (avsnitt C.I punkt 2). HGAA kan endast utnämna en föreslagen förvaltare om kommissionens avdelningar har gett sitt godkännande, vilket de ska göra om den föreslagna förvaltaren inte är uppenbart olämplig. |
| --- | --- | --- |

3.

Med kommissionens tillstånd får den övervakningsförvaltare som redan utnämnts inom ramen för uppfyllandet av skyldigheterna i punkt 12 i bilagan till kommissionens beslut om godkännande av den 5 december 2012, C(2012) 9255 final [...] även fortsättningsvis anlitas som övervakningsförvaltare. Om kommissionen i stället begär att en annan övervakningsförvaltare ska tillsättas gäller följande:

3.1

Österrike ska säkerställa att HGAA inom en rimlig tid efter att det slutgiltiga godkännandet har utfärdats inkommer med förslag på en eller flera personer som skulle kunna utnämnas till förvaltare. Förslagen ska innehålla tillräckliga uppgifter om dessa personer med avseende på deras lämplighet (avsnitt C.I punkt 2). HGAA kan endast utnämna en föreslagen förvaltare om kommissionens avdelningar har gett sitt godkännande, vilket de ska göra om den föreslagna förvaltaren inte är uppenbart olämplig.

| 3.2 | Om kommissionens avdelningar anser att de inte kan godkänna någon av de förvaltare som HGAA har föreslagit ska Österrike säkerställa att HGAA inom fyra veckor efter underrättelsen om avslaget, i enlighet med de krav och det förfarande som anges i avsnitt C.I punkterna 2 och 3, föreslår ytterligare en eller flera personer. Om inte heller någon av dessa kan godtas av kommissionen ska kommissionen nominera en förvaltare som HGAA sedan utnämner. |
| --- | --- |

3.2

Om kommissionens avdelningar anser att de inte kan godkänna någon av de förvaltare som HGAA har föreslagit ska Österrike säkerställa att HGAA inom fyra veckor efter underrättelsen om avslaget, i enlighet med de krav och det förfarande som anges i avsnitt C.I punkterna 2 och 3, föreslår ytterligare en eller flera personer. Om inte heller någon av dessa kan godtas av kommissionen ska kommissionen nominera en förvaltare som HGAA sedan utnämner.

II.   Förvaltarens uppgifter och skyldigheter

| 1. | Förvaltaren ska övervaka att hela omstruktureringsplanen genomförs respektive gjorda åtaganden uppfylls inom utsatt tid. Förvaltaren ska även fullgöra sina särskilda skyldigheter enligt listan över åtaganden (till exempel enligt avsnitt D.I). Kommissionen kan begära in förklaringar och förtydliganden från förvaltaren. |
| --- | --- |

1.

Förvaltaren ska övervaka att hela omstruktureringsplanen genomförs respektive gjorda åtaganden uppfylls inom utsatt tid. Förvaltaren ska även fullgöra sina särskilda skyldigheter enligt listan över åtaganden (till exempel enligt avsnitt D.I). Kommissionen kan begära in förklaringar och förtydliganden från förvaltaren.

| 2. | Förvaltaren ska varje kvartal rapportera till kommissionen om hur arbetet med genomförandet av omstruktureringsplanen och uppfyllandet av gjorda åtaganden fortgår. I detta syfte ska förvaltaren efter varje avslutat kvartal lämna in ett förslag till en skriftlig rapport om hur arbetet med genomförandet av omstruktureringsplanen och uppfyllandet av gjorda åtaganden fortgår, till kommissionen, Österrike och HGAA. Vid behov får kommissionen ange närmare vad rapporten ska omfatta. |
| --- | --- |

2.

Förvaltaren ska varje kvartal rapportera till kommissionen om hur arbetet med genomförandet av omstruktureringsplanen och uppfyllandet av gjorda åtaganden fortgår. I detta syfte ska förvaltaren efter varje avslutat kvartal lämna in ett förslag till en skriftlig rapport om hur arbetet med genomförandet av omstruktureringsplanen och uppfyllandet av gjorda åtaganden fortgår, till kommissionen, Österrike och HGAA. Vid behov får kommissionen ange närmare vad rapporten ska omfatta.

| 3. | Kommissionen, Österrike och HGAA får inkomma med kommentarer på förslaget till rapport inom två veckor från det att de har mottagit rapporten (kommentarsperiod). Inom fyra veckor från det att kommentarsperioden har gått ut ska förvaltaren lämna in den slutgiltiga rapporten till kommissionen, där eventuella kommentarer har beaktats. Förvaltaren ska även översända ett exemplar av den slutgiltiga rapporten till vardera Österrike och HGAA. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen, Österrike och HGAA får inkomma med kommentarer på förslaget till rapport inom två veckor från det att de har mottagit rapporten (kommentarsperiod). Inom fyra veckor från det att kommentarsperioden har gått ut ska förvaltaren lämna in den slutgiltiga rapporten till kommissionen, där eventuella kommentarer har beaktats. Förvaltaren ska även översända ett exemplar av den slutgiltiga rapporten till vardera Österrike och HGAA.

III.   Österrikes och HGAA:s uppgifter och skyldigheter

Österrike ska säkerställa att kommissionen och övervakningsförvaltaren under genomförandet av det slutgiltiga godkännandet har full tillgång till all information som krävs för att kunna övervaka genomförandet av det slutgiltiga godkännandet. Härvid ska HGAA bistå övervakningsförvaltaren genom att snabbt förbereda och tillhandahålla information. Kommissionen och övervakningsförvaltaren kan begära in förklaringar och förtydliganden från HGAA och Österrike. Österrike och HGAA ska samarbeta fullt ut med kommissionen och förvaltaren när det gäller samtliga förfrågningar i samband med övervakningen av genomförandet av det slutgiltiga godkännandet.

IV.   Byte av förvaltare och beviljande av ansvarsfrihet

| 1. | Om förvaltaren inte fullgör sina uppgifter och skyldigheter, eller inte (längre) uppfyller kraven på lämplighet (avsnitt C.I punkt 2), kan HGAA med tillstånd från kommissionens avdelningar avsätta förvaltaren. Om kommissionen i motsvarande i situation, efter att ha hört förvaltaren, uttrycker en motiverad begäran om att förvaltaren ska avsättas, är HGAA skyldig att göra detta. En förvaltare som har avsatts ska ersättas med en ny förvaltare. Tillsättningen av den nya förvaltaren ska ske enligt förfarandet i avsnitt C.I. |
| --- | --- |

1.

Om förvaltaren inte fullgör sina uppgifter och skyldigheter, eller inte (längre) uppfyller kraven på lämplighet (avsnitt C.I punkt 2), kan HGAA med tillstånd från kommissionens avdelningar avsätta förvaltaren. Om kommissionen i motsvarande i situation, efter att ha hört förvaltaren, uttrycker en motiverad begäran om att förvaltaren ska avsättas, är HGAA skyldig att göra detta. En förvaltare som har avsatts ska ersättas med en ny förvaltare. Tillsättningen av den nya förvaltaren ska ske enligt förfarandet i avsnitt C.I.

| 2. | Om förvaltaren avsätts kan denne åläggas att fortsätta sitt arbete till dess en ny förvaltare har tillsatts. Den avsatta förvaltaren ska överlämna all relevant information till den nya förvaltaren. Den avsatta förvaltaren upphör att fungera som förvaltare först när HGAA med tillstånd från kommissionens avdelningar har beviljat denne ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

2.

Om förvaltaren avsätts kan denne åläggas att fortsätta sitt arbete till dess en ny förvaltare har tillsatts. Den avsatta förvaltaren ska överlämna all relevant information till den nya förvaltaren. Den avsatta förvaltaren upphör att fungera som förvaltare först när HGAA med tillstånd från kommissionens avdelningar har beviljat denne ansvarsfrihet.

2.   Slutbestämmelser

I.   Rapportering avseende ytterligare stöd

| 1. | Republiken Österrike åtar sig att endast genomföra ytterligare stödåtgärder till förmån för bolag inom HGAA-koncernen som inte ingår i avvecklingsdelen, om syftet med dessa stödåtgärder är att uppfylla rättsliga krav och detta intygas av tillsynsmyndigheten. Republiken Österrike åtar sig vidare att, fram till dess att omstruktureringsplanen är helt genomförd, omedelbart underrätta kommissionen om samtliga ytterligare stödåtgärder som Österrike planerar att genomföra till förmån för HGAA. |
| --- | --- |

1.

Republiken Österrike åtar sig att endast genomföra ytterligare stödåtgärder till förmån för bolag inom HGAA-koncernen som inte ingår i avvecklingsdelen, om syftet med dessa stödåtgärder är att uppfylla rättsliga krav och detta intygas av tillsynsmyndigheten. Republiken Österrike åtar sig vidare att, fram till dess att omstruktureringsplanen är helt genomförd, omedelbart underrätta kommissionen om samtliga ytterligare stödåtgärder som Österrike planerar att genomföra till förmån för HGAA.

II.   Lösning av rättsliga konflikter

| 1. | Om en konflikt uppstår mellan Österrikes skyldigheter och HGAA:s rättsliga förpliktelser ska Österrike säkerställa att HGAA utan dröjsmål informerar övervakningsförvaltaren om detta och föreslår en alternativ lösning på konflikten. |
| --- | --- |

1.

Om en konflikt uppstår mellan Österrikes skyldigheter och HGAA:s rättsliga förpliktelser ska Österrike säkerställa att HGAA utan dröjsmål informerar övervakningsförvaltaren om detta och föreslår en alternativ lösning på konflikten.

| 2. | Övervakningsförvaltaren ska, efter att denne mottagit HGAA:s förslag på alternativ lösning, som ska innehålla en tillfredsställande motivering, så snabbt som möjligt i samråd med kommissionen pröva om förslaget är rimligt med hänsyn till det slutgiltiga godkännandet och den av HGAA:s rättsliga skyldigheter som konflikten avser. Om så bedöms vara fallet ska kommissionens avdelningar vidta de ytterligare åtgärder som krävs enligt det tillämpliga förfarandet. |
| --- | --- |

2.

Övervakningsförvaltaren ska, efter att denne mottagit HGAA:s förslag på alternativ lösning, som ska innehålla en tillfredsställande motivering, så snabbt som möjligt i samråd med kommissionen pröva om förslaget är rimligt med hänsyn till det slutgiltiga godkännandet och den av HGAA:s rättsliga skyldigheter som konflikten avser. Om så bedöms vara fallet ska kommissionens avdelningar vidta de ytterligare åtgärder som krävs enligt det tillämpliga förfarandet.

III.   Samrådsklausul

Kommissionen får, om Österrike inkommer med en tillräckligt motiverad ansökan, i samråd med övervakningsförvaltaren bevilja en förlängning av de tidsfrister som anges i dessa åtaganden, förutsatt att ett visst resultat utlovas inom den nya fristen, alternativt upphäva, ändra eller byta ut en eller flera skyldigheter eller ett eller flera villkor i dessa åtaganden.

---

(1)  Enheter som direkt kontrolleras av statliga eller inomstatliga myndigheter, eller har en ekonomisk anknytning till statliga eller inomstatliga myndigheter.

(2)  Begreppet ”riskrelevant” definieras i enlighet med HGAA-koncernens utlåningspolicy (”Group Credit Principles”) och omfattar därmed all utlånings- och leasingverksamhet som inbegriper en motpartsrisk eller risker kopplade till en låntagares låga kreditvärdighet (s.k. delkredere).

(3)  Även exponeringsförlängande transaktioner med en löptid på [...] som inte omfattas av begränsningarna av ny affärsverksamhet enligt punkterna 4.1.1–4.1.6 ska uppfylla samtliga krav enligt HGAA:s interna riskpolicydokument och andra relevanta föreskrifter.

(4)  Enligt HGAA:s metod för beräkning av kreditexponering (”Exposure Measurement Methodology”). Detta innebär att den outnyttjade delen av befintliga, godkända ramkrediter inte räknas som ny affärsverksamhet.

---

| 14.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/38

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 16 oktober 2013

om det statliga stöd SA.18211 (C 25/05) (f. d. NN 21/05) som Slovakien har genomfört till förmån för Frucona Košice a. s.

[delgivet med nr C(2013) 6261]

(Endast den slovakiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2014/342/EU)

EUROPEISKA KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1), och

efter att ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

1.   FÖRFARANDE INFÖR KOMMISSIONEN

| (1) | Genom en skrivelse av den 15 oktober 2004, registrerad den 25 oktober, tog kommissionen emot ett klagomål som gjorde gällande att olagligt statligt stöd beviljats Frucona Košice a.s. i Slovakien. Den klagande lämnade kompletterande uppgifter den 3 februari 2005. Den 24 maj 2005 hölls ett möte med denne. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 15 oktober 2004, registrerad den 25 oktober, tog kommissionen emot ett klagomål som gjorde gällande att olagligt statligt stöd beviljats Frucona Košice a.s. i Slovakien. Den klagande lämnade kompletterande uppgifter den 3 februari 2005. Den 24 maj 2005 hölls ett möte med denne.

| (2) | På grundval av den klagandes uppgifter anmodade kommissionen genom en skrivelse av den 6 december 2004 Slovakien att yttra sig om den omtvistade åtgärden. Genom en skrivelse av den 4 januari 2005, registrerad den 17 januari, informerade Slovakien kommissionen om det eventuellt olagliga stödet till Frucona Košice a. s. vid en uppgörelse med borgenärer. Man begärde att kommissionen skulle godkänna det som undsättningsstöd till ett företag i ekonomiska svårigheter. Slovakien lämnade in kompletterande uppgifter genom en skrivelse av den 24 januari 2005, registrerad den 28 januari 2005. Kommissionen begärde ytterligare uppgifter genom en skrivelse av den 9 februari 2005, som besvarades genom en skrivelse av den 4 mars 2005, registrerad den 10 mars 2005. Den 12 maj 2005 hölls ett möte med de slovakiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av den klagandes uppgifter anmodade kommissionen genom en skrivelse av den 6 december 2004 Slovakien att yttra sig om den omtvistade åtgärden. Genom en skrivelse av den 4 januari 2005, registrerad den 17 januari, informerade Slovakien kommissionen om det eventuellt olagliga stödet till Frucona Košice a. s. vid en uppgörelse med borgenärer. Man begärde att kommissionen skulle godkänna det som undsättningsstöd till ett företag i ekonomiska svårigheter. Slovakien lämnade in kompletterande uppgifter genom en skrivelse av den 24 januari 2005, registrerad den 28 januari 2005. Kommissionen begärde ytterligare uppgifter genom en skrivelse av den 9 februari 2005, som besvarades genom en skrivelse av den 4 mars 2005, registrerad den 10 mars 2005. Den 12 maj 2005 hölls ett möte med de slovakiska myndigheterna.

| (3) | Genom en skrivelse av den 5 juli 2005 underrättade kommissionen Slovakien om att den beslutat att inleda förfarandet enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget med avseende på nämnda stöd. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 5 juli 2005 underrättade kommissionen Slovakien om att den beslutat att inleda förfarandet enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget med avseende på nämnda stöd.

| (4) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter.

| (5) | De slovakiska myndigheterna lämnade kommentarer genom en skrivelse av den 10 oktober 2005, registrerad den 17 oktober 2005. Kommissionen mottog synpunkter från en berörd part (stödmottagaren) genom en skrivelse av den 24 oktober 2005, registrerad den 25 oktober 2005. Den lämnade dessa till de slovakiska myndigheterna, som fick tillfälle att yttra sig. De slovakiska myndigheternas synpunkter lämnades genom en skrivelse av den 16 december 2005, registrerad den 20 december 2005. Den 28 mars 2006 hölls ett möte med stödmottagaren, som fick tillfälle att yttra sig. De slovakiska myndigheterna lämnade kompletterande uppgifter genom en skrivelse av den 5 maj 2006, registrerad den 8 maj 2006. |
| --- | --- |

(5)

De slovakiska myndigheterna lämnade kommentarer genom en skrivelse av den 10 oktober 2005, registrerad den 17 oktober 2005. Kommissionen mottog synpunkter från en berörd part (stödmottagaren) genom en skrivelse av den 24 oktober 2005, registrerad den 25 oktober 2005. Den lämnade dessa till de slovakiska myndigheterna, som fick tillfälle att yttra sig. De slovakiska myndigheternas synpunkter lämnades genom en skrivelse av den 16 december 2005, registrerad den 20 december 2005. Den 28 mars 2006 hölls ett möte med stödmottagaren, som fick tillfälle att yttra sig. De slovakiska myndigheterna lämnade kompletterande uppgifter genom en skrivelse av den 5 maj 2006, registrerad den 8 maj 2006.

| (6) | Kommissionen beslutade den 7 juni 2006 (4) att stödet skulle återbetalas. I samband med kommissionens kontakter med Slovakien om genomförandet av beslutet underrättades kommissionen senare om resultatet av det slovakiska domstolsförfarandets resultat rörande skuldbeloppet som borgenärsuppgörelsen ska baseras på. Dessa uppgifter bör beaktas vid det här beslutet. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen beslutade den 7 juni 2006 (4) att stödet skulle återbetalas. I samband med kommissionens kontakter med Slovakien om genomförandet av beslutet underrättades kommissionen senare om resultatet av det slovakiska domstolsförfarandets resultat rörande skuldbeloppet som borgenärsuppgörelsen ska baseras på. Dessa uppgifter bör beaktas vid det här beslutet.

2.   FÖRFARANDET VID TRIBUNALEN

| (7) | Den 12 januari 2007 överklagade Frucona Košice a.s. tribunalens beslut. Bland annat invände företaget mot att skatteavskrivningen skulle utgöra statligt stöd, eftersom denna överensstämmer med principen om en borgenär i en marknadsekonomi. Genom beslut av den 7 december 2010 (mål T-11/07) avvisade tribunalen den sökandes argument och stödde kommissionens beslut, med hänvisning till att en konkurs skulle varit fördelaktigare för staten än borgenärsuppgörelsen. |
| --- | --- |

(7)

Den 12 januari 2007 överklagade Frucona Košice a.s. tribunalens beslut. Bland annat invände företaget mot att skatteavskrivningen skulle utgöra statligt stöd, eftersom denna överensstämmer med principen om en borgenär i en marknadsekonomi. Genom beslut av den 7 december 2010 (mål T-11/07) avvisade tribunalen den sökandes argument och stödde kommissionens beslut, med hänvisning till att en konkurs skulle varit fördelaktigare för staten än borgenärsuppgörelsen.

3.   FÖRFARANDET VID DOMSTOLEN

| (8) | Tribunalens avgörande överklagade Frucona Košice a.s. till domstolen. Företaget hävdade framför allt att tribunalen inte korrekt bedömt hur kommissionen tillämpat principen om en privat borgenär och att tribunalen otillbörligt försökt hävda kommissionens motivering som sin egen tolkning av denna princip (mål C-73/11 P). |
| --- | --- |

(8)

Tribunalens avgörande överklagade Frucona Košice a.s. till domstolen. Företaget hävdade framför allt att tribunalen inte korrekt bedömt hur kommissionen tillämpat principen om en privat borgenär och att tribunalen otillbörligt försökt hävda kommissionens motivering som sin egen tolkning av denna princip (mål C-73/11 P).

| (9) | Den 24 januari 2013 upphävde domstolen tribunalens avgörande. Domstolen fann att kommissionen gjort en uppenbart felaktig bedömning genom att vid bedömningen av borgenärsprincipen inte beakta konkursförfarandets längd, eller att den, om den beaktat denna omständighet, inte tillräckligt motiverat sitt beslut. Målet återförvisades till tribunalen för beslut om företagets klagan rörande det skatteförfarande som inte omfattades av tribunalens prövning. |
| --- | --- |

(9)

Den 24 januari 2013 upphävde domstolen tribunalens avgörande. Domstolen fann att kommissionen gjort en uppenbart felaktig bedömning genom att vid bedömningen av borgenärsprincipen inte beakta konkursförfarandets längd, eller att den, om den beaktat denna omständighet, inte tillräckligt motiverat sitt beslut. Målet återförvisades till tribunalen för beslut om företagets klagan rörande det skatteförfarande som inte omfattades av tribunalens prövning.

4.   UPPHÄVANDE

| (10) | Mot bakgrund av domstolens avgörande och för att rätta till de av domstolen konstaterade bristerna fann kommissionen att dess ursprungliga beslut av den 7 juni 2006 bör upphävas och ersättas av det här beslutet. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av domstolens avgörande och för att rätta till de av domstolen konstaterade bristerna fann kommissionen att dess ursprungliga beslut av den 7 juni 2006 bör upphävas och ersättas av det här beslutet.

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

1.   FÖRETAGET

| (11) | Mottagare av stödet är företaget Frucona Košice a. s. (nedan kallat stödmottagaren), som framställde sprit och spritbaserade drycker, alkoholfria drycker, konserverad frukt och grönsaker samt vinäger. Efter att ha förlorat sin licens framställde stödmottagaren inte längre sprit och spritbaserade drycker. Den är dock verksam inom partihandel med sprit och spritbaserade drycker. Företaget är beläget i en region som är berättigad till regionalstöd enligt artikel 107.3 a i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(11)

Mottagare av stödet är företaget Frucona Košice a. s. (nedan kallat stödmottagaren), som framställde sprit och spritbaserade drycker, alkoholfria drycker, konserverad frukt och grönsaker samt vinäger. Efter att ha förlorat sin licens framställde stödmottagaren inte längre sprit och spritbaserade drycker. Den är dock verksam inom partihandel med sprit och spritbaserade drycker. Företaget är beläget i en region som är berättigad till regionalstöd enligt artikel 107.3 a i EUF-fördraget.

| (12) | Vid den aktuella tidpunkten sysselsatte stödmottagaren cirka 200 personer. I sina synpunkter på beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet lämnade stödmottagaren uppgifter till kommissionen om sin omsättning (inklusive punktskatter och mervärdesskatt), som framgår av följande tabell:

  Tabell 1


  Omsättning per produktområde inklusive punktskatter och mervärdesskatt [i SKK] | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vinäger | 28 029 500 | 27 605 100 | 11 513 600 |
| Frukt och grönsaker | 37 112 500 | 32 584 500 | 22 696 400 |
| Kål | 2 878 340 | 503 030 | 201 310 |
| Kolsyrade alkoholfria drycker | 9 373 800 | 17 601 600 | 17 560 100 |
| Ej kolsyrade alkoholfria drycker | 2 877 700 | 6 420 420 | 7 920 010 |
| Ren juice (100 %) | 51 654 900 | 43 421 600 | 22 706 600 |
| Spritdrycker | 696 193 500 | 743 962 700 | 728 837 400 |
| Äppelvin | 1 495 640 | 106 360 | 0 |
| Saft | 5 928 100 | 6 502 920 | 5 199 540 |
| Övriga produkter/tjänster | 59 476 000 | 99 635 000 | 63 680 000 |
| SUMMA | 895 019 980 | 978 343 230 | 880 314 960 (5) |

(12)

Vid den aktuella tidpunkten sysselsatte stödmottagaren cirka 200 personer. I sina synpunkter på beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet lämnade stödmottagaren uppgifter till kommissionen om sin omsättning (inklusive punktskatter och mervärdesskatt), som framgår av följande tabell:

Tabell 1

Omsättning per produktområde inklusive punktskatter och mervärdesskatt [i SKK]

2002

2003

2004

Vinäger

28 029 500

27 605 100

11 513 600

Frukt och grönsaker

37 112 500

32 584 500

22 696 400

Kål

2 878 340

503 030

201 310

Kolsyrade alkoholfria drycker

9 373 800

17 601 600

17 560 100

Ej kolsyrade alkoholfria drycker

2 877 700

6 420 420

7 920 010

Ren juice (100 %)

51 654 900

43 421 600

22 706 600

Spritdrycker

696 193 500

743 962 700

728 837 400

Äppelvin

1 495 640

106 360

0

Saft

5 928 100

6 502 920

5 199 540

Övriga produkter/tjänster

59 476 000

99 635 000

63 680 000

SUMMA

895 019 980

978 343 230

880 314 960 (5)

| (13) | Dessa uppgifter skiljer sig betydligt från de uppgifter som kommissionen fått från de slovakiska myndigheterna och som redovisades i beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet (6). I sitt senare yttrande om stödmottagarens synpunkter ifrågasatte de slovakiska myndigheterna inte de ovan angivna siffrorna. Enligt de slovakiska myndigheterna uppfyller stödmottagaren kriterierna på ett medelstort företag. |
| --- | --- |

(13)

Dessa uppgifter skiljer sig betydligt från de uppgifter som kommissionen fått från de slovakiska myndigheterna och som redovisades i beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet (6). I sitt senare yttrande om stödmottagarens synpunkter ifrågasatte de slovakiska myndigheterna inte de ovan angivna siffrorna. Enligt de slovakiska myndigheterna uppfyller stödmottagaren kriterierna på ett medelstort företag.

2.   TILLÄMPLIG NATIONELL LAGSTIFTNING

| (14) | Den omtvistade stödåtgärden handlar om att en skatteskuld avskrivits av skattekontoret Košice IV (nedan kallat skattekontoret) inom ramen för ett så kallat borgenärsackord. Detta förfarande regleras i lag 328/91 om konkurser och ackord (nedan kallad konkurslagen). |
| --- | --- |

(14)

Den omtvistade stödåtgärden handlar om att en skatteskuld avskrivits av skattekontoret Košice IV (nedan kallat skattekontoret) inom ramen för ett så kallat borgenärsackord. Detta förfarande regleras i lag 328/91 om konkurser och ackord (nedan kallad konkurslagen).

| (15) | Borgenärsackord är ett förfarande som övervakas av domstol och syftar liksom konkursförfarandet till att reda ut den ekonomiska situationen för företag på obestånd (7). Vid konkursförfarande avvecklas företaget och dess tillgångar antingen säljs till en ny ägare eller också läggs företaget ner. Vid ett ackord fortsätter dock ett företag på obestånd sin verksamhet utan ägarbyte. |
| --- | --- |

(15)

Borgenärsackord är ett förfarande som övervakas av domstol och syftar liksom konkursförfarandet till att reda ut den ekonomiska situationen för företag på obestånd (7). Vid konkursförfarande avvecklas företaget och dess tillgångar antingen säljs till en ny ägare eller också läggs företaget ner. Vid ett ackord fortsätter dock ett företag på obestånd sin verksamhet utan ägarbyte.

| (16) | Det är företag på obestånd som tar initiativ till ackordsförfarande. Syftet är att få till stånd en uppgörelse med borgenärerna som innebär att företaget betalar en del av skulderna, medan resten avskrivs. En sådan uppgörelse måste godkännas av den berörda domstolen. |
| --- | --- |

(16)

Det är företag på obestånd som tar initiativ till ackordsförfarande. Syftet är att få till stånd en uppgörelse med borgenärerna som innebär att företaget betalar en del av skulderna, medan resten avskrivs. En sådan uppgörelse måste godkännas av den berörda domstolen.

| (17) | Borgenärer med prioriterade fordringar, exempelvis panträtt, är förmånsberättigade. För att ett förslag till ackordsuppgörelse ska kunna godkännas måste samtliga förmånsberättigade borgenärer bifalla det, medan det för övriga borgenärer räcker med en kvalificerad majoritet. Med andra ord röstar förmånsberättigade borgenärer för sig och har rätt att lägga in veto mot förslaget. |
| --- | --- |

(17)

Borgenärer med prioriterade fordringar, exempelvis panträtt, är förmånsberättigade. För att ett förslag till ackordsuppgörelse ska kunna godkännas måste samtliga förmånsberättigade borgenärer bifalla det, medan det för övriga borgenärer räcker med en kvalificerad majoritet. Med andra ord röstar förmånsberättigade borgenärer för sig och har rätt att lägga in veto mot förslaget.

| (18) | Förmånsberättigade borgenärer har en privilegierad ställning även vid konkursförfarande. De förmånsberättigade borgenärernas fordringar kan tillgodoses när som helst under konkursförfarandet, och vid försäljning av tillgångarna ska i första hand deras prioriterade fordringar tillgodoses. Om dessas samtliga fordringar inte kan täckas genom sådan försäljning, ska restbeloppet läggas till de övriga borgenärernas fordringar. I denna andra grupp fördelas medlen proportionellt bland borgenärerna. |
| --- | --- |

(18)

Förmånsberättigade borgenärer har en privilegierad ställning även vid konkursförfarande. De förmånsberättigade borgenärernas fordringar kan tillgodoses när som helst under konkursförfarandet, och vid försäljning av tillgångarna ska i första hand deras prioriterade fordringar tillgodoses. Om dessas samtliga fordringar inte kan täckas genom sådan försäljning, ska restbeloppet läggas till de övriga borgenärernas fordringar. I denna andra grupp fördelas medlen proportionellt bland borgenärerna.

| (19) | Enligt konkurslagen ska ett företag som begär ett borgenärsackord till domstolen lämna en förteckning över åtgärder för en rekonstruktion av företaget och för den löpande finansieringen av verksamheten efter ackordet. |
| --- | --- |

(19)

Enligt konkurslagen ska ett företag som begär ett borgenärsackord till domstolen lämna en förteckning över åtgärder för en rekonstruktion av företaget och för den löpande finansieringen av verksamheten efter ackordet.

| (20) | Enligt lag 511/92 om förvaltning av skatter och avgifter samt omorganisering av lokala uppbördsorgan (nedan kallad skatteförvaltningslagen) kan företag hos skattemyndigheten ansöka om uppskov med skatt. På berört belopp utgår ränta och säkerhet måste ställas för skatteskulden. |
| --- | --- |

(20)

Enligt lag 511/92 om förvaltning av skatter och avgifter samt omorganisering av lokala uppbördsorgan (nedan kallad skatteförvaltningslagen) kan företag hos skattemyndigheten ansöka om uppskov med skatt. På berört belopp utgår ränta och säkerhet måste ställas för skatteskulden.

| (21) | I skatteförvaltningslagen regleras även skatteindrivning, vars syfte är att tillgodose statens skattekrav genom försäljning av fast egendom, lösöre eller företaget som helhet. |
| --- | --- |

(21)

I skatteförvaltningslagen regleras även skatteindrivning, vars syfte är att tillgodose statens skattekrav genom försäljning av fast egendom, lösöre eller företaget som helhet.

3.   BAKGRUND

| (22) | Stödmottagaren utnyttjade från november 2002 till november 2003 skatteförvaltningslagens möjlighet till uppskov med betalning av punktskatten på sprit (8). Denna skatteskuld uppgick till totalt 477 015 759 SKK (12,6 miljoner euro). Innan skattekontoret godkände dessa uppskov, säkerställde det i enlighet med lagen att samtliga skattekrav kunde täckas med stödmottagarens tillgångar. De slovakiska myndigheterna hävdar att värdet av dessa säkerheter enligt stödmottagarens redovisning uppgick till 397 476 726 SKK (10,5 miljoner euro). Stödmottagaren hävdar dock att säkerheterna enligt sakkunnigas beräkningar uppgick till 193 940 000 SKK (5 miljoner euro) vid 2003 års utgång. Detta är enligt stödmottagaren också värdet på de tillgångar som ställts som säkerhet (lösöre, fast egendom och fordringar), uttryckt i så kallade sakkunnigpriser. |
| --- | --- |

(22)

Stödmottagaren utnyttjade från november 2002 till november 2003 skatteförvaltningslagens möjlighet till uppskov med betalning av punktskatten på sprit (8). Denna skatteskuld uppgick till totalt 477 015 759 SKK (12,6 miljoner euro). Innan skattekontoret godkände dessa uppskov, säkerställde det i enlighet med lagen att samtliga skattekrav kunde täckas med stödmottagarens tillgångar. De slovakiska myndigheterna hävdar att värdet av dessa säkerheter enligt stödmottagarens redovisning uppgick till 397 476 726 SKK (10,5 miljoner euro). Stödmottagaren hävdar dock att säkerheterna enligt sakkunnigas beräkningar uppgick till 193 940 000 SKK (5 miljoner euro) vid 2003 års utgång. Detta är enligt stödmottagaren också värdet på de tillgångar som ställts som säkerhet (lösöre, fast egendom och fordringar), uttryckt i så kallade sakkunnigpriser.

| (23) | Genom ändring i skatteförvaltningslagen per den 1 januari 2004 kunde skatteuppskov bara sökas en gång per år. Stödmottagaren utnyttjade denna möjlighet för punktskatten i december 2003, som skulle betalas i januari 2004. Denne kunde dock varken betala eller skjuta upp den punktskatt för januari 2004 som skulle betalas den 25 februari 2004. På grund av detta hamnade stödmottagaren på obestånd i konkurslagens mening. Det gjorde också att stödmottagaren förlorade licensen att tillverka och bearbeta sprit. |
| --- | --- |

(23)

Genom ändring i skatteförvaltningslagen per den 1 januari 2004 kunde skatteuppskov bara sökas en gång per år. Stödmottagaren utnyttjade denna möjlighet för punktskatten i december 2003, som skulle betalas i januari 2004. Denne kunde dock varken betala eller skjuta upp den punktskatt för januari 2004 som skulle betalas den 25 februari 2004. På grund av detta hamnade stödmottagaren på obestånd i konkurslagens mening. Det gjorde också att stödmottagaren förlorade licensen att tillverka och bearbeta sprit.

| (24) | Den 8 mars 2004 lämnade stödmottagaren in en ansökan om ackord till den behöriga länsrätten. Länsrätten beviljade ett ackordsförfarande genom beslut av den 29 april 2004, då den kunde konstatera att alla rättsliga krav uppfylldes. På sammanträdet den 9 juli 2004 röstade borgenärerna för den ackordsuppgörelse som stödmottagaren föreslagit. Ackordet fastställdes den 14 juli 2004 genom beslut av den länsrätt som övervakade förfarandet. |
| --- | --- |

(24)

Den 8 mars 2004 lämnade stödmottagaren in en ansökan om ackord till den behöriga länsrätten. Länsrätten beviljade ett ackordsförfarande genom beslut av den 29 april 2004, då den kunde konstatera att alla rättsliga krav uppfylldes. På sammanträdet den 9 juli 2004 röstade borgenärerna för den ackordsuppgörelse som stödmottagaren föreslagit. Ackordet fastställdes den 14 juli 2004 genom beslut av den länsrätt som övervakade förfarandet.

| (25) | I augusti 2004 överklagade skattekontoret domstolens fastställelsebeslut. Högsta domstolen beslöt den 25 oktober 2004 att inte ta upp överklagandet och fastställde länsrättens beslut och dess verkställighet från och med den 23 juli 2004. Länsrättens beslut överklagades senare av statsåklagaren inom ramen för ett särskilt överklagandeförfarande. |
| --- | --- |

(25)

I augusti 2004 överklagade skattekontoret domstolens fastställelsebeslut. Högsta domstolen beslöt den 25 oktober 2004 att inte ta upp överklagandet och fastställde länsrättens beslut och dess verkställighet från och med den 23 juli 2004. Länsrättens beslut överklagades senare av statsåklagaren inom ramen för ett särskilt överklagandeförfarande.

| (26) | Borgenärerna inklusive skattekontoret nådde en uppgörelse med stödmottagaren om följande ackord: att denne skulle betala 35 % av skulderna inom en månad efter det att uppgörelsen blivit bindande och att borgenärerna skulle skriva av 65 % av sina fordringar. Alla borgenärer behandlades således lika. De konkreta beloppen per borgenär anges i följande tabell:

  Tabell 2


  Stödmottagarens skulder före och efter ackordet [i SKK]










  Borgenär | Skuld före
  ackordet | Skuld efter
  ackordet (9) | Avskrivet belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Offentligt | Skattekontoret | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Privat | Tetra Pak, a. s. | 1 004 208 | 351 498 | 652 710 |
| MTM-obaly, s. r. o. | 317 934 | 111 277 | 206 657 |
| Merkant, družstvo | 332 808 | 116 483 | 216 325 |
| Vetropack, s. r. o. | 2 142 658 | 749 930 | 1 392 728 |
| SUMMA: | | 644 591 439 (10) | 225 607 029 | 418 984 410 |

(26)

Borgenärerna inklusive skattekontoret nådde en uppgörelse med stödmottagaren om följande ackord: att denne skulle betala 35 % av skulderna inom en månad efter det att uppgörelsen blivit bindande och att borgenärerna skulle skriva av 65 % av sina fordringar. Alla borgenärer behandlades således lika. De konkreta beloppen per borgenär anges i följande tabell:

Tabell 2

Stödmottagarens skulder före och efter ackordet [i SKK]

Borgenär

Skuld före

ackordet

Skuld efter

ackordet (9)

Avskrivet belopp

Offentligt

Skattekontoret

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Privat

Tetra Pak, a. s.

1 004 208

351 498

652 710

MTM-obaly, s. r. o.

317 934

111 277

206 657

Merkant, družstvo

332 808

116 483

216 325

Vetropack, s. r. o.

2 142 658

749 930

1 392 728

SUMMA:

644 591 439 (10)

225 607 029

418 984 410

| (27) | Skattekontorets fordringar ingick i ackordsuppgörelsen och uppgick till 640 793 831 SKK (16,86 miljoner euro). De bestod huvudsakligen av obetalda punktskatter för perioden maj 2003 till mars 2004, mervärdesskatt för perioden januari–april 2004 plus straffavgifter och räntor. Skattekontorets avskrivna fordringar uppgick i sin tur till 416 515 990 SKK (11 miljoner euro). Genom uppgörelsen tillfördes skattekontoret 224 277 841 SKK (5,86 miljoner euro). |
| --- | --- |

(27)

Skattekontorets fordringar ingick i ackordsuppgörelsen och uppgick till 640 793 831 SKK (16,86 miljoner euro). De bestod huvudsakligen av obetalda punktskatter för perioden maj 2003 till mars 2004, mervärdesskatt för perioden januari–april 2004 plus straffavgifter och räntor. Skattekontorets avskrivna fordringar uppgick i sin tur till 416 515 990 SKK (11 miljoner euro). Genom uppgörelsen tillfördes skattekontoret 224 277 841 SKK (5,86 miljoner euro).

| (28) | Vid förfarandet var skattekontoret en förmånsberättigad borgenär och röstade som sådan. För att uppgörelsen skulle bli möjlig måste skattekontoret alltså rösta för den. Det var förmånsberättigat, eftersom säkerhet ställts för vissa av dess fordringar i samband med stödmottagarens skatteuppskov åren 2002 och 2003 (se skäl 17). Alla övriga borgenärer röstade för ackordsförslaget. Deras fordringar var däremot vanliga affärsmässiga fordringar utan säkerhet. |
| --- | --- |

(28)

Vid förfarandet var skattekontoret en förmånsberättigad borgenär och röstade som sådan. För att uppgörelsen skulle bli möjlig måste skattekontoret alltså rösta för den. Det var förmånsberättigat, eftersom säkerhet ställts för vissa av dess fordringar i samband med stödmottagarens skatteuppskov åren 2002 och 2003 (se skäl 17). Alla övriga borgenärer röstade för ackordsförslaget. Deras fordringar var däremot vanliga affärsmässiga fordringar utan säkerhet.

| (29) | I sitt ackordsförslag beskrev stödmottagaren i enlighet med konkurslagen sin planerade omorganisering av produktion, distribution och arbetskraft (inklusive friställning av övertaliga anställda). |
| --- | --- |

(29)

I sitt ackordsförslag beskrev stödmottagaren i enlighet med konkurslagen sin planerade omorganisering av produktion, distribution och arbetskraft (inklusive friställning av övertaliga anställda).

| (30) | Vad gäller organisation och arbetskraft planerade stödmottagaren följande åtgärder: bildandet av en gemensam produktionsenhet för hela produktionen, omställning av transportmedlen genom utrangering av fordon med lägst restvärde samt omorganisering av affärsverksamheten. Utöver dessa åtgärder skulle 50 anställda friställas från mars till maj 2004. Ytterligare 50 anställda skulle under samma period arbeta för 60 % av normal lön. |
| --- | --- |

(30)

Vad gäller organisation och arbetskraft planerade stödmottagaren följande åtgärder: bildandet av en gemensam produktionsenhet för hela produktionen, omställning av transportmedlen genom utrangering av fordon med lägst restvärde samt omorganisering av affärsverksamheten. Utöver dessa åtgärder skulle 50 anställda friställas från mars till maj 2004. Ytterligare 50 anställda skulle under samma period arbeta för 60 % av normal lön.

| (31) | Vad gäller produktion och teknik angav stödmottagaren att eftersom företaget förlorat sin licens för sprittillverkning, skulle det hyra ut motsvarande produktionsmedel från och med april 2004. Stödmottagaren planerade minska eller avbryta produktionen av vissa olönsamma alkoholfria drycker och angav att varje ny alkoholfri produkt skulle föregås av en lönsamhetsanalys. |
| --- | --- |

(31)

Vad gäller produktion och teknik angav stödmottagaren att eftersom företaget förlorat sin licens för sprittillverkning, skulle det hyra ut motsvarande produktionsmedel från och med april 2004. Stödmottagaren planerade minska eller avbryta produktionen av vissa olönsamma alkoholfria drycker och angav att varje ny alkoholfri produkt skulle föregås av en lönsamhetsanalys.

| (32) | Stödmottagaren angav vidare följande åtgärder: omstrukturering av kostnaderna till följd av lägre produktionskostnader genom den nedlagda sprittillverkningen samt nedläggning av en del av företagets transportverksamhet. Vidare försäljning av gammal utrustning som skrot. |
| --- | --- |

(32)

Stödmottagaren angav vidare följande åtgärder: omstrukturering av kostnaderna till följd av lägre produktionskostnader genom den nedlagda sprittillverkningen samt nedläggning av en del av företagets transportverksamhet. Vidare försäljning av gammal utrustning som skrot.

| (33) | Stödmottagaren planerade också att sälja administrationsbyggnaden, försäljningslokalen och rekreationsanläggningen och nämnde möjligheten att sälja eller hyra ut utrustningen för ättikframställning. I sina kommentarer till beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet hävdade de slovakiska myndigheterna att administrationsbyggnaden, försäljningslokalen och rekreationsanläggningen ännu inte sålts. |
| --- | --- |

(33)

Stödmottagaren planerade också att sälja administrationsbyggnaden, försäljningslokalen och rekreationsanläggningen och nämnde möjligheten att sälja eller hyra ut utrustningen för ättikframställning. I sina kommentarer till beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet hävdade de slovakiska myndigheterna att administrationsbyggnaden, försäljningslokalen och rekreationsanläggningen ännu inte sålts.

| (34) | Stödmottagaren planerade en omfattande försäljning ur sina färdigvarulager (11). |
| --- | --- |

(34)

Stödmottagaren planerade en omfattande försäljning ur sina färdigvarulager (11).

| (35) | Enligt förslaget skulle stödmottagaren finansiera ackordet dels med egna medel (lagerförsäljning) om 110 miljoner SKK, dels med extern finansiering i form av lån på 100 miljoner SKK från en affärsbank. I stödmottagarens synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet uppgav denne att skulden till slut betalades på följande sätt: med intäkter från nyemitterade aktier (21 miljoner SKK, 0,56 miljoner euro), intäkter från lagerförsäljning (110 miljoner SKK, 2,9 miljoner euro), och ett lån från leverantören Old Herold s. r. o. (100 miljoner SKK, 2,6 miljoner euro). Fakturan från Old Herold s. r. o. skulle betalas inom 40 dagar, vilket enligt stödmottagaren var en lång period med hänsyn till dennes kritiska situation. Denna längre betalningsfrist gjorde det möjligt för stödmottagaren att säkerställa tillräckliga kontanta medel. |
| --- | --- |

(35)

Enligt förslaget skulle stödmottagaren finansiera ackordet dels med egna medel (lagerförsäljning) om 110 miljoner SKK, dels med extern finansiering i form av lån på 100 miljoner SKK från en affärsbank. I stödmottagarens synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet uppgav denne att skulden till slut betalades på följande sätt: med intäkter från nyemitterade aktier (21 miljoner SKK, 0,56 miljoner euro), intäkter från lagerförsäljning (110 miljoner SKK, 2,9 miljoner euro), och ett lån från leverantören Old Herold s. r. o. (100 miljoner SKK, 2,6 miljoner euro). Fakturan från Old Herold s. r. o. skulle betalas inom 40 dagar, vilket enligt stödmottagaren var en lång period med hänsyn till dennes kritiska situation. Denna längre betalningsfrist gjorde det möjligt för stödmottagaren att säkerställa tillräckliga kontanta medel.

| (36) | Efter inledandet av det formella granskningsförfarandet underrättade de slovakiska myndigheterna kommissionen om att skattekontoret den 17 december 2004 betalats 224 277 841 SKK i enlighet med borgenärsuppgörelsen. De hävdade att de tills kommissionen avslutat förfarandet stoppat den avskrivning av skulden som godkänts under ackordsförfarandet. |
| --- | --- |

(36)

Efter inledandet av det formella granskningsförfarandet underrättade de slovakiska myndigheterna kommissionen om att skattekontoret den 17 december 2004 betalats 224 277 841 SKK i enlighet med borgenärsuppgörelsen. De hävdade att de tills kommissionen avslutat förfarandet stoppat den avskrivning av skulden som godkänts under ackordsförfarandet.

| (37) | Vid kontakterna i samband med genomförandet av kommissionens beslut om återbetalning av stödet, underrättade de slovakiska myndigheterna kommissionen om resultatet av det särskilda överklagandeförfarandet enligt skäl 25: Slovakiens högsta domstol upphävde genom beslut av den 27 april 2006 delvis länsrättens beslut av den 14 juli 2004 om att bifalla borgenärsuppgörelsen, med motiveringen att obetalda vägskatteskulder på 424 490 SKK felaktigt hade inkluderats i ackordet. Högsta domstolen ogillade talan i övrigt. Genom beslut av den 18 augusti 2006 verkställde den behöriga länsrätten högsta domstolens beslut av den 27 april 2006 och fastställde den korrekta utestående skulden till skattekontoret till 640 369 341,4 SKK (35 % därav blir 224 129 269,1 SKK). |
| --- | --- |

(37)

Vid kontakterna i samband med genomförandet av kommissionens beslut om återbetalning av stödet, underrättade de slovakiska myndigheterna kommissionen om resultatet av det särskilda överklagandeförfarandet enligt skäl 25: Slovakiens högsta domstol upphävde genom beslut av den 27 april 2006 delvis länsrättens beslut av den 14 juli 2004 om att bifalla borgenärsuppgörelsen, med motiveringen att obetalda vägskatteskulder på 424 490 SKK felaktigt hade inkluderats i ackordet. Högsta domstolen ogillade talan i övrigt. Genom beslut av den 18 augusti 2006 verkställde den behöriga länsrätten högsta domstolens beslut av den 27 april 2006 och fastställde den korrekta utestående skulden till skattekontoret till 640 369 341,4 SKK (35 % därav blir 224 129 269,1 SKK).

III.   BESLUT ATT INLEDA DET FÖRFARANDE SOM ANGES I ARTIKEL 108.2 I EUF-FÖRDRAGET

| (38) | I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen farhågor om att den omtvistade avskrivningen av en skatteskuld skulle utgöra statligt stöd. Kommissionen drog slutsatsen att skattekontorets agerande vid ackordsförfarandet inte skulle motsvara kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi. Den konstaterade framför allt att skattekontoret hade en annan rättslig ställning än övriga borgenärer, eftersom det hade prioriterade fordringar och kunde driva in skatten. Kommissionen uttryckte tvivel om att ackordet, jämfört med konkursförfarande eller skatteindrivning, gett staten bästa möjliga utdelning. |
| --- | --- |

(38)

I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen farhågor om att den omtvistade avskrivningen av en skatteskuld skulle utgöra statligt stöd. Kommissionen drog slutsatsen att skattekontorets agerande vid ackordsförfarandet inte skulle motsvara kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi. Den konstaterade framför allt att skattekontoret hade en annan rättslig ställning än övriga borgenärer, eftersom det hade prioriterade fordringar och kunde driva in skatten. Kommissionen uttryckte tvivel om att ackordet, jämfört med konkursförfarande eller skatteindrivning, gett staten bästa möjliga utdelning.

| (39) | Kommissionen uttryckte också tvivel om att det omtvistade stödet skulle vara förenligt med den inre marknaden. Framför allt uttryckte den tvivel om att stödet skulle kunna avse undsättningsstöd, som de slovakiska myndigheterna hävdade. Undsättningsstöd kan bara avse likviditetsstöd i form av lånegarantier eller lån. Den omtvistade åtgärden avser emellertid avskrivning av en skuld, vilket motsvarar ett icke återbetalningspliktigt bidrag. Dessutom genomfördes åtgärden utan krav på att stödmottagaren inom sex månader från godkännandet av undsättningsåtgärden skulle lägga fram en omstrukturerings- eller likvidationsplan eller också återbetala hela stödet. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen uttryckte också tvivel om att det omtvistade stödet skulle vara förenligt med den inre marknaden. Framför allt uttryckte den tvivel om att stödet skulle kunna avse undsättningsstöd, som de slovakiska myndigheterna hävdade. Undsättningsstöd kan bara avse likviditetsstöd i form av lånegarantier eller lån. Den omtvistade åtgärden avser emellertid avskrivning av en skuld, vilket motsvarar ett icke återbetalningspliktigt bidrag. Dessutom genomfördes åtgärden utan krav på att stödmottagaren inom sex månader från godkännandet av undsättningsåtgärden skulle lägga fram en omstrukturerings- eller likvidationsplan eller också återbetala hela stödet.

| (40) | Kommissionen har också granskat om den omtvistade åtgärden är förenlig med omstruktureringsstöd men har uttryckt tvivel om att två huvudkriterier uppfylls: Att det finns en omstruktureringsplan som inom rimlig tid återupprättar företagets långsiktiga bärkraft och att stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen har också granskat om den omtvistade åtgärden är förenlig med omstruktureringsstöd men har uttryckt tvivel om att två huvudkriterier uppfylls: Att det finns en omstruktureringsplan som inom rimlig tid återupprättar företagets långsiktiga bärkraft och att stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt.

IV.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (41) | Stödmottagaren inkom med följande synpunkter, utöver de uppgifter om sakförhållandena som redovisas i del II. |
| --- | --- |

(41)

Stödmottagaren inkom med följande synpunkter, utöver de uppgifter om sakförhållandena som redovisas i del II.

| (42) | Denne hävdar att de ekonomiska svårigheterna i början av 2004 berodde på en ändring av skatteförvaltningslagen som begränsade rätten att ansöka om skatteuppskov till bara en gång om året. Detta var en viktig förändring för stödmottagaren, då denne menade sig ha varit beroende av denna möjlighet under tidigare år. |
| --- | --- |

(42)

Denne hävdar att de ekonomiska svårigheterna i början av 2004 berodde på en ändring av skatteförvaltningslagen som begränsade rätten att ansöka om skatteuppskov till bara en gång om året. Detta var en viktig förändring för stödmottagaren, då denne menade sig ha varit beroende av denna möjlighet under tidigare år.

| (43) | I det egentliga ärendet hävdade stödmottagaren för det första att kommissionen inte hade rätt att granska åtgärden i fråga, eftersom den trädde i kraft före landets anslutning och därefter inte var tillämplig. Den påstås ha trätt i kraft före anslutningen, eftersom ackordsförfarandet inleddes den 8 mars 2004 och enligt stödmottagaren godkändes av domstolen den 29 april 2004, dvs. före Slovakiens inträde i Europeiska unionen. Vidare hävdas att skattemyndigheterna under förhandlingarna före ackordsförfarandet uttryckligen samtyckte till den föreslagna uppgörelsen. I december 2003 hölls ett möte med den slovakiska skattemyndigheten och skattekontoret skickade den 3 februari 2004 en skrivelse till stödmottagaren, där den påstås ha bekräftat att en uppgörelse var möjlig. |
| --- | --- |

(43)

I det egentliga ärendet hävdade stödmottagaren för det första att kommissionen inte hade rätt att granska åtgärden i fråga, eftersom den trädde i kraft före landets anslutning och därefter inte var tillämplig. Den påstås ha trätt i kraft före anslutningen, eftersom ackordsförfarandet inleddes den 8 mars 2004 och enligt stödmottagaren godkändes av domstolen den 29 april 2004, dvs. före Slovakiens inträde i Europeiska unionen. Vidare hävdas att skattemyndigheterna under förhandlingarna före ackordsförfarandet uttryckligen samtyckte till den föreslagna uppgörelsen. I december 2003 hölls ett möte med den slovakiska skattemyndigheten och skattekontoret skickade den 3 februari 2004 en skrivelse till stödmottagaren, där den påstås ha bekräftat att en uppgörelse var möjlig.

| (44) | Stödmottagaren hävdade vidare att om kommissionen vidhåller sin rätt att agera, utgör den omtvistade åtgärden inte statligt stöd då kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi är uppfyllt. |
| --- | --- |

(44)

Stödmottagaren hävdade vidare att om kommissionen vidhåller sin rätt att agera, utgör den omtvistade åtgärden inte statligt stöd då kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi är uppfyllt.

| (45) | För det första hävdar stödmottagaren att jämförelsen mellan ackordsförfarande och skatteindrivning är missvisande, för om det första inleds utesluts det andra eller avbryts. Skattekontoret kunde därför inte välja en skatteindrivning. Stödmottagaren hävdar vidare att om denne inte frivilligt inlett ackordsförfarandet, skulle företaget några veckor eller månader senare enligt lag tvingats inleda ett konkursförfarande eller ackordsförfarande enligt reglerna om obestånd. |
| --- | --- |

(45)

För det första hävdar stödmottagaren att jämförelsen mellan ackordsförfarande och skatteindrivning är missvisande, för om det första inleds utesluts det andra eller avbryts. Skattekontoret kunde därför inte välja en skatteindrivning. Stödmottagaren hävdar vidare att om denne inte frivilligt inlett ackordsförfarandet, skulle företaget några veckor eller månader senare enligt lag tvingats inleda ett konkursförfarande eller ackordsförfarande enligt reglerna om obestånd.

| (46) | För det andra hävdar stödmottagaren att statens beslut att undvika en konkurs och i stället söka en lösning i form av ackordsförfarande innebar att kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi uppfylldes. Som bevis anför stödmottagaren påstående från två revisorer och en konkursförvaltare om att skattekontor får ut mer av ett ackordsförfarande än av ett konkursförfarande och dessutom snabbare. Stödmottagaren bifogar också ytterligare material och statistik för att visa att konkursförfaranden i Slovakien tar i genomsnitt 3–7 år och ger mycket begränsad utdelning på försäljningen av tillgångar (12). |
| --- | --- |

(46)

För det andra hävdar stödmottagaren att statens beslut att undvika en konkurs och i stället söka en lösning i form av ackordsförfarande innebar att kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi uppfylldes. Som bevis anför stödmottagaren påstående från två revisorer och en konkursförvaltare om att skattekontor får ut mer av ett ackordsförfarande än av ett konkursförfarande och dessutom snabbare. Stödmottagaren bifogar också ytterligare material och statistik för att visa att konkursförfaranden i Slovakien tar i genomsnitt 3–7 år och ger mycket begränsad utdelning på försäljningen av tillgångar (12).

| (47) | Stödmottagaren grundar främst sin analys på en rapport från revisionsföretaget EKORDA av den 7 juli 2004, som skattekontoret påstås ha haft tillgång till inför borgenärernas omröstning den 9 juli 2004. Det bifogas dock inga bevis på detta. |
| --- | --- |

(47)

Stödmottagaren grundar främst sin analys på en rapport från revisionsföretaget EKORDA av den 7 juli 2004, som skattekontoret påstås ha haft tillgång till inför borgenärernas omröstning den 9 juli 2004. Det bifogas dock inga bevis på detta.

| (48) | Enligt EKORDA-rapporten skulle intäkterna från en försäljning av tillgångar vid konkurs högst ge 204 miljoner SKK (5,3 miljoner euro) och efter avräkning av olika avgifter på 45 miljoner SKK bara ge 159 miljoner SKK (4,2 miljoner euro). Stödmottagaren korrigerar själv avgifterna som bör frånräknas (36 miljoner SKK) och hamnar på summan 168 miljoner SKK (4,4 miljoner euro). Även om skattekontoret som enda förmånsberättigad och största borgenär skulle erhålla merparten av dessa intäkter, skulle de understiga vad det erhöll efter ackordet. |
| --- | --- |

(48)

Enligt EKORDA-rapporten skulle intäkterna från en försäljning av tillgångar vid konkurs högst ge 204 miljoner SKK (5,3 miljoner euro) och efter avräkning av olika avgifter på 45 miljoner SKK bara ge 159 miljoner SKK (4,2 miljoner euro). Stödmottagaren korrigerar själv avgifterna som bör frånräknas (36 miljoner SKK) och hamnar på summan 168 miljoner SKK (4,4 miljoner euro). Även om skattekontoret som enda förmånsberättigad och största borgenär skulle erhålla merparten av dessa intäkter, skulle de understiga vad det erhöll efter ackordet.

| (49) | Företaget EKORDA utgick från bokföringsvärdet per den 31 mars 2004 av anläggningstillgångar, lager, kassa och kortfristiga fordringar, justerade med avseende på osäkra eller små fordringar. EKORDA korrigerade stödmottagarens nominella tillgångsvärde med en så kallad omräkningsfaktor för varje tillgångsslag, för det fall försäljning skulle ske genom konkursförfarande (45 % för anläggningstillgångar, 20 % för lager och kortfristiga fordringar samt 100 % för kassa). |
| --- | --- |

(49)

Företaget EKORDA utgick från bokföringsvärdet per den 31 mars 2004 av anläggningstillgångar, lager, kassa och kortfristiga fordringar, justerade med avseende på osäkra eller små fordringar. EKORDA korrigerade stödmottagarens nominella tillgångsvärde med en så kallad omräkningsfaktor för varje tillgångsslag, för det fall försäljning skulle ske genom konkursförfarande (45 % för anläggningstillgångar, 20 % för lager och kortfristiga fordringar samt 100 % för kassa).

| (50) | Som mycket viktiga bevekelsegrunder för beslutet att rädda stödmottagaren anförde EKORDA de framtida skatteintäkterna av stödmottagarens verksamhet (13), liksom även utvecklingen av regionens sysselsättning samt livsmedelsindustrins utveckling i Slovakien. |
| --- | --- |

(50)

Som mycket viktiga bevekelsegrunder för beslutet att rädda stödmottagaren anförde EKORDA de framtida skatteintäkterna av stödmottagarens verksamhet (13), liksom även utvecklingen av regionens sysselsättning samt livsmedelsindustrins utveckling i Slovakien.

| (51) | Stödmottagaren hänvisar också till två andra rapporter. Revisorn Marta Kochová konstaterade att den maximala intäkten från en försäljning av tillgångarna (ej värderade) skulle uppgått till 100 miljoner SKK (2,6 miljoner euro), dvs. bara 78 miljoner SKK (2 miljoner euro) sedan avgifter på 22 miljoner SKK dragits av. Konkursförvaltare Holovačová påstås ha nämnt att ackordsförfaranden i allmänhet är fördelaktigare för borgenärer än konkurser. En aspekt är det faktum att en borgenär är intresserad av att gäldenären fortsätter sin verksamhet (framtida affärs- och skatteintäkter). |
| --- | --- |

(51)

Stödmottagaren hänvisar också till två andra rapporter. Revisorn Marta Kochová konstaterade att den maximala intäkten från en försäljning av tillgångarna (ej värderade) skulle uppgått till 100 miljoner SKK (2,6 miljoner euro), dvs. bara 78 miljoner SKK (2 miljoner euro) sedan avgifter på 22 miljoner SKK dragits av. Konkursförvaltare Holovačová påstås ha nämnt att ackordsförfaranden i allmänhet är fördelaktigare för borgenärer än konkurser. En aspekt är det faktum att en borgenär är intresserad av att gäldenären fortsätter sin verksamhet (framtida affärs- och skatteintäkter).

| (52) | För det tredje hävdar stödmottagaren att hänsyn bör tas till långsiktiga aspekter, exempelvis framtida skatteintäkter. Det hävdas att sociala och politiska hänsyn enligt rättspraxis inte ska tas vid kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi (14) men att detta inte är tillämpligt när en myndighet räknar med framtida skatteintäkter. Enligt stödmottagaren kan myndighetens situation här jämföras med en borgenär som är leverantör och intresserad av att kundens verksamhet kan fortsätta. Stödmottagaren hänvisar sedan till rättspraxis om kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(52)

För det tredje hävdar stödmottagaren att hänsyn bör tas till långsiktiga aspekter, exempelvis framtida skatteintäkter. Det hävdas att sociala och politiska hänsyn enligt rättspraxis inte ska tas vid kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi (14) men att detta inte är tillämpligt när en myndighet räknar med framtida skatteintäkter. Enligt stödmottagaren kan myndighetens situation här jämföras med en borgenär som är leverantör och intresserad av att kundens verksamhet kan fortsätta. Stödmottagaren hänvisar sedan till rättspraxis om kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi.

| (53) | Denne drar slutsatsen att kriteriet uppfyllts och att den omtvistade åtgärden inte innebär statligt stöd. |
| --- | --- |

(53)

Denne drar slutsatsen att kriteriet uppfyllts och att den omtvistade åtgärden inte innebär statligt stöd.

| (54) | Skulle emellertid kommissionen komma till en annan slutsats, menar stödmottagaren att den omtvistade åtgärden är förenlig med omstruktureringsstöd. Denne hävdar att skattekontoret före samtycket till uppgörelse granskat om stödmottagarens verksamhetsplan skulle kunna återställa den långsiktiga bärkraften. Att det formellt sett saknades en omstruktureringsplan, anser stödmottagaren är irrelevant, när kommissionen granskar ärendet i efterhand och den kan konstatera att stödmottagaren faktiskt överlevt. Denne anser dock att en detaljerad omstruktureringsplan krävs vid en förhandsgranskning. Stödmottagaren beskriver därefter kort de omstruktureringsåtgärder som antagits: ökning av eget kapital, friställning av anställda, lagerförsäljning. Denne anser vidare att nedläggningen av produktionen av sprit och spritbaserade drycker samt uthyrningen av produktionsmedel till företaget Old Herold s. r. o. i praktiken utgör en omstruktureringsåtgärd. Även om nedläggningen ursprungligen berodde på en förlorad licens, ansökte stödmottagaren inte om en ny efter uppgörelsen. |
| --- | --- |

(54)

Skulle emellertid kommissionen komma till en annan slutsats, menar stödmottagaren att den omtvistade åtgärden är förenlig med omstruktureringsstöd. Denne hävdar att skattekontoret före samtycket till uppgörelse granskat om stödmottagarens verksamhetsplan skulle kunna återställa den långsiktiga bärkraften. Att det formellt sett saknades en omstruktureringsplan, anser stödmottagaren är irrelevant, när kommissionen granskar ärendet i efterhand och den kan konstatera att stödmottagaren faktiskt överlevt. Denne anser dock att en detaljerad omstruktureringsplan krävs vid en förhandsgranskning. Stödmottagaren beskriver därefter kort de omstruktureringsåtgärder som antagits: ökning av eget kapital, friställning av anställda, lagerförsäljning. Denne anser vidare att nedläggningen av produktionen av sprit och spritbaserade drycker samt uthyrningen av produktionsmedel till företaget Old Herold s. r. o. i praktiken utgör en omstruktureringsåtgärd. Även om nedläggningen ursprungligen berodde på en förlorad licens, ansökte stödmottagaren inte om en ny efter uppgörelsen.

| (55) | Enligt stödmottagaren uppfylldes även kravet på att denne väsentligt skulle bidra till omstruktureringen. |
| --- | --- |

(55)

Enligt stödmottagaren uppfylldes även kravet på att denne väsentligt skulle bidra till omstruktureringen.

| (56) | Avslutningsvis hävdar stödmottagaren att det vid tillämpningen av riktlinjerna för omstruktureringsstöd också borde beaktas att företaget verkar i en stödregion och där är en av de största arbetsgivarna. |
| --- | --- |

(56)

Avslutningsvis hävdar stödmottagaren att det vid tillämpningen av riktlinjerna för omstruktureringsstöd också borde beaktas att företaget verkar i en stödregion och där är en av de största arbetsgivarna.

V.   KOMMENTARER FRÅN DE SLOVAKISKA MYNDIGHETERNA

| (57) | Vid inledandet av det formella förfarandet lämnade de slovakiska myndigheterna några kommentarer om den faktiska situationen, vilka redan redovisats i avsnitt II. |
| --- | --- |

(57)

Vid inledandet av det formella förfarandet lämnade de slovakiska myndigheterna några kommentarer om den faktiska situationen, vilka redan redovisats i avsnitt II.

| (58) | De bekräftade att skattekontoret i samband med omröstningen om ackordsförfarandet inte tog hänsyn till aspekten statligt stöd. Skattekontoret betraktade inte uppgörelsen som statligt stöd, så man krävde inte att stödmottagaren skulle lämna en annan omstruktureringsplan än den verksamhetsplan som förelades domstolen i enlighet med rättsreglerna om obestånd. |
| --- | --- |

(58)

De bekräftade att skattekontoret i samband med omröstningen om ackordsförfarandet inte tog hänsyn till aspekten statligt stöd. Skattekontoret betraktade inte uppgörelsen som statligt stöd, så man krävde inte att stödmottagaren skulle lämna en annan omstruktureringsplan än den verksamhetsplan som förelades domstolen i enlighet med rättsreglerna om obestånd.

| (59) | De slovakiska myndigheterna har följande kommentarer till stödmottagarens synpunkter. |
| --- | --- |

(59)

De slovakiska myndigheterna har följande kommentarer till stödmottagarens synpunkter.

| (60) | Myndigheterna skulle i det aktuella ärendet inte ta hänsyn till stödmottagarens synpunkter på konkursförfarandens genomsnittliga längd och genomsnittliga intäkter från försäljning av tillgångar. De menar att eftersom antalet borgenärer var litet och det uppenbart fanns realiserbara tillgångar som översteg det till staten inbetalda beloppet efter ackordet, skulle konkursförfarandet blivit kortare än genomsnittet och skattekontorets intäkt blivit större än vid ackordet. Det lokala skattekontoret genomförde den 21 juni 2004 en kontroll på platsen och konstaterade att stödmottagarens kassa den 17 juni uppgick till 161,3 miljoner SKK, att fordringarna uppgick till 62,8 miljoner SKK, att lagren av sprit och spritbaserade drycker var värda 84 miljoner SKK och att anläggningstillgångarnas bokföringsvärde motsvarade 200 miljoner SKK. |
| --- | --- |

(60)

Myndigheterna skulle i det aktuella ärendet inte ta hänsyn till stödmottagarens synpunkter på konkursförfarandens genomsnittliga längd och genomsnittliga intäkter från försäljning av tillgångar. De menar att eftersom antalet borgenärer var litet och det uppenbart fanns realiserbara tillgångar som översteg det till staten inbetalda beloppet efter ackordet, skulle konkursförfarandet blivit kortare än genomsnittet och skattekontorets intäkt blivit större än vid ackordet. Det lokala skattekontoret genomförde den 21 juni 2004 en kontroll på platsen och konstaterade att stödmottagarens kassa den 17 juni uppgick till 161,3 miljoner SKK, att fordringarna uppgick till 62,8 miljoner SKK, att lagren av sprit och spritbaserade drycker var värda 84 miljoner SKK och att anläggningstillgångarnas bokföringsvärde motsvarade 200 miljoner SKK.

| (61) | De slovakiska myndigheterna anser att skatteindrivning var ett reellt alternativ för skattekontoret. De bekräftar att skattekontoret hade möjlighet att inleda ett sådant förfarande före ackordsförfarandet, liksom också om domstolen vägrat att tillstyrka ackordet (eftersom skattekontoret som förmånsberättigad borgenär inte skulle ha röstat för). |
| --- | --- |

(61)

De slovakiska myndigheterna anser att skatteindrivning var ett reellt alternativ för skattekontoret. De bekräftar att skattekontoret hade möjlighet att inleda ett sådant förfarande före ackordsförfarandet, liksom också om domstolen vägrat att tillstyrka ackordet (eftersom skattekontoret som förmånsberättigad borgenär inte skulle ha röstat för).

| (62) | Myndigheterna håller inte med om stödmottagarens påstående om att det var ändringen av skatteförvaltningslagen som framkallade dennes ekonomiska svårigheter. De menar att svårigheterna berodde på stödmottagarens ekonomiska strategi att använda de indirekta skatterna i sin affärsverksamhet. I stället borde denne helt enkelt inkasserat skatterna från sina kunder och betalat in dem. |
| --- | --- |

(62)

Myndigheterna håller inte med om stödmottagarens påstående om att det var ändringen av skatteförvaltningslagen som framkallade dennes ekonomiska svårigheter. De menar att svårigheterna berodde på stödmottagarens ekonomiska strategi att använda de indirekta skatterna i sin affärsverksamhet. I stället borde denne helt enkelt inkasserat skatterna från sina kunder och betalat in dem.

| (63) | De slovakiska myndigheterna håller inte med om att mötet med den slovakiska skattemyndigheten i december 2003 skulle bevisa att skattekontoret förhandsgodkänt ett ackord. De bifogade en skrivelse av den 6 juli 2004 från skattemyndigheten till skattekontoret om att det inte skulle samtycka till stödmottagarens förslag om uppgörelse, då det inte var fördelaktigt för staten. Denna skrivelse hänvisade till en annan och allmänt hållen skrivelse från finansministeriet av den 15 januari 2004, ställd till skattemyndigheten, där denna ålades att inte godkänna förslag till borgenärer om uppgörelser som innebär att skattekontor avskriver skatteskulder. Skrivelsen av den 3 februari 2004 som stödmottagaren hänvisade till (se skäl 43), tolkar de slovakiska myndigheterna dessutom som ett uttryckligt avvisande av ackordet på 35 %. |
| --- | --- |

(63)

De slovakiska myndigheterna håller inte med om att mötet med den slovakiska skattemyndigheten i december 2003 skulle bevisa att skattekontoret förhandsgodkänt ett ackord. De bifogade en skrivelse av den 6 juli 2004 från skattemyndigheten till skattekontoret om att det inte skulle samtycka till stödmottagarens förslag om uppgörelse, då det inte var fördelaktigt för staten. Denna skrivelse hänvisade till en annan och allmänt hållen skrivelse från finansministeriet av den 15 januari 2004, ställd till skattemyndigheten, där denna ålades att inte godkänna förslag till borgenärer om uppgörelser som innebär att skattekontor avskriver skatteskulder. Skrivelsen av den 3 februari 2004 som stödmottagaren hänvisade till (se skäl 43), tolkar de slovakiska myndigheterna dessutom som ett uttryckligt avvisande av ackordet på 35 %.

| (64) | De hävdar att stödmottagaren från januari 2001 till mars 2004 inte betalt punktskatter i tid och regelbundet begärt uppskov med sina skattebetalningar. |
| --- | --- |

(64)

De hävdar att stödmottagaren från januari 2001 till mars 2004 inte betalt punktskatter i tid och regelbundet begärt uppskov med sina skattebetalningar.

| (65) | Enligt de slovakiska myndigheterna gör de två revisionsrapporterna mycket olika skattningar (se skäl 48 och 51), varför bägge rapporternas tillförlitlighet kan betvivlas. Myndigheterna är mest tveksamma till den omräkningsfaktor som företaget EKORDA tillämpar på omsättningstillgångarna. Denna faktor borde vara högre än 20 %. |
| --- | --- |

(65)

Enligt de slovakiska myndigheterna gör de två revisionsrapporterna mycket olika skattningar (se skäl 48 och 51), varför bägge rapporternas tillförlitlighet kan betvivlas. Myndigheterna är mest tveksamma till den omräkningsfaktor som företaget EKORDA tillämpar på omsättningstillgångarna. Denna faktor borde vara högre än 20 %.

| (66) | Slutligen pekar de slovakiska myndigheterna på att stödmottagaren inte utarbetade en genomförbar omstruktureringsplan och att de åtgärder som föreslogs i samband med ackordsförfarandet inte kan betraktas som omstruktureringsåtgärder. |
| --- | --- |

(66)

Slutligen pekar de slovakiska myndigheterna på att stödmottagaren inte utarbetade en genomförbar omstruktureringsplan och att de åtgärder som föreslogs i samband med ackordsförfarandet inte kan betraktas som omstruktureringsåtgärder.

VI.   BEDÖMNING AV STÖDET

1.   KOMMISSIONENS BEHÖRIGHET

| (67) | Eftersom en del av de för ärendet väsentliga händelserna utspelades före Slovakiens EU-anslutning den 1 maj 2004, måste kommissionen först fastställa om den är behörig i samband med den omtvistade åtgärden. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom en del av de för ärendet väsentliga händelserna utspelades före Slovakiens EU-anslutning den 1 maj 2004, måste kommissionen först fastställa om den är behörig i samband med den omtvistade åtgärden.

| (68) | De åtgärder som genomfördes före anslutningen och inte är giltiga efter denna kan kommissionen inte granska ens med åberopande av den så kallade övergångsordningen enligt bilaga IV.3 till anslutningsakten. Den kan heller inte åberopa kapitel 108 i EUF-fördraget. Varken enligt anslutningsakten eller EUF-fördraget ska kommissionen granska dessa åtgärder eller är behörig att göra det. |
| --- | --- |

(68)

De åtgärder som genomfördes före anslutningen och inte är giltiga efter denna kan kommissionen inte granska ens med åberopande av den så kallade övergångsordningen enligt bilaga IV.3 till anslutningsakten. Den kan heller inte åberopa kapitel 108 i EUF-fördraget. Varken enligt anslutningsakten eller EUF-fördraget ska kommissionen granska dessa åtgärder eller är behörig att göra det.

| (69) | Å andra sidan är kommissionen behörig att granska de åtgärder som vidtogs efter anslutningen. För fastställande av tidpunkterna när olika åtgärder vidtogs, tillämpas som relevant kriterium det juridiskt bindande beslut där behörig nationell myndighet beviljar stöd (15). |
| --- | --- |

(69)

Å andra sidan är kommissionen behörig att granska de åtgärder som vidtogs efter anslutningen. För fastställande av tidpunkterna när olika åtgärder vidtogs, tillämpas som relevant kriterium det juridiskt bindande beslut där behörig nationell myndighet beviljar stöd (15).

| (70) | Stödmottagaren hävdade på denna punkt att den omtvistade åtgärden vidtogs före anslutningen och inte äger giltighet efter denna (se skäl 43). |
| --- | --- |

(70)

Stödmottagaren hävdade på denna punkt att den omtvistade åtgärden vidtogs före anslutningen och inte äger giltighet efter denna (se skäl 43).

| (71) | Kommissionen kan inte godta stödmottagarens motiveringar. Förslaget om ackordsförfarande presenterades inte av myndigheten som beviljade stödet utan av stödmottagaren. Inte heller är domstolens beslut att tillåta ett ackordsförfarande en åtgärd från stödorganets sida. Det beslutet tillät bara stödmottagaren och dennes borgenärer att fortsätta förhandlingarna om en uppgörelse men innebar uppenbarligen inte att stöd beviljades. Det finns inga bevis för att den slovakiska skattemyndigheten skulle samtyckt till den omtvistade åtgärden på mötet i december 2003. Tvärtom har de slovakiska myndigheterna förnekat att det skulle finnas något sådant förhandsgodkännande. Skrivelsen av den 3 februari 2004 innehåller en uttrycklig vägran att godkänna förslaget om ett ackord på 35 %. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen kan inte godta stödmottagarens motiveringar. Förslaget om ackordsförfarande presenterades inte av myndigheten som beviljade stödet utan av stödmottagaren. Inte heller är domstolens beslut att tillåta ett ackordsförfarande en åtgärd från stödorganets sida. Det beslutet tillät bara stödmottagaren och dennes borgenärer att fortsätta förhandlingarna om en uppgörelse men innebar uppenbarligen inte att stöd beviljades. Det finns inga bevis för att den slovakiska skattemyndigheten skulle samtyckt till den omtvistade åtgärden på mötet i december 2003. Tvärtom har de slovakiska myndigheterna förnekat att det skulle finnas något sådant förhandsgodkännande. Skrivelsen av den 3 februari 2004 innehåller en uttrycklig vägran att godkänna förslaget om ett ackord på 35 %.

| (72) | En behörig myndighet fattade den 9 juli 2004 beslut om att delvis avskriva fordringarna i och med att skattekontoret godkände det ackord som stödmottagaren föreslagit. |
| --- | --- |

(72)

En behörig myndighet fattade den 9 juli 2004 beslut om att delvis avskriva fordringarna i och med att skattekontoret godkände det ackord som stödmottagaren föreslagit.

| (73) | Detta faktum gör att frågan om åtgärden äger giltighet efter anslutningen saknar grund. |
| --- | --- |

(73)

Detta faktum gör att frågan om åtgärden äger giltighet efter anslutningen saknar grund.

| (74) | Kommissionen har därför dragit slutsatsen att den är behörig att granska den omtvistade åtgärden i enlighet med artikel 108 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen har därför dragit slutsatsen att den är behörig att granska den omtvistade åtgärden i enlighet med artikel 108 i EUF-fördraget.

2.   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD I DEN MENING SOM AVSES I ARTIKEL 107.1 I EUF-FÖRDRAGET

| (75) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(75)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (76) | Avskrivning av en skuld till ett offentligt organ, som ett skattekontor, är en form av utnyttjande av statliga medel. En åtgärd som gynnar ett enskilt företag är selektiv. |
| --- | --- |

(76)

Avskrivning av en skuld till ett offentligt organ, som ett skattekontor, är en form av utnyttjande av statliga medel. En åtgärd som gynnar ett enskilt företag är selektiv.

| (77) | Före händelserna som ledde till att förfarandet vid obestånd inleddes, var stödmottagaren verksam på marknaderna för sprit och spritbaserade drycker, alkoholfria drycker, konserverad frukt och grönsaker. År 2003 var stödmottagaren Slovakiens tredje största tillverkare av sprit och spritbaserade drycker. Efter att stödmottagaren förlorat licensen för tillverkning av sprit och spritbaserade drycker i mars 2004, var denne verksam inom partihandel med sprit och spritbaserade drycker som tillverkats av företaget Old Herold s. r. o. Detta företag nyttjar stödmottagarens produktionsmedel som det hyr. Alla sektorer där stödmottagaren verkar i dag och var verksam före ackordsförfarandet omfattas av handel mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(77)

Före händelserna som ledde till att förfarandet vid obestånd inleddes, var stödmottagaren verksam på marknaderna för sprit och spritbaserade drycker, alkoholfria drycker, konserverad frukt och grönsaker. År 2003 var stödmottagaren Slovakiens tredje största tillverkare av sprit och spritbaserade drycker. Efter att stödmottagaren förlorat licensen för tillverkning av sprit och spritbaserade drycker i mars 2004, var denne verksam inom partihandel med sprit och spritbaserade drycker som tillverkats av företaget Old Herold s. r. o. Detta företag nyttjar stödmottagarens produktionsmedel som det hyr. Alla sektorer där stödmottagaren verkar i dag och var verksam före ackordsförfarandet omfattas av handel mellan medlemsstaterna.

| (78) | I beslutet att inleda det formella förfarandet uttryckte kommissionen farhågor om att åtgärden snedvridit eller hotat att snedvrida konkurrensen genom att ge stödmottagaren en fördel som denne inte kunnat uppnå på normala marknadsvillkor. Med andra ord tvivlade kommissionen på att staten agerat mot stödmottagaren som en borgenär i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(78)

I beslutet att inleda det formella förfarandet uttryckte kommissionen farhågor om att åtgärden snedvridit eller hotat att snedvrida konkurrensen genom att ge stödmottagaren en fördel som denne inte kunnat uppnå på normala marknadsvillkor. Med andra ord tvivlade kommissionen på att staten agerat mot stödmottagaren som en borgenär i en marknadsekonomi.

| (79) | Det har konstaterats att borgenärsuppgörelsen innebar samma ackordsvillkor för de privata borgenärerna som för skattekontoret (offentlig borgenär). Stödmottagaren skulle inom fastställd tid betala borgenärerna 35 % av skulderna, vilket denne också gjorde. Resterande 65 % skulle skrivas av. |
| --- | --- |

(79)

Det har konstaterats att borgenärsuppgörelsen innebar samma ackordsvillkor för de privata borgenärerna som för skattekontoret (offentlig borgenär). Stödmottagaren skulle inom fastställd tid betala borgenärerna 35 % av skulderna, vilket denne också gjorde. Resterande 65 % skulle skrivas av.

| (80) | Emellertid hade skattekontoret i detta fall en mycket stark ställning som inte kan jämföras med en vanlig borgenär i ett konkursförfarande. Inför borgenärsuppgörelsen hade skattekontoret en gynnsammare rättslig och ekonomisk ställning än de privata borgenärerna. Skattekontoret var inte bara den klart dominerande och avgörande borgenären med mer än 99 % av alla registrerade fordringar i ett konkursförfarande. Viktigare här var att den också var borgenär med förmånsrätt. När som helst under konkurrensförfarandet kunde därför dess fordringar tillgodoses med intäkterna från en försäljning av tillgångarna med förmånsrätt: Enligt skäl 18 skulle dessa intäkter primärt användas till att betala de prioriterade borgenärernas fordringar. Det måste därför undersökas om skattekontoret utnyttjade alla tillgängliga medel för att få största möjliga utdelning på sina fordringar, som en borgenär i en marknadsekonomi skulle göra. |
| --- | --- |

(80)

Emellertid hade skattekontoret i detta fall en mycket stark ställning som inte kan jämföras med en vanlig borgenär i ett konkursförfarande. Inför borgenärsuppgörelsen hade skattekontoret en gynnsammare rättslig och ekonomisk ställning än de privata borgenärerna. Skattekontoret var inte bara den klart dominerande och avgörande borgenären med mer än 99 % av alla registrerade fordringar i ett konkursförfarande. Viktigare här var att den också var borgenär med förmånsrätt. När som helst under konkurrensförfarandet kunde därför dess fordringar tillgodoses med intäkterna från en försäljning av tillgångarna med förmånsrätt: Enligt skäl 18 skulle dessa intäkter primärt användas till att betala de prioriterade borgenärernas fordringar. Det måste därför undersökas om skattekontoret utnyttjade alla tillgängliga medel för att få största möjliga utdelning på sina fordringar, som en borgenär i en marknadsekonomi skulle göra.

| (81) | Villkoren är inte uppfyllda för att kunna tillämpa artikel 107 i EUF-fördraget på åtgärden, om det mottagande företaget kunnat få samma fördel som den som företaget fått genom statliga medel under förhållanden som motsvarar normala marknadsvillkor (16). Denna bedömning sker i princip med tillämpning av kriteriet om en privat borgenär i en marknadsekonomi. Om en offentlig borgenär beviljar ett företag betalningslättnader för en utestående skuld, utgör sådana lättnader statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget, om det är uppenbart att det berörda företaget, med hänsyn till omfattningen av den ekonomiska förmånen, inte skulle ha erhållit motsvarande betalningslättnader av en privat borgenär som befinner sig i en situation som ligger så nära som möjligt den situation som den offentlige borgenären befinner sig i och som försöker få betalt för de fordringar som borgenären har hos en gäldenär med finansiella svårigheter (17). |
| --- | --- |

(81)

Villkoren är inte uppfyllda för att kunna tillämpa artikel 107 i EUF-fördraget på åtgärden, om det mottagande företaget kunnat få samma fördel som den som företaget fått genom statliga medel under förhållanden som motsvarar normala marknadsvillkor (16). Denna bedömning sker i princip med tillämpning av kriteriet om en privat borgenär i en marknadsekonomi. Om en offentlig borgenär beviljar ett företag betalningslättnader för en utestående skuld, utgör sådana lättnader statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget, om det är uppenbart att det berörda företaget, med hänsyn till omfattningen av den ekonomiska förmånen, inte skulle ha erhållit motsvarande betalningslättnader av en privat borgenär som befinner sig i en situation som ligger så nära som möjligt den situation som den offentlige borgenären befinner sig i och som försöker få betalt för de fordringar som borgenären har hos en gäldenär med finansiella svårigheter (17).

| (82) | Huruvida kriteriet på privat marknadsaktör kan tillämpas beror på om den berörda medlemsstaten beviljat företaget en ekonomisk fördel på annat sätt än som offentlig myndighet. Därav följer att om medlemsstaten under det administrativa förfarandet åberopar nämnda kriterium, måste den i tveksamma fall på ett entydigt sätt, med objektiva och verifierbara bevis styrka att den vidtagna åtgärden följer av dess ställning som privat marknadsaktör. Av bevisen måste det klart framgå att den berörda medlemsstaten beslöt att agera som den gjorde, innan eller samtidigt med att den ekonomiska fördelen beviljades. I detta avseende kan det erfordras att bevis läggs fram som visar att beslutet grundats på en ekonomisk bedömning som kan jämföras med en bedömning som en rationell privat marknadsaktör skulle gjort i en situation som ligger så nära den situation som medlemsstaten befinner sig i som möjligt. Varken en ekonomisk bedömning som gjorts efter det att förmånen beviljats, ett retrospektivt konstaterande som visar att den berörda medlemsstatens insats faktiskt blivit lönsam, eller senare motiveringar till det faktiskt fattade beslutet kan däremot vara tillfyllest (18). |
| --- | --- |

(82)

Huruvida kriteriet på privat marknadsaktör kan tillämpas beror på om den berörda medlemsstaten beviljat företaget en ekonomisk fördel på annat sätt än som offentlig myndighet. Därav följer att om medlemsstaten under det administrativa förfarandet åberopar nämnda kriterium, måste den i tveksamma fall på ett entydigt sätt, med objektiva och verifierbara bevis styrka att den vidtagna åtgärden följer av dess ställning som privat marknadsaktör. Av bevisen måste det klart framgå att den berörda medlemsstaten beslöt att agera som den gjorde, innan eller samtidigt med att den ekonomiska fördelen beviljades. I detta avseende kan det erfordras att bevis läggs fram som visar att beslutet grundats på en ekonomisk bedömning som kan jämföras med en bedömning som en rationell privat marknadsaktör skulle gjort i en situation som ligger så nära den situation som medlemsstaten befinner sig i som möjligt. Varken en ekonomisk bedömning som gjorts efter det att förmånen beviljats, ett retrospektivt konstaterande som visar att den berörda medlemsstatens insats faktiskt blivit lönsam, eller senare motiveringar till det faktiskt fattade beslutet kan däremot vara tillfyllest (18).

| (83) | Kort uttryckt menar Slovakien att åtgärden innebär statligt stöd. Slovakien medger att man under uppgörelsen inte ens beaktade frågan om statligt stöd utan hävdade att den omtvistade åtgärden skulle betraktas som undsättningsstöd. Det förefaller därför som den anförda rättspraxisens villkor här inte uppfyllts, så att den omtvistade åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(83)

Kort uttryckt menar Slovakien att åtgärden innebär statligt stöd. Slovakien medger att man under uppgörelsen inte ens beaktade frågan om statligt stöd utan hävdade att den omtvistade åtgärden skulle betraktas som undsättningsstöd. Det förefaller därför som den anförda rättspraxisens villkor här inte uppfyllts, så att den omtvistade åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (84) | Här hävdade stödmottagaren att åtgärden inte innebär stöd, och lade fram nämnda handlingar, framför allt de två revisorsrapporterna. |
| --- | --- |

(84)

Här hävdade stödmottagaren att åtgärden inte innebär stöd, och lade fram nämnda handlingar, framför allt de två revisorsrapporterna.

| (85) | På grundval av stödmottagarens och de slovakiska myndigheternas uppgifter har kommissionen konstaterat följande fakta om stödmottagarens ekonomiska situation det aktuella året, i en omfattning som är relevant för kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi. Kommissionen kan i stödmottagarens bokföring inte styrka stödmottagarens uppgifter av den 31 mars 2004 eller de slovakiska myndigheternas uppgifter av den 17 juni 2004. Den har dock ingen anledning att ifrågasätta dessa uppgifter.

  Tabell 3


  Ekonomisk situation 2003–2004 [i miljoner SKK] | 31.12.2003 (19) | 31.3.2004 (20) | 28.4.2004 (21) | 17.6.2004 (22) | 31.12.2004 (23) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anläggningstillgångar (24) | 208 | 205 | 204 | 200 | 200 |
| Lager | 119 | 209 | 176 | 84 | 52 |
| Kassa | 3 | 50 | 94 | 161 | 27 |
| Kortfristiga fordringar | 128 | 98 (25) | 80 | 63 (26) | 97 |

(85)

På grundval av stödmottagarens och de slovakiska myndigheternas uppgifter har kommissionen konstaterat följande fakta om stödmottagarens ekonomiska situation det aktuella året, i en omfattning som är relevant för kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi. Kommissionen kan i stödmottagarens bokföring inte styrka stödmottagarens uppgifter av den 31 mars 2004 eller de slovakiska myndigheternas uppgifter av den 17 juni 2004. Den har dock ingen anledning att ifrågasätta dessa uppgifter.

Tabell 3

Ekonomisk situation 2003–2004 [i miljoner SKK]

31.12.2003 (19)

31.3.2004 (20)

28.4.2004 (21)

17.6.2004 (22)

31.12.2004 (23)

Anläggningstillgångar (24)

208

205

204

200

200

Lager

119

209

176

84

52

Kassa

3

50

94

161

27

Kortfristiga fordringar

128

98 (25)

80

63 (26)

97

| (86) | Kommissionen ska först granska de underlag som stödmottagaren lägger fram som bevis för sitt påstående att skattekontoret skulle erhållit mindre genom ett konkursförfarande än genom ackordsförfarandet (avsnitt 2.1). Den ska sedan granska omständigheterna vid en skatteindrivning (avsnitt 2.2). Slutligen ska den granska det andra underlag som de slovakiska myndigheterna och stödmottagaren lagt fram (avsnitt 2.3). |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen ska först granska de underlag som stödmottagaren lägger fram som bevis för sitt påstående att skattekontoret skulle erhållit mindre genom ett konkursförfarande än genom ackordsförfarandet (avsnitt 2.1). Den ska sedan granska omständigheterna vid en skatteindrivning (avsnitt 2.2). Slutligen ska den granska det andra underlag som de slovakiska myndigheterna och stödmottagaren lagt fram (avsnitt 2.3).

| (87) | Som framgår av skäl 37 sänktes vid det särskilda överklagandeförfarandet det skuldbelopp som uppgörelsen skulle avse. Det måste dock nämnas att denna dom föll några år efter beslutet att ingå en ackordsuppgörelse. För kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi utgörs måttstocken vid bedömningen av den offentlige borgenärens beteende de tillgängliga uppgifterna vid tidpunkten när den hypotetiske borgenären bedömde det lämpligaste agerandet. Följande analys grundas därför på uppgifterna i den uppgörelse som slöts den 23 juli 2004. |
| --- | --- |

(87)

Som framgår av skäl 37 sänktes vid det särskilda överklagandeförfarandet det skuldbelopp som uppgörelsen skulle avse. Det måste dock nämnas att denna dom föll några år efter beslutet att ingå en ackordsuppgörelse. För kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi utgörs måttstocken vid bedömningen av den offentlige borgenärens beteende de tillgängliga uppgifterna vid tidpunkten när den hypotetiske borgenären bedömde det lämpligaste agerandet. Följande analys grundas därför på uppgifterna i den uppgörelse som slöts den 23 juli 2004.

2.1   Ackordsförfarandet jämfört med ett konkursförfarande

| (88) | Vid bedömningen av om stödmottagaren faktiskt beviljats en fördel ska kommissionen göra en helhetsbedömning och beakta alla andra relevanta omständigheter i ärendet som gör det möjligt för den att avgöra om det mottagande företaget över huvud taget kunnat få de förmånliga villkoren av en privat borgenär (27). Det ska med andra ord granskas om det för skattekontoret var förmånligare att acceptera ackordsuppgörelsens villkor eller att inleda ett konkursförfarande. |
| --- | --- |

(88)

Vid bedömningen av om stödmottagaren faktiskt beviljats en fördel ska kommissionen göra en helhetsbedömning och beakta alla andra relevanta omständigheter i ärendet som gör det möjligt för den att avgöra om det mottagande företaget över huvud taget kunnat få de förmånliga villkoren av en privat borgenär (27). Det ska med andra ord granskas om det för skattekontoret var förmånligare att acceptera ackordsuppgörelsens villkor eller att inleda ett konkursförfarande.

| (89) | Kommissionen anser att EKORDA-rapporten inte är någon tillförlitlig utgångspunkt för att jämföra det föreslagna ackordsförfarandet med ett möjligt konkursförfarande. De slovakiska myndigheterna håller med kommissionen om detta. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen anser att EKORDA-rapporten inte är någon tillförlitlig utgångspunkt för att jämföra det föreslagna ackordsförfarandet med ett möjligt konkursförfarande. De slovakiska myndigheterna håller med kommissionen om detta.

| (90) | Inledningsvis konstaterar kommissionen att EKORDA i sin rapport av den 7 juli 2004 (bara två dagar före borgenärernas möte) vid beräkningarna utgick från stödmottagarens tillgångar per den 31 mars 2004. Av tabell 3 framgår det klart att de olika tillgångarna minskat betydligt efter den 31 mars 2004. Framför allt såldes en betydande del av lagren, vilket stärkte kassatillgångarna. Dessa förändringar har stor betydelse för kassatillgångarna, när EKORDA tillämpar en omräkningsfaktor på alltifrån 20 % för lager och kortfristiga fordringar till 100 % för kassatillgångar. Även om EKORDA:s omräkningsfaktorer skulle vara korrekta (vilket kommissionen av nedan angivna skäl inte anser) och den av EKORDA tillämpade metoden används, visar följande tabell hur annorlunda dess beräkningsresultat skulle blivit, om det utgått från uppgifterna av den 28 april 2004 och 17 juni 2004, dvs. fortfarande före borgenärernas möte den 9 juli 2004.

  Tabell 4


  Jämförelse av troliga intäkter vid en försäljning av stödmottagarens tillgångar vid ett konkursförfarande [i milj. SKK] | Situationen den: |
| --- | --- | --- |
| | 31.3.2004 | 28.4.2004 | 17.6.2004 |
| | Omräkningsfaktor [i %] | Bokföringsvärde | Intäkt | Bokföringsvärde | Intäkt | Bokföringsvärde | Intäkt |
| Anläggningstillgångar | 45 | 205 | 92 | 204 | 92 | 200 | 90 |
| Lager | 20 | 209 | 42 | 176 | 35 | 84 | 17 |
| Kortfristiga fordringar | 20 | 98 (28) | 20 | 86 (29) | 17 | 37 (30) | 7 |
| Kassa | 100 | 50 | 50 | 94 | 94 | 161 | 161 |
| Summa | | | 204 | | 238 | | 275 |

(90)

Inledningsvis konstaterar kommissionen att EKORDA i sin rapport av den 7 juli 2004 (bara två dagar före borgenärernas möte) vid beräkningarna utgick från stödmottagarens tillgångar per den 31 mars 2004. Av tabell 3 framgår det klart att de olika tillgångarna minskat betydligt efter den 31 mars 2004. Framför allt såldes en betydande del av lagren, vilket stärkte kassatillgångarna. Dessa förändringar har stor betydelse för kassatillgångarna, när EKORDA tillämpar en omräkningsfaktor på alltifrån 20 % för lager och kortfristiga fordringar till 100 % för kassatillgångar. Även om EKORDA:s omräkningsfaktorer skulle vara korrekta (vilket kommissionen av nedan angivna skäl inte anser) och den av EKORDA tillämpade metoden används, visar följande tabell hur annorlunda dess beräkningsresultat skulle blivit, om det utgått från uppgifterna av den 28 april 2004 och 17 juni 2004, dvs. fortfarande före borgenärernas möte den 9 juli 2004.

Tabell 4

Jämförelse av troliga intäkter vid en försäljning av stödmottagarens tillgångar vid ett konkursförfarande [i milj. SKK]

Situationen den:

31.3.2004

28.4.2004

17.6.2004

Omräkningsfaktor [i %]

Bokföringsvärde

Intäkt

Bokföringsvärde

Intäkt

Bokföringsvärde

Intäkt

Anläggningstillgångar

45

205

92

204

92

200

90

Lager

20

209

42

176

35

84

17

Kortfristiga fordringar

20

98 (28)

20

86 (29)

17

37 (30)

7

Kassa

100

50

50

94

94

161

161

Summa

204

238

275

| (91) | Nämnas bör att i den verksamhetsplan som stödmottagaren förelade domstolen planerades en försäljning ur lager på 110 miljoner SKK under perioden mars–maj 2004. EKORDA måste därför vara medveten om att stödmottagarens tillgångar förändrades betydligt efter den 31 mars 2004. Det tog man dock ingen hänsyn till. |
| --- | --- |

(91)

Nämnas bör att i den verksamhetsplan som stödmottagaren förelade domstolen planerades en försäljning ur lager på 110 miljoner SKK under perioden mars–maj 2004. EKORDA måste därför vara medveten om att stödmottagarens tillgångar förändrades betydligt efter den 31 mars 2004. Det tog man dock ingen hänsyn till.

| (92) | Om man utgår från bokföringsvärdet på stödmottagarens tillgångar per den 28 april 2004, skulle intäkterna från en försäljning av stödmottagarens tillgångar vid ett konkursförfarande sannolikt bli större än rapportens skattning (238 miljoner SKK eller 6,3 miljoner euro mot 204 miljoner SKK eller 5,3 miljoner euro). En analys baserad på uppgifter från juni 2004 skulle klart visa att intäkterna från en försäljning av stödmottagarens tillgångar vid ett konkursförfarande (275 miljoner SKK; 7,2 miljoner euro) blir större än intäkterna som föreslogs vid ackordsförfarandet och att skattekontoret borde ha utnyttjat sitt veto och avvisat förslaget, vilket skulle ha stoppat det förfarandet. Det bör återigen påpekas att dessa resultat utgår från skattningar och den metod som EKORDA tillämpade. |
| --- | --- |

(92)

Om man utgår från bokföringsvärdet på stödmottagarens tillgångar per den 28 april 2004, skulle intäkterna från en försäljning av stödmottagarens tillgångar vid ett konkursförfarande sannolikt bli större än rapportens skattning (238 miljoner SKK eller 6,3 miljoner euro mot 204 miljoner SKK eller 5,3 miljoner euro). En analys baserad på uppgifter från juni 2004 skulle klart visa att intäkterna från en försäljning av stödmottagarens tillgångar vid ett konkursförfarande (275 miljoner SKK; 7,2 miljoner euro) blir större än intäkterna som föreslogs vid ackordsförfarandet och att skattekontoret borde ha utnyttjat sitt veto och avvisat förslaget, vilket skulle ha stoppat det förfarandet. Det bör återigen påpekas att dessa resultat utgår från skattningar och den metod som EKORDA tillämpade.

| (93) | Kommissionen kan dock inte acceptera EKORDA:s metod och anser inte att stödmottagarens antaganden är trovärdiga. Denna slutsats understryker de slovakiska myndigheternas tvivel enligt skälen 60 och 65. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen kan dock inte acceptera EKORDA:s metod och anser inte att stödmottagarens antaganden är trovärdiga. Denna slutsats understryker de slovakiska myndigheternas tvivel enligt skälen 60 och 65.

| (94) | Framför allt förklarar EKORDA i sin rapport inte hur man valt de tre omräkningsfaktorerna. Syftet med omräkningsfaktorerna är att beräkna tillgångars restvärde vid konkursförfarandet, alltefter försäljningens karaktär, exempelvis om tillgångarna säljs separat, under begränsad tid etc. Därför antas tillgångsvärdet vid en likvidationsförsäljning betydligt understiga bokföringsvärdet, men alltefter tillgångsslag. Omräkningsfaktorn utgörs procentuellt av tillgångsvärdet vid en likvidationsförsäljning dividerat med bokföringsvärdet. |
| --- | --- |

(94)

Framför allt förklarar EKORDA i sin rapport inte hur man valt de tre omräkningsfaktorerna. Syftet med omräkningsfaktorerna är att beräkna tillgångars restvärde vid konkursförfarandet, alltefter försäljningens karaktär, exempelvis om tillgångarna säljs separat, under begränsad tid etc. Därför antas tillgångsvärdet vid en likvidationsförsäljning betydligt understiga bokföringsvärdet, men alltefter tillgångsslag. Omräkningsfaktorn utgörs procentuellt av tillgångsvärdet vid en likvidationsförsäljning dividerat med bokföringsvärdet.

| (95) | Även omräkningsfaktorn på 45 % för anläggningstillgångar framstår som för låg. Enligt stödmottagaren uppgick värdet på dennes tillgångar som lämnats som säkerhet till skattekontoret till 194 miljoner SKK (31). Enligt stödmottagaren baseras detta värde på priser som skattats av oberoende sakkunniga kring årsskiftet 2003/2004. Kommissionen anser att ett sådant ”sakkunnigpris” normalt bör motsvara tillgångarnas allmänna värde, dvs. uttrycka priset för vilket man vid den tidpunkten kan sälja dem. Påpekas bör att sakkunnigvärdet på dessa tillgångar fastställdes för att i enlighet med skatteförvaltningslagen värdera dem som säkerhet för stödmottagarens uppskjutna skatt. EKORDA ger dock ingen förklaring till varför vid en konkurs intäkterna från en försäljning av anläggningstillgångar bara skulle uppgå till 45 % av bokföringsvärdet på 205 miljoner SKK, medan stödmottagaren själv angav ett mycket högre värde. |
| --- | --- |

(95)

Även omräkningsfaktorn på 45 % för anläggningstillgångar framstår som för låg. Enligt stödmottagaren uppgick värdet på dennes tillgångar som lämnats som säkerhet till skattekontoret till 194 miljoner SKK (31). Enligt stödmottagaren baseras detta värde på priser som skattats av oberoende sakkunniga kring årsskiftet 2003/2004. Kommissionen anser att ett sådant ”sakkunnigpris” normalt bör motsvara tillgångarnas allmänna värde, dvs. uttrycka priset för vilket man vid den tidpunkten kan sälja dem. Påpekas bör att sakkunnigvärdet på dessa tillgångar fastställdes för att i enlighet med skatteförvaltningslagen värdera dem som säkerhet för stödmottagarens uppskjutna skatt. EKORDA ger dock ingen förklaring till varför vid en konkurs intäkterna från en försäljning av anläggningstillgångar bara skulle uppgå till 45 % av bokföringsvärdet på 205 miljoner SKK, medan stödmottagaren själv angav ett mycket högre värde.

| (96) | Kommissionen har två synpunkter på stödmottagarens påstående att det skulle varit svårt att hitta en köpare, eftersom huvuddelen av maskinerna och utrustningen som ställts som säkerhet bara kunde användas till framställning av sprit och spritbaserade drycker, alkoholfria drycker eller konserverade produkter. För det första bör det påpekas att ”sakkunnigpriset” på den fasta egendom som ställts som säkerhet uppgick till 105 miljoner SKK, som redan det är ett högre belopp än de totala intäkter som EKORDA räknar med (92 miljoner SKK). För det andra visar företagets faktiska utveckling att vissa av dess produktionsmedel snabbt hittade en ny användare, nämligen Old Herold, s. r. o. Efter att stödmottagaren förlorat licensen för tillverkning av sprit och spritbaserade drycker hyrdes dennes produktionsmedel av företaget Old Herold. Det verkar alltså som konkurrenten hade ett omedelbart intresse av dessa produktionstillgångar. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen har två synpunkter på stödmottagarens påstående att det skulle varit svårt att hitta en köpare, eftersom huvuddelen av maskinerna och utrustningen som ställts som säkerhet bara kunde användas till framställning av sprit och spritbaserade drycker, alkoholfria drycker eller konserverade produkter. För det första bör det påpekas att ”sakkunnigpriset” på den fasta egendom som ställts som säkerhet uppgick till 105 miljoner SKK, som redan det är ett högre belopp än de totala intäkter som EKORDA räknar med (92 miljoner SKK). För det andra visar företagets faktiska utveckling att vissa av dess produktionsmedel snabbt hittade en ny användare, nämligen Old Herold, s. r. o. Efter att stödmottagaren förlorat licensen för tillverkning av sprit och spritbaserade drycker hyrdes dennes produktionsmedel av företaget Old Herold. Det verkar alltså som konkurrenten hade ett omedelbart intresse av dessa produktionstillgångar.

| (97) | När det gäller lagren anser de slovakiska myndigheterna att omräkningsfaktorn borde överstiga 20 %. |
| --- | --- |

(97)

När det gäller lagren anser de slovakiska myndigheterna att omräkningsfaktorn borde överstiga 20 %.

| (98) | Genom försäljning ur lager lyckades stödmottagaren år 2004 inkassera 110 miljoner SKK (se skäl 35), dvs. drygt 50 % av lagrens bokföringsvärde, som EKORDA:s kalkyl baserades på. Detta är en viktig indikation på att omräkningsfaktorn på 20 % var för låg. Balansräkningens utveckling under 2004 styrker denna slutsats när det gäller lager. Dessutom beräknade stödmottagaren i sin verksamhetsplan intäkterna från lagerförsäljning under mars–maj 2004 till 110 miljoner SKK (se skäl 35). EKORDA tog inte hänsyn till denna beräkning. Avslutningsvis gör stödmottagarens verksamhet att man kan förutsätta att lagren bestod av färdiga produkter eller halvfabrikat, lätta att sälja direkt till distributörer eller konsumenter, vilket är ytterligare ett argument för en högre omräkningsfaktor. |
| --- | --- |

(98)

Genom försäljning ur lager lyckades stödmottagaren år 2004 inkassera 110 miljoner SKK (se skäl 35), dvs. drygt 50 % av lagrens bokföringsvärde, som EKORDA:s kalkyl baserades på. Detta är en viktig indikation på att omräkningsfaktorn på 20 % var för låg. Balansräkningens utveckling under 2004 styrker denna slutsats när det gäller lager. Dessutom beräknade stödmottagaren i sin verksamhetsplan intäkterna från lagerförsäljning under mars–maj 2004 till 110 miljoner SKK (se skäl 35). EKORDA tog inte hänsyn till denna beräkning. Avslutningsvis gör stödmottagarens verksamhet att man kan förutsätta att lagren bestod av färdiga produkter eller halvfabrikat, lätta att sälja direkt till distributörer eller konsumenter, vilket är ytterligare ett argument för en högre omräkningsfaktor.

| (99) | För lager anser kommissionen att omräkningsfaktorn här borde vara 52 %. Denna siffra härstammar från stödmottagarens beräkning av intäkterna från en lagerförsäljning för att finansiera ackordet (dvs. 110 miljoner SKK). När det gäller det dåvarande bokföringsvärdet (209 miljoner SKK), skulle därför den enda möjliga omräkningsfaktorn för lager åtminstone uppgå till 52 % (52 % av 209 miljoner blir 110 miljoner). |
| --- | --- |

(99)

För lager anser kommissionen att omräkningsfaktorn här borde vara 52 %. Denna siffra härstammar från stödmottagarens beräkning av intäkterna från en lagerförsäljning för att finansiera ackordet (dvs. 110 miljoner SKK). När det gäller det dåvarande bokföringsvärdet (209 miljoner SKK), skulle därför den enda möjliga omräkningsfaktorn för lager åtminstone uppgå till 52 % (52 % av 209 miljoner blir 110 miljoner).

| (100) | Vad gäller kortfristiga fordringar, justerade EKORDA två gånger deras värde. För det första justerade man deras bokföringsvärde med faktorn 59 %, varefter man justerade ytterligare en gång med den låga faktorn 20 % (bokföringsvärdet var 166 miljoner SKK och EKORDA använde 98 miljoner SKK i sina beräkningar). Detta är en tveksam metod. Det kan accepteras att fordringarnas bokföringsvärde justeras för att ange deras faktiska värde vid en viss tidpunkt. EKORDA ger dock ingen förklaring till varför intäkterna vid en konkurs/likvidation bara skulle bli en femtedel (20 miljoner SKK) av den summa som stödmottagaren själv trodde sig kunna erhålla från sina gäldenärer (98 miljoner SKK). |
| --- | --- |

(100)

Vad gäller kortfristiga fordringar, justerade EKORDA två gånger deras värde. För det första justerade man deras bokföringsvärde med faktorn 59 %, varefter man justerade ytterligare en gång med den låga faktorn 20 % (bokföringsvärdet var 166 miljoner SKK och EKORDA använde 98 miljoner SKK i sina beräkningar). Detta är en tveksam metod. Det kan accepteras att fordringarnas bokföringsvärde justeras för att ange deras faktiska värde vid en viss tidpunkt. EKORDA ger dock ingen förklaring till varför intäkterna vid en konkurs/likvidation bara skulle bli en femtedel (20 miljoner SKK) av den summa som stödmottagaren själv trodde sig kunna erhålla från sina gäldenärer (98 miljoner SKK).

| (101) | Bokföringsvärdet på kortfristiga fordringar baseras på uppgifter från mars 2004 (166 miljoner SKK) och justerades av EKORDA till 98 miljoner SKK för att återspegla att de är osäkra eller inte kan drivas in. Dessutom tillämpade EKORDA en omräkningsfaktor på bara 20 % för det justerade bokföringsvärdet. Om sedan de kortfristiga fordringarnas bokföringsvärde enligt uppgifterna från juni 2004 (63 miljoner SKK) justeras med EKORDA:s omräkningsfaktor på 59 %, blir resultatet 37 miljoner SKK. Enligt de slovakiska myndigheternas uppgifter var dock fordringar på 63 miljoner SKK indrivningsbara. Det är därför tveksamt att det verkligen skulle behövas en justering av deras bokföringsvärde. |
| --- | --- |

(101)

Bokföringsvärdet på kortfristiga fordringar baseras på uppgifter från mars 2004 (166 miljoner SKK) och justerades av EKORDA till 98 miljoner SKK för att återspegla att de är osäkra eller inte kan drivas in. Dessutom tillämpade EKORDA en omräkningsfaktor på bara 20 % för det justerade bokföringsvärdet. Om sedan de kortfristiga fordringarnas bokföringsvärde enligt uppgifterna från juni 2004 (63 miljoner SKK) justeras med EKORDA:s omräkningsfaktor på 59 %, blir resultatet 37 miljoner SKK. Enligt de slovakiska myndigheternas uppgifter var dock fordringar på 63 miljoner SKK indrivningsbara. Det är därför tveksamt att det verkligen skulle behövas en justering av deras bokföringsvärde.

| (102) | Inte i något fall finns det någon uppenbar anledning till att likvidationsvärdet skulle vara lägre än den justerade uppgiften. Kommissionen anser därför att de förväntade intäkterna från kortfristiga fordringar definitivt inte understiger den justerade uppgiften på 37 miljoner SKK. |
| --- | --- |

(102)

Inte i något fall finns det någon uppenbar anledning till att likvidationsvärdet skulle vara lägre än den justerade uppgiften. Kommissionen anser därför att de förväntade intäkterna från kortfristiga fordringar definitivt inte understiger den justerade uppgiften på 37 miljoner SKK.

| (103) | Mot denna bakgrund justerade kommissionen EKORDA:s skattningar och gjorde en ny beräkning baserad på uppgifterna från juni 2004. Denna beräkning visar klart att de sannolika intäkterna från en försäljning av stödmottagarens tillgångar vid ett konkursförfarande skulle vara mycket högre än intäkterna enligt EKORDA:s rapport. Sifferuppgifterna återges i följande tabell.

  Tabell 5


  Troliga försäljningsintäkter från stödmottagarens tillgångar vid ett konkursförfarande


  En jämförelse av EKORDA:s uppgifter med kommissionens korrigerade uppgifter [i milj. SKK] | EKORDA
  (31.3.2004) | Korrigerat
  (17.6.2004) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Bokföringsvärde | Intäkter | Bokföringsvärde | Intäkter |
| Anläggningstillgångar | 205 | 92 | 200 | 194 (32) |
| Lager | 209 | 42 | 84 | 43 (33) |
| Kortfristiga fordringar | 98 (34) | 20 | 63 | 37 (35) |
| Kassa | 50 | 50 | 161 | 161 |
| Summa | 562 | 204 | 508 | 435 |

(103)

Mot denna bakgrund justerade kommissionen EKORDA:s skattningar och gjorde en ny beräkning baserad på uppgifterna från juni 2004. Denna beräkning visar klart att de sannolika intäkterna från en försäljning av stödmottagarens tillgångar vid ett konkursförfarande skulle vara mycket högre än intäkterna enligt EKORDA:s rapport. Sifferuppgifterna återges i följande tabell.

Tabell 5

Troliga försäljningsintäkter från stödmottagarens tillgångar vid ett konkursförfarande

En jämförelse av EKORDA:s uppgifter med kommissionens korrigerade uppgifter [i milj. SKK]

EKORDA

(31.3.2004)

Korrigerat

(17.6.2004)

Bokföringsvärde

Intäkter

Bokföringsvärde

Intäkter

Anläggningstillgångar

205

92

200

194 (32)

Lager

209

42

84

43 (33)

Kortfristiga fordringar

98 (34)

20

63

37 (35)

Kassa

50

50

161

161

Summa

562

204

508

435

| (104) | Enligt stödmottagarens synpunkter på det inledande beslutet skulle ett konkursförfarandes kostnader utgöra 18 % av de skattade intäkterna från en försäljning av stödmottagarens tillgångar vid detta förfarande. Enligt stödmottagaren är detta en rimlig andel med hänvisning till en rapport från Världsbanken år 2004 (36). Tillämpas denna procentandel på de av kommissionen skattade intäkterna från en försäljning av stödmottagarens tillgångar, skulle kostnaderna för ett konkursförfarande uppgå till 78,3 miljoner SKK. Dras denna summa från de skattade intäkterna från en försäljning av stödmottagarens tillgångar, skulle resultatet bli högre än det belopp som skattekontoret erhöll vid ackordet (435 miljoner – 78,3 miljoner = 356,7 miljoner; det överenskomna ackordsbeloppet var 224,3 miljoner SKK). |
| --- | --- |

(104)

Enligt stödmottagarens synpunkter på det inledande beslutet skulle ett konkursförfarandes kostnader utgöra 18 % av de skattade intäkterna från en försäljning av stödmottagarens tillgångar vid detta förfarande. Enligt stödmottagaren är detta en rimlig andel med hänvisning till en rapport från Världsbanken år 2004 (36). Tillämpas denna procentandel på de av kommissionen skattade intäkterna från en försäljning av stödmottagarens tillgångar, skulle kostnaderna för ett konkursförfarande uppgå till 78,3 miljoner SKK. Dras denna summa från de skattade intäkterna från en försäljning av stödmottagarens tillgångar, skulle resultatet bli högre än det belopp som skattekontoret erhöll vid ackordet (435 miljoner – 78,3 miljoner = 356,7 miljoner; det överenskomna ackordsbeloppet var 224,3 miljoner SKK).

| (105) | Enligt tabell 5 skulle de troliga försäljningsintäkterna från stödmottagarens tillgångar bli 435 miljoner SKK. Eftersom skattekontoret skulle få nästan 100 % av försäljningsintäkterna (37), skulle det erhållit 132,4 miljoner SKK mer än vid ackordet, även om kostnaderna för ett konkursförfarande uppgick till 18 % av dessa (enligt stödmottagaren). |
| --- | --- |

(105)

Enligt tabell 5 skulle de troliga försäljningsintäkterna från stödmottagarens tillgångar bli 435 miljoner SKK. Eftersom skattekontoret skulle få nästan 100 % av försäljningsintäkterna (37), skulle det erhållit 132,4 miljoner SKK mer än vid ackordet, även om kostnaderna för ett konkursförfarande uppgick till 18 % av dessa (enligt stödmottagaren).

| (106) | Även om man på stödmottagarens tillgångar i juni 2004 tillämpade så låga omräkningsfaktorer som EKORDA, skulle de troliga försäljningsintäkterna från stödmottagarens tillgångar (netto efter kostnaderna för konkursförfarandet – 18 %) hamna på 225,5 miljoner SKK, som fortfarande överstiger den summa som skattemyndigheten godkände vid ackordsförfarandet (38). |
| --- | --- |

(106)

Även om man på stödmottagarens tillgångar i juni 2004 tillämpade så låga omräkningsfaktorer som EKORDA, skulle de troliga försäljningsintäkterna från stödmottagarens tillgångar (netto efter kostnaderna för konkursförfarandet – 18 %) hamna på 225,5 miljoner SKK, som fortfarande överstiger den summa som skattemyndigheten godkände vid ackordsförfarandet (38).

| (107) | Slutligen bör det påpekas att de slovakiska myndigheterna inte styrker stödmottagarens ogrundade påstående att skattekontoret skulle haft tillgång till EKORDA:s rapport redan före borgenärsmötet den 9 juli 2004 och därför kunde grunda sitt beslut på den. Å andra sidan hade skattekontoret resultaten från sin kontroll i juni 2004, som visade att Frucona hade betydande tillgångar, vilket också framgår av tabell 3. I sin skrivelse av den 6 juli 2004 riktad till det lokala skattekontoret ansåg den slovakiska skattemyndigheten av detta skäl att skattekontoret inte skulle samtycka till stödmottagarens förslag om uppgörelse, då det inte var fördelaktigt för staten. |
| --- | --- |

(107)

Slutligen bör det påpekas att de slovakiska myndigheterna inte styrker stödmottagarens ogrundade påstående att skattekontoret skulle haft tillgång till EKORDA:s rapport redan före borgenärsmötet den 9 juli 2004 och därför kunde grunda sitt beslut på den. Å andra sidan hade skattekontoret resultaten från sin kontroll i juni 2004, som visade att Frucona hade betydande tillgångar, vilket också framgår av tabell 3. I sin skrivelse av den 6 juli 2004 riktad till det lokala skattekontoret ansåg den slovakiska skattemyndigheten av detta skäl att skattekontoret inte skulle samtycka till stödmottagarens förslag om uppgörelse, då det inte var fördelaktigt för staten.

| (108) | När det gäller stödmottagarens framlagda sakkunnigrapporter, bör det påpekas att de inte nöjaktigt visar att kriteriet om en privat borgenär i en marknadsekonomi uppfyllts. I synnerhet angav ingen av rapporterna hur de omräkningsfaktorer valts som i några fall var extremt låga. För övrigt avvek slutsatserna i Kochovás rapport mycket från EKORDA:s, och det kan noteras att rapportens syfte inte är klart eller vilken period och vilka skattningar den baseras på. I konkursförvaltare Holovačovás rapport konstateras det bara allmänt att ett ackordsförfarande är förmånligare för borgenärer än en konkurs. Därför kan man inte använda någon av uppgifterna i de två rapporterna som stöd åt eller motbevis mot stödmottagarens påstående att kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi uppfyllts. |
| --- | --- |

(108)

När det gäller stödmottagarens framlagda sakkunnigrapporter, bör det påpekas att de inte nöjaktigt visar att kriteriet om en privat borgenär i en marknadsekonomi uppfyllts. I synnerhet angav ingen av rapporterna hur de omräkningsfaktorer valts som i några fall var extremt låga. För övrigt avvek slutsatserna i Kochovás rapport mycket från EKORDA:s, och det kan noteras att rapportens syfte inte är klart eller vilken period och vilka skattningar den baseras på. I konkursförvaltare Holovačovás rapport konstateras det bara allmänt att ett ackordsförfarande är förmånligare för borgenärer än en konkurs. Därför kan man inte använda någon av uppgifterna i de två rapporterna som stöd åt eller motbevis mot stödmottagarens påstående att kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi uppfyllts.

| (109) | När det gäller argumenten om konkursförfarandets längd, måste ärendets speciella omständigheter beaktas vid en bedömning av hur konkursförfarandets längd kan påverka en hypotetisk privat borgenärs beslutsprocess. |
| --- | --- |

(109)

När det gäller argumenten om konkursförfarandets längd, måste ärendets speciella omständigheter beaktas vid en bedömning av hur konkursförfarandets längd kan påverka en hypotetisk privat borgenärs beslutsprocess.

| (110) | En annan viktig aspekt på ärendet är att staten i jämförelse med andra borgenärer hade en mycket förmånligare ställning i och med att dess skuld hade stödmottagarens anläggningstillgångar som säkerhet. I målet HAMSA menade domstolen att borgenärer med förmånsrätt är en viktig faktor som måste beaktas vid tillämpningen av kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi (39). Enligt §31.1 e i konkurslagen kan fordringar från en borgenär med förmånsrätt tillgodoses när som helst under konkurrensförfarandet, genom en försäljning av tillgångarna med förmånsrätt. När det därför gäller tillgångar som är skattekontors säkerheter, anser kommissionen att hela konkursförfarandets längd är oväsentlig, om dessa fordringar kan tillgodoses utanför förfarandet. |
| --- | --- |

(110)

En annan viktig aspekt på ärendet är att staten i jämförelse med andra borgenärer hade en mycket förmånligare ställning i och med att dess skuld hade stödmottagarens anläggningstillgångar som säkerhet. I målet HAMSA menade domstolen att borgenärer med förmånsrätt är en viktig faktor som måste beaktas vid tillämpningen av kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi (39). Enligt §31.1 e i konkurslagen kan fordringar från en borgenär med förmånsrätt tillgodoses när som helst under konkurrensförfarandet, genom en försäljning av tillgångarna med förmånsrätt. När det därför gäller tillgångar som är skattekontors säkerheter, anser kommissionen att hela konkursförfarandets längd är oväsentlig, om dessa fordringar kan tillgodoses utanför förfarandet.

| (111) | Även utifrån stödmottagarens värdering av tillgångarna som var säkerhet, kunde skattekontorets fordringar tillgodosetts snabbare genom en försäljning av dessa tillgångar på minst 194 miljoner SKK, som utgör 86 % av borgenärsuppgörelsens föreslagna belopp. Bara om skattekontoret inte hade möjlighet att få ut hela beloppet i ackordsuppgörelsen, borde det ha övervägt om det var gynnsammare att vänta på att ett konkursförfarande skulle avslutas. Dessutom skulle det vid slutbetalningen till borgenärerna erhålla runt 99 % av intäkterna från en försäljning av resterande tillgångar (i sämsta fall 185 miljoner SKK, dvs. om man tillämpar EKORDA:s omräkningsfaktorer, se tabell 4). Det borde stått klart för skattekontoret att den slutligen indrivna skulden skulle blivit mycket högre än ackordets erbjudna belopp och att en väntan bara skulle gällt en liten del av detta belopp. |
| --- | --- |

(111)

Även utifrån stödmottagarens värdering av tillgångarna som var säkerhet, kunde skattekontorets fordringar tillgodosetts snabbare genom en försäljning av dessa tillgångar på minst 194 miljoner SKK, som utgör 86 % av borgenärsuppgörelsens föreslagna belopp. Bara om skattekontoret inte hade möjlighet att få ut hela beloppet i ackordsuppgörelsen, borde det ha övervägt om det var gynnsammare att vänta på att ett konkursförfarande skulle avslutas. Dessutom skulle det vid slutbetalningen till borgenärerna erhålla runt 99 % av intäkterna från en försäljning av resterande tillgångar (i sämsta fall 185 miljoner SKK, dvs. om man tillämpar EKORDA:s omräkningsfaktorer, se tabell 4). Det borde stått klart för skattekontoret att den slutligen indrivna skulden skulle blivit mycket högre än ackordets erbjudna belopp och att en väntan bara skulle gällt en liten del av detta belopp.

| 112) | Man kan därför dra slutsatsen att uppgifterna om konkursförfarandens längd i Slovakien inte väsentligt skulle påverkat en hypotetisk privat borgenärs beslut. |
| --- | --- |

112)

Man kan därför dra slutsatsen att uppgifterna om konkursförfarandens längd i Slovakien inte väsentligt skulle påverkat en hypotetisk privat borgenärs beslut.

| (113) | Dessutom hade stödmottagaren under ackordsförfarandet hur som helst i) ett fåtal borgenärer, och ii) tillgångar med ett högre likvidationsvärde än beloppet som staten godkände vid ackordsförfarandet (av tabell 5 framgår det att intäkterna från en försäljning av tillgångarna utan förmånsrätt borde blivit 241 miljoner SKK). |
| --- | --- |

(113)

Dessutom hade stödmottagaren under ackordsförfarandet hur som helst i) ett fåtal borgenärer, och ii) tillgångar med ett högre likvidationsvärde än beloppet som staten godkände vid ackordsförfarandet (av tabell 5 framgår det att intäkterna från en försäljning av tillgångarna utan förmånsrätt borde blivit 241 miljoner SKK).

| (114) | Beträffande de få borgenärerna deltog bara fem borgenärer i ackordet. Av dessa fem borgenärer var fyra privata, med en andel av den totala skulden på bara 0,6 % (3 797 608 SKK av 644 166 949 SKK), vilket framgår av tabell 2. Staten var den största borgenären med 99,4 % av fordringarnas totalvolym. Dessa omständigheter minskade risken för borgenärstvister väsentligt och även resulterande rättstvister, vilket torde förkortat ett konkursförfarande. |
| --- | --- |

(114)

Beträffande de få borgenärerna deltog bara fem borgenärer i ackordet. Av dessa fem borgenärer var fyra privata, med en andel av den totala skulden på bara 0,6 % (3 797 608 SKK av 644 166 949 SKK), vilket framgår av tabell 2. Staten var den största borgenären med 99,4 % av fordringarnas totalvolym. Dessa omständigheter minskade risken för borgenärstvister väsentligt och även resulterande rättstvister, vilket torde förkortat ett konkursförfarande.

| (115) | När det gäller stödmottagarens argument från Världsbanksrapporten Doing business in 2004, om att konkursförfarandens genomsnittliga längd i Slovakien var 4,8 år, måste det påpekas att rapporten avser allmänna ”indikatorer på företagsavvecklingar”. Dessa mäter totaltiden för att avsluta ett konkursförfarande samt domstolarnas befogenheter vid förfarandet. Längden kan man därför inte strikt ersätta med ett konkursförfarandes genomsnittslängd. De slovakiska myndigheterna hävdade att ett konkursförfarande i detta ärende skulle blivit kortare än genomsnittet (se skäl 60). Detta påstående var särskilt relevant, eftersom förfarandet skulle följa slovakiska rättsregler och praxis vid konkurser. Dessutom var den slovakiska regeringen själv stödmottagarens borgenär. |
| --- | --- |

(115)

När det gäller stödmottagarens argument från Världsbanksrapporten Doing business in 2004, om att konkursförfarandens genomsnittliga längd i Slovakien var 4,8 år, måste det påpekas att rapporten avser allmänna ”indikatorer på företagsavvecklingar”. Dessa mäter totaltiden för att avsluta ett konkursförfarande samt domstolarnas befogenheter vid förfarandet. Längden kan man därför inte strikt ersätta med ett konkursförfarandes genomsnittslängd. De slovakiska myndigheterna hävdade att ett konkursförfarande i detta ärende skulle blivit kortare än genomsnittet (se skäl 60). Detta påstående var särskilt relevant, eftersom förfarandet skulle följa slovakiska rättsregler och praxis vid konkurser. Dessutom var den slovakiska regeringen själv stödmottagarens borgenär.

| (116) | I stödmottagarens framlagda rapporter skilde sig dessutom konkursförfarandenas längd väsentligt och varierade mellan två och drygt sex år (40). De påståenden som stödmottagaren lade fram för kommissionen om konkursförfarandens längd i Slovakien var således allmänt hållna och tog inte hänsyn till omständigheterna i det aktuella fallet. Vissa av dessa påståenden var ungefärliga och delvis olika. |
| --- | --- |

(116)

I stödmottagarens framlagda rapporter skilde sig dessutom konkursförfarandenas längd väsentligt och varierade mellan två och drygt sex år (40). De påståenden som stödmottagaren lade fram för kommissionen om konkursförfarandens längd i Slovakien var således allmänt hållna och tog inte hänsyn till omständigheterna i det aktuella fallet. Vissa av dessa påståenden var ungefärliga och delvis olika.

| (117) | När det gäller det konkreta slovakiska företagsexemplet från samma sektor som stödmottagarens, där konkursförfarandet tog mer än fem år, bör det påpekas att stödmottagaren inte kunde styrka att detta var relevant för dennes ärende och särskilt om nämnda företag befann sig i en (mycket) snarlik rättslig och faktisk situation (41). Att stödmottagaren hade en enda stor borgenär med förmånlig ställning – staten – och stora tillgångar av betydande värde skulle ha gjort att konkursförfarandet kunnat avslutas relativt snabbt och den störste borgenären – staten – borde ha föredragit den lösningen. |
| --- | --- |

(117)

När det gäller det konkreta slovakiska företagsexemplet från samma sektor som stödmottagarens, där konkursförfarandet tog mer än fem år, bör det påpekas att stödmottagaren inte kunde styrka att detta var relevant för dennes ärende och särskilt om nämnda företag befann sig i en (mycket) snarlik rättslig och faktisk situation (41). Att stödmottagaren hade en enda stor borgenär med förmånlig ställning – staten – och stora tillgångar av betydande värde skulle ha gjort att konkursförfarandet kunnat avslutas relativt snabbt och den störste borgenären – staten – borde ha föredragit den lösningen.

| (118) | Om man slutligen antar att konkursförfarandet skulle tagit fyra till fem år som mottagaren hävdar, skulle skillnaden mellan det sannolikt indrivna beloppet och det överenskomna ackordsbeloppet blivit så stor, att förfarandets längd inte skulle varit så viktig för en privat borgenär vid beslutet om att acceptera ackordet i fråga. Utgår man från en diskonteringsränta på 5,14 % (42), uppgår nuvärdet av framtida penningflöden på 356,7 miljoner SKK redan efter fem år till 277,6 miljoner SKK, dvs. betydligt mer än det överenskomna ackordsbeloppet. I så fall skulle konkursen behöva ta mer än nio år för att nuvärdet skulle understiga det överenskomna ackordsbeloppet. Ingen privat aktör på marknaden skulle uppfatta ett så långt konkursförfarande som sannolikt. Dessutom skulle nuvärdet av alla belopp som skulle återvinnas bli ännu lägre, eftersom en betydande del av skulden sannolikt skulle betalats redan tidigare genom försäljning av tillgångarna med förmånsrätt (se skäl 111). |
| --- | --- |

(118)

Om man slutligen antar att konkursförfarandet skulle tagit fyra till fem år som mottagaren hävdar, skulle skillnaden mellan det sannolikt indrivna beloppet och det överenskomna ackordsbeloppet blivit så stor, att förfarandets längd inte skulle varit så viktig för en privat borgenär vid beslutet om att acceptera ackordet i fråga. Utgår man från en diskonteringsränta på 5,14 % (42), uppgår nuvärdet av framtida penningflöden på 356,7 miljoner SKK redan efter fem år till 277,6 miljoner SKK, dvs. betydligt mer än det överenskomna ackordsbeloppet. I så fall skulle konkursen behöva ta mer än nio år för att nuvärdet skulle understiga det överenskomna ackordsbeloppet. Ingen privat aktör på marknaden skulle uppfatta ett så långt konkursförfarande som sannolikt. Dessutom skulle nuvärdet av alla belopp som skulle återvinnas bli ännu lägre, eftersom en betydande del av skulden sannolikt skulle betalats redan tidigare genom försäljning av tillgångarna med förmånsrätt (se skäl 111).

| (119) | Med tillgängliga uppgifter kan man dra slutsatsen att en privat borgenär inte skulle tillstyrkt ett ackord på sådana villkor som skattekontoret här accepterade. Då skattekontorets fordringar kunde tillgodoses separat under hela konkursförfarandet och det dessutom skulle erhållit 99 % av intäkterna som betalades till borgenärerna (p.g.a. storleken på dess fordringar i förhållande till övriga borgenärer), kan slutsatsen dras att nästan alla konkursförfarandets intäkter skulle tillfallit skattekontoret och att dessa som nämnts skulle överstigit beloppet enligt borgenärernas ackordsuppgörelse. |
| --- | --- |

(119)

Med tillgängliga uppgifter kan man dra slutsatsen att en privat borgenär inte skulle tillstyrkt ett ackord på sådana villkor som skattekontoret här accepterade. Då skattekontorets fordringar kunde tillgodoses separat under hela konkursförfarandet och det dessutom skulle erhållit 99 % av intäkterna som betalades till borgenärerna (p.g.a. storleken på dess fordringar i förhållande till övriga borgenärer), kan slutsatsen dras att nästan alla konkursförfarandets intäkter skulle tillfallit skattekontoret och att dessa som nämnts skulle överstigit beloppet enligt borgenärernas ackordsuppgörelse.

2.2   Ackordsförfarandet jämfört med skatteindrivning

| (120) | Till skillnad från privata borgenärer hade skattekontoret rätt att tillgripa skatteindrivning, som skulle ha inneburit en försäljning av fast egendom, maskiner och utrustning eller av hela företaget. Enligt i skäl 82 angiven praxis framfördes inga bevis på att skattekontoret skulle ha övervägt ett sådant agerande och dragit slutsatsen att det skulle varit mindre gynnsamt än ackordsuppgörelsen. |
| --- | --- |

(120)

Till skillnad från privata borgenärer hade skattekontoret rätt att tillgripa skatteindrivning, som skulle ha inneburit en försäljning av fast egendom, maskiner och utrustning eller av hela företaget. Enligt i skäl 82 angiven praxis framfördes inga bevis på att skattekontoret skulle ha övervägt ett sådant agerande och dragit slutsatsen att det skulle varit mindre gynnsamt än ackordsuppgörelsen.

| (121) | Kommissionen anser inte stödmottagarens argument vara relevant om att ett ackordsförfarande skulle skydda företaget från skatteindrivning. De slovakiska myndigheterna bekräftade att en skatteindrivning var ett möjligt alternativ för skattekontoret, antingen före ackordsförfarandet eller sedan skattekontoret lagt in veto mot det föreslagna ackordsförfarandet. Denna möjlighet måste därför granskas i samband med kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi. Stödmottagaren jämför inte det föreslagna ackordsförfarandet med det möjliga resultatet av en skatteindrivning. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen anser inte stödmottagarens argument vara relevant om att ett ackordsförfarande skulle skydda företaget från skatteindrivning. De slovakiska myndigheterna bekräftade att en skatteindrivning var ett möjligt alternativ för skattekontoret, antingen före ackordsförfarandet eller sedan skattekontoret lagt in veto mot det föreslagna ackordsförfarandet. Denna möjlighet måste därför granskas i samband med kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi. Stödmottagaren jämför inte det föreslagna ackordsförfarandet med det möjliga resultatet av en skatteindrivning.

| (122) | I sin analys utgår kommissionen från de uppgifter stödmottagaren och de slovakiska myndigheterna lämnat. Det bör här nämnas att de slovakiska myndigheterna bekräftat att skattekontorets säkerhet uppgick till 397 miljoner SKK, vilket också angavs i beslutet om att inleda det formella förfarandet. Beloppet sägs ha verifierats i stödmottagarens bokföring. Stödmottagaren anger å andra sidan att värdet av de tillgångar som ställdes som säkerhet i ”sakkunnigpriser” uppgår till 194 miljoner SKK (se skäl 22). Även om kommissionen inte behöver fastställa vilken uppgift som är korrekt, kan följande slutsatser dras. |
| --- | --- |

(122)

I sin analys utgår kommissionen från de uppgifter stödmottagaren och de slovakiska myndigheterna lämnat. Det bör här nämnas att de slovakiska myndigheterna bekräftat att skattekontorets säkerhet uppgick till 397 miljoner SKK, vilket också angavs i beslutet om att inleda det formella förfarandet. Beloppet sägs ha verifierats i stödmottagarens bokföring. Stödmottagaren anger å andra sidan att värdet av de tillgångar som ställdes som säkerhet i ”sakkunnigpriser” uppgår till 194 miljoner SKK (se skäl 22). Även om kommissionen inte behöver fastställa vilken uppgift som är korrekt, kan följande slutsatser dras.

| (123) | För det första var säkerheten motvärdet av stödmottagarens skatteskuld vid uppskov, vilket föreskrivs i skatteförvaltningslagen. I ett sakkunnigutlåtande som stödmottagaren lämnat in sägs att värdet av stödmottagarens tillgångar i praktiken bara motsvarade hälften av säkerheten, vilket i så fall innebär att säkerheterna som staten kräver vid uppskov inte var tillräckliga. Det skatteuppskov som skattekontoret godkände mellan november 2002 och november 2003 och som totalt gällde 477 miljoner SKK uppfyllde alltså med all sannolikhet inte kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi. I just detta fall behöver kommissionen inte heller fastställa om åtgärderna innebär ett statligt stöd. Om de föregående skatteuppskoven emellertid innebar ett statligt stöd, kan man inte längre hänvisa till kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi när skulder efter uppskov senare (delvis) skrivs av. |
| --- | --- |

(123)

För det första var säkerheten motvärdet av stödmottagarens skatteskuld vid uppskov, vilket föreskrivs i skatteförvaltningslagen. I ett sakkunnigutlåtande som stödmottagaren lämnat in sägs att värdet av stödmottagarens tillgångar i praktiken bara motsvarade hälften av säkerheten, vilket i så fall innebär att säkerheterna som staten kräver vid uppskov inte var tillräckliga. Det skatteuppskov som skattekontoret godkände mellan november 2002 och november 2003 och som totalt gällde 477 miljoner SKK uppfyllde alltså med all sannolikhet inte kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi. I just detta fall behöver kommissionen inte heller fastställa om åtgärderna innebär ett statligt stöd. Om de föregående skatteuppskoven emellertid innebar ett statligt stöd, kan man inte längre hänvisa till kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi när skulder efter uppskov senare (delvis) skrivs av.

| (124) | För det andra skulle en borgenär i en marknadsekonomi om så varit möjligt föredragit en skatteindrivning framför ackordsförfarandet, också om man vid beräkningen av intäkterna från en sådan utgår från stödmottagarens angivna lägre värden. |
| --- | --- |

(124)

För det andra skulle en borgenär i en marknadsekonomi om så varit möjligt föredragit en skatteindrivning framför ackordsförfarandet, också om man vid beräkningen av intäkterna från en sådan utgår från stödmottagarens angivna lägre värden.

| (125) | Vid en skatteindrivning kan skattekontoret direkt sälja gäldenärens tillgångar (fordringar och andra omsättningstillgångar, lösöre, fast egendom). När skattekontoret röstade för ett ackordsförfarande, hade stödmottagaren lager på 43 miljoner SKK, indrivningsbara fordringar på drygt 37 miljoner SKK och kassatillgångar på 161 miljoner SKK (se skäl 5). Nämnas bör att bara omsättningstillgångarna (241 miljoner SKK, 6,3 miljoner euro) (43) skulle ha överskridit intäkterna från ackordsförfarandet (224,3 miljoner SKK, 5,93 miljoner euro). Utöver omsättningstillgångarna hade stödmottagaren också andra tillgångar, som uppgick till drygt 194 miljoner SKK. |
| --- | --- |

(125)

Vid en skatteindrivning kan skattekontoret direkt sälja gäldenärens tillgångar (fordringar och andra omsättningstillgångar, lösöre, fast egendom). När skattekontoret röstade för ett ackordsförfarande, hade stödmottagaren lager på 43 miljoner SKK, indrivningsbara fordringar på drygt 37 miljoner SKK och kassatillgångar på 161 miljoner SKK (se skäl 5). Nämnas bör att bara omsättningstillgångarna (241 miljoner SKK, 6,3 miljoner euro) (43) skulle ha överskridit intäkterna från ackordsförfarandet (224,3 miljoner SKK, 5,93 miljoner euro). Utöver omsättningstillgångarna hade stödmottagaren också andra tillgångar, som uppgick till drygt 194 miljoner SKK.

| (126) | En skatteindrivning skulle dessutom inte ha inneburit några administrativa avgifter, som däremot krävs vid ett konkursförfarande. Det är ett förfarande som skattekontoret själv inleder och handlägger, varför det också kan förutsättas ske snabbt. |
| --- | --- |

(126)

En skatteindrivning skulle dessutom inte ha inneburit några administrativa avgifter, som däremot krävs vid ett konkursförfarande. Det är ett förfarande som skattekontoret själv inleder och handlägger, varför det också kan förutsättas ske snabbt.

| (127) | Kommissionen drar därför slutsatsen att en skatteindrivning av stödmottagarens tillgångar skulle gett större intäkter än ackordet. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen drar därför slutsatsen att en skatteindrivning av stödmottagarens tillgångar skulle gett större intäkter än ackordet.

2.3   Ytterligare omständigheter

| (128) | Kommissionen uppmärksammar den av de slovakiska myndigheterna framlagda skrivelse som skattedirektören på slovakiska skattemyndigheten skickade till direktören på skattekontoret (se skäl 63). Denna skrivelse är ett klart bevis på att slovakiska skattemyndigheten (som tidigare haft direktkontakter med stödmottagaren) var emot ackordsförslaget och anmodade det lokala skattekontoret att inte rösta för det. Skälet som angavs i skrivelsen var att ackordsförslaget ”inte var förmånligt” för staten. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen uppmärksammar den av de slovakiska myndigheterna framlagda skrivelse som skattedirektören på slovakiska skattemyndigheten skickade till direktören på skattekontoret (se skäl 63). Denna skrivelse är ett klart bevis på att slovakiska skattemyndigheten (som tidigare haft direktkontakter med stödmottagaren) var emot ackordsförslaget och anmodade det lokala skattekontoret att inte rösta för det. Skälet som angavs i skrivelsen var att ackordsförslaget ”inte var förmånligt” för staten.

| (129) | De slovakiska myndigheterna visar också på att finansministeriet i början av 2004 klart hade instruerat skattekontoren att inte acceptera uppgörelser med förslag om avskrivning av skattekontorens fordringar (44). Detta politiska beslut utfärdades i samband med den ändring av skatteförvaltningslagen av den 1 januari 2004 som syftade till striktare skatteuppbörd. |
| --- | --- |

(129)

De slovakiska myndigheterna visar också på att finansministeriet i början av 2004 klart hade instruerat skattekontoren att inte acceptera uppgörelser med förslag om avskrivning av skattekontorens fordringar (44). Detta politiska beslut utfärdades i samband med den ändring av skatteförvaltningslagen av den 1 januari 2004 som syftade till striktare skatteuppbörd.

| (130) | Det bör vidare nämnas att skattekontoret självt överklagade uppgörelsen redan den 2 augusti 2004, dvs. inte ens en månad efter sitt samtycke till denna. |
| --- | --- |

(130)

Det bör vidare nämnas att skattekontoret självt överklagade uppgörelsen redan den 2 augusti 2004, dvs. inte ens en månad efter sitt samtycke till denna.

| (131) | Stödmottagaren har anfört att skattekontoret uttryckligen samtyckte till en uppgörelse, innan denne inledde förfarandet. Kommissionen anser att det bevismaterial stödmottagaren lagt fram pekar på motsatsen. I en skrivelse av den 3 februari 2004 skriver direktören på skattekontoret att även om han i princip inte är emot ett ackordsförfarande, kan han inte gå med på stödmottagarens förslag om en uppgörelse om att 35 % av skulden betalas. |
| --- | --- |

(131)

Stödmottagaren har anfört att skattekontoret uttryckligen samtyckte till en uppgörelse, innan denne inledde förfarandet. Kommissionen anser att det bevismaterial stödmottagaren lagt fram pekar på motsatsen. I en skrivelse av den 3 februari 2004 skriver direktören på skattekontoret att även om han i princip inte är emot ett ackordsförfarande, kan han inte gå med på stödmottagarens förslag om en uppgörelse om att 35 % av skulden betalas.

| (132) | Därför kan kommissionen bara dra slutsatsen att de slovakiska myndigheterna var emot stödmottagarens ackordsförslag. De var det redan innan ackordsförfarandet inleddes den 8 mars 2004, före fordringsägarnas omröstning den 9 juli 2004 och efter domstolens godkännande av ackordet. |
| --- | --- |

(132)

Därför kan kommissionen bara dra slutsatsen att de slovakiska myndigheterna var emot stödmottagarens ackordsförslag. De var det redan innan ackordsförfarandet inleddes den 8 mars 2004, före fordringsägarnas omröstning den 9 juli 2004 och efter domstolens godkännande av ackordet.

| (133) | Stödmottagaren har påpekat att långsiktiga aspekter bör beaktas, exempelvis statens framtida skatteintäkter (se skäl 52). |
| --- | --- |

(133)

Stödmottagaren har påpekat att långsiktiga aspekter bör beaktas, exempelvis statens framtida skatteintäkter (se skäl 52).

| (134) | För det första bör det här framhållas att kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi skiljer sig från kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. En privat investerare i en marknadsekonomi kan besluta att inleda en affärsrelation med ett företag, och styrs då av det långsiktiga strategiska perspektivet om rimlig avkastning på sin investering (45). En ”borgenär i en marknadsekonomi” har däremot redan en affärsrelation eller offentligrättslig relation till företaget på obestånd och kommer att försöka utverka en återbetalning av skulder (46) med bästa möjliga ränta och betalningsterminer. En hypotetisk borgenär i en marknadsekonomi kommer därför att ha andra motiv än en privat investerare i en marknadsekonomi. I rättspraxisen har därför olika kriterier tagits fram för dessa två situationer. |
| --- | --- |

(134)

För det första bör det här framhållas att kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi skiljer sig från kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. En privat investerare i en marknadsekonomi kan besluta att inleda en affärsrelation med ett företag, och styrs då av det långsiktiga strategiska perspektivet om rimlig avkastning på sin investering (45). En ”borgenär i en marknadsekonomi” har däremot redan en affärsrelation eller offentligrättslig relation till företaget på obestånd och kommer att försöka utverka en återbetalning av skulder (46) med bästa möjliga ränta och betalningsterminer. En hypotetisk borgenär i en marknadsekonomi kommer därför att ha andra motiv än en privat investerare i en marknadsekonomi. I rättspraxisen har därför olika kriterier tagits fram för dessa två situationer.

| (135) | När det för det andra gäller analogin med en leverantör, är det viktigt att uppmärksamma att en sådan borgenärs fordringar och statens fordringar är fundamentalt olika. Eftersom en leverantörs relationer till ett företag på obestånd helt baseras på avtal, kan en leverantör bevisligen drabbas om denne förlorar kunden. Om företaget på obestånd avvecklas eller säljs, kommer leverantören att tvingas hitta en ny kund eller ingå avtal med den nye ägaren. Riskerna är större, om leverantören är väsentligt beroende av företaget på obestånd. En sådan leverantör kommer givetvis att tänka på framtida konsekvenser. Däremot kommer statens relationer till ett företag på obestånd att baseras på offentlig rätt och kommer därför inte att vara beroende av parternas vilja. Varje ny ägare av det avvecklade företagets tillgångar blir automatiskt skattskyldig. Dessutom är staten aldrig beroende av en enskild skattebetalare. Avslutningsvis är det viktigaste argumentet att staten vid skatteuppbörd aldrig styrs av vinsthänsyn och inte agerar affärsmässigt eller med affärsmässiga hänsyn. Den anförda analogin är därför inte relevant. |
| --- | --- |

(135)

När det för det andra gäller analogin med en leverantör, är det viktigt att uppmärksamma att en sådan borgenärs fordringar och statens fordringar är fundamentalt olika. Eftersom en leverantörs relationer till ett företag på obestånd helt baseras på avtal, kan en leverantör bevisligen drabbas om denne förlorar kunden. Om företaget på obestånd avvecklas eller säljs, kommer leverantören att tvingas hitta en ny kund eller ingå avtal med den nye ägaren. Riskerna är större, om leverantören är väsentligt beroende av företaget på obestånd. En sådan leverantör kommer givetvis att tänka på framtida konsekvenser. Däremot kommer statens relationer till ett företag på obestånd att baseras på offentlig rätt och kommer därför inte att vara beroende av parternas vilja. Varje ny ägare av det avvecklade företagets tillgångar blir automatiskt skattskyldig. Dessutom är staten aldrig beroende av en enskild skattebetalare. Avslutningsvis är det viktigaste argumentet att staten vid skatteuppbörd aldrig styrs av vinsthänsyn och inte agerar affärsmässigt eller med affärsmässiga hänsyn. Den anförda analogin är därför inte relevant.

| (136) | Kommissionen anser att statens situation i detta fall inte kan jämföras med en hypotetisk privat investerares situation i en marknadsekonomi eller med en hypotetisk beroende borgenärs situation i en marknadsekonomi. I vilket fall kan framtida förlorade skatteintäkter inte beaktas vid tillämpningen av kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi (47). |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen anser att statens situation i detta fall inte kan jämföras med en hypotetisk privat investerares situation i en marknadsekonomi eller med en hypotetisk beroende borgenärs situation i en marknadsekonomi. I vilket fall kan framtida förlorade skatteintäkter inte beaktas vid tillämpningen av kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi (47).

| (137) | Av stödmottagarens lämnade skatteöversikt framgår att huvuddelen av de skatter denne betalade från 1995 var indirekta skatter (punktskatter och mervärdesskatt). Eftersom sådana skatter betalas av slutkonsumenterna, skulle en avveckling av stödmottagaren inte påverka uppbörden, då konsumenterna skulle fortsätta att köpa beskattade produkter från andra producenter (i detta fall främst spritbaserade drycker och sprit). Stödmottagarens argument om betydande förlorade skatteintäkter i framtiden är därför inte trovärdigt. |
| --- | --- |

(137)

Av stödmottagarens lämnade skatteöversikt framgår att huvuddelen av de skatter denne betalade från 1995 var indirekta skatter (punktskatter och mervärdesskatt). Eftersom sådana skatter betalas av slutkonsumenterna, skulle en avveckling av stödmottagaren inte påverka uppbörden, då konsumenterna skulle fortsätta att köpa beskattade produkter från andra producenter (i detta fall främst spritbaserade drycker och sprit). Stödmottagarens argument om betydande förlorade skatteintäkter i framtiden är därför inte trovärdigt.

| (138) | Kommissionen drar slutsatsen att ingen av de ytterligare omständigheter som stödmottagaren anfört pekar på att de skulle påverkat en hypotetisk privat borgenärs handlande. Inget i detta avsnitt påverkar alltså kommissionens bedömning i avsnitt 2.1 eller 2.2 av ett sådant handlande. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen drar slutsatsen att ingen av de ytterligare omständigheter som stödmottagaren anfört pekar på att de skulle påverkat en hypotetisk privat borgenärs handlande. Inget i detta avsnitt påverkar alltså kommissionens bedömning i avsnitt 2.1 eller 2.2 av ett sådant handlande.

2.4   Slutsats

| (139) | På grundval av denna bevisning anser kommissionen att kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi i detta fall inte har uppfyllts, utan att staten gav stödmottagaren en fördel som denne inte kunnat erhålla på marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(139)

På grundval av denna bevisning anser kommissionen att kriteriet om en borgenär i en marknadsekonomi i detta fall inte har uppfyllts, utan att staten gav stödmottagaren en fördel som denne inte kunnat erhålla på marknadsvillkor.

| (140) | Kommissionen har därför dragit slutsatsen att den av det lokala skattekontoret godkända skuldavskrivningen vid ackordet utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen har därför dragit slutsatsen att den av det lokala skattekontoret godkända skuldavskrivningen vid ackordet utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

3.   STÖDETS FÖRENLIGHET: UNDANTAG ENLIGT ARTIKEL 107.3 I EUF-FÖRDRAGET

| (141) | Åtgärdens huvudsyfte är att stödja ett företag i svårigheter. I sådana fall kan undantaget enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget tillämpas, där statligt stöd tillåts för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, om det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset och om vissa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(141)

Åtgärdens huvudsyfte är att stödja ett företag i svårigheter. I sådana fall kan undantaget enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget tillämpas, där statligt stöd tillåts för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, om det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset och om vissa villkor är uppfyllda.

| (142) | Mot bakgrund av stödmottagarens produktionsprofil granskade kommissionen, om de särskilda reglerna för jordbrukssektorn var tillämpliga i detta fall. Utifrån de slovakiska myndigheternas upplysningar om stödmottagarens omsättning drog kommissionen i sitt beslut om att inleda det formella förfarandet slutsatsen att flertalet av stödmottagarens produkter inte var förtecknade i bilaga I till EUF-fördraget, varför de allmänna reglerna om statligt stöd var tillämpliga på dem. |
| --- | --- |

(142)

Mot bakgrund av stödmottagarens produktionsprofil granskade kommissionen, om de särskilda reglerna för jordbrukssektorn var tillämpliga i detta fall. Utifrån de slovakiska myndigheternas upplysningar om stödmottagarens omsättning drog kommissionen i sitt beslut om att inleda det formella förfarandet slutsatsen att flertalet av stödmottagarens produkter inte var förtecknade i bilaga I till EUF-fördraget, varför de allmänna reglerna om statligt stöd var tillämpliga på dem.

| (143) | I sina synpunkter på beslutet om att inleda det formella förfarandet invände stödmottagaren mot de slovakiska myndigheternas upplysningar om dennes omsättning (se tabell 1). Denne invände dock inte mot kommissionens beslut om att vid sin bedömning utgå från de allmänna reglerna om statligt stöd. Utan hänsyn till om stödmottagarens uppgifter var korrekta (48), granskade kommissionen huruvida ovannämnda slutsats håller mot bakgrund av nya uppgifter. Kommissionen drog slutsatsen att stödmottagarens omsättning avser produkter som inte är förtecknade i bilaga I till EUF-fördraget. Därför omfattas de av de allmänna reglerna om statligt stöd och inte av sektorsreglerna. |
| --- | --- |

(143)

I sina synpunkter på beslutet om att inleda det formella förfarandet invände stödmottagaren mot de slovakiska myndigheternas upplysningar om dennes omsättning (se tabell 1). Denne invände dock inte mot kommissionens beslut om att vid sin bedömning utgå från de allmänna reglerna om statligt stöd. Utan hänsyn till om stödmottagarens uppgifter var korrekta (48), granskade kommissionen huruvida ovannämnda slutsats håller mot bakgrund av nya uppgifter. Kommissionen drog slutsatsen att stödmottagarens omsättning avser produkter som inte är förtecknade i bilaga I till EUF-fördraget. Därför omfattas de av de allmänna reglerna om statligt stöd och inte av sektorsreglerna.

| (144) | Stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter regleras av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (49) (nedan kallade de nya riktlinjerna), som ersätter de tidigare riktlinjerna från 1999 (50) (nedan kallade riktlinjerna från 1999). |
| --- | --- |

(144)

Stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter regleras av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (49) (nedan kallade de nya riktlinjerna), som ersätter de tidigare riktlinjerna från 1999 (50) (nedan kallade riktlinjerna från 1999).

| (145) | I de nya riktlinjernas övergångsregler föreskrivs att de senare ska tillämpas på granskning av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande (olagligt stöd). Detta gäller om stödet eller en del av det beviljades efter den 1 oktober 2004, alltså efter det att de nya riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (punkt 104 första stycket). Om det olagliga stödet emellertid beviljades före den 1 oktober 2004, ska granskningen företas på grundval av de riktlinjer som var tillämpliga när stödet beviljades (punkt 104 andra stycket). |
| --- | --- |

(145)

I de nya riktlinjernas övergångsregler föreskrivs att de senare ska tillämpas på granskning av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande (olagligt stöd). Detta gäller om stödet eller en del av det beviljades efter den 1 oktober 2004, alltså efter det att de nya riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (punkt 104 första stycket). Om det olagliga stödet emellertid beviljades före den 1 oktober 2004, ska granskningen företas på grundval av de riktlinjer som var tillämpliga när stödet beviljades (punkt 104 andra stycket).

| (146) | Påpekas bör att skattekontoret godkände uppgörelsen den 9 juli 2004, med ikraftträdande den 23 juli 2004. Detta innebär att det olagliga stödet beviljades före den 1 oktober 2004. Därför var riktlinjerna från 1999 tillämpliga vid den tidpunkt då stödet beviljades. |
| --- | --- |

(146)

Påpekas bör att skattekontoret godkände uppgörelsen den 9 juli 2004, med ikraftträdande den 23 juli 2004. Detta innebär att det olagliga stödet beviljades före den 1 oktober 2004. Därför var riktlinjerna från 1999 tillämpliga vid den tidpunkt då stödet beviljades.

| (147) | Påpekas bör att stödmottagaren är ett medelstort företag enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (51). |
| --- | --- |

(147)

Påpekas bör att stödmottagaren är ett medelstort företag enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (51).

3.1   Företagets stödberättigande

| (148) | Enligt punkt 5 c i riktlinjerna från 1999 anses ett företag befinna sig i svårigheter, om det uppfyller villkoren i nationell lagstiftning för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande. |
| --- | --- |

(148)

Enligt punkt 5 c i riktlinjerna från 1999 anses ett företag befinna sig i svårigheter, om det uppfyller villkoren i nationell lagstiftning för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande.

| (149) | Stödmottagaren deltog i ett ackordsförfarande, som enligt definitionen i konkurslagen bara kan tillämpas på företag på obestånd. Företaget är alltså berättigat till stöd till undsättning och omstrukturering. |
| --- | --- |

(149)

Stödmottagaren deltog i ett ackordsförfarande, som enligt definitionen i konkurslagen bara kan tillämpas på företag på obestånd. Företaget är alltså berättigat till stöd till undsättning och omstrukturering.

3.2   Undsättningsstöd

| (150) | Den omtvistade åtgärden beskrevs av de slovakiska myndigheterna som undsättningsstöd. I enlighet med riktlinjerna från 1999 tvivlade kommissionen på att stödet var förenligt med villkoren för ett undsättningsstöd. Skälen redovisas i avsnitt III. |
| --- | --- |

(150)

Den omtvistade åtgärden beskrevs av de slovakiska myndigheterna som undsättningsstöd. I enlighet med riktlinjerna från 1999 tvivlade kommissionen på att stödet var förenligt med villkoren för ett undsättningsstöd. Skälen redovisas i avsnitt III.

| (151) | Varken de slovakiska myndigheterna eller stödmottagaren reste invändningar mot dessa tvivel. Inte heller lämnades någon ny bevisning in till kommissionen. |
| --- | --- |

(151)

Varken de slovakiska myndigheterna eller stödmottagaren reste invändningar mot dessa tvivel. Inte heller lämnades någon ny bevisning in till kommissionen.

| (152) | Eftersom tvivlen inte har undanröjts, drar kommissionen slutsatsen att stödet inte uppfyller villkoren för undsättningsstöd enligt riktlinjerna från 1999. |
| --- | --- |

(152)

Eftersom tvivlen inte har undanröjts, drar kommissionen slutsatsen att stödet inte uppfyller villkoren för undsättningsstöd enligt riktlinjerna från 1999.

3.3   Omstruktureringsstöd

| (153) | Kommissionen uttryckte tvivel om att stödet skulle vara förenligt med omstruktureringsstöd enligt riktlinjerna från 1999. Skälen redovisas i avsnitt III. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen uttryckte tvivel om att stödet skulle vara förenligt med omstruktureringsstöd enligt riktlinjerna från 1999. Skälen redovisas i avsnitt III.

| (154) | Kommissionen konstaterar att de slovakiska myndigheterna, som ska bevisa att det statliga stödet är förenligt med den inre marknaden, inte lämnat in någon ny bevisning beträffande denna slutsats. Kommissionen har tagit vederbörlig hänsyn till stödmottagarens synpunkter. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen konstaterar att de slovakiska myndigheterna, som ska bevisa att det statliga stödet är förenligt med den inre marknaden, inte lämnat in någon ny bevisning beträffande denna slutsats. Kommissionen har tagit vederbörlig hänsyn till stödmottagarens synpunkter.

3.3.1   Återställande av långsiktig lönsamhet

| (155) | Enligt riktlinjerna från 1999 ska omstruktureringsstöd förutsätta en realistisk och enhetlig omstruktureringsplan som syftar till att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. Medlemsstaten ska förbinda sig att följa planen, som måste godkännas av kommissionen. Kan företaget inte genomföra planen, betraktas detta som missbruk av stödet. |
| --- | --- |

(155)

Enligt riktlinjerna från 1999 ska omstruktureringsstöd förutsätta en realistisk och enhetlig omstruktureringsplan som syftar till att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. Medlemsstaten ska förbinda sig att följa planen, som måste godkännas av kommissionen. Kan företaget inte genomföra planen, betraktas detta som missbruk av stödet.

| (156) | Omstruktureringsplanen ska göra det möjligt att återställa den långsiktiga lönsamheten inom rimlig tid och utifrån realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten. I omstruktureringsplanen ska de omständigheter beskrivas som ledde till att företaget hamnade i svårigheter och lämpliga åtgärder ska anges för att lösa dessa problem. Omstruktureringen får inte begränsa sig till ett finansiellt stöd i syfte att återbetala lån och överbrygga tidigare förluster, utan att frågan om orsakerna till dessa förluster utreds. |
| --- | --- |

(156)

Omstruktureringsplanen ska göra det möjligt att återställa den långsiktiga lönsamheten inom rimlig tid och utifrån realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten. I omstruktureringsplanen ska de omständigheter beskrivas som ledde till att företaget hamnade i svårigheter och lämpliga åtgärder ska anges för att lösa dessa problem. Omstruktureringen får inte begränsa sig till ett finansiellt stöd i syfte att återbetala lån och överbrygga tidigare förluster, utan att frågan om orsakerna till dessa förluster utreds.

| (157) | För företag i stödområden samt små och medelstora företag föreskrivs i riktlinjerna från 1999 att bidragsvillkoren ska vara mindre strikta i fråga om uppvägande åtgärder och övervakningsrapporter. Dessa omständigheter befriar dock inte sådana företag från kravet på att utarbeta en omstruktureringsplan eller medlemsstaterna från förpliktelsen att bara ge stöd till en omstrukturering om en omstruktureringsplan genomförs. |
| --- | --- |

(157)

För företag i stödområden samt små och medelstora företag föreskrivs i riktlinjerna från 1999 att bidragsvillkoren ska vara mindre strikta i fråga om uppvägande åtgärder och övervakningsrapporter. Dessa omständigheter befriar dock inte sådana företag från kravet på att utarbeta en omstruktureringsplan eller medlemsstaterna från förpliktelsen att bara ge stöd till en omstrukturering om en omstruktureringsplan genomförs.

| (158) | Sedan det formella granskningsförfarandet inleddes bekräftade de slovakiska myndigheterna att den omstruktureringsplan som stödmottagaren skulle utarbeta för att ackordsförfarandet skulle kunna inledas bara hade granskats av den berörda domstolen, dvs. inte av den myndighet som beviljade stödet. De bekräftade också att varken domstolen eller skattekontoret övervakat genomförandet av planen. |
| --- | --- |

(158)

Sedan det formella granskningsförfarandet inleddes bekräftade de slovakiska myndigheterna att den omstruktureringsplan som stödmottagaren skulle utarbeta för att ackordsförfarandet skulle kunna inledas bara hade granskats av den berörda domstolen, dvs. inte av den myndighet som beviljade stödet. De bekräftade också att varken domstolen eller skattekontoret övervakat genomförandet av planen.

| (159) | I motsats till detta påstående hävdade stödmottagaren att skattekontoret granskat verksamhetsplanens möjligheter att återställa den långsiktiga lönsamheten redan före godkännandet av ackordsuppgörelsen. Detta påstående styrktes dock inte. |
| --- | --- |

(159)

I motsats till detta påstående hävdade stödmottagaren att skattekontoret granskat verksamhetsplanens möjligheter att återställa den långsiktiga lönsamheten redan före godkännandet av ackordsuppgörelsen. Detta påstående styrktes dock inte.

| (160) | Denne hävdade vidare att avsaknaden av en formell omstruktureringsplan är irrelevant om kommissionen granskar stödet i efterhand, eftersom den då kan bedöma om stödmottagaren verkligen blivit bärkraftig. Enligt stödmottagaren kan en formell omstruktureringsplan bara krävas i samband med en förhandsbedömning och bara en sådan bedömning omfattas av riktlinjerna från 1999. |
| --- | --- |

(160)

Denne hävdade vidare att avsaknaden av en formell omstruktureringsplan är irrelevant om kommissionen granskar stödet i efterhand, eftersom den då kan bedöma om stödmottagaren verkligen blivit bärkraftig. Enligt stödmottagaren kan en formell omstruktureringsplan bara krävas i samband med en förhandsbedömning och bara en sådan bedömning omfattas av riktlinjerna från 1999.

| (161) | Denna argumentation är inte korrekt. Riktlinjerna från 1999 omfattar både bedömning av s.k. förenlighet och av olagligt stöd. En bedömning förutsätter alltid att omstruktureringsstödet är knutet till en genomförbar omstruktureringsplan. Kommissionen ska göra en bedömning på grundval av uppgifter som är tillgängliga när stödet beviljades. |
| --- | --- |

(161)

Denna argumentation är inte korrekt. Riktlinjerna från 1999 omfattar både bedömning av s.k. förenlighet och av olagligt stöd. En bedömning förutsätter alltid att omstruktureringsstödet är knutet till en genomförbar omstruktureringsplan. Kommissionen ska göra en bedömning på grundval av uppgifter som är tillgängliga när stödet beviljades.

| (162) | Slutsatsen kan dras att skattekontoret som bidragsgivare inte hade tillfälle att utvärdera en omstruktureringsplan och villkora avskrivningen av sina fordringar till dess genomförande, övervakat i vederbörlig ordning. Därmed uppfylldes inte det första formella villkoret, som är helt tillämpligt även på en bedömning i efterhand. |
| --- | --- |

(162)

Slutsatsen kan dras att skattekontoret som bidragsgivare inte hade tillfälle att utvärdera en omstruktureringsplan och villkora avskrivningen av sina fordringar till dess genomförande, övervakat i vederbörlig ordning. Därmed uppfylldes inte det första formella villkoret, som är helt tillämpligt även på en bedömning i efterhand.

| (163) | När det gäller verksamhetsplanens innehåll, lämnade de slovakiska myndigheterna inga uppgifter som skulle ha undanröjt kommissionens tvivel om att denna plan faktiskt var en sådan omstruktureringsplan som föreskrivs i riktlinjerna från 1999. |
| --- | --- |

(163)

När det gäller verksamhetsplanens innehåll, lämnade de slovakiska myndigheterna inga uppgifter som skulle ha undanröjt kommissionens tvivel om att denna plan faktiskt var en sådan omstruktureringsplan som föreskrivs i riktlinjerna från 1999.

| (164) | Kommissionen måste vidhålla sin slutsats, som den anförde i beslutet om att inleda det formella förfarandet. Den inlämnade verksamhetsplanen är en plan som enbart handlar om stödmottagarens akuta problem med den växande skulden till staten. I denna analyseras över huvud taget inte de omständigheter som ledde till stödmottagarens svårigheter, inte heller företagets dåvarande ekonomiska situation eller dess ekonomiska perspektiv. Eftersom en sådan analys saknades, föreslog stödmottagaren inte några konkreta åtgärder för att åtgärda svårigheternas orsaker. Den enda åtgärd som beskrivs närmare är den föreslagna ekonomiska omstruktureringen genom ett ackord med fordringsägarna. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen måste vidhålla sin slutsats, som den anförde i beslutet om att inleda det formella förfarandet. Den inlämnade verksamhetsplanen är en plan som enbart handlar om stödmottagarens akuta problem med den växande skulden till staten. I denna analyseras över huvud taget inte de omständigheter som ledde till stödmottagarens svårigheter, inte heller företagets dåvarande ekonomiska situation eller dess ekonomiska perspektiv. Eftersom en sådan analys saknades, föreslog stödmottagaren inte några konkreta åtgärder för att åtgärda svårigheternas orsaker. Den enda åtgärd som beskrivs närmare är den föreslagna ekonomiska omstruktureringen genom ett ackord med fordringsägarna.

| (165) | I planen nämns över huvud taget inte det kapitaltillskott som stödmottagaren angivit som en av omstruktureringsåtgärderna. Inga uppgifter i handlingen tyder på att kapitaltillskottet från företaget Hydree Slovakia skulle uppfattas som en åtgärd för att säkerställa att stödmottagaren på lång sikt inte återgår till sin strategi att finansiera produktionen med sina mervärdes- och punktskatteskulder, vilket till slut ledde till dess svårigheter. De slovakiska myndigheterna bekräftade att kapitaltillskottet inte på något sätt minskade risken för en upprepning av de ekonomiska problemen. Dessa tvivel stärks, om man beaktar att kapitaltillskottet uppgick till 21 miljoner SKK och omstruktureringsskulden utgjorde 644 miljoner SKK. |
| --- | --- |

(165)

I planen nämns över huvud taget inte det kapitaltillskott som stödmottagaren angivit som en av omstruktureringsåtgärderna. Inga uppgifter i handlingen tyder på att kapitaltillskottet från företaget Hydree Slovakia skulle uppfattas som en åtgärd för att säkerställa att stödmottagaren på lång sikt inte återgår till sin strategi att finansiera produktionen med sina mervärdes- och punktskatteskulder, vilket till slut ledde till dess svårigheter. De slovakiska myndigheterna bekräftade att kapitaltillskottet inte på något sätt minskade risken för en upprepning av de ekonomiska problemen. Dessa tvivel stärks, om man beaktar att kapitaltillskottet uppgick till 21 miljoner SKK och omstruktureringsskulden utgjorde 644 miljoner SKK.

| (166) | Kapitaltillskottet är i sig inget bevis på marknadens tilltro till att stödmottagarens långsiktiga lönsamhet skulle återställas. Kommissionen konstaterar att stödmottagaren trots aktiva ansträngningar inte lyckades utverka något lån från en privatbank. |
| --- | --- |

(166)

Kapitaltillskottet är i sig inget bevis på marknadens tilltro till att stödmottagarens långsiktiga lönsamhet skulle återställas. Kommissionen konstaterar att stödmottagaren trots aktiva ansträngningar inte lyckades utverka något lån från en privatbank.

| (167) | Kommissionen konstaterar vidare att stödmottagaren tvingades hyra ut produktionsmedel till konkurrenten Old Herold s. r. o., eftersom stödmottagaren förlorat sin licens för framställning av sprit och spritbaserade drycker. Orsaken var inte att produktionen i fråga skulle gå med förlust och alltså kräva en omstrukturering. Faktum är att stödmottagaren efter förfarandet hade kunnat ansöka om en ny licens men inte gjorde det. Kommissionen konstaterar dock att stödmottagaren fortsätter sälja produkter som företaget Old Herold framställer med dennes utrustning och varumärke. Stödmottagaren planerar till och med att öka denna försäljning, enligt vad som sägs i årsredovisningen för perioden 29 april till 30 december 2004. Uthyrningen av produktionsmedlen kan därför inte betraktas som en omstruktureringsåtgärd, eftersom alla tillgängliga uppgifter visar att det inte var nödvändigt att omstrukturera denna del av produktionen. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen konstaterar vidare att stödmottagaren tvingades hyra ut produktionsmedel till konkurrenten Old Herold s. r. o., eftersom stödmottagaren förlorat sin licens för framställning av sprit och spritbaserade drycker. Orsaken var inte att produktionen i fråga skulle gå med förlust och alltså kräva en omstrukturering. Faktum är att stödmottagaren efter förfarandet hade kunnat ansöka om en ny licens men inte gjorde det. Kommissionen konstaterar dock att stödmottagaren fortsätter sälja produkter som företaget Old Herold framställer med dennes utrustning och varumärke. Stödmottagaren planerar till och med att öka denna försäljning, enligt vad som sägs i årsredovisningen för perioden 29 april till 30 december 2004. Uthyrningen av produktionsmedlen kan därför inte betraktas som en omstruktureringsåtgärd, eftersom alla tillgängliga uppgifter visar att det inte var nödvändigt att omstrukturera denna del av produktionen.

| (168) | För övriga föreslagna åtgärder i verksamhetsplanen kvarstår kommissionens tvivel. Dessa åtgärder ingår i normal affärsverksamhet och utgör helt enkelt inte några rationaliseringsåtgärder (försäljning av gammal utrustning eller fordon). De två föreslagna strukturåtgärderna beskrevs mycket vagt, utan närmare uppgifter om konkreta produkter eller tidsramar (nedläggningen av produktionen av olönsamma alkoholfria drycker och försäljningen av vissa fastigheter). De slovakiska myndigheterna bekräftade att de fastigheter som skulle säljas (administrationsbyggnaden, försäljningslokalen och rekreationsanläggningen) ännu inte hade sålts den 10 oktober 2005, dvs. denna planerade åtgärd genomfördes inte som angivits. |
| --- | --- |

(168)

För övriga föreslagna åtgärder i verksamhetsplanen kvarstår kommissionens tvivel. Dessa åtgärder ingår i normal affärsverksamhet och utgör helt enkelt inte några rationaliseringsåtgärder (försäljning av gammal utrustning eller fordon). De två föreslagna strukturåtgärderna beskrevs mycket vagt, utan närmare uppgifter om konkreta produkter eller tidsramar (nedläggningen av produktionen av olönsamma alkoholfria drycker och försäljningen av vissa fastigheter). De slovakiska myndigheterna bekräftade att de fastigheter som skulle säljas (administrationsbyggnaden, försäljningslokalen och rekreationsanläggningen) ännu inte hade sålts den 10 oktober 2005, dvs. denna planerade åtgärd genomfördes inte som angivits.

| (169) | Det saknas en formell omstruktureringsplan och en riktig analys av problemen, av nödvändiga åtgärder för att lösa dessa samt av marknadsvillkor och marknadsperspektiv. Kommissionen drar därför slutsatsen att stödmottagarens framlagda verksamhetsplan inte är en riktig omstruktureringsplan i den mening som krävs i riktlinjerna från 1999 (52). Kommissionens tvivel om att stödmottagaren skulle återställa den långsiktiga lönsamheten har därför inte undanröjts. |
| --- | --- |

(169)

Det saknas en formell omstruktureringsplan och en riktig analys av problemen, av nödvändiga åtgärder för att lösa dessa samt av marknadsvillkor och marknadsperspektiv. Kommissionen drar därför slutsatsen att stödmottagarens framlagda verksamhetsplan inte är en riktig omstruktureringsplan i den mening som krävs i riktlinjerna från 1999 (52). Kommissionens tvivel om att stödmottagaren skulle återställa den långsiktiga lönsamheten har därför inte undanröjts.

3.3.2   Minsta nödvändiga stöd

| (170) | Kommissionen drar slutsatsen att avsaknaden av en faktisk omstruktureringsplan gör att dess tvivel på den långsiktiga lönsamheten kvarstår. Redan detta leder till slutsatsen att stödet inte är förenligt med den inre marknaden. Kommissionen kommer dock också att analysera ett annat centralt kriterium i riktlinjerna från 1999, nämligen att stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen drar slutsatsen att avsaknaden av en faktisk omstruktureringsplan gör att dess tvivel på den långsiktiga lönsamheten kvarstår. Redan detta leder till slutsatsen att stödet inte är förenligt med den inre marknaden. Kommissionen kommer dock också att analysera ett annat centralt kriterium i riktlinjerna från 1999, nämligen att stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt.

| (171) | Enligt punkt 40 i dessa riktlinjer ska stödbeloppet och stödnivån begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering med hänsyn till stödmottagarens finansiella resurser. Stödmottagaren ska i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel. |
| --- | --- |

(171)

Enligt punkt 40 i dessa riktlinjer ska stödbeloppet och stödnivån begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering med hänsyn till stödmottagarens finansiella resurser. Stödmottagaren ska i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel.

| (172) | Omstruktureringskostnaderna motsvarade det totala skuldbelopp som omstrukturerats genom ackordet. Stödmottagaren betalade 35 % av detta belopp. |
| --- | --- |

(172)

Omstruktureringskostnaderna motsvarade det totala skuldbelopp som omstrukturerats genom ackordet. Stödmottagaren betalade 35 % av detta belopp.

| (173) | De slovakiska myndigheterna har inte lämnat någon ytterligare förklaring när det gäller de tvivel som kommissionen har framfört på denna punkt. Stödmottagaren har förklarat hur denne finansierade betalningen av den skuld som återstod efter uppgörelsen (se skäl 30–35). Enligt stödmottagaren uppgick dennes bidrag här till 231 miljoner SKK (6,1 miljoner euro). |
| --- | --- |

(173)

De slovakiska myndigheterna har inte lämnat någon ytterligare förklaring när det gäller de tvivel som kommissionen har framfört på denna punkt. Stödmottagaren har förklarat hur denne finansierade betalningen av den skuld som återstod efter uppgörelsen (se skäl 30–35). Enligt stödmottagaren uppgick dennes bidrag här till 231 miljoner SKK (6,1 miljoner euro).

| (174) | För det första anser kommissionen att stödmottagarens disponibla medel översteg den utestående skulden efter uppgörelsen. Detta innebär att stödet inte begränsats till vad som var absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(174)

För det första anser kommissionen att stödmottagarens disponibla medel översteg den utestående skulden efter uppgörelsen. Detta innebär att stödet inte begränsats till vad som var absolut nödvändigt.

| (175) | Viktigare är dock kommissionens slutsats att det lån som företaget Old Herold gav inte uppfyllde kravet på stödmottagarens egna bidrag enligt riktlinjerna från 1999. Skuldförbindelser utgör ett löpande sätt att finansiera ett företags verksamhet. De utgör kortfristiga skulder som dock måste återbetalas. Bara om leverantörer tillåter längre betalningsfrister än vad som är praxis, får företaget ytterligare medel för en omstrukturering. Ett sådant uppskov är ett tecken på marknadens tilltro till att bärkraften kan återställas. |
| --- | --- |

(175)

Viktigare är dock kommissionens slutsats att det lån som företaget Old Herold gav inte uppfyllde kravet på stödmottagarens egna bidrag enligt riktlinjerna från 1999. Skuldförbindelser utgör ett löpande sätt att finansiera ett företags verksamhet. De utgör kortfristiga skulder som dock måste återbetalas. Bara om leverantörer tillåter längre betalningsfrister än vad som är praxis, får företaget ytterligare medel för en omstrukturering. Ett sådant uppskov är ett tecken på marknadens tilltro till att bärkraften kan återställas.

| (176) | Stödmottagaren har aldrig visat att företaget Old Herolds betalningsuppskov klart skulle avvikit från normal affärspraxis mellan stödmottagaren och dennes leverantörer. En betalningsfrist på 40 dagar kan betraktas som normal affärspraxis, särskilt med tanke på att den beviljades efter ackordet. Stödmottagaren hade då inte längre ekonomiska svårigheter. Huvudsyftet med ackordet var just att avhjälpa stödmottagarens ekonomiska problem. |
| --- | --- |

(176)

Stödmottagaren har aldrig visat att företaget Old Herolds betalningsuppskov klart skulle avvikit från normal affärspraxis mellan stödmottagaren och dennes leverantörer. En betalningsfrist på 40 dagar kan betraktas som normal affärspraxis, särskilt med tanke på att den beviljades efter ackordet. Stödmottagaren hade då inte längre ekonomiska svårigheter. Huvudsyftet med ackordet var just att avhjälpa stödmottagarens ekonomiska problem.

| (177) | Kommissionen drar därför slutsatsen att denna längre betalningsfrist inte kan betraktas som en extern finansiering av omstruktureringen. |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen drar därför slutsatsen att denna längre betalningsfrist inte kan betraktas som en extern finansiering av omstruktureringen.

| (178) | Utan detta uppskov skulle stödmottagarens egna bidrag enligt riktlinjerna från 1999 uppgå till 131 miljoner SKK (3,4 miljoner euro), dvs. utgöra 20 % av omstruktureringskostnaderna. |
| --- | --- |

(178)

Utan detta uppskov skulle stödmottagarens egna bidrag enligt riktlinjerna från 1999 uppgå till 131 miljoner SKK (3,4 miljoner euro), dvs. utgöra 20 % av omstruktureringskostnaderna.

| (179) | Riktlinjerna från 1999 innehöll inga tröskelvärden för när stödmottagarens egna bidrag ska betraktas som väsentligt. |
| --- | --- |

(179)

Riktlinjerna från 1999 innehöll inga tröskelvärden för när stödmottagarens egna bidrag ska betraktas som väsentligt.

| (180) | Mot bakgrund av kommissionens praxis vid tillämpningen av dessa riktlinjer och att kommissionens politik utmynnade i införandet av tröskelvärden i de nya riktlinjerna (53), anser kommissionen att stödmottagarens bidrag på 20 % är relativt lågt. I enlighet med riktlinjerna från 1999 skulle ett sådant bidrag bara kunna godkännas, om alla övriga stödkrav uppfylldes. Kommissionen skulle då bedömt uppfyllandet av kriterier som huruvida företaget var verksamt i stödområdet, i vilken mån finansieringen avspeglar marknadens tilltro (utöver stödmottagaren och dennes aktieägare), företagets långsiktiga bärkraft eller andra kännetecken för det konkreta fallet. |
| --- | --- |

(180)

Mot bakgrund av kommissionens praxis vid tillämpningen av dessa riktlinjer och att kommissionens politik utmynnade i införandet av tröskelvärden i de nya riktlinjerna (53), anser kommissionen att stödmottagarens bidrag på 20 % är relativt lågt. I enlighet med riktlinjerna från 1999 skulle ett sådant bidrag bara kunna godkännas, om alla övriga stödkrav uppfylldes. Kommissionen skulle då bedömt uppfyllandet av kriterier som huruvida företaget var verksamt i stödområdet, i vilken mån finansieringen avspeglar marknadens tilltro (utöver stödmottagaren och dennes aktieägare), företagets långsiktiga bärkraft eller andra kännetecken för det konkreta fallet.

| (181) | Mot bakgrund av ovanstående kan kommissionen i detta fall inte betrakta stödmottagarens eget bidrag som väsentligt. Den drar slutsatsen att dess tvivel på att stödmottagarens egna bidrag skulle vara väsentligt och att stödet skulle begränsats till vad som är nödvändigt inte har undanröjts. |
| --- | --- |

(181)

Mot bakgrund av ovanstående kan kommissionen i detta fall inte betrakta stödmottagarens eget bidrag som väsentligt. Den drar slutsatsen att dess tvivel på att stödmottagarens egna bidrag skulle vara väsentligt och att stödet skulle begränsats till vad som är nödvändigt inte har undanröjts.

3.4   Stödets förenlighet: slutsats

| (182) | Kommissionen har dragit slutsatsen att stödet inte är förenligt med den inre marknaden, varken som undsättningsstöd eller som omstruktureringsstöd. Dessutom gäller inte något av undantagen som föreskrivs i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen har dragit slutsatsen att stödet inte är förenligt med den inre marknaden, varken som undsättningsstöd eller som omstruktureringsstöd. Dessutom gäller inte något av undantagen som föreskrivs i EUF-fördraget.

VII.   SLUTSATS

| (183) | Kommissionen har konstaterat att Slovakien olagligt beviljat en avskrivning av en skatteskuld till förmån för Frucona Košice a. s., vilket strider mot artikel 108.3 i EUF-fördraget. Detta stöd är inte är förenligt med den inre marknaden enligt något av de i EUF-fördraget föreskrivna undantagen. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen har konstaterat att Slovakien olagligt beviljat en avskrivning av en skatteskuld till förmån för Frucona Košice a. s., vilket strider mot artikel 108.3 i EUF-fördraget. Detta stöd är inte är förenligt med den inre marknaden enligt något av de i EUF-fördraget föreskrivna undantagen.

| (184) | Även om skattekontorets avskrivning uppskjutits tills kommissionens förfarande avslutats, finner kommissionen att stödmottagarens fördel uppstod vid det tillfälle när skattekontoret beslöt att avstå från en del av sina fordringar och därmed ge ett stöd till stödmottagaren. I tiden skedde detta när borgenärsuppgörelsen trädde i kraft den 23 juli 2004. Stödmottagarens fördel i förhållande till konkurrenterna är det faktum att skattekontoret inte drev in sina skattekrav. |
| --- | --- |

(184)

Även om skattekontorets avskrivning uppskjutits tills kommissionens förfarande avslutats, finner kommissionen att stödmottagarens fördel uppstod vid det tillfälle när skattekontoret beslöt att avstå från en del av sina fordringar och därmed ge ett stöd till stödmottagaren. I tiden skedde detta när borgenärsuppgörelsen trädde i kraft den 23 juli 2004. Stödmottagarens fördel i förhållande till konkurrenterna är det faktum att skattekontoret inte drev in sina skattekrav.

| (185) | För återställande av den föregående situationen ska det statliga stödet återkrävas. Genom att stödet beviljades i och med att borgenärsuppgörelsen trädde i kraft den 23 juni 2004, är det stöd som ska återvinnas hela den enligt uppgörelsen avskrivna skatteskulden. |
| --- | --- |

(185)

För återställande av den föregående situationen ska det statliga stödet återkrävas. Genom att stödet beviljades i och med att borgenärsuppgörelsen trädde i kraft den 23 juni 2004, är det stöd som ska återvinnas hela den enligt uppgörelsen avskrivna skatteskulden.

| (186) | Slovakiens högsta domstol har dock fastställt att obetalda vägskatteskulder på 424 490 SKK felaktigt hade inkluderats i ackordet. Till följd av detta beslut sänktes huvudskulden i uppgörelsen med detta belopp, varmed den utestående skulden till skattekontoret korrigerades till 640 369 341 SKK i uppgörelsen. |
| --- | --- |

(186)

Slovakiens högsta domstol har dock fastställt att obetalda vägskatteskulder på 424 490 SKK felaktigt hade inkluderats i ackordet. Till följd av detta beslut sänktes huvudskulden i uppgörelsen med detta belopp, varmed den utestående skulden till skattekontoret korrigerades till 640 369 341 SKK i uppgörelsen.

| (187) | De därmed avskrivna obetalda vägskatteskulderna betalades i sin helhet den 2 augusti 2006. Denna betalning bör beaktas vid beräkningen av stöd och relaterade räntor som ska återvinnas. |
| --- | --- |

(187)

De därmed avskrivna obetalda vägskatteskulderna betalades i sin helhet den 2 augusti 2006. Denna betalning bör beaktas vid beräkningen av stöd och relaterade räntor som ska återvinnas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2007/254/EG ska upphävas.

Artikel 2

Det statliga stöd som Slovakien genomfört till förmån för Frucona Košice a. s, till ett belopp av 416 515 990 SKK, är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 3

1.   Slovakien ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att från stödmottagaren återkräva det stöd enligt artikel 2 som denne olagligen beviljats, dock med beaktande av det faktum att obetalda vägskatteskulder på 424 490 SKK betalades till det lokala skattekontoret den 2 augusti 2006.

2.   Återkravet ska ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

3.   Beloppet som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till stödmottagarens Frucona Košice a. s. förfogande till den dag det har återbetalats.

4.   Räntan ska beräknas i enlighet med kapitel V i rådets förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (54). Räntan ska kapitaliseras under hela perioden enligt punkt 3.

Artikel 4

Slovakien ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet. Uppgifterna ska anges i formuläret i bilaga I till detta beslut.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Slovakien.

Utfärdat i Bryssel den 16 oktober 2013.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut bör hänvisningarna till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget. I EUF-fördraget infördes också vissa terminologiska förändringar, exempelvis ersattes orden ”gemenskapen” med ”unionen” och ”gemensamma marknaden” med ”inre marknaden”. EUF-fördragets terminologi används i hela detta beslut.

1

EUF-fördraget

(2)  EUT C 233, 22.9.2005, s. 47.

2

(3)  Se fotnot 2.

3

(4)  Kommissionens beslut 2007/254/EG av den 7 april 2006 om det statliga stöd C 25/2005 (ex NN 21/2005) som Slovakien har genomfört till förmån för Frucona Košice a.s. (EUT L 112, 30.4.2007, s. 14).

4

(5)  Omsättningen uppgavs till 23,6 miljoner euro för 2002, 25,7 miljoner euro för 2003 och 23 miljoner euro för 2004. Den i detta beslut i informationssyfte tillämpade växelkursen är 1 EUR = 38 SKK.

5

(6)  Den totala omsättningen uppgavs till 334 miljoner SKK (8,8 miljoner euro) för 2002, 360 miljoner SKK (9,5 miljoner euro) för 2003 och 720 miljoner SKK (19 miljoner euro) för 2004.

6

(7)  Ett företag anses vara på obestånd, om det inte kan uppfylla sina förpliktelser mot borgenärerna inom 30 dagar efter förfallodatum.

7

(8)  Punktskatten betalas månadsvis.

8

(9)  Belopp som stödmottagaren måste betala borgenärerna.

9

(10)  Skuldsumman före uppgörelsen uppgick till 16,96 miljoner euro och uppgick efter uppgörelsen till 5,93 miljoner.

10

(11)  På grund av den förlorade licensen för framställning av sprit och spritbaserade drycker och enligt den klagandes uppgifter gällde försäljningen sannolikt främst alkohol.

11

(12)  Stödmottagaren exemplifierar med ett företag med liknande tillgångar som är verksamt inom samma sektor och bifogar några andra mer allmänna statistiska exempel på tillämpningen av konkursförfarandet i Slovakien.

12

(13)  I sin rapport anför EKORDA uppgifter för 2004 om att 98 % utgörs av mervärdesskatt och punktskatter.

13

(14)  Stödmottagaren hänvisar till de förenade målen C 278–280/92, Spanien mot kommissionen, REG. 1994, s. I-4103.

14

Spanien mot kommissionen

(15)  Mål T-109/01, Fleuren Compost mot kommissionen, REG 2004, s. II-132, punkt 74.

15

Fleuren Compost mot kommissionen

(16)  Mål C-73/11 P, Frucona Košice, dom av den 24 januari 2013 (ännu ej publicerad i rättsfallssamlingen), punkt 70.

16

Frucona Košice

(17)  För ett liknande resonemang, se mål C-342/96, Spanien mot kommissionen, REG 1999, s. I–2459, punkt 46; mål C-256/97, DMT Transports, REG 1999, s. I–3913, punkt 30; mål C-124/10 P, kommissionen mot EDF, dom av den 5 juni 2012, (ännu ej publicerad i rättsfallssamlingen), punkt 79; mål C-73/11 P, Frucona Košice, ovan citerad dom, punkt 73.

17

Spanien mot kommissionen

DMT Transports

kommissionen mot EDF

Frucona Košice

(18)  För ett liknande resonemang, se mål C-124/10 P, kommissionen mot EDF, ovan citerad dom, punkterna 81–85.

18

kommissionen mot EDF

(19)

19

Källa: Balansräkning för perioden 1 januari–31 december 2003 som stödmottagaren lämnat. Alla värden är bokföringsvärden.

(20)

20

Källa: Rapport från företaget EKORDA av den 7 juli 2004 som anger bokföringsvärdet, förutom fordringar som justerats till likvidationsvärdet.

(21)

21

Källa: Balansräkning för perioden 1 januari–28 april 2004 som stödmottagaren lämnat. Alla värden är bokföringsvärden.

(22)  Uppgifter från de slovakiska myndigheterna som bygger på en lokal kontroll som skattekontoret genomförde hos stödmottagaren den 17 juni 2004 (se skäl 60).

22

(23)

23

Källa: Årsredovisning för 2004 som stödmottagaren lämnat. Alla värden är bokföringsvärden.

(24)  Mark, byggnader, maskiner och utrustning, immateriella tillgångar, finansiella tillgångar.

24

(25)  Enligt EKORDA måste bokföringsvärdet på kortfristiga fordringar på 166 miljoner SKK justeras till likvidationsvärdet 98 miljoner SKK (se skäl 97).

25

(26)  Det är oklart om detta värde utgör bokföringsvärdet eller likvidationsvärdet på kortfristiga fordringar. För säkerhets skull har kommissionen förutsatt att det handlar om bokföringsvärdet.

26

(27)  För ett liknande resonemang, se mål C-124/10 P, kommissionen mot EDF, ovan citerad dom, punkt 86.

27

kommissionen mot

(28)  Detta är bokföringsvärdet (166 miljoner SKK) som EKORDA justerat så att det avspeglar fordringarnas likvidationsvärde.

28

(29)  Detta är det ungefärliga likvidationsvärdet, som kommissionen erhållit genom att justera de kortfristiga fordringarnas bokföringsvärde (147 miljoner SKK) på samma sätt som EKORDA gjort i sin analys (se anmärkning i fotnot 6, tabell 3).

29

(30)  Detta är det ungefärliga likvidationsvärdet, som kommissionen erhållit genom att justera de kortfristiga fordringarnas bokföringsvärde (63 miljoner SKK; se anmärkning i fotnot 1 på samma sätt som EKORDA gjort i sin analys (se anmärkning i fotnot 16). Kommissionen konstaterar dock att enligt de slovakiska myndigheternas uppgifter var fordringarna på 63 miljoner SKK indrivningsbara. Det är därför mycket tveksamt att det verkligen skulle behövas en justering av deras bokföringsvärde. Om fordringarnas likvidationsvärde uppgick till 63 miljoner SKK, skulle de totala intäkterna från ett konkursförfarande den 17 juni 2004 uppgå till 331 miljoner SKK (8,7 miljoner euro).

30

(31)  Denna uppgift ifrågasätts av de slovakiska myndigheterna (se nedan).

31

(32)  Under det formella granskningsförfarandet meddelade stödmottagaren att värdet av dennes anläggningstillgångar som lämnats som säkerhet till skattekontoret var 194 miljoner SKK. Detta härstammar från en oberoende sakkunnig och kallas ”sakkunnigpris”. Detta ska ungefärligen motsvara det pris för vilket man i det aktuella fallet kan sälja dem. Nämnas bör att detta är minimivärdet. De slovakiska myndigheterna skattade tillgångarna som lämnats som säkerhet till 397 miljoner SKK.

32

(33)  Den använda omräkningsfaktorn är 52 %. Denna omräkningsfaktor framgår ur stödmottagarens uppgift om att denne skulle erhålla åtminstone 110 miljoner SKK vid en lagerförsäljning för att finansiera ackordet. Utgår man emellertid från ett bokföringsvärde på 209 miljoner SKK, blir detta bara möjligt med en omräkningsfaktor för lagerförsäljning på drygt 52 % (110 miljoner /209 miljoner SKK).

33

(34)  Detta är bokföringsvärdet (166 miljoner SKK) som företaget EKORDA justerat så att det avspeglar fordringarnas likvidationsvärde.

34

(35)  Detta är värdet på kortfristiga fordringar efter justeringen av deras bokföringsvärde (63 miljoner SKK) med koefficienten 59 %, som företaget EKORDA använde. Klara motiv saknas till att likvidationsvärdet skulle vara lägre efter en sådan justering.

35

(36)  Påpekas bör att det i andra av stödmottagaren framlagda rapporter (konkret i EKORDA:s rapport och Kochovás rapport) räknas med ett något högre procenttal för kostnaderna – cirka 22 %. Utgår man emellertid från att förfarandet i detta fall blir kortare än ett genomsnittligt konkursförfarande, finns det ingen anledning till att kostnaderna till och med skulle vara högre än vid ett genomsnittligt förfarande enligt Världsbankens rapport. Det låga antalet borgenärer och en enkel skuldstruktur (drygt 99 % hos en borgenär) torde ge lägre genomsnittskostnader.

36

(37)  Skattekontoret skulle erhållit 100 % av sina säkerheter (194 miljoner SKK) tillsammans med drygt 99 % försäljningsintäkterna från resterande tillgångar.

37

(38)  Försäljningsintäkterna från stödmottagarens tillgångar skulle bli 275 miljoner SKK (se tabell 4). Netto efter kostnaderna för konkursförfarandet, enligt stödmottagaren 18 % av tillgångarnas försäljningsintäkter, dvs. 49,5 miljoner SKK, skulle skattekontoret erhålla 225,5 miljoner SKK.

38

(39)  Mål T-152/99, HAMSA, REG 2002, s. II-3049, punkt 168.

39

HAMSA

(40)  Kochovás rapport – 2 år, Holovačovás rapport – drygt sex år, Världsbankens rapport från 2004 – 4,8 år, slovakiska justitieministeriets rapport och Världsbankens rapport från 2002 – 3 år – 7 år.

40

(41)  Exemplet som stödmottagaren angav i sina uppgifter av den 25 oktober 2005 gäller det konkursförklarade företaget Liehofruct White Lady Distillery, s.r.o. i Levoča.

41

(42)  År 2004 låg räntan på statsobligationer med 3–5 års löptid på 4,06–5,14 %. I enlighet med försiktighetsprincipen skulle beräkningen högst utgå från 5,14 %.

42

(43)  Omsättningstillgångarnas värde = lager (43 milj. SKK) + kortfristiga fordringar (37 milj. SKK) + kassatillgångar (161 milj. SKK) = 241 miljoner SKK.

43

(44)  Av skrivelsen framgår att ministeriet samtyckte till ackord som innebar två månaders betalningsuppskov för mervärdesskatt och punktskatter samt sex månaders betalningsuppskov för övriga skatter.

44

(45)  Mål T-152/99, HAMSA, ovan citerad dom, punkt 126.

45

HAMSA

(46)  För exempel, se mål C-342/96, Spanien mot kommissionen, ovan citerad dom, punkt 46.

46

Spanien mot kommissionen

(47)  För ett liknande ärende, se mål C-124/10 P, kommissionen mot EDF, ovan citerad dom, punkterna 79 och 80.

47

kommissionen mot

(48)  Uppgifterna förefaller inte överensstämma med stödmottagarens lämnade årsredovisningar.

48

(49)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

49

(50)  EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

50

(51)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 33.

51

(52)  Se även mål C-17/99, Frankrike mot kommissionen, REG 2001, s. I-2481.

52

Frankrike mot kommissionen,

(53)  Enligt de nya riktlinjerna är tröskelvärdet för medelstora företag lägst 40 %.

53

(54)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

54

---

BILAGA

INFORMATION OM GENOMFÖRANDET AV KOMMISSIONENS BESLUT OM STATLIGT STÖD

1.   Beräkning av det belopp som ska återvinnas

| 1.1 | Fyll vänligen i följande uppgifter om storleken på det olagliga statliga stöd som tillhandahållits stödmottagen:







  Datum (1) | Stödbelopp (2) | Valuta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1

Fyll vänligen i följande uppgifter om storleken på det olagliga statliga stöd som tillhandahållits stödmottagen:

Datum (1)

Stödbelopp (2)

Valuta

Anmärkning:

| 1.2 | Ange vänligen i detalj beräkningen av räntan på det stöd som ska återkrävas. |
| --- | --- |

1.2

Ange vänligen i detalj beräkningen av räntan på det stöd som ska återkrävas.

2.   Åtgärder som redan vidtagits eller planeras för att återkräva stödet

| 2.1 | Redogör noggrant för vilka åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att omedelbart och effektivt återkräva stödet. Ange också eventuell rättslig grund för de vidtagna eller planerade åtgärderna. |
| --- | --- |

2.1

Redogör noggrant för vilka åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att omedelbart och effektivt återkräva stödet. Ange också eventuell rättslig grund för de vidtagna eller planerade åtgärderna.

| 2.2 | Vilken är återbetalningsplanen för stödet? När kommer stödet att vara helt återbetalt? |
| --- | --- |

2.2

Vilken är återbetalningsplanen för stödet? När kommer stödet att vara helt återbetalt?

3.   Redan återbetalt stöd

| 3.1 | Fyll i följande uppgifter, om det stöd som redan återbetalats av stödmottagaren:







  Datum (3) | Återbetalt belopp | Valuta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1

Fyll i följande uppgifter, om det stöd som redan återbetalats av stödmottagaren:

Datum (3)

Återbetalt belopp

Valuta

| 3.2 | Vänligen styrk uppgift om återbetalning av stöd enligt punkt 3.1 i tabellen. |
| --- | --- |

3.2

Vänligen styrk uppgift om återbetalning av stöd enligt punkt 3.1 i tabellen.

---

(1)

| (o) | Tidpunkt(er) när stödet (i form av enskilda utbetalningar) tillhandahölls stödmottagen. |
| --- | --- |

(o)

Tidpunkt(er) när stödet (i form av enskilda utbetalningar) tillhandahölls stödmottagen.

(2)  Storleken på det stöd som tillhandahållits stödmottagen (i bruttostödsekvivalenter).

(3)

| (o) | Tidpunkt(er) när stödet återbetalades. |
| --- | --- |

(o)

Tidpunkt(er) när stödet återbetalades.

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 14.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/64 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/64

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 98 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av strålkastare med gasurladdningslampa för motorfordon

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 4 till ändringsserie 01 – dag för ikraftträdande: 15 juli 2013

INNEHÅLL

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1. | Definitioner |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ansökan om typgodkännande av en strålkastare |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märkning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typgodkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Allmänna specifikationer |
| --- | --- |

5.

| 6. | Belysning |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mätning av obehag och/eller bländning |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ändring av strålkastartyp och utökning av typgodkännande |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för typgodkännandemyndigheterna |
| --- | --- |

12.

| 13. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

13.

BILAGOR

| 1. | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutligt upphörande av produktionen av en typ av strålkastare eller ett distribuerat ljussystem enligt föreskrifter nr 98 |
| --- | --- |

1.

| 2. | Exempel på typgodkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sfäriskt koordinatsystem för mätning och provningspunkternas placering |
| --- | --- |

3.

| 4. | Provning av stabiliteten hos tända strålkastares fotometriska egenskaper |
| --- | --- |

4.

| 5. | Krav för strålkastare med lyktglas av plast – provning av lyktglas eller materialprov och av kompletta strålkastare |
| --- | --- |

5.

| 6. | Referenscentrum |
| --- | --- |

6.

| 7. | Spänningsmärkningar |
| --- | --- |

7.

| 8. | Minimikrav för förfaranden för kontroll av produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Minimikrav för urvalsförfarande som utförs av kontrollant |
| --- | --- |

9.

| 10. | Instrumentell verifiering av ljus-/mörkergränsen för halvljusstrålkastare |
| --- | --- |

10.

| 11. | Krav på lysdiodmoduler och strålkastare med lysdiodmoduler |
| --- | --- |

11.

A.   ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER

Tillämpningsområde (1)

Dessa föreskrifter ska tillämpas på

| a) | strålkastare och |
| --- | --- |

a)

strålkastare och

| b) | distribuerade ljussystem |
| --- | --- |

b)

distribuerade ljussystem

som utnyttjar gasurladdningslampor, för fordon i kategorierna M, N och L3.

1.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

| 1.1 | Definitionerna i föreskrifter nr 48 med de ändringsserier som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande ska gälla för dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.1

Definitionerna i föreskrifter nr 48 med de ändringsserier som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande ska gälla för dessa föreskrifter.

| 1.2 | lyktglas: strålkastarens (enhetens) yttersta del som avger ljus genom den lysande ytan, |
| --- | --- |

1.2

lyktglas: strålkastarens (enhetens) yttersta del som avger ljus genom den lysande ytan,

| 1.3 | beläggning: en eller flera produkter som lagts i ett eller flera lager på ytterytan av lyktglaset, |
| --- | --- |

1.3

beläggning: en eller flera produkter som lagts i ett eller flera lager på ytterytan av lyktglaset,

| 1.4 | lamppar: ett par lampor som är konstruerade för att uppfylla krav på montering både på höger och vänster sida av fordonet, |
| --- | --- |

1.4

lamppar: ett par lampor som är konstruerade för att uppfylla krav på montering både på höger och vänster sida av fordonet,

| 1.5 | strålkastare av olika typer: strålkastare som skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som






  1.5.1 | handelsnamn eller varumärke, |
| --- | --- | --- |

1.5

strålkastare av olika typer: strålkastare som skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

1.5.1

handelsnamn eller varumärke,

| 1.5.2 | det optiska systemets egenskaper, |
| --- | --- |

1.5.2

det optiska systemets egenskaper,

| 1.5.3 | förekomst eller avsaknad av komponenter som kan ändra den optiska effekten genom reflexion, refraktion, absorption och/eller deformation vid drift, |
| --- | --- |

1.5.3

förekomst eller avsaknad av komponenter som kan ändra den optiska effekten genom reflexion, refraktion, absorption och/eller deformation vid drift,

| 1.5.4 | lämplighet för höger- eller vänstertrafik eller för båda trafiksystemen, |
| --- | --- |

1.5.4

lämplighet för höger- eller vänstertrafik eller för båda trafiksystemen,

| 1.5.5 | typen av ljus som produceras (halvljus, helljus eller båda), |
| --- | --- |

1.5.5

typen av ljus som produceras (halvljus, helljus eller båda),

| 1.5.6 | En enhet som är avsedd för installation på vänster sida av fordonet och motsvarande enhet som är avsedd för installation på den högra sidan av fordonet ska dock anses vara av samma typ. |
| --- | --- |

1.5.6

En enhet som är avsedd för installation på vänster sida av fordonet och motsvarande enhet som är avsedd för installation på den högra sidan av fordonet ska dock anses vara av samma typ.

| 1.6 | Hänvisningar i dessa föreskrifter till standard(referens)glödlampor och gasurladdningslampor ska avse föreskrifter nr 37 respektive nr 99 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännandet. |
| --- | --- |

1.6

Hänvisningar i dessa föreskrifter till standard(referens)glödlampor och gasurladdningslampor ska avse föreskrifter nr 37 respektive nr 99 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännandet.

2.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE FÖR STRÅLKASTARE (2)

| 2.1 | Ansökan om typgodkännande ska lämnas in av innehavaren av strålkastarens handelsnamn eller varumärke, eller av innehavarens behöriga ombud. I ansökan ska följande anges:






  2.1.1 | Om strålkastaren är avsedd för halvljus eller helljus eller båda. |
| --- | --- | --- |

2.1

Ansökan om typgodkännande ska lämnas in av innehavaren av strålkastarens handelsnamn eller varumärke, eller av innehavarens behöriga ombud. I ansökan ska följande anges:

2.1.1

Om strålkastaren är avsedd för halvljus eller helljus eller båda.

| 2.1.2 | Om strålkastaren är avsedd för halvljus, huruvida den är konstruerad bara för vänster- eller högertrafik eller för båda. |
| --- | --- |

2.1.2

Om strålkastaren är avsedd för halvljus, huruvida den är konstruerad bara för vänster- eller högertrafik eller för båda.

| 2.1.3 | Om strålkastaren är utrustad med en justerbar reflektor, strålkastarens monteringsläge(n) i förhållande till marken och fordonets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

2.1.3

Om strålkastaren är utrustad med en justerbar reflektor, strålkastarens monteringsläge(n) i förhållande till marken och fordonets längsgående mittplan.

| 2.1.4 | Vilka de maximala vinklar över och under utgångsläget(-ena) som inställningsmekanismen kan uppnå. |
| --- | --- |

2.1.4

Vilka de maximala vinklar över och under utgångsläget(-ena) som inställningsmekanismen kan uppnå.

| 2.1.5 | Vilka ljuskällor som används för olika kombinationer av ljus. |
| --- | --- |

2.1.5

Vilka ljuskällor som används för olika kombinationer av ljus.

| 2.1.6 | Om ett distribuerat ljussystem används och vilka typer av ljus som avses tillhandahållas med det här systemet. |
| --- | --- |

2.1.6

Om ett distribuerat ljussystem används och vilka typer av ljus som avses tillhandahållas med det här systemet.

| 2.1.7 | Ljuskällans kategori enligt listan i föreskrifter nr 37 eller nr 99 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande.
  Artikelnumret som tilldelats ljusgeneratorn av dess tillverkare för ett distribuerat ljussystem som utnyttjar en icke utbytbar urladdningsljuskälla som inte har godkänts i enlighet med föreskrifter nr 99. |
| --- | --- |

2.1.7

Ljuskällans kategori enligt listan i föreskrifter nr 37 eller nr 99 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande.

Artikelnumret som tilldelats ljusgeneratorn av dess tillverkare för ett distribuerat ljussystem som utnyttjar en icke utbytbar urladdningsljuskälla som inte har godkänts i enlighet med föreskrifter nr 99.

| 2.2 | Ansökan ska åtföljas av följande:






  2.2.1 | Ritningar i tre exemplar som är tillräckligt detaljerade för att man ska kunna identifiera typen (se punkterna 3.2 och 4.2 nedan). Ritningarna ska visa hur typgodkännandenumret och tilläggssymboler ska placeras i förhållande till typgodkännandemärkets cirkel. När det gäller lysdiodmoduler ska även det utrymme som är avsett för modulernas specifika identifieringskoder visas, och dessutom strålkastaren lodrätt rakt framifrån med de viktigaste detaljerna i den optiska utformningen, inklusive eventuella räfflor. |
| --- | --- | --- |

2.2

Ansökan ska åtföljas av följande:

2.2.1

Ritningar i tre exemplar som är tillräckligt detaljerade för att man ska kunna identifiera typen (se punkterna 3.2 och 4.2 nedan). Ritningarna ska visa hur typgodkännandenumret och tilläggssymboler ska placeras i förhållande till typgodkännandemärkets cirkel. När det gäller lysdiodmoduler ska även det utrymme som är avsett för modulernas specifika identifieringskoder visas, och dessutom strålkastaren lodrätt rakt framifrån med de viktigaste detaljerna i den optiska utformningen, inklusive eventuella räfflor.

| 2.2.2 | En kortfattad teknisk beskrivning med i tillämpliga fall uppgift om förkopplingsdonens fabrikat och typ och, i de fall då strålkastaren används för att avge kurvljus, ytterlägena i enlighet med punkt 6.2.7 nedan. I fråga om ljusdiodmoduler ska den tekniska beskrivningen omfatta följande:






  a) | En kort teknisk beskrivning av lysdiodmodulen (-modulerna). |
| --- | --- | --- |

2.2.2

En kortfattad teknisk beskrivning med i tillämpliga fall uppgift om förkopplingsdonens fabrikat och typ och, i de fall då strålkastaren används för att avge kurvljus, ytterlägena i enlighet med punkt 6.2.7 nedan. I fråga om ljusdiodmoduler ska den tekniska beskrivningen omfatta följande:

a)

En kort teknisk beskrivning av lysdiodmodulen (-modulerna).

| b) | en ritning med måtten och de grundläggande elektriska och fotometriska värdena och det objektiva ljusflödet. |
| --- | --- |

b)

en ritning med måtten och de grundläggande elektriska och fotometriska värdena och det objektiva ljusflödet.

För ett distribuerat ljussystem, även en kort teknisk beskrivning med en förteckning över ljusledare och relaterade optiska komponenter samt uppgifter om ljusgeneratorerna som räcker för att man ska kunna identifiera dem. Uppgifterna ska omfatta artikelnumret som tillverkaren av ljusgeneratorn har tilldelat, en ritning med mått och de grundläggande elektriska och fotometriska värdena samt en officiell provningsrapport avseende punkt 5.8 i dessa föreskrifter.

| 2.2.3 | Följande provexemplar:






  2.2.3.1 | För godkännande av en strålkastare, två provexemplar av varje typ av strålkastare, där ett av provexemplaren är avsett att installeras på fordonets vänstra sida och det andra på fordonets högra sida, med en normal gasurladdningslampa och ett förkopplingsdon av varje typ som ska användas, om tillämpligt.
  För godkännande av ett distribuerat ljussystem med en icke utbytbar gasurladdningslampa som inte har godkänts enligt föreskrifter nr 99, två provexemplar av systemet inklusive ljusgenerator och ett förkopplingsdon av varje typ som kommer att användas, om tillämpligt. |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Följande provexemplar:

2.2.3.1

För godkännande av en strålkastare, två provexemplar av varje typ av strålkastare, där ett av provexemplaren är avsett att installeras på fordonets vänstra sida och det andra på fordonets högra sida, med en normal gasurladdningslampa och ett förkopplingsdon av varje typ som ska användas, om tillämpligt.

För godkännande av ett distribuerat ljussystem med en icke utbytbar gasurladdningslampa som inte har godkänts enligt föreskrifter nr 99, två provexemplar av systemet inklusive ljusgenerator och ett förkopplingsdon av varje typ som kommer att användas, om tillämpligt.

| 2.2.4 | För provning av det plastmaterial som lyktglasen är tillverkade av ska ansökan även åtföljas av följande:






  2.2.4.1 | Fjorton lyktglas.






  2.2.4.1.1 | Tio av dessa lyktglas får ersättas med tio materialprover av plasten på minst 60 × 80 mm, med en plan eller konvex ytteryta och en praktiskt taget plan yta i mitten (med en krökningsradie av minst 300 mm), som är minst 15 × 15 mm. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4

För provning av det plastmaterial som lyktglasen är tillverkade av ska ansökan även åtföljas av följande:

2.2.4.1

Fjorton lyktglas.

2.2.4.1.1

Tio av dessa lyktglas får ersättas med tio materialprover av plasten på minst 60 × 80 mm, med en plan eller konvex ytteryta och en praktiskt taget plan yta i mitten (med en krökningsradie av minst 300 mm), som är minst 15 × 15 mm.

| 2.2.4.1.2 | Varje sådant lyktglas eller materialprov ska tillverkas på samma sätt som vid serietillverkning. |
| --- | --- |

2.2.4.1.2

Varje sådant lyktglas eller materialprov ska tillverkas på samma sätt som vid serietillverkning.

| 2.2.4.2 | En reflektor på vilken lyktglasen kan monteras i enlighet med tillverkarens anvisningar. |
| --- | --- |

2.2.4.2

En reflektor på vilken lyktglasen kan monteras i enlighet med tillverkarens anvisningar.

| 2.2.5 | För provning av UV-motståndet hos de ljusöverförande komponenter som är gjorda i plastmaterial mot UV-strålningen från gasurladdningslampor inne i strålkastaren ska ansökan även åtföljas av:






  2.2.5.1 | Ett provexemplar av varje relevant material så som det används i strålkastaren. Alla materialprover ska ha samma utseende och i tillämpliga fall ha ytbehandlats på samma sätt som om de var avsedda att användas i den strålkastare som ska typgodkännas. |
| --- | --- | --- |

2.2.5

För provning av UV-motståndet hos de ljusöverförande komponenter som är gjorda i plastmaterial mot UV-strålningen från gasurladdningslampor inne i strålkastaren ska ansökan även åtföljas av:

2.2.5.1

Ett provexemplar av varje relevant material så som det används i strålkastaren. Alla materialprover ska ha samma utseende och i tillämpliga fall ha ytbehandlats på samma sätt som om de var avsedda att användas i den strålkastare som ska typgodkännas.

| 2.2.5.2 | Det är inte nödvändigt att prova interna materials UV-motstånd mot ljuskällans strålning






  2.2.5.2.1 | om gasurladdningslampor med låg UV-strålning används enligt föreskrifter nr 99, eller |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2

Det är inte nödvändigt att prova interna materials UV-motstånd mot ljuskällans strålning

2.2.5.2.1

om gasurladdningslampor med låg UV-strålning används enligt föreskrifter nr 99, eller

| 2.2.5.2.2 | om åtgärder vidtas för att skydda de relevanta strålkastarkomponenterna från UV-strålning, t.ex. med glasfilter, eller |
| --- | --- |

2.2.5.2.2

om åtgärder vidtas för att skydda de relevanta strålkastarkomponenterna från UV-strålning, t.ex. med glasfilter, eller

| 2.2.5.2.3 | om lysdiodmoduler med låg UV-strålning används enligt bilaga 11 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.2.5.2.3

om lysdiodmoduler med låg UV-strålning används enligt bilaga 11 till dessa föreskrifter.

| 2.3 | Tio prover på materialen och eventuell tillhörande skyddande beläggning/sköld som ljusledaren och systemets övriga optiska delar består av för ett distribuerat ljussystem. |
| --- | --- |

2.3

Tio prover på materialen och eventuell tillhörande skyddande beläggning/sköld som ljusledaren och systemets övriga optiska delar består av för ett distribuerat ljussystem.

| 2.4 | Materialen som lyktglasen består av och, om det är fråga om ett distribuerat ljussystem, de material som de optiska delarna av systemet består av samt eventuell tillhörande beläggning/sköld ska åtföljas av provningsrapporten om dessa materials och beläggningars egenskaper, om de redan har provats. |
| --- | --- |

2.4

Materialen som lyktglasen består av och, om det är fråga om ett distribuerat ljussystem, de material som de optiska delarna av systemet består av samt eventuell tillhörande beläggning/sköld ska åtföljas av provningsrapporten om dessa materials och beläggningars egenskaper, om de redan har provats.

3.   MÄRKNING

| 3.1 | Strålkastare eller distribuerade ljussystem som lämnats in för typgodkännande ska vara märkta med sökandens handelsnamn eller varumärke och märkningen ska vara lätt läsbar och outplånlig. |
| --- | --- |

3.1

Strålkastare eller distribuerade ljussystem som lämnats in för typgodkännande ska vara märkta med sökandens handelsnamn eller varumärke och märkningen ska vara lätt läsbar och outplånlig.

| 3.2 | På lyktglaset och huvudenheten (3) ska det finnas tillräckligt med utrymme för typgodkännandemärket och de tilläggssymboler som nämns i punkt 4. Dessa utrymmen ska anges på de ritningar som nämns i punkt 2.2.1 ovan. |
| --- | --- |

3.2

På lyktglaset och huvudenheten (3) ska det finnas tillräckligt med utrymme för typgodkännandemärket och de tilläggssymboler som nämns i punkt 4. Dessa utrymmen ska anges på de ritningar som nämns i punkt 2.2.1 ovan.

| 3.3 | De strålkastare som är konstruerade för att tillgodose kraven både för höger- och vänstertrafik ska ha märkningar som anger de två inställningarna för fordonets optiska enhet eller för gasurladdningslampan i reflektorn. Dessa märkningar ska bestå av bokstäverna ”R/D” för högertrafikspositionen och ”L/G” för vänstertrafikspositionen. |
| --- | --- |

3.3

De strålkastare som är konstruerade för att tillgodose kraven både för höger- och vänstertrafik ska ha märkningar som anger de två inställningarna för fordonets optiska enhet eller för gasurladdningslampan i reflektorn. Dessa märkningar ska bestå av bokstäverna ”R/D” för högertrafikspositionen och ”L/G” för vänstertrafikspositionen.

| 3.4 | Alla strålkastare får på den ljusavgivande ytan förses med ett referensmärke så som visas i bilaga 6. |
| --- | --- |

3.4

Alla strålkastare får på den ljusavgivande ytan förses med ett referensmärke så som visas i bilaga 6.

| 3.5 | En ljusgenerator till ett distribuerat ljussystem där en icke utbytbar gasurladdningslampa som inte har godkänts i enlighet med föreskrifter nr 99 används ska förses med tillverkarens handelsnamn eller varumärke och det artikelnummer som avses i punkt 2.2.2 ovan. |
| --- | --- |

3.5

En ljusgenerator till ett distribuerat ljussystem där en icke utbytbar gasurladdningslampa som inte har godkänts i enlighet med föreskrifter nr 99 används ska förses med tillverkarens handelsnamn eller varumärke och det artikelnummer som avses i punkt 2.2.2 ovan.

| 3.6 | Lampor i ljusdiodmoduler ska märkas med märkspänningen och märkeffekten och ljuskällemodulens specifika identifieringskod. |
| --- | --- |

3.6

Lampor i ljusdiodmoduler ska märkas med märkspänningen och märkeffekten och ljuskällemodulens specifika identifieringskod.

| 3.7 | För lysdiodmoduler som lämnas in då en lampa typgodkänns gäller följande:






  3.7.1 | De ska förses med sökandens handelsnamn eller varumärke. Denna märkning ska vara lätt läsbar och outplånlig. |
| --- | --- | --- |

3.7

För lysdiodmoduler som lämnas in då en lampa typgodkänns gäller följande:

3.7.1

De ska förses med sökandens handelsnamn eller varumärke. Denna märkning ska vara lätt läsbar och outplånlig.

| 3.7.2 | De ska märkas med modulens specifika identifieringskod. Denna märkning ska vara lätt läsbar och outplånlig.
  Denna specifika identifieringskod ska bestå av de inledande bokstäverna ”MD” för ”MODUL” följt av typgodkännandemärket utan cirkeln enligt punkt 4.2.1 nedan och, om flera ej identiska ljuskällemoduler används, följas av tilläggssymboler eller tecken. Den specifika identifieringskoden ska visas i de ritningar som nämns i punkt 2.2.1 ovan. Typgodkännandemärket behöver inte vara detsamma som på den lykta i vilken modulen används, men båda märkena ska vara från samma sökande. |
| --- | --- |

3.7.2

De ska märkas med modulens specifika identifieringskod. Denna märkning ska vara lätt läsbar och outplånlig.

Denna specifika identifieringskod ska bestå av de inledande bokstäverna ”MD” för ”MODUL” följt av typgodkännandemärket utan cirkeln enligt punkt 4.2.1 nedan och, om flera ej identiska ljuskällemoduler används, följas av tilläggssymboler eller tecken. Den specifika identifieringskoden ska visas i de ritningar som nämns i punkt 2.2.1 ovan. Typgodkännandemärket behöver inte vara detsamma som på den lykta i vilken modulen används, men båda märkena ska vara från samma sökande.

| 3.8 | Om ett elektroniskt reglerdon för ljuskällor som inte är en del av en lysdiodmodul används för att styra en eller flera ljusdiodmoduler, ska det märkas med dess särskilda identifieringskod(er), märkinspänningen och märkeffekten. |
| --- | --- |

3.8

Om ett elektroniskt reglerdon för ljuskällor som inte är en del av en lysdiodmodul används för att styra en eller flera ljusdiodmoduler, ska det märkas med dess särskilda identifieringskod(er), märkinspänningen och märkeffekten.

4.   TYPGODKÄNNANDE

4.1   Allmänt

| 4.1.1 | Om alla provexemplar av en strålkastartyp som lämnats in enligt punkt 2 ovan uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ska typgodkännande beviljas. |
| --- | --- |

4.1.1

Om alla provexemplar av en strålkastartyp som lämnats in enligt punkt 2 ovan uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ska typgodkännande beviljas.

| 4.1.2 | De strålkastare som överensstämmer med kraven i dessa föreskrifter får grupperas, kombineras eller inbördes sammanbyggas med andra ljus- eller ljussignalanordningar, förutsatt att deras respektive funktioner inte påverkas negativt. |
| --- | --- |

4.1.2

De strålkastare som överensstämmer med kraven i dessa föreskrifter får grupperas, kombineras eller inbördes sammanbyggas med andra ljus- eller ljussignalanordningar, förutsatt att deras respektive funktioner inte påverkas negativt.

| 4.1.3 | På grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda lampor som var för sig uppfyller kraven i flera olika föreskrifter, kan ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas under förutsättning att samtliga lampor uppfyller de krav som gäller för dem. |
| --- | --- |

4.1.3

På grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda lampor som var för sig uppfyller kraven i flera olika föreskrifter, kan ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas under förutsättning att samtliga lampor uppfyller de krav som gäller för dem.

| 4.1.4 | Varje godkänd typ ska tilldelas ett typgodkännandenummer. De första två siffrorna i typgodkännandenumret (för närvarande 01) ska ange löpnumret för den ändringsserie där man integrerat de senaste betydande tekniska ändringarna av föreskrifterna vid tidpunkten för beviljandet av typgodkännandet. En och samma avtalspart får inte ge samma nummer till en annan typ av strålkastare som omfattas av dessa föreskrifter. Ett lamppar anses dock vara en typ. |
| --- | --- |

4.1.4

Varje godkänd typ ska tilldelas ett typgodkännandenummer. De första två siffrorna i typgodkännandenumret (för närvarande 01) ska ange löpnumret för den ändringsserie där man integrerat de senaste betydande tekniska ändringarna av föreskrifterna vid tidpunkten för beviljandet av typgodkännandet. En och samma avtalspart får inte ge samma nummer till en annan typ av strålkastare som omfattas av dessa föreskrifter. Ett lamppar anses dock vara en typ.

| 4.1.5 | Meddelande om beviljat eller utökat typgodkännande eller om ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en typ av strålkastare enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de avtalsparter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter, via en meddelandeblankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1.5

Meddelande om beviljat eller utökat typgodkännande eller om ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en typ av strålkastare enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de avtalsparter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter, via en meddelandeblankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 4.1.6 | Utöver den märkning som föreskrivs i punkt 3.1 ska ett typgodkännandemärke i enlighet med punkterna 4.2 och 4.3 nedan anbringas på de utrymmen som nämns i punkt 3.2 ovan på varje strålkastare som överensstämmer med en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1.6

Utöver den märkning som föreskrivs i punkt 3.1 ska ett typgodkännandemärke i enlighet med punkterna 4.2 och 4.3 nedan anbringas på de utrymmen som nämns i punkt 3.2 ovan på varje strålkastare som överensstämmer med en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter.

4.2   Typgodkännandemärkets utformning

Typgodkännandemärket ska bestå av följande:

| 4.2.1 | Ett internationellt typgodkännandemärke bestående av






  4.2.1.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E” följd av landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (4), |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Ett internationellt typgodkännandemärke bestående av

4.2.1.1

en cirkel som omger bokstaven ”E” följd av landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (4),

| 4.2.1.2 | typgodkännandenumret som beskrivs i punkt 4.1.4 ovan. |
| --- | --- |

4.2.1.2

typgodkännandenumret som beskrivs i punkt 4.1.4 ovan.

| 4.2.2 | Följande tilläggssymbol eller -symboler:






  4.2.2.1 | På strålkastare som bara uppfyller kraven för vänstertrafik, en vågrät pil som för en observatör som står vänd mot strålkastaren pekar åt höger, dvs. mot den sida av vägen där trafiken går. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Följande tilläggssymbol eller -symboler:

4.2.2.1

På strålkastare som bara uppfyller kraven för vänstertrafik, en vågrät pil som för en observatör som står vänd mot strålkastaren pekar åt höger, dvs. mot den sida av vägen där trafiken går.

| 4.2.2.2 | På strålkastare som är konstruerade för att uppfylla kraven för både höger- och vänstertrafik genom justeringar av den optiska enhetens eller ljuskällans inställningar, en vågrät pil med spets i båda ändar där spetsarna pekar åt vänster respektive åt höger. |
| --- | --- |

4.2.2.2

På strålkastare som är konstruerade för att uppfylla kraven för både höger- och vänstertrafik genom justeringar av den optiska enhetens eller ljuskällans inställningar, en vågrät pil med spets i båda ändar där spetsarna pekar åt vänster respektive åt höger.

| 4.2.2.3 | På strålkastare som endast uppfyller halvljuskraven i dessa föreskrifter, bokstäverna ”DC”. |
| --- | --- |

4.2.2.3

På strålkastare som endast uppfyller halvljuskraven i dessa föreskrifter, bokstäverna ”DC”.

| 4.2.2.4 | På strålkastare som endast uppfyller helljuskraven i dessa föreskrifter, bokstäverna ”DR”. |
| --- | --- |

4.2.2.4

På strålkastare som endast uppfyller helljuskraven i dessa föreskrifter, bokstäverna ”DR”.

| 4.2.2.5 | På strålkastare som uppfyller både hel- och halvljuskraven i dessa föreskrifter, bokstäverna ”DCR”. |
| --- | --- |

4.2.2.5

På strålkastare som uppfyller både hel- och halvljuskraven i dessa föreskrifter, bokstäverna ”DCR”.

| 4.2.2.6 | På strålkastare med ett lyktglas av plastmaterial ska bokstavsgruppen ”PL” placeras nära de symboler som föreskrivs i punkterna 4.2.2.3–4.2.2.5 ovan. |
| --- | --- |

4.2.2.6

På strålkastare med ett lyktglas av plastmaterial ska bokstavsgruppen ”PL” placeras nära de symboler som föreskrivs i punkterna 4.2.2.3–4.2.2.5 ovan.

| 4.2.2.7 | På strålkastare som uppfyller helljuskraven i dessa föreskrifter, en uppgift om den maximala ljusstyrkan uttryckt med ett referensmärke enligt definition i punkt 6.3.2.2 nedan, placerat nära den cirkel som omger bokstaven ”E”.
  För inbördes sammanbyggda strålkastare ska en uppgift om den maximala ljusstyrkan för det totala helljuset uttryckas som ovan. |
| --- | --- |

4.2.2.7

På strålkastare som uppfyller helljuskraven i dessa föreskrifter, en uppgift om den maximala ljusstyrkan uttryckt med ett referensmärke enligt definition i punkt 6.3.2.2 nedan, placerat nära den cirkel som omger bokstaven ”E”.

För inbördes sammanbyggda strålkastare ska en uppgift om den maximala ljusstyrkan för det totala helljuset uttryckas som ovan.

| 4.2.2.8 | På distribuerade ljussystem ska bokstäverna ”DLS” ersätta bokstaven ”D” som krävs i punkterna 4.2.2.3, 4.2.2.4 och 4.2.2.5. Samma kriterier ska tillämpas. |
| --- | --- |

4.2.2.8

På distribuerade ljussystem ska bokstäverna ”DLS” ersätta bokstaven ”D” som krävs i punkterna 4.2.2.3, 4.2.2.4 och 4.2.2.5. Samma kriterier ska tillämpas.

| 4.2.3 | I samtliga fall ska det tillämpliga driftsätt som används vid provförfarandet enligt punkt 1.1.1.1 i bilaga 4 och tillåtna spänningar enligt punkt 1.1.1.2 i bilaga 4 anges i godkännandehandlingarna och i meddelandeblanketterna som skickas till de länder som är avtalsparter och som tillämpar dessa föreskrifter.
  I motsvarande fall ska märkning ske enligt följande:






  4.2.3.1 | På de strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter och som är utformade så att halvljuset inte är tänt samtidigt med någon annan ljusfunktion som den är inbördes sammanbyggd med ska ett snedstreck (/) placeras efter symbolen för den strålkastare som avger halvljuset på typgodkännandemärket. |
| --- | --- | --- |

4.2.3

I samtliga fall ska det tillämpliga driftsätt som används vid provförfarandet enligt punkt 1.1.1.1 i bilaga 4 och tillåtna spänningar enligt punkt 1.1.1.2 i bilaga 4 anges i godkännandehandlingarna och i meddelandeblanketterna som skickas till de länder som är avtalsparter och som tillämpar dessa föreskrifter.

I motsvarande fall ska märkning ske enligt följande:

4.2.3.1

På de strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter och som är utformade så att halvljuset inte är tänt samtidigt med någon annan ljusfunktion som den är inbördes sammanbyggd med ska ett snedstreck (/) placeras efter symbolen för den strålkastare som avger halvljuset på typgodkännandemärket.

| 4.2.3.2 | Kravet i punkt 4.2.3.1 ovan gäller inte strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter och som är utformade så att halvljuset och helljuset kommer från samma gasurladdningslampa. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Kravet i punkt 4.2.3.1 ovan gäller inte strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter och som är utformade så att halvljuset och helljuset kommer från samma gasurladdningslampa.

| 4.2.4 | De två siffrorna i typgodkännandenumret, vilka anger den löpnumret på de senaste betydande tekniska ändringarna som gjorts av föreskrifterna vid tidpunkten för beviljandet av typgodkännandet, och vid behov även den erforderliga pilen, kan placeras intill ovannämnda tilläggssymboler. |
| --- | --- |

4.2.4

De två siffrorna i typgodkännandenumret, vilka anger den löpnumret på de senaste betydande tekniska ändringarna som gjorts av föreskrifterna vid tidpunkten för beviljandet av typgodkännandet, och vid behov även den erforderliga pilen, kan placeras intill ovannämnda tilläggssymboler.

| 4.2.5 | De märkningar och symboler som anges i punkt 4.2.1–4.2.3 ovan ska vara lätt läsbara och outplånliga. De kan placeras på en inre eller yttre del (genomskinlig eller inte) av strålkastaren, som inte kan skiljas från den genomskinliga, ljusavgivande delen av strålkastaren. För ett distribuerat ljussystem där det yttre lyktglaset är inbyggt i ljusledaren anses detta villkor vara uppfyllt om typgodkännandemärket placeras åtminstone på ljusgeneratorn och på ljusledaren, eller på dess skyddande sköld. Märkningen måste vara synlig när strålkastaren eller systemet monteras på fordonet eller då en rörlig del såsom motorhuven öppnas. |
| --- | --- |

4.2.5

De märkningar och symboler som anges i punkt 4.2.1–4.2.3 ovan ska vara lätt läsbara och outplånliga. De kan placeras på en inre eller yttre del (genomskinlig eller inte) av strålkastaren, som inte kan skiljas från den genomskinliga, ljusavgivande delen av strålkastaren. För ett distribuerat ljussystem där det yttre lyktglaset är inbyggt i ljusledaren anses detta villkor vara uppfyllt om typgodkännandemärket placeras åtminstone på ljusgeneratorn och på ljusledaren, eller på dess skyddande sköld. Märkningen måste vara synlig när strålkastaren eller systemet monteras på fordonet eller då en rörlig del såsom motorhuven öppnas.

4.3   Typgodkännandemärkets utformning

4.3.1   Separata lyktor

I figurerna 1–9 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärken och tilläggssymboler.

4.3.2   Grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda lyktor

| 4.3.2.1 | När grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda lyktor har visat sig överensstämma med kraven i flera olika föreskrifter, kan ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas, bestående av en cirkel som omger bokstaven ”E” följd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet samt ett typgodkännandenummer. Detta typgodkännandemärke kan placeras var som helst på de grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda lyktorna, om följande krav uppfylls:






  4.3.2.1.1 | Det är synligt enligt kraven i punkt 4.2.5. |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

När grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda lyktor har visat sig överensstämma med kraven i flera olika föreskrifter, kan ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas, bestående av en cirkel som omger bokstaven ”E” följd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet samt ett typgodkännandenummer. Detta typgodkännandemärke kan placeras var som helst på de grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda lyktorna, om följande krav uppfylls:

4.3.2.1.1

Det är synligt enligt kraven i punkt 4.2.5.

| 4.3.2.1.2 | Ingen del av de grupperade, kombinerade eller sammanbyggda lyktorna som sänder ut ljus kan tas bort utan att man samtidigt tar bort godkännandemärket. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2

Ingen del av de grupperade, kombinerade eller sammanbyggda lyktorna som sänder ut ljus kan tas bort utan att man samtidigt tar bort godkännandemärket.

| 4.3.2.2 | Identifieringssymbolen för varje lykta, med angivande av numret på var och en av de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats, tillsammans med löpnumret för ändringsserien med de senaste betydande tekniska ändringarna av föreskrifterna vid tidpunkten för beviljandet av typgodkännandet, samt vid behov den erforderliga pilen, ska placeras






  4.3.2.2.1 | antingen på lämplig ljusavgivande yta, |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

Identifieringssymbolen för varje lykta, med angivande av numret på var och en av de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats, tillsammans med löpnumret för ändringsserien med de senaste betydande tekniska ändringarna av föreskrifterna vid tidpunkten för beviljandet av typgodkännandet, samt vid behov den erforderliga pilen, ska placeras

4.3.2.2.1

antingen på lämplig ljusavgivande yta,

| 4.3.2.2.2 | eller grupperat på ett sådant sätt att varje grupperad, kombinerad eller inbördes sammanbyggd lykta lätt kan identifieras (se fyra möjliga exempel i bilaga 2, figur 10). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2

eller grupperat på ett sådant sätt att varje grupperad, kombinerad eller inbördes sammanbyggd lykta lätt kan identifieras (se fyra möjliga exempel i bilaga 2, figur 10).

| 4.3.2.3 | Storleken på komponenterna som ingår i ett enskilt typgodkännandemärke ska inte vara mindre än den minimistorlek som föreskrivs i de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats för det minsta av de enskilda märkena. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Storleken på komponenterna som ingår i ett enskilt typgodkännandemärke ska inte vara mindre än den minimistorlek som föreskrivs i de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats för det minsta av de enskilda märkena.

| 4.3.2.4 | Varje godkänd typ ska tilldelas ett typgodkännandenummer. En och samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av grupperad, kombinerad eller inbördes sammanbyggd lykta som omfattas av dessa föreskrifter samma typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

4.3.2.4

Varje godkänd typ ska tilldelas ett typgodkännandenummer. En och samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av grupperad, kombinerad eller inbördes sammanbyggd lykta som omfattas av dessa föreskrifter samma typgodkännandenummer.

| 4.3.2.5 | I figur 10 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningen av typgodkännandemärken för grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda lyktor med alla ovannämnda tilläggssymboler. |
| --- | --- |

4.3.2.5

I figur 10 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningen av typgodkännandemärken för grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda lyktor med alla ovannämnda tilläggssymboler.

4.3.3   För lyktor vars lyktglas används för olika typer av strålkastare och som kan vara inbördes sammanbyggda eller grupperade med andra lyktor

ska bestämmelserna i punkt 4.3.2. ovan gälla.

| 4.3.3.1 | Dessutom kan, när samma lyktglas används, den senare ha olika typgodkännandemärken som hör till de olika typerna av strålkastare eller lyktenheter, förutsatt att strålkastarens huvuddel eller distribuerade ljussystem, även om de inte kan tas bort från lyktglaset, också har det utrymme som beskrivs i punkt 3.2 och är försedd med typgodkännandemärken för de faktiska funktionerna. |
| --- | --- |

4.3.3.1

Dessutom kan, när samma lyktglas används, den senare ha olika typgodkännandemärken som hör till de olika typerna av strålkastare eller lyktenheter, förutsatt att strålkastarens huvuddel eller distribuerade ljussystem, även om de inte kan tas bort från lyktglaset, också har det utrymme som beskrivs i punkt 3.2 och är försedd med typgodkännandemärken för de faktiska funktionerna.

| 4.3.3.2 | I figur 11 i bilaga 2 till dessa föreskrifter finns exempel på hur typgodkännandemärken för det ovanstående fallet kan vara uppbyggda. |
| --- | --- |

4.3.3.2

I figur 11 i bilaga 2 till dessa föreskrifter finns exempel på hur typgodkännandemärken för det ovanstående fallet kan vara uppbyggda.

4.3.4   Distribuerade ljussystem

För distribuerade ljussystem ska de tillämpliga bestämmelserna i punkterna 4.3.1–4.3.3.2 följas, med beaktande av kraven i punkt 3.4.

B.   TEKNISKA KRAV PÅ STRÅLKASTARE (5)

5.   ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

5.1   Varje provexemplar ska överensstämma med de specifikationer som anges i punkterna 6–8 nedan.

5.2   Strålkastarna ska vara tillverkade så att de behåller sina föreskrivna fotometriska egenskaper och förblir i gott skick vid normal användning, trots de vibrationer de kan utsättas för.

5.2.1   Strålkastarna ska vara utrustade med en anordning som gör att de kan justeras på fordonen för att uppfylla gällande regler. En sådan anordning behöver inte finnas på enheter där reflektorn och spridarlinsen inte kan tas isär, om användningen av sådana enheter är begränsad till de fordon på vilka strålkastarinställningen kan justeras på annat sätt.

När en strålkastare som avger halvljus och en strålkastare som avger helljus, vardera utrustad med en egen ljuskälla, monteras ihop till en sammansatt enhet ska justeringsanordningen vara så konstruerad att varje optiskt system kan ställas in var för sig. Samma regler gäller strålkastare med ett främre dimljus och helljus eller strålkastare med halvljus och ett främre dimljus samt strålkastare som avger alla tre typerna av ljus.

5.2.2   Dessa bestämmelser ska dock inte gälla strålkastarenheter vars reflektorer inte kan delas. För denna typ av enhet gäller kraven i punkt 6.3 i dessa föreskrifter.

5.3   Strålkastare som är konstruerade för att uppfylla kraven för både höger- och vänstertrafik kan anpassas för trafik på en viss sida av vägen antingen genom en anpassad första inställning vid montering i fordonet eller genom val av inställning av användaren. En sådan första eller vald inställning kan t.ex. bestå av en fixering antingen av den optiska enheten till en viss given vinkel på fordonet, eller av ljuskällan (-orna) till en viss given vinkel i förhållande till den optiska enheten. Det ska bara finnas två olika och distinkta möjliga inställningar, en för höger- och en för vänstertrafik, och konstruktionen ska utesluta oavsiktliga ändringar från den ena inställningen till den andra eller inställning i ett mellanläge. När ljuskällan har två olika inställningslägen ska de delar som håller ljuskällan i reflektorn vara så konstruerade och tillverkade att ljuskällan i endera av dessa två lägen kommer att hållas på plats med den noggrannhet som krävs för de strålkastare som är konstruerade för trafik endast på en sida av vägen. Överensstämmelse med kraven i denna punkt ska kontrolleras visuellt och om det är nödvändigt genom provmontering.

5.4   Belysningskonfiguration för olika trafikförhållanden

5.4.1   När det gäller strålkastare som konstruerats för att uppfylla kraven för höger- eller vänstertrafik ska lämpliga åtgärder vidtas för att förhindra obehag för mötande i ett land där trafiken går på andra sidan vägen i förhållande till det land för vilket strålkastaren konstruerades (6). Sådana åtgärder är exempelvis

| a) | att skärma av en del av strålkastarglaset, |
| --- | --- |

a)

att skärma av en del av strålkastarglaset,

| b) | att rikta ned strålkastarljuset – att rikta det åt sidan är tillåtet, |
| --- | --- |

b)

att rikta ned strålkastarljuset – att rikta det åt sidan är tillåtet,

| c) | någon annan åtgärd för att ta bort eller minska den asymmetriska delen av strålkastarljuset. |
| --- | --- |

c)

någon annan åtgärd för att ta bort eller minska den asymmetriska delen av strålkastarljuset.

5.4.2   Efter att någon eller några av dessa åtgärder har vidtagits ska följande krav angående strålkastarens ljusstyrka vara uppfyllda då justeringen inte har ändrats jämfört med den ursprungliga trafikriktningen

| 5.4.2.1 | Halvljus avsett för högertrafik och anpassat till vänstertrafik: | vid 0,86 D-1,72 L minst 2 500 cd |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1

Halvljus avsett för högertrafik och anpassat till vänstertrafik:

vid 0,86 D-1,72 L minst 2 500 cd

| | vid 0,57 U-3,43 R högst 880 cd. |
| --- | --- |

vid 0,57 U-3,43 R högst 880 cd.

| 5.4.2.2 | Halvljus avsett för vänstertrafik och anpassat till högertrafik: | vid 0,86 D-1,72 R minst 2 500 cd |
| --- | --- | --- |

5.4.2.2

Halvljus avsett för vänstertrafik och anpassat till högertrafik:

vid 0,86 D-1,72 R minst 2 500 cd

| | vid 0,57 U-3,43 L högst 880 cd. |
| --- | --- |

vid 0,57 U-3,43 L högst 880 cd.

5.5   På strålkastare som är konstruerade för att kunna avge omväxlande hel- och halvljus eller halv- och/eller helljus som övergår till kurvljus ska alla mekaniska, elektromekaniska och andra delar som ingår i strålkastaren i detta syfte (7) konstrueras så att följande gäller:

| 5.5.1 | Enheten håller för att användas 50 000 gånger vid normala användningsförhållanden. För att kontrollera att detta krav uppfylls kan den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna






  a) | kräva att sökanden tillhandahåller den utrustning som krävs för att utföra provet, |
| --- | --- | --- |

5.5.1

Enheten håller för att användas 50 000 gånger vid normala användningsförhållanden. För att kontrollera att detta krav uppfylls kan den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna

a)

kräva att sökanden tillhandahåller den utrustning som krävs för att utföra provet,

| b) | avstå från provet om strålkastaren som sökanden lämnar in åtföljs av en provningsrapport utfärdad av en teknisk tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningar av strålkastare av samma konstruktion (hopsättning) som visar att kravet är uppfyllt. |
| --- | --- |

b)

avstå från provet om strålkastaren som sökanden lämnar in åtföljs av en provningsrapport utfärdad av en teknisk tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningar av strålkastare av samma konstruktion (hopsättning) som visar att kravet är uppfyllt.

| 5.5.2 | Om fel uppstår i belysningen ska strålkastarens ljusstyrka över H-H-linjen inte överskrida de värden som gäller för halvljus enligt punkt 6.2.6. Dessutom ska strålkastare som är konstruerade för att avge halv- eller helljus som övergår till kurvljus ha en ljusstyrka på minst 2 500 cd vid provningspunkt 25 V (VV-linjen, 1,72 D). |
| --- | --- |

5.5.2

Om fel uppstår i belysningen ska strålkastarens ljusstyrka över H-H-linjen inte överskrida de värden som gäller för halvljus enligt punkt 6.2.6. Dessutom ska strålkastare som är konstruerade för att avge halv- eller helljus som övergår till kurvljus ha en ljusstyrka på minst 2 500 cd vid provningspunkt 25 V (VV-linjen, 1,72 D).

| 5.5.3 | Antingen halvljus eller helljus ska alltid erhållas utan risk för att mekanismen fastnar i mellanlägen. |
| --- | --- |

5.5.3

Antingen halvljus eller helljus ska alltid erhållas utan risk för att mekanismen fastnar i mellanlägen.

| 5.5.4 | Användaren ska inte med vanliga verktyg kunna ändra formen på eller läget för de rörliga delarna. |
| --- | --- |

5.5.4

Användaren ska inte med vanliga verktyg kunna ändra formen på eller läget för de rörliga delarna.

5.6   Kompletterande prov ska göras enligt kraven i bilaga 4 för att kontrollera att de fotometriska egenskaperna inte förändras nämnvärt vid användning.

5.7   Ljusöverförande komponenter som är gjorda i plastmaterial ska provas enligt kraven i bilaga 5.

5.8   Möjlighet att byta ut ljuskällor

5.8.1   Gasurladdningslampor som används i gasurladdningsstrålkastare eller i distribuerade ljussystem ska gå att byta ut och typgodkännas i enlighet med föreskrifter nr 99 och den ändringsserie som gäller vid tidpunkten för ansökande om typgodkännande. Men gasurladdningslampor som inte godkänns i enlighet med föreskrifter nr 99 kan bara användas i de fall då de är en icke utbytbar del av en ljusgenerator. Men när det gäller distribuerade ljussystem kan ljusgeneratorn bytas ut utan specialverktyg även i då ljuskällan som används inte godkänns.

5.8.2   Om en eller flera (ytterligare) glödlampor används i gasurladdningsstrålkastaren ska dessa glödlampor typgodkännas i enlighet med föreskrifter nr 37 med de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande, under förutsättning att användningen inte begränsas i föreskrifter nr 37 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande.

5.8.3   Anordningens konstruktion ska vara sådan att den eventuella glödlampan endast kan monteras i korrekt läge.

5.8.4   Med utbytbara gasurladdningslampor och ytterligare glödlampor ska lamphållaren uppfylla de måttkrav som anges i databladet i IEC:s publikation 60061 för den kategori av ljuskällor som används. Ljuskällorna ska utan problem passa in i strålkastaren.

5.9   Gasurladdningslampor som inte går att byta ut, inte har godkänts i enlighet med föreskrifter nr 99 och som används i distribuerade ljussystem ska dessutom uppfylla följande krav (som motsvarar dem som anges i föreskrifter nr 99 för godkännande av gasurladdningslampor):

| 5.9.1 | Start, framkörning och varmtändning enligt punkt 3.6 i föreskrifter nr 99. |
| --- | --- |

5.9.1

Start, framkörning och varmtändning enligt punkt 3.6 i föreskrifter nr 99.

| 5.9.2 | Färg enligt punkt 3.9 i föreskrifter nr 99. Färgen ska vara vit. |
| --- | --- |

5.9.2

Färg enligt punkt 3.9 i föreskrifter nr 99. Färgen ska vara vit.

| 5.9.3 | UV-strålning enligt punkt 3.10 i föreskrifter nr 99, om detta anges i ansökan om typgodkännande (punkt 2.2.2 ovan). |
| --- | --- |

5.9.3

UV-strålning enligt punkt 3.10 i föreskrifter nr 99, om detta anges i ansökan om typgodkännande (punkt 2.2.2 ovan).

5.10   Strålkastaren och förkopplingsdonet får inte förorsaka så stark strålning eller så stora störningar i det elektriska systemet att funktionen hos andra elektriska/elektroniska system i fordonet påverkas negativt (8).

5.11   Om så är nödvändigt för provningsförfarandet kan provningsanläggningen begära in ytterligare provexemplar, provbänkar (hållare) eller särskilda nätaggregat från tillverkaren.

5.12   Provförfarandet ska utföras i enlighet med tillverkarens monteringsanvisningar.

5.13   Strålkastaren (om den är utrustad med lysdiodmoduler) och lysdiodmodulerna själva ska överensstämma med de relevanta kraven i bilaga 11 till dessa föreskrifter. Överensstämmelsen med kraven ska provas.

6.   BELYSNING

6.1   Allmänna bestämmelser

6.1.1   Strålkastare eller distribuerade ljussystem ska vara konstruerade så att de med hjälp av gasurladdningslampa kan avge tillräcklig belysning utan att blända vid halvljus samt god belysning vid helljus.

6.1.2   Ljusstyrkan från strålkastaren ska mätas på 25 m avstånd med hjälp av en fotoelektrisk cell vars ljuskänsliga yta ska ligga inom en kvadrat med sidan 65 mm. Punkten HV är mittpunkten för koordinatsystemet med en vertikal polär axel. Linjen h är den vågräta linjen genom HV (se bilaga 3 till dessa föreskrifter).

6.1.3   Strålkastaren eller det distribuerade ljussystemet ska godkännas om de fotometriska kraven i punkt 6 uppfylls med en ljuskälla som åldrats under minst 15 cykler i enlighet med punkt 4 i bilaga 4 till föreskrifter nr 99.

Om gasurladdningslampan godkänns i enlighet med föreskrifter nr 99 ska den vara en standardljuskälla och dess ljusflöde kan skilja sig från det objektiva ljusflödet som anges i föreskrifter nr 99. I så fall ska den uppmätta ljusstyrkan korrigeras i enlighet därmed.

Ovanstående korrektion gäller inte distribuerade ljussystem med en icke utbytbar gasurladdningslampa eller strålkastare som är helt eller delvis integrerade med förkopplingsdonet.

Om gasurladdningslampan inte är godkänd i enlighet med föreskrifter nr 99 ska den vara en icke utbytbar produktionsljuskälla.

6.1.4   De mått som bestämmer läget för bågen inuti gasurladdningslampan visas på de datablad som finns i föreskrifter nr 99.

6.1.5   Fotometrisk överensstämmelse måste kontrolleras enligt punkterna 6.2.6 eller 6.3 i dessa föreskrifter. Detta gäller även för ljus-/mörkergränsen mellan 3°R och 3°L (studier av mätmetoder för ljus-/mörkerfärgen pågår).

6.1.6   Färgen på ljuset från strålkastare med gasurladdningslampor ska vara vit.

6.1.7   Fyra sekunder efter tändning av en strålkastare som utrustats med en gasurladdningslampa som inte är integrerad med förkopplingsdonet, och som inte har varit i drift i mer än 30 minuter, ska följande uppnås:

| 6.1.7.1 | Minst 37 500 cd ska uppnås i HV-punkten för en strålkastare som endast ger helljus. |
| --- | --- |

6.1.7.1

Minst 37 500 cd ska uppnås i HV-punkten för en strålkastare som endast ger helljus.

| 6.1.7.2 | Minst 6 250 cd ska uppnås i 50V-punkten för strålkastare som endast ger halvljus eller alternativt halv- och helljus enligt beskrivningen i punkt 5.4 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.1.7.2

Minst 6 250 cd ska uppnås i 50V-punkten för strålkastare som endast ger halvljus eller alternativt halv- och helljus enligt beskrivningen i punkt 5.4 i dessa föreskrifter.

| 6.1.7.3 | I båda fallen ska strömförsörjningen vara tillräcklig för att snabbt säkerställa att starkströmspulsen ökar. |
| --- | --- |

6.1.7.3

I båda fallen ska strömförsörjningen vara tillräcklig för att snabbt säkerställa att starkströmspulsen ökar.

6.2   Bestämmelser för halvljus

6.2.1   Halvljusstrålkastarens ljusstyrkefördelning ska omfatta en ljus-/mörkergräns (se figur 1 nedan), som gör att strålkastaren kan justeras korrekt för fotometriska mätningar och för inställning på fordonet.

Ljus-/mörkergränsen består av:

| a) | För strålkastare för högertrafik:






  i) | en rak ”horisontell del” till vänster, |
| --- | --- | --- |

a)

För strålkastare för högertrafik:

i)

en rak ”horisontell del” till vänster,

| ii) | en upphöjd ”knä–axel-del” till höger. |
| --- | --- |

ii)

en upphöjd ”knä–axel-del” till höger.

| b) | För strålkastare för vänstertrafik:






  i) | en rak ”horisontell del” till höger, |
| --- | --- | --- |

b)

För strålkastare för vänstertrafik:

i)

en rak ”horisontell del” till höger,

| ii) | en upphöjd ”knä–axel-del” till vänster. |
| --- | --- |

ii)

en upphöjd ”knä–axel-del” till vänster.

I båda fallen ska ”knä–axel-delen” ha en skarp kant.

6.2.2   Strålkastaren ska ställas in visuellt med hjälp av ljus-/mörkergränsen (se figur 1) på följande sätt: Inställningen ska utföras med hjälp av en platt, vertikal skärm som sätts upp på ett avstånd av 10 m eller 25 m (enligt avsnitt 9 i bilaga 1) framför strålkastaren och vinkelrätt mot H-V axeln, så som visas i bilaga 3 till dessa föreskrifter. Skärmen måste vara så bred att det går att kontrollera ljus-/mörkergränsen inom ett område av minst 5° från V-V-linjen.

6.2.2.1   För inställning i höjdled: den horisontella delen av ljus-/mörkergränsen flyttas uppåt från en position under linje B och ställs in till sin nominella position en procent (0,57 grader) nedanför H-H-linjen.

Figur 1

Image

Observera: Skalorna i höjd- och sidled skiljer sig åt.

6.2.2.2   För inställning i sidled: ”knä–axel-delen” av ljus-/mörkergränsen ska flyttas:

| | från höger till vänster för högertrafik och ska efter rörelsen placeras horisontellt så att






  a) | ”axeln” ovanför linjen 0,2° D inte ska befinna sig till vänster om linje A och |
| --- | --- | --- |

från höger till vänster för högertrafik och ska efter rörelsen placeras horisontellt så att

a)

”axeln” ovanför linjen 0,2° D inte ska befinna sig till vänster om linje A och

| b) | ”axeln” på linjen 0,2° D eller nedanför bör korsa linjen A och |
| --- | --- |

b)

”axeln” på linjen 0,2° D eller nedanför bör korsa linjen A och

| c) | ”kurvknäet” i huvudsak är beläget inom ± 0,5 grader till vänster eller höger om linjen V-V, |
| --- | --- |

c)

”kurvknäet” i huvudsak är beläget inom ± 0,5 grader till vänster eller höger om linjen V-V,

eller

| | från vänster till höger för vänstertrafik och ska efter rörelsen placeras horisontellt så att






  a) | ”axeln” ovanför linjen 0,2° D inte ska befinna sig till höger om linje A och |
| --- | --- | --- |

från vänster till höger för vänstertrafik och ska efter rörelsen placeras horisontellt så att

a)

”axeln” ovanför linjen 0,2° D inte ska befinna sig till höger om linje A och

| b) | ”axeln” på linjen 0,2° D eller nedanför bör korsa linjen A och |
| --- | --- |

b)

”axeln” på linjen 0,2° D eller nedanför bör korsa linjen A och

| c) | ”kurvknäet” huvudsakligen bör ligga på linjen V-V. |
| --- | --- |

c)

”kurvknäet” huvudsakligen bör ligga på linjen V-V.

6.2.2.3   Om en strålkastare som är inställd på ovanstående sätt inte uppfyller kraven i punkterna 6.2.5., 6.2.6 och 6.3, får dess inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel inte flyttas:

| | horisontellt från linje A mer än






  a) | 0,5° till vänster eller 0,75° till höger för högertrafik eller |
| --- | --- | --- |

horisontellt från linje A mer än

a)

0,5° till vänster eller 0,75° till höger för högertrafik eller

| b) | 0,5° till höger eller 0,75° till vänster för vänstertrafik och |
| --- | --- |

b)

0,5° till höger eller 0,75° till vänster för vänstertrafik och

| | inte mer än 0,25° i höjdled från linje B. |
| --- | --- |

inte mer än 0,25° i höjdled från linje B.

6.2.2.4   Men om inställning i höjdled inte går att utföra upprepade gånger till den position som krävs inom de toleranser som beskrivs i punkt 6.2.2.3 ovan ska den instrumentella metoden i punkterna 2 och 3 i bilaga 10 användas för att prova överensstämmelsen med den minsta ljus-/mörkergräns som krävs och för att ställa in strålkastaren i höjdled och sidled.

6.2.3   När strålkastaren är inställd på ovanstående sätt behöver den, om typgodkännande söks enbart enligt villkoren för halvljus, endast uppfylla de krav som anges i punkterna 6.2.4 och 6.2.5 nedan. Om strålkastaren är konstruerad för att avge både halv- och helljus ska de krav som anges i punkterna 6.2.4–6.2.6 uppfyllas.

6.2.4   För halvljusstrålkastare är endast en gasurladdningslampa tillåten. Högst två ytterligare ljuskällor är tillåtna:

6.2.4.1   En ytterligare ljuskälla i enlighet med föreskrifter nr 37 eller en eller flera lysdiodmoduler får användas i halvljusstrålkastaren för att bidra till kurvljus.

6.2.4.2   En ytterligare ljuskälla i enlighet med föreskrifter nr 37 och/eller en eller flera lysdiodmoduler får användas i halvljusstrålkastaren för att avge infraröd strålning. Den/de får bara aktiveras samtidigt som gasurladdningslampan. Om gasurladdningslampan inte fungerar ska denna ytterligare ljuskälla och/eller lysdiodmoduler stängas av automatiskt.

6.2.4.3   Om en ytterligare ljuskälla eller lysdiodmodul går sönder, ska strålkastaren fortfarande uppfylla kraven på ett halvljus.

6.2.4.4   Mätvillkor beroende på ljuskälla

| 6.2.4.4.1 | För gasurladdningslampor gäller följande:
  Vid provtagning ska gasurladdningslampans anslutningsspänning vara antingen 13,2 V ± 0,1 för 12 V-system om inget annat anges (se bilaga 7). |
| --- | --- |

6.2.4.4.1

För gasurladdningslampor gäller följande:

Vid provtagning ska gasurladdningslampans anslutningsspänning vara antingen 13,2 V ± 0,1 för 12 V-system om inget annat anges (se bilaga 7).

| 6.2.4.4.2 | I fråga om glödlampor enligt föreskrifter nr 37 ska följande kontrolleras:
  Lampan ska mätas med hjälp av en ofärgad (normal) glödlampa avsedd för en märkspänning på 12 V. Under kontrollen ska spänningen vid glödlampans poler regleras så att man erhåller ett ljusflöde på 13,2 V, som anges i det tillämpliga databladet i föreskrifter nr 37. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2

I fråga om glödlampor enligt föreskrifter nr 37 ska följande kontrolleras:

Lampan ska mätas med hjälp av en ofärgad (normal) glödlampa avsedd för en märkspänning på 12 V. Under kontrollen ska spänningen vid glödlampans poler regleras så att man erhåller ett ljusflöde på 13,2 V, som anges i det tillämpliga databladet i föreskrifter nr 37.

| 6.2.4.4.3 | För ljusdiodmoduler gäller följande:
  Lampan ska mätas vid 6,3 V, 13,2 V respektive 28,0 V, om inget annat anges i dessa föreskrifter. Lysdiodmoduler som styrs av ett elektroniskt ljuskällereglage ska mätas enligt sökandens anvisningar. |
| --- | --- |

6.2.4.4.3

För ljusdiodmoduler gäller följande:

Lampan ska mätas vid 6,3 V, 13,2 V respektive 28,0 V, om inget annat anges i dessa föreskrifter. Lysdiodmoduler som styrs av ett elektroniskt ljuskällereglage ska mätas enligt sökandens anvisningar.

6.2.5   Efter mer än tio minuter efter det att lampan tänts ska ljusstyrkan i de provningspunkter som avses i tabellen nedan och i bilaga 3, figur B (eller spegelvänt kring VV-linjen för vänstertrafik) uppfylla följande krav:

| Punkter eller segment | Beteckning (10) | Ljusstyrka (cd) | Horisontell vinkel (grader) | Vertikal vinkel (grader) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Max. | Min. |
| Alla punkter i område A
  (avgränsat av följande koordinater i grader)












  8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | V-V | 4 L |
| 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | H-H | H-H |

Punkter eller segment

Beteckning (10)

Ljusstyrka (cd)

Horisontell vinkel (grader)

Vertikal vinkel (grader)

Max.

Min.

Alla punkter i område A

(avgränsat av följande koordinater i grader)

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

V-V

4 L

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

H-H

H-H

625

2

B 50 L

350

3,43 L

0,57 U

3

75 R

12 500

1,15 R

0,57 D

4

50 L

18 480

3,43 L

0,86 D

5

25 L1

18 800

3,43 L

1,72 D

6

50 V

7 500

0

0,86 D

7

50 R

12 500

1,72 R

0,86 D

8

25 L2

2 500

9 L

1,72 D

9

25 R1

2 500

9 R

1,72 D

10

25 L3

1 250

15 L

1,72 D

11

25 R2

1 250

15 R

1,72 D

12

15 L

625

20 L

2,86 D

13

15 R

625

20 R

2,86 D

14

(9)

8 L

4 U

15

(9)

0

4 U

16

(9)

8 R

4 U

17

(9)

4 L

2 U

18

(9)

0

2 U

19

(9)

4 R

2 U

20

65

8 R

0

21

125

4 L

0

A–B

Segment I

3 750

5,15 L–5,15 R

0,86 D

C–D

1 750

2,5 R

1 U

E–F

Segment III och under

12 500

9,37 L–8,53 R

4,29 D

E max R

43 800

Höger om VV-linjen

Över

1,72 D

E max L

31 300

Vänster om VV linjen

Observera: I tabellen:

| | betyder bokstaven L den punkt eller det segment som ligger till vänster om VV-linjen. |
| --- | --- |

betyder bokstaven L den punkt eller det segment som ligger till vänster om VV-linjen.

| | betyder bokstaven R den punkt eller det segment som ligger till höger om VV-linjen. |
| --- | --- |

betyder bokstaven R den punkt eller det segment som ligger till höger om VV-linjen.

| | betyder bokstaven U den punkt eller det segment som ligger över HH-linjen. |
| --- | --- |

betyder bokstaven U den punkt eller det segment som ligger över HH-linjen.

| | betyder bokstaven D den punkt eller det segment som ligger under HH-linjen. |
| --- | --- |

betyder bokstaven D den punkt eller det segment som ligger under HH-linjen.

6.2.6   Kraven i punkt 6.2.5 ovan gäller även strålkastare som avger kurvljus och/eller som har en extra ljuskälla eller lysdiodmoduler som omnämns i punkt 6.2.4.2. En strålkastare som avger kurvljus får justeras, förutsatt att ljusstrålens axel i höjdled inte flyttas mer än 0,2°.

6.2.6.1   Om kurvljus erhålls

| 6.2.6.1.1 | genom att vrida halvljuset eller flytta ljus-/mörkergränsens kurvknä horisontellt, ska mätningarna göras sedan hela strålkastarenheten har ställts in på nytt i horisontellt läge, t.ex. med hjälp av en goniometer, |
| --- | --- |

6.2.6.1.1

genom att vrida halvljuset eller flytta ljus-/mörkergränsens kurvknä horisontellt, ska mätningarna göras sedan hela strålkastarenheten har ställts in på nytt i horisontellt läge, t.ex. med hjälp av en goniometer,

| 6.2.6.1.2 | genom att man flyttar en eller flera av strålkastarens optiska delar utan att flytta ljus-/mörkergränsens kurvknä horisontellt ska mätningarna göras med dessa delar i sitt yttersta driftsläge, |
| --- | --- |

6.2.6.1.2

genom att man flyttar en eller flera av strålkastarens optiska delar utan att flytta ljus-/mörkergränsens kurvknä horisontellt ska mätningarna göras med dessa delar i sitt yttersta driftsläge,

| 6.2.6.1.3 | med hjälp av ytterligare en ljuskälla eller en eller flera lysdiodmoduler utan att flytta ljus-/mörkergränsens kurvknä horisontellt ska mätningarna göras med denna ljuskälla eller lysdiodmodulerna inkopplade. |
| --- | --- |

6.2.6.1.3

med hjälp av ytterligare en ljuskälla eller en eller flera lysdiodmoduler utan att flytta ljus-/mörkergränsens kurvknä horisontellt ska mätningarna göras med denna ljuskälla eller lysdiodmodulerna inkopplade.

6.3   Bestämmelser för helljus

6.3.1   För en strålkastare som är konstruerad för helljus och halvljus ska mätningen av helljusets ljusstyrka ske med samma strålkastarinställning som för mätningarna enligt punkt 6.2.5 ovan. En strålkastare för endast helljus ska vara inställd så att området med den bästa belysningen centreras till korsningen mellan linjerna H-H och V-V, och strålkastaren behöver endast uppfylla kraven i punkt 6.3. Provspänningen är densamma som i punkt 6.2.4.4.

6.3.2   Det är möjligt att använda flera ljuskällor för helljus och dessa ljuskällor ska förtecknas antingen i föreskrifter nr 37 (i detta fall ska glödlamporna avge sitt referensljusflöde) eller i föreskrifter nr 99, och/eller de kan vara lysdiodmoduler. Om fler än en ljuskälla används för helljuset, ska dessa ljuskällor användas samtidigt för att bestämma ljusstyrkans maximivärde (IM).

Det är också möjligt att en del av helljuset som en av dessa ljuskällor ger ifrån sig används uteslutande för korta signaler (blinkning vid omkörning), vilket den ansökande i så fall anmäler. Detta ska anges på den aktuella ritningen och en anmärkning ska göras på meddelandeblanketten.

6.3.3   Med hänvisning till bilaga 3, figur C, och nedanstående tabell, ska fördelningen av helljusets ljusstyrka uppfylla följande krav:

| Provningspunkt | Vinkelkoordinater
  grader | Erforderlig ljusstyrka
  cd |
| --- | --- | --- |
| | | Min. |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 6 250 |
| H-2,5L | 0,0, 2,5 L | 25 000 |
| H-2,5R | 0,0, 2,5 R | 25 000 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 6 250 |

Provningspunkt

Vinkelkoordinater

grader

Erforderlig ljusstyrka

cd

Min.

H-5L

0,0, 5,0 L

6 250

H-2,5L

0,0, 2,5 L

25 000

H-2,5R

0,0, 2,5 R

25 000

H-5R

0,0, 5,0 R

6 250

6.3.3.1   Skärningspunkten (HV) mellan linjerna HH och VV ska ligga innanför isoluxlinjen för 80 procent av maximal ljusstyrka. Detta maximala värde (IM) får inte vara mindre än 43 800 cd.

6.3.3.2   Det maximala värdet (IM) får under inga omständigheter överstiga 215 000 cd.

6.3.4   Referensmärkningen (IM) för denna maximala ljusstyrka, enligt punkt 6.3.3.2 ovan, ska beräknas med formeln

I′M
  = IM/4 300.

Värdet ska avrundas till det närmaste av följande: 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 eller 50.

6.4   Bestämmelser för rörliga reflektorer

6.4.1   Med glödlampan fixerad enligt punkt 2.1.4 måste strålkastaren uppfylla de fotometriska kraven enligt punkt 6.2 och/eller 6.3.

6.4.2   Ytterligare tester görs efter det att reflektorn lutats vertikalt uppåt (med hjälp av strålkastarens inställningsanordning) med en lutningsvinkel enligt punkt 2.1.4 eller två grader beroende på vilken som är minst. Strålkastaren riktas sedan åter nedåt (med hjälp av en goniometer) och de föreskrivna fotometriska värdena måste uppnås i följande punkter:

| Halvljus | : | punkterna HV och 75 R (respektive 75 L) |
| --- | --- | --- |
| Helljus | : | IM och punkt HV (procent av IM). |

Halvljus

:

punkterna HV och 75 R (respektive 75 L)

Helljus

:

IM och punkt HV (procent av IM).

Om inställningsanordningen inte medger någon steglös rörelse, ska den position som kommer närmast två grader väljas.

6.4.3   Reflektorn återförs sedan till sin normala vinkelinställning enligt punkt 6.2.2 och goniometern återställs i sitt ursprungsläge. Reflektorn lutas vertikalt nedåt (med hjälp av strålkastarens inställningsanordning) med en lutningsvinkel enligt punkt 2.1.4 eller två grader beroende på vilken som är minst. Strålkastaren riktas sedan åter uppåt (t.ex. med hjälp av en goniometer) och punkterna enligt punkt 6.5.2 kontrolleras.

7.   MÄTNING AV OBEHAG OCH/ELLER BLÄNDNING

Obehag och/eller bländning som orsakas av strålkastarnas halvljus ska mätas (11).

C.   YTTERLIGARE ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER

8.   ÄNDRING AV STRÅLKASTARTYP OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE

| 8.1 | Varje ändring av strålkastartypen inklusive förkopplingdonet ska rapporteras till den typgodkännandemyndighet som godkänt strålkastartypen. Myndigheten kan då antingen






  8.1.1 | anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att strålkastaren fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- | --- |

8.1

Varje ändring av strålkastartypen inklusive förkopplingdonet ska rapporteras till den typgodkännandemyndighet som godkänt strålkastartypen. Myndigheten kan då antingen

8.1.1

anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att strålkastaren fortfarande uppfyller kraven, eller

| 8.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

8.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

| 8.2 | Bekräftelse eller avslag på ansökan, med angivande av ändringarna, ska rapporteras på det sätt som anges i punkt 4.1.5 ovan till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.2

Bekräftelse eller avslag på ansökan, med angivande av ändringarna, ska rapporteras på det sätt som anges i punkt 4.1.5 ovan till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter.

| 8.3 | Den behöriga myndighet som beviljar utökningar av typgodkännanden ska tilldela varje meddelandeblankett, som upprättats för en sådan utökning, ett serienummer och informera övriga avtalsparter i 1958 års avtal om utökningen med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.3

Den behöriga myndighet som beviljar utökningar av typgodkännanden ska tilldela varje meddelandeblankett, som upprättats för en sådan utökning, ett serienummer och informera övriga avtalsparter i 1958 års avtal om utökningen med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

9.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 9.1 | Strålkastare som är typgodkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att uppfylla de krav som anges i punkt 6. |
| --- | --- |

9.1

Strålkastare som är typgodkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att uppfylla de krav som anges i punkt 6.

| 9.2 | För att kontrollera att kraven i punkt 9.1 uppfylls ska produktionen kontrolleras på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

9.2

För att kontrollera att kraven i punkt 9.1 uppfylls ska produktionen kontrolleras på lämpligt sätt.

| 9.3 | Innehavaren av typgodkännandet ska särskilt göra följande:






  9.3.1 | Ansvara för att det finns effektiva kontrollsystem av produkternas kvalitet. |
| --- | --- | --- |

9.3

Innehavaren av typgodkännandet ska särskilt göra följande:

9.3.1

Ansvara för att det finns effektiva kontrollsystem av produkternas kvalitet.

| 9.3.2 | Ha tillgång till nödvändig kontrollutrustning för att kontrollera överensstämmelsen för varje godkänd typ. |
| --- | --- |

9.3.2

Ha tillgång till nödvändig kontrollutrustning för att kontrollera överensstämmelsen för varje godkänd typ.

| 9.3.3 | Säkerställa att uppgifter om provningsresultat dokumenteras och att dokument som bifogas provningsresultaten, hålls tillgängliga under en period som ska fastställas genom överenskommelse med den berörda myndigheten. |
| --- | --- |

9.3.3

Säkerställa att uppgifter om provningsresultat dokumenteras och att dokument som bifogas provningsresultaten, hålls tillgängliga under en period som ska fastställas genom överenskommelse med den berörda myndigheten.

| 9.3.4 | Analysera resultaten från varje provningstyp för att kontrollera och säkerställa produktegenskapernas stabilitet med hänsyn till variationen i industriell produktion. |
| --- | --- |

9.3.4

Analysera resultaten från varje provningstyp för att kontrollera och säkerställa produktegenskapernas stabilitet med hänsyn till variationen i industriell produktion.

| 9.3.5 | Säkerställa att för varje produkttyp åtminstone de provningar som föreskrivs i bilaga 8 till dessa föreskrifter utförs. |
| --- | --- |

9.3.5

Säkerställa att för varje produkttyp åtminstone de provningar som föreskrivs i bilaga 8 till dessa föreskrifter utförs.

| 9.3.6 | Säkerställa att om något eller några provexemplar uppvisar skillnader jämfört med provningstypen ska detta ge upphov till nytt stickprov och ny provning. Alla nödvändiga åtgärder ska vidtas för att återställa produktionsöverensstämmelsen. |
| --- | --- |

9.3.6

Säkerställa att om något eller några provexemplar uppvisar skillnader jämfört med provningstypen ska detta ge upphov till nytt stickprov och ny provning. Alla nödvändiga åtgärder ska vidtas för att återställa produktionsöverensstämmelsen.

| 9.4 | Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse som tillämpas vid varje produktionsenhet.






  9.4.1 | Vid varje inspektion ska provningsrapporter och uppgifter om produktionen visas för inspektören. |
| --- | --- | --- |

9.4

Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse som tillämpas vid varje produktionsenhet.

9.4.1

Vid varje inspektion ska provningsrapporter och uppgifter om produktionen visas för inspektören.

| 9.4.2 | Inspektören får slumpmässigt välja ut provexemplar som ska provas i tillverkarens laboratorium. Minimiantalet provexemplar som ska väljas ut får avgöras i förhållande till resultaten av tillverkarens egna kontroller. |
| --- | --- |

9.4.2

Inspektören får slumpmässigt välja ut provexemplar som ska provas i tillverkarens laboratorium. Minimiantalet provexemplar som ska väljas ut får avgöras i förhållande till resultaten av tillverkarens egna kontroller.

| 9.4.3 | När kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande eller när det bedöms vara nödvändigt att verifiera giltigheten av de provningar som utförts enligt punkt 9.4.2 ska inspektören i enlighet med bilaga 9 välja ut provexemplar som ska sändas till den tekniska tjänst som har utfört typgodkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

9.4.3

När kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande eller när det bedöms vara nödvändigt att verifiera giltigheten av de provningar som utförts enligt punkt 9.4.2 ska inspektören i enlighet med bilaga 9 välja ut provexemplar som ska sändas till den tekniska tjänst som har utfört typgodkännandeprovningarna.

| 9.4.4 | Den behöriga myndigheten får utföra varje provning som föreskrivs i dessa föreskrifter. Provningarna ska utföras på provexemplar som valts ut slumpmässigt utan att det påverkar tillverkarens leveransåtaganden och i enlighet med kriterierna i bilaga 9. |
| --- | --- |

9.4.4

Den behöriga myndigheten får utföra varje provning som föreskrivs i dessa föreskrifter. Provningarna ska utföras på provexemplar som valts ut slumpmässigt utan att det påverkar tillverkarens leveransåtaganden och i enlighet med kriterierna i bilaga 9.

| 9.4.5 | Den behöriga myndigheten ska ha som mål att utföra inspektion vartannat år. Myndigheten avgör dock själv hur ofta inspektion ska ske, delvis mot bakgrund av dess bedömning av hur effektiv kontrollen av produktionsöverensstämmelse är. I de fall negativa resultat registreras ska den behöriga myndigheten se till att alla erforderliga åtgärder vidtas för att så snabbt som möjligt återställa produktionsöverensstämmelsen. |
| --- | --- |

9.4.5

Den behöriga myndigheten ska ha som mål att utföra inspektion vartannat år. Myndigheten avgör dock själv hur ofta inspektion ska ske, delvis mot bakgrund av dess bedömning av hur effektiv kontrollen av produktionsöverensstämmelse är. I de fall negativa resultat registreras ska den behöriga myndigheten se till att alla erforderliga åtgärder vidtas för att så snabbt som möjligt återställa produktionsöverensstämmelsen.

| 9.5 | Vid strålkastare med uppenbara defekter fästs inget avseende. |
| --- | --- |

9.5

Vid strålkastare med uppenbara defekter fästs inget avseende.

| 9.6 | Vid referensmärkningen fästs inget avseende. |
| --- | --- |

9.6

Vid referensmärkningen fästs inget avseende.

| 9.7 | Inget avseende ska fästas vid mätpunkterna 14–21 enligt punkt 6.2.6 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

9.7

Inget avseende ska fästas vid mätpunkterna 14–21 enligt punkt 6.2.6 i dessa föreskrifter.

10.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 10.1 | Typgodkännande som beviljats för en strålkastartyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven inte uppfylls eller om en strålkastare med typgodkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen. |
| --- | --- |

10.1

Typgodkännande som beviljats för en strålkastartyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven inte uppfylls eller om en strålkastare med typgodkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen.

| 10.2 | Om en avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat ska denna part omedelbart meddela detta till övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

10.2

Om en avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat ska denna part omedelbart meddela detta till övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett typgodkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en strålkastartyp som godkänts enligt dessa föreskrifter, ska meddela den myndighet som beviljat typgodkännandet detta. När myndigheten fått ett sådant meddelande ska den informera de övriga avtalsparter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

12.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNING OCH FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA

De avtalsparter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela FN:s sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovningarna och för typgodkännandemyndigheterna till vilka intyg utfärdade i andra länder om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen ska skickas.

13.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| 13.1 | Från den dag då ändringsserie 01 till dessa föreskrifter träder i kraft ska ingen avtalspart som tillämpar dem vägra att bevilja typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 01. |
| --- | --- |

13.1

Från den dag då ändringsserie 01 till dessa föreskrifter träder i kraft ska ingen avtalspart som tillämpar dem vägra att bevilja typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 01.

| 13.2 | Från och med 60 månader efter den dag då ändringsserie 01 till dessa föreskrifter träder i kraft och med beaktande av de ändringar som införts genom ändringsserie 01 beträffande de fotometriska provningsförfaranden som omfattar användning av det sfäriska koordinatsystemet och specifikationen för värdena för ljusstyrkan, samt för att ge de tekniska tjänsterna (provningslaboratorier) möjlighet att uppdatera sin provningsutrustning, ska ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 01, om befintlig provningsutrustning användes med lämplig konvertering av värdena, på ett för typgodkännandemyndigheten tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

13.2

Från och med 60 månader efter den dag då ändringsserie 01 till dessa föreskrifter träder i kraft och med beaktande av de ändringar som införts genom ändringsserie 01 beträffande de fotometriska provningsförfaranden som omfattar användning av det sfäriska koordinatsystemet och specifikationen för värdena för ljusstyrkan, samt för att ge de tekniska tjänsterna (provningslaboratorier) möjlighet att uppdatera sin provningsutrustning, ska ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 01, om befintlig provningsutrustning användes med lämplig konvertering av värdena, på ett för typgodkännandemyndigheten tillfredsställande sätt.

| 13.3 | Från och med 60 månader efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 01 ska de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja typgodkännanden om den strålkastare som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 01. |
| --- | --- |

13.3

Från och med 60 månader efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 01 ska de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja typgodkännanden om den strålkastare som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 01.

| 13.4 | Befintliga typgodkännanden av strålkastare som redan beviljats enligt dessa föreskrifter före dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 01 ska förbli giltiga. |
| --- | --- |

13.4

Befintliga typgodkännanden av strålkastare som redan beviljats enligt dessa föreskrifter före dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 01 ska förbli giltiga.

| 13.5 | Avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter får inte vägra att bevilja utökat typgodkännande enligt tidigare ändringsserier till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

13.5

Avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter får inte vägra att bevilja utökat typgodkännande enligt tidigare ändringsserier till dessa föreskrifter.

---

(1)  Inget i dessa föreskrifter får hindra en avtalspart som tillämpar dem från att förbjuda kombination av en strålkastare ”PL” (med lyktglas av plastmaterial), som är godkänd enligt dessa föreskrifter, med en mekanisk rengöringsanordning för strålkastare (dvs. med torkarblad) på fordon som registreras.

(2)  För gasurladdningslampor, se föreskrifter nr 99.

(3)  Om lyktglaset inte kan avlägsnas från strålkastarens huvudenhet ska det räcka med en märkning enligt punkt 4.2.5.

(4)  De särskiljande numren för avtalsparterna i 1958 års avtal återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(5)  Tekniska krav på gasurladdningslampor: se föreskrifter nr 99.

(6)  Instruktioner om installation av lampor som har utrustats på detta vis finns i föreskrifter nr 48.

(7)  Dessa regler omfattar inte kontrollreglaget.

(8)  Överensstämmelse med kraven på elektromagnetisk kompatibilitet är av betydelse för den enskilda fordonstypen.

(9)  Belysningsvärdena vid punkterna 14–19 ska vara sådana att:

| | 14 + 15 + 16 ≥ 190 cd och |
| --- | --- |

14 + 15 + 16 ≥ 190 cd och

| | 17 + 18 + 19 ≥ 375 cd. |
| --- | --- |

17 + 18 + 19 ≥ 375 cd.

(10)  För vänstertrafik ska bokstaven R ersättas med bokstaven L och vice versa.

(11)  Detta krav kommer att ställas i form av en rekommendation till myndigheterna.

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(Maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

---

BILAGA 2

EXEMPEL PÅ TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

Figur 1

En strålkastare med ovanstående typgodkännandemärke har godkänts i Nederländerna (E4) i enlighet med typgodkännandenummer 2439 och uppfyller kraven i dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt ändringsserie 01. Halvljuset är endast konstruerat för högertrafik.

Talet 30 anger att den maximala ljusstyrkan för helljuset ligger mellan 123 625 och 145 125 candela.

Observera: Typgodkännandenumret och tilläggssymbolerna ska placeras nära cirkeln och antingen ovanför eller nedanför bokstaven ”E” eller till höger eller vänster om den. Siffrorna i typgodkännandenumret ska sitta på samma sida om bokstaven ”E” och vara vända åt samma håll.

Romerska siffror som typgodkännandenummer bör undvikas för att förhindra förväxling med andra symboler.

| Figur 2 | Figur 3a |
| --- | --- |

Figur 2

Image

Figur 3a

Image

En strålkastare med ovanstående typgodkännandemärke uppfyller kraven i dessa föreskrifter, i deras lydelse enligt ändringsserie 01, med avseende på både hel- och halvljus och är konstruerad:

| Enbart för vänstertrafik | För både vänster- och högertrafik genom inställning av den optiska enheten eller fordonets ljuskälla |
| --- | --- |

Enbart för vänstertrafik

För både vänster- och högertrafik genom inställning av den optiska enheten eller fordonets ljuskälla

Figur 3b

| Figur 4 | Figur 5 |
| --- | --- |

Figur 4

Image

Figur 5

Image

En strålkastare med ovanstående typgodkännandemärke uppfyller kraven i dessa föreskrifter, i deras lydelse enligt ändringsserie 01, med en gasurladdningslampa avseende enbart på halvljus och ett lyktglas av plastmaterial och är konstruerad:

| För både vänster- och högertrafik | Enbart för högertrafik |
| --- | --- |

För både vänster- och högertrafik

Enbart för högertrafik

Figur 6

En strålkastare med ovanstående typgodkännandemärke uppfyller kraven i dessa föreskrifter, i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 01, med en gasurladdningslampa med avseende på helljus och som är grupperad eller inbördes sammanbyggd med ett främre dimljus.

| Figur 7a | Figur 7b |
| --- | --- |

Figur 7a

Image

Figur 7b

Image

En strålkastare med ovanstående typgodkännandemärke uppfyller kraven i dessa föreskrifter, i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 01:

| Med en gasurladdningslampa med avseende enbart på halvljus och enbart för vänstertrafik. | Samma uppställning som i figur 6, men det främre dimljuset kan inte tändas samtidigt som helljuset. |
| --- | --- |

Med en gasurladdningslampa med avseende enbart på halvljus och enbart för vänstertrafik.

Samma uppställning som i figur 6, men det främre dimljuset kan inte tändas samtidigt som helljuset.

| Figur 8 | Figur 9 |
| --- | --- |

Figur 8

Image

Figur 9

Image

Märkning av en halvljusstrålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 01, och som har ett lyktglas av plast

| och som är kombinerad, grupperad eller inbördes sammanbyggd med ett R 8-halogenhelljus. | konstruerad för både vänster- och högertrafik. |
| --- | --- |
| Halvljuset ska inte tändas samtidigt som halogenhelljuset. Halvljuset är endast konstruerat för högertrafik. | Halvljuset ska inte lysa samtidigt med eller tändas samtidigt med någon annan inbördes sammanbyggd strålkastare. |

och som är kombinerad, grupperad eller inbördes sammanbyggd med ett R 8-halogenhelljus.

konstruerad för både vänster- och högertrafik.

Halvljuset ska inte tändas samtidigt som halogenhelljuset. Halvljuset är endast konstruerat för högertrafik.

Halvljuset ska inte lysa samtidigt med eller tändas samtidigt med någon annan inbördes sammanbyggd strålkastare.

Figur 10

Typgodkännandemärket ovan identifierar ett distribuerat ljussystem med en gasurladdningslampa som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, i deras lydelse enligt ändringsserie 01, vad gäller både halvljus och helljus för både vänster- och högertrafik.

Exempel på en tänkbar förenklad märkning för grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda strålkastare som monterats på fordonets framsida

Figur 11

(De lodräta och vågräta linjerna anger schematiskt anordningen för ljussignalering. De utgör inte en del av typgodkännandemärket.)

Förlaga A

Förlaga B

Förlaga C

Förlaga D

Observera: De fyra exemplen ovan härrör från en belysningsanordning med ett typgodkännandemärke för:

| | En främre positionslykta godkänd i enlighet med ändringsserie 01 till föreskrifter nr 7, för vänstertrafik. |
| --- | --- |

En främre positionslykta godkänd i enlighet med ändringsserie 01 till föreskrifter nr 7, för vänstertrafik.

| | En strålkastare med gasurladdningslampa för halvljus konstruerad för höger- och vänstertrafik och gasurladdningslampa för helljus med en maximal styrka mellan 123 625 och 145 125 (vilket anges av talet 30), godkänd enligt dessa föreskrifter i deras ursprungliga lydelse och med ett lyktglas av plastmaterial. |
| --- | --- |

En strålkastare med gasurladdningslampa för halvljus konstruerad för höger- och vänstertrafik och gasurladdningslampa för helljus med en maximal styrka mellan 123 625 och 145 125 (vilket anges av talet 30), godkänd enligt dessa föreskrifter i deras ursprungliga lydelse och med ett lyktglas av plastmaterial.

| | Ett främre dimljus godkänt i enlighet med ändringsserie 02 till föreskrifter nr 19 och med ett lyktglas av plast. |
| --- | --- |

Ett främre dimljus godkänt i enlighet med ändringsserie 02 till föreskrifter nr 19 och med ett lyktglas av plast.

| | En främre körriktningsvisare i kategori 1a, typgodkänd i enlighet med ändringsserie 01 till föreskrifter nr 6. |
| --- | --- |

En främre körriktningsvisare i kategori 1a, typgodkänd i enlighet med ändringsserie 01 till föreskrifter nr 6.

Figur 12

Lampa som är inbördes sammanbyggd eller grupperad med en strålkastare

Exempel 1

Exemplet ovan motsvarar den märkning på ett lyktglas som är avsett att användas för olika typer av strålkastare, nämligen följande:

Antingen:

En strålkastare med halvljus konstruerad för höger- och vänstertrafik och ett helljus med en maximal ljusstyrka mellan 80 625 och 96 750 candela (såsom anges av talet 20), godkänd i Nederländerna (E4) enligt kraven i föreskrifter nr 8, i deras lydelse enligt ändringsserie 04, och

en främre positionslykta godkänd i enlighet med ändringsserie 01 till föreskrifter nr 7.

Eller:

En strålkastare med ett gasurladdningshalvljus och ett helljus med en maximal ljusstyrka på mellan 123 625 och 145 125 candela (såsom anges av talet 30) och som är utformad för höger- och vänstertrafik, godkänd i Nederländerna enligt kraven i dessa föreskrifter, i deras lydelse enligt ändringsserie 01, och som är inbördes sammanbyggd med samma främre positionslykta som ovan.

Eller:

Vilken som helst av ovannämnda strålkastare godkänd som en enskild lampa.

Strålkastarens huvudenhet ska vara märkt med det enda giltiga typgodkännandenumret, t.ex.

| | | eller | |
| --- | --- | --- | --- |
| eller | | eller | |

Image

eller

Image

eller

Image

eller

Image

Exempel 2

Exemplet ovan motsvarar märkningen av ett lyktglas i plast som används i en sammansättning av två strålkastare, godkänt i Nederländerna (E4) med typgodkännandenummer 81151, bestående av

| | en strålkastare med halogenhalvljus konstruerad för höger- och vänstertrafik och ett halogenhelljus med en maximal ljusstyrka mellan x och y candela som uppfyller kraven i föreskrifter nr 8, och |
| --- | --- |

en strålkastare med halogenhalvljus konstruerad för höger- och vänstertrafik och ett halogenhelljus med en maximal ljusstyrka mellan x och y candela som uppfyller kraven i föreskrifter nr 8, och

| | en strålkastare med ett gasurladdningshelljus med en maximal ljusstyrka på mellan w och z candela som överensstämmer med kraven i dessa föreskrifter, i deras lydelse enligt ändringsserie 01, där den maximala ljusstyrkan för helljusen som helhet ligger mellan 123 625 och 145 125 candela, vilket visas med talet 30. |
| --- | --- |

en strålkastare med ett gasurladdningshelljus med en maximal ljusstyrka på mellan w och z candela som överensstämmer med kraven i dessa föreskrifter, i deras lydelse enligt ändringsserie 01, där den maximala ljusstyrkan för helljusen som helhet ligger mellan 123 625 och 145 125 candela, vilket visas med talet 30.

Figur 13

Lysdiodmoduler

Lysdiodmodulen med ovanstående identifieringskod för en ljuskällemodul har typgodkänts tillsammans med en lampa som är godkänd i Italien (E3) med typgodkännandenummer 17325.

---

BILAGA 3

SFÄRISKT KOORDINATSYSTEM FÖR MÄTNING OCH PROVNINGSPUNKTERNAS PLACERING

Figur A

Sfäriskt koordinatsystem för mätning

Image

Figur B

Halvljus för högertrafik

Image

Provningspunkterna för vänstertrafik är placerade spegelvänt kring VV-linjen

Figur C

Provningspunkter för helljus

Image

---

BILAGA 4

PROVNING AV STABILITETEN HOS TÄNDA STRÅLKASTARES FOTOMETRISKA EGENSKAPER

Provning av kompletta strålkastare

När de fotometriska värdena har mätts enligt bestämmelserna i dessa föreskrifter, i punkten Imax för helljuset och i punkterna HV, 50 R och B 50 L för halvljuset (eller i HV, 50 L, B 50 R för strålkastare som konstruerats för vänstertrafik), ska ett komplett strålkastarexemplar provas med avseende på stabiliteten hos de fotometriska egenskaperna i drift. Med termen ”komplett strålkastare” avses den kompletta strålkastaranordningen inklusive förkopplingsdon och de omgivande karosseridelar och ljuskällor som kan påverka värmedissipationen.

Provningarna ska utföras

| a) | i torr och stillastående luft vid en omgivande temperatur av 23 °C ± 5 °C, varvid provexemplaret ska vara monterat på en anordning som motsvarar korrekt installation på fordonet, |
| --- | --- |

a)

i torr och stillastående luft vid en omgivande temperatur av 23 °C ± 5 °C, varvid provexemplaret ska vara monterat på en anordning som motsvarar korrekt installation på fordonet,

| b) | för utbytbara ljuskällor: med användning av serietillverkade glödlampor som åldrats i minst en timme, eller serietillverkade gasurladdningslampor som åldrats i minst 15 timmar, eller serietillverkade lysdiodmoduler som åldrats i minst 48 timmar och fått svalna till omgivningstemperaturen innan de provningar som specificeras i dessa föreskrifter inleds. Lysdiodmodulerna från sökanden ska användas. |
| --- | --- |

b)

för utbytbara ljuskällor: med användning av serietillverkade glödlampor som åldrats i minst en timme, eller serietillverkade gasurladdningslampor som åldrats i minst 15 timmar, eller serietillverkade lysdiodmoduler som åldrats i minst 48 timmar och fått svalna till omgivningstemperaturen innan de provningar som specificeras i dessa föreskrifter inleds. Lysdiodmodulerna från sökanden ska användas.

Mätutrustningen ska motsvara den som används vid typgodkännandeprovningarna av strålkastarna.

Provexemplaret ska användas utan att monteras bort från eller justeras på nytt i förhållande till provningsfixturen. Ljuskällan som används ska vara en ljuskälla av den kategori som har specificerats för strålkastaren.

1.   PROVNING AV STABILITETEN HOS DE FOTOMETRISKA EGENSKAPERNA

Proven ska utföras i torr och stillastående luft vid en omgivande temperatur av 23 ± 5 °C, varvid den kompletta strålkastaren ska vara monterad på en anordning som motsvarar korrekt installation på fordonet.

1.1   Ren strålkastare

Strålkastaren ska vara tänd under 12 timmar enligt beskrivningen i punkt 1.1.1 och kontrolleras såsom föreskrivs i punkt 1.1.2.

1.1.1   Provningsförfarande

Strålkastaren ska vara tänd under angiven tid enligt följande:

| a) | I de fall där endast en ljusfunktion (helljus eller halvljus) ska typgodkännas, ska motsvarande ljuskälla vara tänd under den föreskrivna tiden (1). |
| --- | --- |

a)

I de fall där endast en ljusfunktion (helljus eller halvljus) ska typgodkännas, ska motsvarande ljuskälla vara tänd under den föreskrivna tiden (1).

| b) | I de fall då halvljusstrålkastaren och helljusstrålkastaren är inbördes sammanbyggda eller om ett främre dimljus är inbördes sammanbyggt med helljusstrålkastaren gäller följande: | Om sökanden meddelar att strålkastaren ska användas med en enda ljuskälla tänd (2) åt gången ska provningen utföras i överensstämmelse härmed och varje angiven funktion ska efter varandra vara aktiverad (1) under halva den tid som anges i punkt 1.1. |
| --- | --- | --- |

b)

I de fall då halvljusstrålkastaren och helljusstrålkastaren är inbördes sammanbyggda eller om ett främre dimljus är inbördes sammanbyggt med helljusstrålkastaren gäller följande:

Om sökanden meddelar att strålkastaren ska användas med en enda ljuskälla tänd (2) åt gången ska provningen utföras i överensstämmelse härmed och varje angiven funktion ska efter varandra vara aktiverad (1) under halva den tid som anges i punkt 1.1.

| | I alla andra fall (1)
   (2) ska strålkastaren utsättas för följande cykel utföras tills den angivna tiden uppnåtts: | 15 minuter med halvljuset tänt |
| --- | --- | --- |

I alla andra fall (1)
   (2) ska strålkastaren utsättas för följande cykel utföras tills den angivna tiden uppnåtts:

15 minuter med halvljuset tänt

| | 5 minuter med alla funktioner tända |
| --- | --- |

5 minuter med alla funktioner tända

| | Om halvljus och helljus uppkommer genom samma gasurladdningslampa ska cykeln vara: | 15 minuter med halvljuset tänt |
| --- | --- | --- |

Om halvljus och helljus uppkommer genom samma gasurladdningslampa ska cykeln vara:

15 minuter med halvljuset tänt

| | 5 minuter med alla helljusets komponenter tända |
| --- | --- |

5 minuter med alla helljusets komponenter tända

| c) | För grupperade ljusfunktioner ska alla enskilda funktioner vara tända samtidigt under den tid som anges för de enskilda ljusfunktionerna (a), detta gäller även vid användning av inbördes sammanbyggda ljusfunktioner (b), enligt tillverkarens specifikationer. |
| --- | --- |

c)

För grupperade ljusfunktioner ska alla enskilda funktioner vara tända samtidigt under den tid som anges för de enskilda ljusfunktionerna (a), detta gäller även vid användning av inbördes sammanbyggda ljusfunktioner (b), enligt tillverkarens specifikationer.

| d) | I fråga om halvljus avsett för kurvljus genom tillägg av en ljuskälla ska denna tändas under en minut och släckas under nio minuter under tiden som bara halvljuset är tänt (se tillägget till denna bilaga). |
| --- | --- |

d)

I fråga om halvljus avsett för kurvljus genom tillägg av en ljuskälla ska denna tändas under en minut och släckas under nio minuter under tiden som bara halvljuset är tänt (se tillägget till denna bilaga).

| e) | Om helljuset består av flera ljuskällor i enlighet med punkt 6.3.2 och om sökanden meddelar att en del av helljuset (en av dessa ytterligare ljuskällor) bara ska användas för korta signaler (blinkning vid omkörning), ska provningen utföras utan denna del av helljuset. |
| --- | --- |

e)

Om helljuset består av flera ljuskällor i enlighet med punkt 6.3.2 och om sökanden meddelar att en del av helljuset (en av dessa ytterligare ljuskällor) bara ska användas för korta signaler (blinkning vid omkörning), ska provningen utföras utan denna del av helljuset.

1.1.1.2   Provspänning

Spänningen över provexemplarets poler ska vara som följer:

| a) | För ljuskällor med utbytbara glödlampor som försörjs med ström direkt från fordonet ska följande gälla: Provningen ska utföras vid 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, beroende på vad som är tillämpligt, om inte sökanden uppger att provexemplaret kan användas vid annan spänning. I så fall ska provningen utföras med en glödlampa med så hög spänning som möjligt. |
| --- | --- |

a)

För ljuskällor med utbytbara glödlampor som försörjs med ström direkt från fordonet ska följande gälla: Provningen ska utföras vid 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, beroende på vad som är tillämpligt, om inte sökanden uppger att provexemplaret kan användas vid annan spänning. I så fall ska provningen utföras med en glödlampa med så hög spänning som möjligt.

| b) | För utbytbara gasurladdningslampor ska följande gälla: Provningsspänningen för deras elektroniska styrning ska vara 13,2 ± 0,1 V för fordon som har ett elsystem med en spänning på 12 V, om inte annat anges i ansökan om typgodkännande. |
| --- | --- |

b)

För utbytbara gasurladdningslampor ska följande gälla: Provningsspänningen för deras elektroniska styrning ska vara 13,2 ± 0,1 V för fordon som har ett elsystem med en spänning på 12 V, om inte annat anges i ansökan om typgodkännande.

| c) | För icke-utbytbara ljuskällor som försörjs med ström direkt från fordonet ska följande gälla: Alla mätningar av belysningsenheter som är utrustade med en icke utbytbar ljuskälla (glödlampor och/eller andra ljuskällor) ska äga rum vid spänningarna 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V eller andra spänningar som motsvarar fordonets spänning enligt sökandens anvisningar. |
| --- | --- |

c)

För icke-utbytbara ljuskällor som försörjs med ström direkt från fordonet ska följande gälla: Alla mätningar av belysningsenheter som är utrustade med en icke utbytbar ljuskälla (glödlampor och/eller andra ljuskällor) ska äga rum vid spänningarna 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V eller andra spänningar som motsvarar fordonets spänning enligt sökandens anvisningar.

| d) | För utbytbara eller icke-utbytbara ljuskällor som drivs oberoende av fordonets matarspänning och helt styrs av systemet eller för ljuskällor som drivs av en strömförsörjnings- och driftsenhet ska ovanstående provspänningar tillföras anordningens ingångspoler. Provningslaboratoriet kan be sökanden att lämna in en strömförsörjnings- och driftsenhet eller en särskild strömförsörjningsenhet som krävs för drift av ljuskällan/-orna. |
| --- | --- |

d)

För utbytbara eller icke-utbytbara ljuskällor som drivs oberoende av fordonets matarspänning och helt styrs av systemet eller för ljuskällor som drivs av en strömförsörjnings- och driftsenhet ska ovanstående provspänningar tillföras anordningens ingångspoler. Provningslaboratoriet kan be sökanden att lämna in en strömförsörjnings- och driftsenhet eller en särskild strömförsörjningsenhet som krävs för drift av ljuskällan/-orna.

| e) | Lysdiodmoduler ska mätas vid 6,75 V, 13,2 V respektive 28,0 V, om inget annat anges i dessa föreskrifter. Lysdiodmoduler som styrs av ett elektroniskt ljuskällereglage ska mätas enligt sökandens anvisningar. |
| --- | --- |

e)

Lysdiodmoduler ska mätas vid 6,75 V, 13,2 V respektive 28,0 V, om inget annat anges i dessa föreskrifter. Lysdiodmoduler som styrs av ett elektroniskt ljuskällereglage ska mätas enligt sökandens anvisningar.

| f) | Om signallampor är grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda med provexemplaret och kräver annan spänning än den nominella märkspänningen 6 V, 12 V respektive 24 V, ska spänningen justeras enligt tillverkarens anvisningar så att lampan fungerar korrekt i fotometriskt hänseende. |
| --- | --- |

f)

Om signallampor är grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda med provexemplaret och kräver annan spänning än den nominella märkspänningen 6 V, 12 V respektive 24 V, ska spänningen justeras enligt tillverkarens anvisningar så att lampan fungerar korrekt i fotometriskt hänseende.

1.1.2   Provningsresultat

1.1.2.1   Okulärbesiktning:

När strålkastaren har återfått samma temperatur som omgivningen ska lyktglaset och ett eventuellt yttre lyktglas rengöras med en ren, fuktig bomullstrasa. Därefter ska en okulärbesiktning av lyktglaset göras, varvid ingen förvrängning, deformation, sprickbildning eller färgförändring ska kunna iakttas vare sig på strålkastarlinsen eller på ett eventuellt yttre lyktglas.

1.1.2.2   Fotometriska mätningar:

För att uppfylla kraven i dessa föreskrifter ska de föreskrivna fotometriska värdena uppnås i följande punkter:

| | Halvljus: | 50 R – B 50 L – 25 L för strålkastare konstruerade för högertrafik, |
| --- | --- | --- |

Halvljus:

50 R – B 50 L – 25 L för strålkastare konstruerade för högertrafik,

| | 50 L – B 50 R – 25 R för strålkastare konstruerade för vänstertrafik. |
| --- | --- |

50 L – B 50 R – 25 R för strålkastare konstruerade för vänstertrafik.

| | Helljus: Punkten Imax. |
| --- | --- |

Helljus: Punkten Imax.

En ytterligare inställning får utföras för att ta hänsyn till eventuell deformation av strålkastarfästet på grund av värme (ändring av ljus-/mörkergränsens läge behandlas i punkt 2 i denna bilaga).

Med undantag av punkt B 50 L kan en avvikelse på 10 procent, inklusive toleransen för det fotometriska mätförfarandet, tillåtas mellan de fotometriska egenskaperna och de värden som uppmätts före provningen. Det värde som uppmäts i punkt B 50 L får inte överstiga det fotometriska värde som uppmätts före provningen med mer än 170 cd.

1.2   Smutsig strålkastare

Efter provning enligt punkt 1.1 ovan ska strålkastaren vara tänd under en timme enligt punkt 1.1.1 sedan den preparerats enligt punkt 1.2.1 och kontrollerats enligt punkt 1.1.2.

1.2.1   Förberedelse av strålkastaren

1.2.1.1   Provblandning

| 1.2.1.1.1 | För strålkastare med yttre lyktglas av glas: | Den blandning av vatten och föroreningsmedel som ska anbringas på strålkastaren ska bestå av | 9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek av 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1

För strålkastare med yttre lyktglas av glas:

Den blandning av vatten och föroreningsmedel som ska anbringas på strålkastaren ska bestå av

9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek av 0–100 μm,

| | 1 viktdel finmalen träkol (bokved) med kornstorleken 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 viktdel finmalen träkol (bokved) med kornstorleken 0–100 μm,

| | 0,2 viktdelar NaCMC (3), och |
| --- | --- |

0,2 viktdelar NaCMC (3), och

| | lämplig mängd destillerat vatten med en konduktivitet på ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

lämplig mängd destillerat vatten med en konduktivitet på ≤ 1 mS/m.

| | Blandningen får vara högst 14 dygn gammal. |
| --- | --- |

Blandningen får vara högst 14 dygn gammal.

| 1.2.1.1.2 | För strålkastare med yttre lyktglas av plast: | Den blandning av vatten och föroreningsmedel som ska anbringas på strålkastaren ska bestå av | 9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek av 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2

För strålkastare med yttre lyktglas av plast:

Den blandning av vatten och föroreningsmedel som ska anbringas på strålkastaren ska bestå av

9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek av 0–100 μm,

| | 1 viktdel finmalen träkol (bokved) med kornstorleken 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 viktdel finmalen träkol (bokved) med kornstorleken 0–100 μm,

| | 0,2 viktdelar NaCMC (3), |
| --- | --- |

0,2 viktdelar NaCMC (3),

| | 13 viktdelar destillerat vatten med konduktiviteten ≤ 1 mS/m, och |
| --- | --- |

13 viktdelar destillerat vatten med konduktiviteten ≤ 1 mS/m, och

| | 2 ± 1 viktdelar ytaktivt medel (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 viktdelar ytaktivt medel (4).

| | Blandningen får vara högst 14 dygn gammal. |
| --- | --- |

Blandningen får vara högst 14 dygn gammal.

1.2.1.2   Anbringande av provblandningen på strålkastaren:

Provblandningen ska anbringas jämnt över hela den ljusavgivande ytan på strålkastaren och sedan lämnas att torka. Detta förfarande ska upprepas tills belysningsvärdet har minskat till 15–20 % av de värden som uppmätts i var och en av följande punkter under de förhållanden som beskrivs i denna bilaga:

| | Punkten Emax hos halv-/helljus och endast helljus, |
| --- | --- |

Punkten Emax hos halv-/helljus och endast helljus,

| | 50 R och 50 V (5) för en strålkastare med enbart halvljus, konstruerad för högertrafik, |
| --- | --- |

50 R och 50 V (5) för en strålkastare med enbart halvljus, konstruerad för högertrafik,

| | 50 R och 50 V (5) för en strålkastare med enbart halvljus, konstruerad för vänstertrafik. |
| --- | --- |

50 R och 50 V (5) för en strålkastare med enbart halvljus, konstruerad för vänstertrafik.

2.   PROVNING MED AVSEENDE PÅ LJUS-/MÖRKERGRÄNSENS VERTIKALA LÄGESFÖRÄNDRING GENOM VÄRMEPÅVERKAN

Vid detta prov kontrolleras att ljus-/mörkergränsens vertikala avdrift genom värmepåverkan inte överstiger ett bestämt värde för en tänd halvljusstrålkastare.

Sedan strålkastaren kontrollerats enligt punkt 1 ska den provas enligt punkt 2.1 utan att tas bort från eller återjusteras i provningsfixturen.

Om strålkastaren har en rörlig reflektor ska endast den position som ligger närmast den genomsnittliga vertikala vinkeln väljas.

2.1   Provning av halvljusstrålkastare

Provningen ska utföras i torr och stillastående luft vid en omgivande temperatur av 23 ± 5 °C.

Strålkastarens halvljus ska vara tänt, med en serietillverkad gasurladdningslampa som åldrats under minst 15 timmar, utan att strålkastaren tas bort från eller återjusteras i provningsfixturen. (För detta prov ska spänningen ställas in enligt punkt 1.1.1.2.) Läget för ljus-/mörkergränsens horisontella del (mellan VV och den vertikala linjen genom punkten B 50 L för högertrafik eller B 50 R för vänstertrafik) ska kontrolleras tre minuter (r3) respektive 60 minuter (r60) efter det att ljuset tänts.

Mätningen av ljus-/mörkergränsens lägesförändring enligt ovan ska utföras med en metod som ger tillräcklig noggrannhet och reproducerbara resultat.

2.2   Provningsresultat

| 2.2.1 | Resultatet uttryckt i milliradianer (mrad) ska anses vara godtagbart för en halvljusstrålkastare om det absoluta värdet

  som uppmätts för strålkastaren är högst 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) uppåt och högst 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) nedåt. |
| --- | --- |

2.2.1

Formula

| 2.2.2 | Om detta värde emellertid är:






  Rörelse | |
| --- | --- | --- |
| Uppåt | mer än 1,0 mrad men högst 1,5 mrad
  (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad) |
| Nedåt | mer än 2,0 mrad men högst 3,0 mrad
  (2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad) |

2.2.2

Om detta värde emellertid är:

Rörelse

Uppåt

mer än 1,0 mrad men högst 1,5 mrad

(1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad)

Nedåt

mer än 2,0 mrad men högst 3,0 mrad

(2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad)

Ytterligare en strålkastare ska provas enligt punkt 2.1, sedan den tre gånger utsatts för nedan beskrivna cykel för att stabilisera de mekaniska delarnas lägen i strålkastaren på ett fäste som är representativt för korrekt installation på fordonet.

| | Halvljuset ska vara tänt i en timme (spänningen ska ställas in enligt punkt 1.1.1.2). |
| --- | --- |

Halvljuset ska vara tänt i en timme (spänningen ska ställas in enligt punkt 1.1.1.2).

| | Efter denna period på en timma ska strålkastartypen anses vara godtagbar om det absoluta värdet Δr mätt på detta provexemplar uppfyller kraven i punkt 2.2.1 ovan. |
| --- | --- |

Efter denna period på en timma ska strålkastartypen anses vara godtagbar om det absoluta värdet Δr mätt på detta provexemplar uppfyller kraven i punkt 2.2.1 ovan.

---

(1)  Om den strålkastare som ska provas är grupperad och/eller inbördes sammanbyggd med signaleringslampor, ska de senare vara tända under hela provningen. Om det är fråga om en körriktningsvisare ska denna blinka med ett till/från-förhållande på cirka ett till ett.

(2)  Om två eller flera ljuskällor tänds samtidigt när helljussignalen används, ska detta inte betraktas som en normal samtidig användning av ljuskällorna.

(3)  NaCMC är ett natriumsalt av karboxymetylcellulosa, vanligen benämnd CMC. Den NaCMC som används i smutsblandningen ska ha en substitutionsgrad (DS) som är 0,6–0,7 och en viskositet av 200–300 cP för en tvåprocentig lösning vid 20 °C.

(4)  Mängdtoleransen beror på nödvändigheten av att få smuts som på ett riktigt sätt sprids över hela lyktglaset av plast.

(5)  50 V är placerad 375 mm nedanför HV på den vertikala linjen VV på skärmen vid ett avstånd av 25 m.

Tillägg

Översikt av driftstider vid provning av de fotometriska egenskapernas stabilitet

| Förkortningar | : | P: halvljusstrålkastare

  D: helljusstrålkastare(D1 + D2 betyder två helljus)

  F: Främre dimstrålkastare |
| --- | --- | --- |

Förkortningar

:

P: halvljusstrålkastare

D: helljusstrålkastare(D1 + D2 betyder två helljus)

F: Främre dimstrålkastare

| | betyder en cykel av 15 minuter släckt och 5 minuter tänt |
| --- | --- |
| | betyder en cykel av 9 minuter släckt och 1 minut tänt |
| | betyder en cykel av 15 minuter tänt och 5 minuter släckt |

Image

betyder en cykel av 15 minuter släckt och 5 minuter tänt

Image

betyder en cykel av 9 minuter släckt och 1 minut tänt

Image

betyder en cykel av 15 minuter tänt och 5 minuter släckt

Alla följande grupperade strålkastare och främre dimstrålkastare tillsammans med de tillagda märkningssymbolerna ges som exempel och är ingen fullständig förteckning.

---

BILAGA 5

Krav för strålkastare med lyktglas av plast – provning av lyktglas eller materialprov och av kompletta strålkastare

1.   ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

| 1.1 | Provexemplaren som lämnats in enligt punkterna 2.2.5 och 2.3 i dessa föreskrifter ska överensstämma med de specifikationer som anges under punkterna 2.1–2.5 nedan. |
| --- | --- |

1.1

Provexemplaren som lämnats in enligt punkterna 2.2.5 och 2.3 i dessa föreskrifter ska överensstämma med de specifikationer som anges under punkterna 2.1–2.5 nedan.

| 1.2 | De två provexemplar av kompletta strålkastare/system som tillhandahålls enligt punkt 2.2.4 i dessa föreskrifter och som innehåller lyktglas av plast ska med avseende på lyktglasmaterialet överensstämma med specifikationerna nedan. |
| --- | --- |

1.2

De två provexemplar av kompletta strålkastare/system som tillhandahålls enligt punkt 2.2.4 i dessa föreskrifter och som innehåller lyktglas av plast ska med avseende på lyktglasmaterialet överensstämma med specifikationerna nedan.

| 1.3 | Provexemplaren av lyktglasen av plast eller materialprover ska, tillsammans med reflektorn som de är avsedda att monteras på (om så är tillämpligt), utsättas för typgodkännandeprovning enligt tidsordningen i tabell A i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

1.3

Provexemplaren av lyktglasen av plast eller materialprover ska, tillsammans med reflektorn som de är avsedda att monteras på (om så är tillämpligt), utsättas för typgodkännandeprovning enligt tidsordningen i tabell A i tillägg 1 till denna bilaga.

| 1.4 | Om strålkastartillverkaren kan bevisa att produkten redan klarat de provningar som anges i punkterna 2.1–2.5 eller motsvarande provningar i enlighet med andra föreskrifter, behöver dessa provningar inte upprepas. Endast provningarna i tabell B i tillägg 1 ska då vara obligatoriska. |
| --- | --- |

1.4

Om strålkastartillverkaren kan bevisa att produkten redan klarat de provningar som anges i punkterna 2.1–2.5 eller motsvarande provningar i enlighet med andra föreskrifter, behöver dessa provningar inte upprepas. Endast provningarna i tabell B i tillägg 1 ska då vara obligatoriska.

| 1.5 | Om strålkastarna endast konstruerats för antingen höger- eller vänstertrafik får provningarna enligt denna bilaga utföras på ett enda exemplar om sökanden så önskar. |
| --- | --- |

1.5

Om strålkastarna endast konstruerats för antingen höger- eller vänstertrafik får provningarna enligt denna bilaga utföras på ett enda exemplar om sökanden så önskar.

2.   PROVNINGAR

2.1   Motståndskraft mot temperaturförändringar

2.1.1   Provningar

Tre nya provexemplar (lyktglas) ska genomgå fem cykler av temperatur- och fuktighetsändringar (RH = relativ fuktighet) enligt följande program:

| a) | 3 timmar vid 40 ± 2 °C och 85–95 procent relativ luftfuktighet, |
| --- | --- |

a)

3 timmar vid 40 ± 2 °C och 85–95 procent relativ luftfuktighet,

| b) | 1 timme vid 23 ± 5 °C och 60–75 procent relativ luftfuktighet, |
| --- | --- |

b)

1 timme vid 23 ± 5 °C och 60–75 procent relativ luftfuktighet,

| c) | 15 timmar vid - 30 ± 2 °C, |
| --- | --- |

c)

15 timmar vid - 30 ± 2 °C,

| d) | 1 timme vid 23 ± 5 °C och 60–75 procent relativ luftfuktighet, |
| --- | --- |

d)

1 timme vid 23 ± 5 °C och 60–75 procent relativ luftfuktighet,

| e) | 3 timmar vid 80 ± 2 °C, |
| --- | --- |

e)

3 timmar vid 80 ± 2 °C,

| f) | 1 timme vid 23 ± 5 °C och 60–75 procent relativ luftfuktighet, |
| --- | --- |

f)

1 timme vid 23 ± 5 °C och 60–75 procent relativ luftfuktighet,

Före denna provning ska provexemplaren förvaras vid 23 ± 5 °C och 60–75 procent relativ luftfuktighet under minst fyra timmar.

| Observera: | Entimmesperioderna vid 23 ± 5 °C omfattar övergångsperioden från en temperatur till en annan, som behövs för att undvika värmechockeffekter. |
| --- | --- |

Observera:

Entimmesperioderna vid 23 ± 5 °C omfattar övergångsperioden från en temperatur till en annan, som behövs för att undvika värmechockeffekter.

2.1.2   Fotometriska mätningar

2.1.2.1   Mätmetoder

Fotometriska mätningar ska utföras på provexemplaren före och efter provningen.

Dessa mätningar ska utföras med en standardglödlampa i följande punkter:

B 50 L och 50 R för halvljuset på en strålkastare för halvljus eller halv-/helljus (B 50 R och 50 L för strålkastare avsedd för vänstertrafik).

Imax för helljuset.

2.1.2.2   Resultat

Skillnaden mellan de uppmätta fotometriska värdena för varje provexemplar före och efter provningen får inte överskrida 10 %, inklusive toleranserna för det fotometriska mätförfarandet.

2.2   Motståndskraft mot atmosfärisk och kemisk påverkan

2.2.1   Motståndskraft mot atmosfärisk påverkan

Tre nya provexemplar (lyktglas eller materialprover) ska utsättas för strålning från en källa som har en spektral energifördelning som liknar en svart kropps vid en temperatur mellan 5 500 K och 6 000 K. Lämpliga filter ska placeras mellan källan och provexemplaren för att i möjligaste mån minska strålningen med våglängder kortare än 295 nm och längre än 2 500 nm. Provexemplaren ska utsättas för en energibestrålning av 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 under en så lång period att den totalt mottagna energin motsvarar 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. I inneslutningen ska temperaturen, mätt på den svarta platta som är placerad på samma höjd som provexemplaren, vara 50 ± 5 °C. För att få regelbunden exponering ska provexemplaren rotera runt strålningskällan med en hastighet av 1 till 5 varv/min–1.

Provexemplaren ska besprutas med destillerat vatten med en konduktivitet under 1 mS/m vid en temperatur av 23 ± 5 °C i enlighet med följande cykel:

| Besprutning | : | 5 minuter |
| --- | --- | --- |
| Torkning | : | 25 minuter |

Besprutning

:

5 minuter

Torkning

:

25 minuter

2.2.2   Motståndskraft mot kemisk påverkan

Sedan den provning som beskrivs under punkt 2.2.1 ovan och de mätningar som beskrivs under punkt 2.2.3.1 nedan utförts, ska ytterytan på de tre provexemplaren behandlas enligt punkt 2.2.2.2 med den provblandning som anges under punkt 2.2.2.1 nedan.

2.2.2.1   Provblandning

Provblandningen ska bestå av 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % etyltetraklorid, 12,5 % trikloretylen och 6 % xylen (volymprocent).

2.2.2.2   Anbringande av provblandningen

En bomullstrasa dränks in (enligt ISO 105) tills den är mättad med den lösning som beskrivs i punkt 2.2.2.1. ovan. Trasan läggs inom 10 sekunder på provexemplarets ytteryta och pressas mot provexemplarets yta under 10 minuter med ett tryck av 50 N/cm2, vilket motsvarar en kraft av 100 N anbringad på en provyta som är 14 × 14 mm.

Under denna tiominutersperiod ska bomullstrasan dränkas in igen, så att sammansättningen av den pålagda vätskan hela tiden är likadan som den föreskrivna provblandningen.

Under tiominutersperioden är det tillåtet att hålla emot det pålagda trycket för att förhindra att det orsakar sprickor.

2.2.2.3   Rengöring

När provblandningen anbringats ska provexemplaren lufttorka och sedan tvättas med den lösning som beskrivs i punkt 2.3. (Motståndskraft mot rengöringsmedel) vid 23 ± 5 °C.

Därefter ska provexemplaren sköljas noga med destillerat vatten, vid 23 ± 5 °C, som innehåller högst 0,2 procent föroreningar. Provexemplaren torkas sedan av med en mjuk trasa.

2.2.3   Resultat

2.2.3.1   Efter provningen av motståndskraft mot atmosfärisk påverkan ska provexemplarets ytteryta vara fri från sprickor, repor, flisbildning och deformation, och medelvariationen i överföringen Formula, uppmätt på de tre provexemplaren i enlighet med tillägg 2 till denna bilaga, får inte vara större än 0,020 (Δtm < 0,020).

2.2.3.2   Efter provningen av motståndskraft mot kemisk påverkan får provexemplaren inte ha några spår av kemiska förändringar som kan orsaka någon betydande förändring i ljusspridningen, vars medelspridning Formula, mätt på de tre provexemplaren enligt det förfarande, som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga, inte får vara större än 0,020 (Δdm < 0,020).

2.2.4   Motståndskraft mot strålning

Följande provningar ska utföras:

| | Platta provexemplar av alla ljusöverförande komponenter som är gjorda i plastmaterial ska utsättas för ljuset av gasurladdningslampan. Parametrarna, t.ex. vinklarna och avstånden, ska vara desamma som i strålkastaren. Dessa provexemplar ska ha samma färg, och i förekommande fall, ytbehandling som strålkastardelarna. |
| --- | --- |

Platta provexemplar av alla ljusöverförande komponenter som är gjorda i plastmaterial ska utsättas för ljuset av gasurladdningslampan. Parametrarna, t.ex. vinklarna och avstånden, ska vara desamma som i strålkastaren. Dessa provexemplar ska ha samma färg, och i förekommande fall, ytbehandling som strålkastardelarna.

| | Efter 1 500 timmars kontinuerlig bestrålning ska de kolorimetriska specifikationerna av det genomsläppta ljuset uppnås med en ny standardgasurladdningslampa, och ytorna ska vara fria från sprickor, repor, deformeringar eller någon annan typ av skada. |
| --- | --- |

Efter 1 500 timmars kontinuerlig bestrålning ska de kolorimetriska specifikationerna av det genomsläppta ljuset uppnås med en ny standardgasurladdningslampa, och ytorna ska vara fria från sprickor, repor, deformeringar eller någon annan typ av skada.

2.3   Motståndskraft mot rengöringsmedel och kolväten

2.3.1   Motståndskraft mot rengöringsmedel

Yttersidan av tre provexemplar (lyktglas eller materialprovbitar) ska värmas till 50 ± 5 °C och sedan under fem minuter sänkas ned i en blandning som hålls vid 23 ± 5 °C och som består av 99 delar destillerat vatten med högst 0,02 procent föroreningar och en del alkylarylsulfonat.

Vid slutet av provningen ska provexemplaren torkas vid 50 ± 5 °C. Provexemplarens yta skall rengöras med en fuktig trasa.

2.3.2   Motståndskraft mot kolväten

Ytterytan på dessa tre provexemplar ska sedan gnuggas lätt under en minut med en bomullstrasa indränkt i en blandning bestående av 70 % n-heptan och 30 % toluen (volymprocent) och sedan lufttorka.

2.3.3   Resultat

Sedan ovanstående två provningar genomförts efter varandra ska får medelförändringen i ljusgenomsläpp Formula, mätt på de tre provexemplaren i enlighet med förfarandet i tillägg 2 till denna bilaga, inte överstiga 0,010 (Δtm < 0,010).

2.4   Motståndskraft mot mekanisk förslitning

2.4.1   Mekanisk förslitningsmetod

Ytterytan av de tre nya provexemplaren (lyktglas) ska utsättas för provning med jämn mekanisk förslitning enligt metoden i tillägg 3 till denna bilaga.

2.4.2   Resultat

Efter denna provning ska förändringarna

| i ljusgenomsläpp | : | |
| --- | --- | --- |
| och i spridning | : | |

i ljusgenomsläpp

:

Formula

och i spridning

:

Formula

mätas enligt förfarandet i tillägg 2 i det område som anges i punkt 2.2.4 ovan. Medelvärdet för de tre provexemplaren ska vara sådant att

| | Δtm ≤ 0,100, |
| --- | --- |

Δtm ≤ 0,100,

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5   Provning av vidhäftningsförmågan för beläggningar, om sådana finns

2.5.1   Preparering av provexemplaret

En 20 × 20 mm stor yta av beläggningen på ett lyktglas ska skäras med ett rakblad eller en nål i ett rutmönster där rutorna är cirka 2 × 2 mm. Bladets eller nålens tryck ska vara tillräckligt för att åtminstone tränga igenom beläggningen.

2.5.2   Beskrivning av provningen

Använd en tejp med en vidhäftningsförmåga av 2 N/(cm bredd) ± 20 % mätt under de standardiserade förhållanden som anges i tillägg 4 till denna bilaga. Tejpen, som ska vara minst 25 mm bred, ska under minst fem minuter pressas mot ytan som preparerats enligt punkt 2.5.1.

Därefter ska tejpens ände påverkas med en kraft så att vidhäftningskraften till aktuell yta balanseras av en kraft som är vinkelrät mot den ytan. Vid detta skede ska tejpen dras bort med en jämn takt av 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3   Resultat

Ingen väsentlig försämring av den inrutade ytan får ha uppstått. Försämringar vid korsningarna mellan rutorna eller kanterna av snitten ska vara tillåtna om den försämrade ytan inte är större än 15 procent av den inrutade ytan.

2.6   Provning av kompletta strålkastare med lyktglas av plast

2.6.1   Motståndskraft mot mekanisk förslitning av lyktglaset yta

2.6.1.1   Provningar

Linsen på provexemplar nummer 1 ska utsättas för den provning som beskrivs i punkt 2.4.1 ovan.

2.6.1.2   Resultat

Efter provningen får resultaten av de fotometriska mätningarna som utförts på strålkastaren enligt dessa föreskrifter

| a) | inte med mer än 30 % överstiga de föreskrivna maximala värdena i punkterna B 50 L och HV och inte vara mer än 10 % lägre än de föreskrivna minimivärdena i punkt 75 R (för strålkastare avsedda för vänstertrafik, är det punkterna B 50 R, HV och 75 L som ska granskas),
  eller |
| --- | --- |

a)

inte med mer än 30 % överstiga de föreskrivna maximala värdena i punkterna B 50 L och HV och inte vara mer än 10 % lägre än de föreskrivna minimivärdena i punkt 75 R (för strålkastare avsedda för vänstertrafik, är det punkterna B 50 R, HV och 75 L som ska granskas),

eller

| b) | inte med mer än 10 % överstiga de föreskrivna minimvärdena för HV för en strålkastare som endast ger helljus. |
| --- | --- |

b)

inte med mer än 10 % överstiga de föreskrivna minimvärdena för HV för en strålkastare som endast ger helljus.

2.6.2   Provning av vidhäftningsförmågan för beläggningar, om sådana finns

Linsen på provexemplar nummer 2 ska utsättas för den provning som beskrivs i punkt 2.5 ovan.

Tillägg 1

KRONOLOGISK ORDNING FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNING

A.   Provningar av plastmaterial (lyktglas eller materialprover tillhandahållna enligt punkt 2.2.4 i dessa föreskrifter)

| Provexemplar
  Provningar | Lyktglas eller materialprov | Lyktglas |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1 | Begränsad fotometri
  (punkt 2.1.2) |

Provexemplar

Provningar

Lyktglas eller materialprov

Lyktglas

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1

Begränsad fotometri

(punkt 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1 | Temperaturförändring
  (punkt 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1

Temperaturförändring

(punkt 2.1.1)

x

x

x

| 1.2 | Begränsad fotometri
  (punkt 2.1.2) |
| --- | --- |

1.2

Begränsad fotometri

(punkt 2.1.2)

x

x

x

| 1.2.1 | Mätning av ljusgenomsläpp |
| --- | --- |

1.2.1

Mätning av ljusgenomsläpp

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2 | Spridningsmätning |
| --- | --- |

1.2.2

Spridningsmätning

x

x

x

x

x

x

| 1.3 | Atmosfärisk påverkan
  (punkt 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3

Atmosfärisk påverkan

(punkt 2.2.1)

x

x

x

| 1.3.1 | Mätning av ljusgenomsläpp |
| --- | --- |

1.3.1

Mätning av ljusgenomsläpp

x

x

x

| 1.4 | Kemisk påverkan
  (punkt 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4

Kemisk påverkan

(punkt 2.2.2)

x

x

x

| 1.4.1 | Spridningsmätningar |
| --- | --- |

1.4.1

Spridningsmätningar

x

x

x

| 1.5 | Rengöringsmedel
  (punkt 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5

Rengöringsmedel

(punkt 2.3.1)

x

x

x

| 1.6 | Kolväten
  (punkt 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6

Kolväten

(punkt 2.3.2)

x

x

x

| 1.6.1 | Mätning av ljusgenomsläpp |
| --- | --- |

1.6.1

Mätning av ljusgenomsläpp

x

x

x

| 1.7 | Förslitning
  (punkt 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7

Förslitning

(punkt 2.4.1)

x

x

x

| 1.7.1 | Mätning av ljusgenomsläpp |
| --- | --- |

1.7.1

Mätning av ljusgenomsläpp

x

x

x

| 1.7.2 | Spridningsmätning |
| --- | --- |

1.7.2

Spridningsmätning

x

x

x

| 1.8 | Vidhäftningsförmåga
  (punkt 2.5) |
| --- | --- |

1.8

Vidhäftningsförmåga

(punkt 2.5)

x

| 1.9 | Motståndskraft mot strålning
  (punkt 2.2.4) |
| --- | --- |

1.9

Motståndskraft mot strålning

(punkt 2.2.4)

x

B.   Provmning av kompletta strålkastare (tillhandahålls enligt punkt 2.2.3 i dessa föreskrifter)

| Provningar | Komplett strålkastare |
| --- | --- |
| Provexemplar nr |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Förslitning
  (punkt 2.6.1.1.1) |

Provningar

Komplett strålkastare

Provexemplar nr

1

2

2.1

Förslitning

(punkt 2.6.1.1.1)

x

| 2.2 | Fotometrisk mätning
  (punkt 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2

Fotometrisk mätning

(punkt 2.6.1.2)

x

| 2.3 | Vidhäftningsförmåga
  (punkt 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3

Vidhäftningsförmåga

(punkt 2.6.2)

x

Tillägg 2

Metod för mätning av ljusdiffusion och ljusgenomsläpp

1.   UTRUSTNING (SE FIGUR)

Strålen från en kollimator K med en halv avvikelse β/2 = 17,4 × 10–4 rd är begränsad av en bländare DT med en 6 mm stor öppning mot vilken provstativet står.

En akromatisk konvex lins L2, korrigerad för sfärisk aberration, förenar bländaren DT med mottagaren R. Diametern på linsen L2 ska vara sådan att den inte skärmar av ljuset, som sprids av provexemplaret, inom en kon med en halv toppvinkel av β/2 = 14°.

En ringformig bländare DD, med vinklarna α/2 = 1° och αmax/2 = 12° är placerad i linsen L2:s fokalplan.

Den ogenomskinliga centrala delen av bländaren är nödvändig för att hindra att ljuset kommer direkt från ljuskällan. Det ska vara möjligt att ta bort bländarens centrala del från ljusstrålen på ett sådant sätt att den hamnar i exakt samma läge när den sätts tillbaka.

Avståndet L2 DT och brännvidden F2
   (1) för linsen L2 ska väljas så att bilden från DT helt täcker mottagaren R.

När det ursprungliga infallande ljusflödet anges till 1 000 enheter, ska varje avläsnings totala noggrannhet vara bättre än 1 enhet.

2.   MÄTNINGAR

Följande avläsningar ska göras:

| Avläsning | Med provexemplar | Med centraldel av DD | Avläst storhet |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nej | nej | Infallande ljusflöde vid första avläsningen |
| T2 | Ja
  (före provning) | nej | Genomsläppt ljusflöde av det nya materialet inom ett fält av 24° |
| T3 | Ja
  (efter provning) | nej | Genomsläppt ljusflöde av det provade materialet inom ett fält av 24° |
| T4 | Ja
  (före provning) | Ja | Ljusflöde spritt av det nya materialet |
| T5 | Ja
  (efter provning) | Ja | Ljusflöde spritt av det provade materialet |

Avläsning

Med provexemplar

Med centraldel av DD

Avläst storhet

T1

nej

nej

Infallande ljusflöde vid första avläsningen

T2

Ja

(före provning)

nej

Genomsläppt ljusflöde av det nya materialet inom ett fält av 24°

T3

Ja

(efter provning)

nej

Genomsläppt ljusflöde av det provade materialet inom ett fält av 24°

T4

Ja

(före provning)

Ja

Ljusflöde spritt av det nya materialet

T5

Ja

(efter provning)

Ja

Ljusflöde spritt av det provade materialet

Figur 1

Optisk metod för mätning av variationerna i ljusspridningen och ljusgenomsläppet

Image

---

(1)  För L2 rekommenderas en brännvidd av cirka 80 mm.

Tillägg 3

METOD FÖR BESPRUTNINGSPROVNING

1.   PROVUTRUSTNING

1.1   Blästerpistol

Blästerpistolen som används ska vara utrustad med ett munstycke med 1,3 mm diameter som tillåter en hastighet på vätskeflödet av 0,24 ± 0,02 l/minut vid ett driftstryck av 6,0 bar – 0, + 0,5 bar.

Under dessa driftsförhållanden ska det sprutmönster som erhålls vara 170 ± 50 mm i diameter på den yta som är utsatt för förslitning, på ett avstånd av 380 mm ± 10 mm från munstycket.

1.2   Provblandning

Provblandningen ska bestå av

| a) | kiselsand med hårdheten 7 på Mohr-skalan, med en kornstorlek på 0–0,2 mm och i det närmaste normalfördelad, med en vinkelfaktor av 1,8–2, |
| --- | --- |

a)

kiselsand med hårdheten 7 på Mohr-skalan, med en kornstorlek på 0–0,2 mm och i det närmaste normalfördelad, med en vinkelfaktor av 1,8–2,

| b) | vatten med en hårdhet som inte är större än 205 g/m3, i en blandning bestående av 25 g sand per liter vatten. |
| --- | --- |

b)

vatten med en hårdhet som inte är större än 205 g/m3, i en blandning bestående av 25 g sand per liter vatten.

2.   PROVNINGAR

Lyktglasets ytteryta ska en eller flera gånger utsättas för blästring enligt ovanstående beskrivning. Strålen ska sprutas nästan vinkelrätt mot den yta som ska provas.

Förslitningen ska kontrolleras med hjälp av ett eller flera provexemplar av glas som är placerade som en referens nära de lyktglas som ska provas. Blästring ska ske tills förändringen i ljusspridning för provexemplaret eller provexemplaren, mätta med den metod som beskrivs i tillägg 2, är sådan att:

Formula

Flera referensexemplar kan användas för kontroll av att hela den provade ytan förslitits jämnt.

Tillägg 4

VIDHÄFTNINGSPROV MED TEJP

1.   SYFTE

Denna metod gör det möjligt att under normala förhållanden fastställa den linjära vidhäftningskraften för en tejp på en glasskiva.

2.   PRINCIP

Mätning av den kraft som behövs för att dra bort en tejp från en glasskiva i vinkeln 90°.

3.   FÖRESKRIVNA ATMOSFÄRISKA FÖRHÅLLANDEN

De omgivande förhållandena ska vara 23 ± 5 °C och 65 ± 15 procent relativ luftfuktighet (RH).

4.   PROVBITAR

Före provningen ska tejprullen prepareras under 24 timmar under föreskrivna förhållanden (se punkt 3 ovan).

Fem provbitar som alla är 400 mm långa ska provas från varje rulle. Provbitarna ska tas från rullen sedan de tre första varven tagits bort.

5.   UTFÖRANDE

Provningen ska utföras under de omgivande förhållanden som anges i punkt 3.

Ta de fem provbitarna som dragits av från rullen radiellt med en hastighet av cirka 300 mm/s och anbringa dem inom 15 sekunder på följande sätt:

| | Lägg tejpen på glasskivan efter hand med en lätt längsgående gnuggande rörelse med fingret, utan överdrivet tryck, så att inga bubblor lämnas kvar mellan tejpen och glasskivan. |
| --- | --- |

Lägg tejpen på glasskivan efter hand med en lätt längsgående gnuggande rörelse med fingret, utan överdrivet tryck, så att inga bubblor lämnas kvar mellan tejpen och glasskivan.

| | Lämna glasskivan och tejpen under de föreskrivna atmosfäriska förhållandena i 10 minuter. |
| --- | --- |

Lämna glasskivan och tejpen under de föreskrivna atmosfäriska förhållandena i 10 minuter.

| | Dra loss ca 25 mm av provbiten från skivan i ett plan som är vinkelrätt mot provbitens axelriktning. |
| --- | --- |

Dra loss ca 25 mm av provbiten från skivan i ett plan som är vinkelrätt mot provbitens axelriktning.

| | Sätt fast skivan och vik tillbaka tejpens fria del vid 90°. Anbringa kraft på ett sådant sätt att skiljelinjen mellan tejpen och skivan är vinkelrät mot denna kraft och vinkelrät mot skivan. |
| --- | --- |

Sätt fast skivan och vik tillbaka tejpens fria del vid 90°. Anbringa kraft på ett sådant sätt att skiljelinjen mellan tejpen och skivan är vinkelrät mot denna kraft och vinkelrät mot skivan.

| | Dra loss tejpen med en hastighet av 300 ± 30 mm/s och notera den kraft som behövs. |
| --- | --- |

Dra loss tejpen med en hastighet av 300 ± 30 mm/s och notera den kraft som behövs.

6.   RESULTAT

De fem värden som fås ska ordnas efter storlek och medianvärdet tas som ett resultat av mätningen. Detta värde ska uttryckas i newton per centimeter av tejpens bredd.

---

BILAGA 6

REFERENSCENTRUM

Image

Detta ytterligare märke från referenscentrum ska anbringas på lyktglaset i korsningen med halvljusstrålens referensaxel samt även på helljuslyktglaset när det inte är grupperat, kombinerat eller inbördes sammanbyggt med halvljuset.

Ovanstående skiss representerar märket för referenscentrum såsom detta projiceras på en skärm som i huvudsak tangerar lyktglaset i mitten av cirkeln. De linjer som utgör detta märke får antingen vara heldragna eller antydda i form av punkter.

---

BILAGA 7

SPÄNNINGSMÄRKNINGAR

| Märkningen måste placeras på huvudenheten på varje strålkastare som bara innehåller gasurladdningslampor och förkopplingsdon, och på varje extern del av förkopplingsdonet. | | Märkningen måste placeras på huvudenheten på varje strålkastare som innehåller minst en gasurladdningslampa och ett förkopplingsdon. |
| --- | --- | --- |
| Förkopplingsdonen är konstruerade för ett **-voltsnät. | | Förkopplingsdonen är konstruerade för ett **-voltsnät. |
| | | Ingen av glödlamporna och/eller lysdiodmodulerna som strålkastaren innehåller är avsedda för ett 24-voltsnät. |

Märkningen måste placeras på huvudenheten på varje strålkastare som bara innehåller gasurladdningslampor och förkopplingsdon, och på varje extern del av förkopplingsdonet.

Märkningen måste placeras på huvudenheten på varje strålkastare som innehåller minst en gasurladdningslampa och ett förkopplingsdon.

Förkopplingsdonen är konstruerade för ett **-voltsnät.

Förkopplingsdonen är konstruerade för ett **-voltsnät.

Ingen av glödlamporna och/eller lysdiodmodulerna som strålkastaren innehåller är avsedda för ett 24-voltsnät.

---

BILAGA 8

MINIMIKRAV FÖR FÖRFARANDEN FÖR KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Kraven på överensstämmelse ska anses uppfyllda ur mekanisk och geometrisk synpunkt om skillnaderna inte är större än de oundvikliga tillverkningsvariationerna som ligger inom ramen för kraven i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.1

Kraven på överensstämmelse ska anses uppfyllda ur mekanisk och geometrisk synpunkt om skillnaderna inte är större än de oundvikliga tillverkningsvariationerna som ligger inom ramen för kraven i dessa föreskrifter.

| 1.2 | Med avseende på fotometriska egenskaper ska överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare inte ifrågasättas om, vid provning av de fotometriska egenskaperna för en slumpmässigt vald strålkastare vid 13,2 V ± 0,1 V, eller så som det specificerats på annat håll och | antingen
  ha en utbytbar standardgasurladdningslampa i enlighet med punkt 6.1.3. Ljusflödet från denna gasurladdningslampa får skilja sig från det målljusflödesvärde som anges i föreskrifter nr 99. I detta fall ska belysningen korrigeras därefter |
| --- | --- | --- |

1.2

Med avseende på fotometriska egenskaper ska överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare inte ifrågasättas om, vid provning av de fotometriska egenskaperna för en slumpmässigt vald strålkastare vid 13,2 V ± 0,1 V, eller så som det specificerats på annat håll och

antingen

ha en utbytbar standardgasurladdningslampa i enlighet med punkt 6.1.3. Ljusflödet från denna gasurladdningslampa får skilja sig från det målljusflödesvärde som anges i föreskrifter nr 99. I detta fall ska belysningen korrigeras därefter

| | eller
  ha en serietillverkad gasurladdningslampa och ett seriellt förkopplingsdon. Ljusflödet från denna ljuskälla får avvika från målljusflödet på grund av sådana toleranser i ljuskällan eller förkopplingsdonet som framgår av föreskrifter nr 99; i så fall ska belysningarna korrigeras i fördelaktig riktning med 20 procent. |
| --- | --- |

eller

ha en serietillverkad gasurladdningslampa och ett seriellt förkopplingsdon. Ljusflödet från denna ljuskälla får avvika från målljusflödet på grund av sådana toleranser i ljuskällan eller förkopplingsdonet som framgår av föreskrifter nr 99; i så fall ska belysningarna korrigeras i fördelaktig riktning med 20 procent.

| 1.2.1 | Inget uppmätt värde som mätts och korrigerats enligt punkt 1.2 ovan avviker i ofördelaktig riktning med mer än 20 procent från det värde som anges i dessa föreskrifter. För punkterna B 50 L (eller R) och inom område A får den maximala avvikelsen i ofördelaktig riktning vara följande:






  B 50 L (eller R) (1): | 170 cd motsvarande 20 procent,
  255 cd motsvarande 30 procent, |
| --- | --- | --- |
| Område A | 255 cd motsvarande 20 procent,
  380 cd motsvarande 30 pr–ocent, |

1.2.1

Inget uppmätt värde som mätts och korrigerats enligt punkt 1.2 ovan avviker i ofördelaktig riktning med mer än 20 procent från det värde som anges i dessa föreskrifter. För punkterna B 50 L (eller R) och inom område A får den maximala avvikelsen i ofördelaktig riktning vara följande:

B 50 L (eller R) (1):

170 cd motsvarande 20 procent,

255 cd motsvarande 30 procent,

Område A

255 cd motsvarande 20 procent,

380 cd motsvarande 30 pr–ocent,

| 1.2.2 | eller om






  1.2.2.1 | för halvljuset, de värden som anges i dessa föreskrifter uppfylls i punkten HV (med en tolerans av + 170 cd) och, med den inställningen i en punkt i en cirkel på 0,35 grader runt punkterna B 50 L (eller R) (1) (med en tolerans av 85 cd), 75 R (eller L), 50 V, 25 R1, 25 L2, och i segment I, |
| --- | --- | --- |

1.2.2

eller om

1.2.2.1

för halvljuset, de värden som anges i dessa föreskrifter uppfylls i punkten HV (med en tolerans av + 170 cd) och, med den inställningen i en punkt i en cirkel på 0,35 grader runt punkterna B 50 L (eller R) (1) (med en tolerans av 85 cd), 75 R (eller L), 50 V, 25 R1, 25 L2, och i segment I,

| 1.2.2.2 | och om HV för helljuset befinner sig innanför isoluxlinjen för 0,75 Imax, och ingen avvikelse större än + 20 procent för maximivärden och – 20 procent för minimivärden kan konstateras för de fotometriska värdena i någon av de mätpunkter som anges i punkt 6.3 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.2.2.2

och om HV för helljuset befinner sig innanför isoluxlinjen för 0,75 Imax, och ingen avvikelse större än + 20 procent för maximivärden och – 20 procent för minimivärden kan konstateras för de fotometriska värdena i någon av de mätpunkter som anges i punkt 6.3 i dessa föreskrifter.

| 1.2.3 | Om resultaten av provet som beskrivs ovan inte uppfyller kraven, får strålkastarens inställning ändras om ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 0,5 grader till höger eller vänster och inte mer än 0,2 grader upp eller ned. |
| --- | --- |

1.2.3

Om resultaten av provet som beskrivs ovan inte uppfyller kraven, får strålkastarens inställning ändras om ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 0,5 grader till höger eller vänster och inte mer än 0,2 grader upp eller ned.

| 1.2.4 | Om resultaten av proven som beskrivs ovan inte uppfyller kraven ska proven upprepas med en annan standardgasurladdningslampa eller annan gasurladdningslampa med förkopplingsdon beroende på vad som är tillämpligt enligt punkt 1.2 ovan. |
| --- | --- |

1.2.4

Om resultaten av proven som beskrivs ovan inte uppfyller kraven ska proven upprepas med en annan standardgasurladdningslampa eller annan gasurladdningslampa med förkopplingsdon beroende på vad som är tillämpligt enligt punkt 1.2 ovan.

| 1.3 | För kontroll av förändringen i höjdled för ljus-/mörkergränsen under påverkan av värme, ska följande metod tillämpas: | Ett av provexemplaren av en strålkastare ska provas enligt punkt 2.1 i bilaga 4 efter att tre gånger i följd ha genomgått den cykel som beskrivs i punkt 2.2.2 i bilaga 4. |
| --- | --- | --- |

1.3

För kontroll av förändringen i höjdled för ljus-/mörkergränsen under påverkan av värme, ska följande metod tillämpas:

Ett av provexemplaren av en strålkastare ska provas enligt punkt 2.1 i bilaga 4 efter att tre gånger i följd ha genomgått den cykel som beskrivs i punkt 2.2.2 i bilaga 4.

| | Strålkastaren ska anses godkänd om Δr (enligt definitionen i punkterna 2.1 och 2.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter) inte överskrider 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Strålkastaren ska anses godkänd om Δr (enligt definitionen i punkterna 2.1 och 2.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter) inte överskrider 1,5 mrad.

| | Om detta värde är större än 1,5 mrad men mindre än 2,0 mrad ska en andra strålkastare utsättas för provningen, varefter medelvärdet för de uppmätta absoluta värdena för båda provexemplaren inte får överstiga 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Om detta värde är större än 1,5 mrad men mindre än 2,0 mrad ska en andra strålkastare utsättas för provningen, varefter medelvärdet för de uppmätta absoluta värdena för båda provexemplaren inte får överstiga 1,5 mrad.

| 1.4 | Färgkoordinaterna ska överensstämma. |
| --- | --- |

1.4

Färgkoordinaterna ska överensstämma.

| 1.5 | Men om inställning i höjdled inte går att utföra upprepade gånger till den position som krävs inom toleranser i punkt 6.2.2.3 i dessa föreskrifter ska ett provexemplar provas enligt punkterna 2 och 3 i bilaga 10. |
| --- | --- |

1.5

Men om inställning i höjdled inte går att utföra upprepade gånger till den position som krävs inom toleranser i punkt 6.2.2.3 i dessa föreskrifter ska ett provexemplar provas enligt punkterna 2 och 3 i bilaga 10.

2.   MINIMIKRAV FÖR TILLVERKARENS KONTROLL AV ÖVERENSSTÄMMELSE

Innehavaren av typgodkännandet ska för varje typ av strålkastare utföra minst följande provningar med lämpliga intervall. Provningarna ska utföras enligt bestämmelserna i dessa föreskrifter.

Om något provexemplar inte visar överensstämmelse med avseende på aktuell provtyp ska ytterligare provexemplar väljas ut och provas. Tillverkaren ska vidta åtgärder för att garantera överensstämmelse i produktionen i fråga.

2.1   Provningarnas beskaffenhet

Provningar av överensstämmelse i dessa föreskrifter ska omfatta kontroll av de fotometriska egenskaperna och kontroll av ljus-/mörkergränsens vertikala förändring under värmepåverkan.

2.2   Provningsmetoder

| 2.2.1 | Provningar ska normalt utföras enligt de metoder som anges i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.2.1

Provningar ska normalt utföras enligt de metoder som anges i dessa föreskrifter.

| 2.2.2 | Vid varje provning av överensstämmelse som utförs av tillverkaren kan likvärdiga metoder användas efter medgivande från den behöriga myndighet som ansvarar för typgodkännandeprovningarna. Tillverkaren har ansvaret för att bevisa att de metoder som tillämpas är likvärdiga med dem som anges i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.2.2

Vid varje provning av överensstämmelse som utförs av tillverkaren kan likvärdiga metoder användas efter medgivande från den behöriga myndighet som ansvarar för typgodkännandeprovningarna. Tillverkaren har ansvaret för att bevisa att de metoder som tillämpas är likvärdiga med dem som anges i dessa föreskrifter.

| 2.2.3 | Tillämpningen av punkt 2.2.1 och 2.2.2 kräver regelbunden kalibrering av provutrustningen och dess korrelation med mätningar som gjorts av behörig myndighet. |
| --- | --- |

2.2.3

Tillämpningen av punkt 2.2.1 och 2.2.2 kräver regelbunden kalibrering av provutrustningen och dess korrelation med mätningar som gjorts av behörig myndighet.

| 2.2.4 | Referensmetoderna ska i samtliga fall vara de som anges i dessa föreskrifter, särskilt när det gäller administrativ kontroll och urvalsförfarande. |
| --- | --- |

2.2.4

Referensmetoderna ska i samtliga fall vara de som anges i dessa föreskrifter, särskilt när det gäller administrativ kontroll och urvalsförfarande.

2.3   Urvalsförfarandets beskaffenhet

Provexemplar av strålkastare ska väljas ut slumpmässigt från produktionen av ett enhetligt parti. Ett enhetligt parti innebär en uppsättning strålkastare av samma typ som definierats enligt tillverkarens tillverkningsmetoder.

Bedömningen ska normalt omfatta serieproduktion från enskilda fabriker. Tillverkaren kan dock gruppera samman uppgifter för samma typ från flera fabriker, förutsatt att dessa använder samma kvalitetssystem och kvalitetskontroll.

2.4   Uppmätta och registrerade fotometriska egenskaper

Provstrålkastarna ska bli föremål för fotometriska mätningar i de mätpunkter som krävs i dessa föreskrifter och avläsningen ska begränsas till punkterna Imax, HV (2), HL, HR (3) för helljus, och till punkterna B 50 L (eller R) (1), HV, 50 V, 75 R (eller L) och 25 L2 (eller R2) för halvljus (se figuren i bilaga 3).

2.5   Acceptanskriterier

Tillverkaren ska utföra en statistisk undersökning av provresultaten och ska tillsammans med behörig myndighet fastställa acceptanskriterier för sina produkter så att de uppfyller specifikationerna för kontroll av produkternas överensstämmelse i punkt 9.1 i dessa föreskrifter.

Acceptanskriterierna ska vara sådana att den lägsta sannolikheten för att klara ett stickprov i enlighet med bilaga 9 (första urvalsförfarande) är 0,95 med en konfidensnivå av 95 %.

---

(1)  Bokstäver inom parentes avser strålkastare för vänstertrafik.

(2)  Om helljuset är inbördes sammanbyggt med halvljuset ska HV för helljuset utgöras av samma mätpunkter som för halvljuset.

(3)  HL och HR: punkter ”hh” vid 2,5 grader till vänster respektive till höger om punkten HV.

---

BILAGA 9

MINIMIKRAV FÖR URVALSFÖRFARANDE SOM UTFÖRS AV KONTROLLANT

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Kraven för överensstämmelse ska anses uppfyllda ur mekanisk och geometrisk synpunkt enligt kraven i dessa föreskrifter i de fall skillnaderna, om sådana finns, inte är större än de oundvikliga tillverkningsvariationerna. |
| --- | --- |

1.1

Kraven för överensstämmelse ska anses uppfyllda ur mekanisk och geometrisk synpunkt enligt kraven i dessa föreskrifter i de fall skillnaderna, om sådana finns, inte är större än de oundvikliga tillverkningsvariationerna.

| 1.2 | Med avseende på fotometriska egenskaper ska överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare inte ifrågasättas om, vid provning av de fotometriska egenskaperna för en slumpmässigt vald strålkastare vid 13,2 V ± 0,1 V, eller så som det specificerats på annat håll och | antingen
  ha en utbytbar standardgasurladdningslampa i enlighet med punkt 6.1.3. Ljusflödet från denna gasurladdningslampa kan skilja sig från referensljusflödet som anges i föreskrifter nr 99. I detta fall ska belysningen korrigeras därefter |
| --- | --- | --- |

1.2

Med avseende på fotometriska egenskaper ska överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare inte ifrågasättas om, vid provning av de fotometriska egenskaperna för en slumpmässigt vald strålkastare vid 13,2 V ± 0,1 V, eller så som det specificerats på annat håll och

antingen

ha en utbytbar standardgasurladdningslampa i enlighet med punkt 6.1.3. Ljusflödet från denna gasurladdningslampa kan skilja sig från referensljusflödet som anges i föreskrifter nr 99. I detta fall ska belysningen korrigeras därefter

| | eller
  ha en serietillverkad gasurladdningslampa och ett seriellt förkopplingsdon. Ljusflödet från denna ljuskälla får avvika från det nominella ljusflödet på grund av sådana toleranser i ljuskällan eller förkopplingsdonet som framgår av föreskrifter nr 99; i så fall ska belysningarna korrigeras i fördelaktig riktning med 20 procent. |
| --- | --- |

eller

ha en serietillverkad gasurladdningslampa och ett seriellt förkopplingsdon. Ljusflödet från denna ljuskälla får avvika från det nominella ljusflödet på grund av sådana toleranser i ljuskällan eller förkopplingsdonet som framgår av föreskrifter nr 99; i så fall ska belysningarna korrigeras i fördelaktig riktning med 20 procent.

| 1.2.1 | inget uppmätt värde avviker ofördelaktigt från de värden som föreskrivs i dessa föreskrifter med mer än 20 %.
  Inom ljusområdet får maximiavvikelsen vara






  B 50 L (eller R) (1): | 170 cd motsvarande 20 procent,
  255 cd motsvarande 30 procent, |
| --- | --- | --- |
| Område A | 255 cd motsvarande 20 procent,
  380 cd motsvarande 30 procent, |

1.2.1

inget uppmätt värde avviker ofördelaktigt från de värden som föreskrivs i dessa föreskrifter med mer än 20 %.

Inom ljusområdet får maximiavvikelsen vara

B 50 L (eller R) (1):

170 cd motsvarande 20 procent,

255 cd motsvarande 30 procent,

Område A

255 cd motsvarande 20 procent,

380 cd motsvarande 30 procent,

| 1.2.2 | eller om






  1.2.2.1 | för halvljuset, de värden som anges i dessa föreskrifter uppfylls i punkten HV (med en tolerans av + 170 cd) och, med den inställningen i en punkt i en cirkel på 0,35 grader runt punkterna B 50 L (eller R) (1) (med en tolerans av 85 cd), 75 R (eller L), 50 V, 25 R1, 25 L2, och i segment I, |
| --- | --- | --- |

1.2.2

eller om

1.2.2.1

för halvljuset, de värden som anges i dessa föreskrifter uppfylls i punkten HV (med en tolerans av + 170 cd) och, med den inställningen i en punkt i en cirkel på 0,35 grader runt punkterna B 50 L (eller R) (1) (med en tolerans av 85 cd), 75 R (eller L), 50 V, 25 R1, 25 L2, och i segment I,

| 1.2.2.2 | och om HV för helljuset befinner sig innanför isoluxlinjen för 0,75 Imax, och ingen avvikelse större än + 20 procent för maximivärden och - 20 procent för minimivärden kan konstateras för de fotometriska värdena i någon av de mätpunkter som anges i punkt 6.3 i dessa föreskrifter. Vid referensmärkningen fästs inget avseende. |
| --- | --- |

1.2.2.2

och om HV för helljuset befinner sig innanför isoluxlinjen för 0,75 Imax, och ingen avvikelse större än + 20 procent för maximivärden och - 20 procent för minimivärden kan konstateras för de fotometriska värdena i någon av de mätpunkter som anges i punkt 6.3 i dessa föreskrifter. Vid referensmärkningen fästs inget avseende.

| 1.2.3 | Om resultaten av provet som beskrivs ovan inte uppfyller kraven, får strålkastarens inställning ändras om ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 0,5 grader till höger eller vänster och inte mer än 0,2 grader upp eller ned. |
| --- | --- |

1.2.3

Om resultaten av provet som beskrivs ovan inte uppfyller kraven, får strålkastarens inställning ändras om ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 0,5 grader till höger eller vänster och inte mer än 0,2 grader upp eller ned.

| 1.2.4 | Om resultaten av proven som beskrivs ovan inte uppfyller kraven ska proven upprepas med en annan standardgasurladdningslampa eller annan gasurladdningslampa med förkopplingsdon beroende på vad som är tillämpligt enligt punkt 1.2 ovan. |
| --- | --- |

1.2.4

Om resultaten av proven som beskrivs ovan inte uppfyller kraven ska proven upprepas med en annan standardgasurladdningslampa eller annan gasurladdningslampa med förkopplingsdon beroende på vad som är tillämpligt enligt punkt 1.2 ovan.

| 1.3 | För kontroll av förändringen i höjdled för ljus-/mörkergränsen under påverkan av värme, ska följande metod tillämpas: | Ett av provexemplaren av en strålkastare ska provas enligt punkt 2.1 i bilaga 4 efter att tre gånger i följd ha genomgått den cykel som beskrivs i punkt 2.2.2 i bilaga 4. |
| --- | --- | --- |

1.3

För kontroll av förändringen i höjdled för ljus-/mörkergränsen under påverkan av värme, ska följande metod tillämpas:

Ett av provexemplaren av en strålkastare ska provas enligt punkt 2.1 i bilaga 4 efter att tre gånger i följd ha genomgått den cykel som beskrivs i punkt 2.2.2 i bilaga 4.

| | Strålkastaren ska anses godkänd om Δr (enligt definitionen i punkterna 2.1 och 2.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter) inte överskrider 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Strålkastaren ska anses godkänd om Δr (enligt definitionen i punkterna 2.1 och 2.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter) inte överskrider 1,5 mrad.

| | Om detta värde är större än 1,5 mrad men mindre än 2,0 mrad ska en andra strålkastare utsättas för provningen, varefter medelvärdet för de uppmätta absoluta värdena för båda provexemplaren inte får överstiga 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Om detta värde är större än 1,5 mrad men mindre än 2,0 mrad ska en andra strålkastare utsättas för provningen, varefter medelvärdet för de uppmätta absoluta värdena för båda provexemplaren inte får överstiga 1,5 mrad.

| 1.4 | Färgkoordinaterna ska överensstämma. |
| --- | --- |

1.4

Färgkoordinaterna ska överensstämma.

| 1.5 | Men om inställning i höjdled inte går att utföra upprepade gånger till den position som krävs inom toleranser i punkt 6.2.2.3 i dessa föreskrifter ska ett provexemplar provas enligt punkterna 2 och 3 i bilaga 10. |
| --- | --- |

1.5

Men om inställning i höjdled inte går att utföra upprepade gånger till den position som krävs inom toleranser i punkt 6.2.2.3 i dessa föreskrifter ska ett provexemplar provas enligt punkterna 2 och 3 i bilaga 10.

2.   DET FÖRSTA URVALSFÖRFARANDET

Vid det första urvalsförfarandet väljs fyra strålkastare ut slumpmässigt. Första urvalet med två betecknas A, andra urvalet med två betecknas B.

2.1   Överensstämmelsen ifrågasätts inte

| 2.1.1 | Vid provning enligt det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare inte ifrågasättas om det konstateras att de uppmätta värdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser i ofördelaktig riktning:






  2.1.1.1 | Urval A







  A1: | En strålkastare | 0 procent |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| En strålkastare inte mer än | 20 procent |
| A2: | Båda strålkastarna mer än | 0 procent |
| Men inte mer än | 20 procent |
| Gå till urval B | |

2.1.1

Vid provning enligt det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare inte ifrågasättas om det konstateras att de uppmätta värdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser i ofördelaktig riktning:

2.1.1.1

Urval A

A1:

En strålkastare

0 procent

En strålkastare inte mer än

20 procent

A2:

Båda strålkastarna mer än

0 procent

Men inte mer än

20 procent

Gå till urval B

| 2.1.1.2 | Urval B







  B1: | Båda strålkastarna | 0 procent |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

Urval B

B1:

Båda strålkastarna

0 procent

| 2.1.2 | Eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval A är uppfyllda. |
| --- | --- |

2.1.2

Eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval A är uppfyllda.

2.2   Överensstämmelsen ifrågasätts

| 2.2.1 | Vid provning enligt det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att produktionen uppfyller kraven (anpassning av produktion) om det konstateras att de uppmätta värdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:






  2.2.1.1 | Urval A







  A3: | En strålkastare inte mer än | 20 procent |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| En strålkastare mer än | 20 procent |
| Men inte mer än | 30 procent |

2.2.1

Vid provning enligt det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att produktionen uppfyller kraven (anpassning av produktion) om det konstateras att de uppmätta värdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

2.2.1.1

Urval A

A3:

En strålkastare inte mer än

20 procent

En strålkastare mer än

20 procent

Men inte mer än

30 procent

| 2.2.1.2 | Urval B







  B2: | I fråga om A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| En strålkastare mer än | 0 procent |
| Men inte mer än | 20 procent |
| En strålkastare inte mer än | 20 procent |
| B3: | I fråga om A2 | |
| En strålkastare | 0 procent |
| En strålkastare mer än | 20 procent |
| Men inte mer än | 30 procent |

2.2.1.2

Urval B

B2:

I fråga om A2

En strålkastare mer än

0 procent

Men inte mer än

20 procent

En strålkastare inte mer än

20 procent

B3:

I fråga om A2

En strålkastare

0 procent

En strålkastare mer än

20 procent

Men inte mer än

30 procent

| 2.2.2 | Eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval A inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

2.2.2

Eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval A inte är uppfyllda.

2.3   Återkallat typgodkännande

Överensstämmelsen ska ifrågasättas och punkt 10 tillämpas om, vid provning enligt det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga konstateras att de uppmätta värdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

| 2.3.1 | Urval A







  A4: | En strålkastare inte mer än | 20 procent |
| --- | --- | --- | --- |
| En strålkastare mer än | 30 procent |
| A5: | Båda strålkastarna mer än | 20 procent |

2.3.1

Urval A

A4:

En strålkastare inte mer än

20 procent

En strålkastare mer än

30 procent

A5:

Båda strålkastarna mer än

20 procent

| 2.3.2 | Urval B







  B4: | I fråga om A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| En strålkastare mer än | 0 procent |
| Men inte mer än | 20 procent |
| En strålkastare mer än | 20 procent |
| B5: | I fråga om A2 | |
| Båda strålkastarna mer än | 20 procent |
| B6: | I fråga om A2 | |
| En strålkastare | 0 procent |
| En strålkastare mer än | 30 procent |

2.3.2

Urval B

B4:

I fråga om A2

En strålkastare mer än

0 procent

Men inte mer än

20 procent

En strålkastare mer än

20 procent

B5:

I fråga om A2

Båda strålkastarna mer än

20 procent

B6:

I fråga om A2

En strålkastare

0 procent

En strålkastare mer än

30 procent

| 2.3.3 | Eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urvalen A och B inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

2.3.3

Eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urvalen A och B inte är uppfyllda.

3.   UPPREPAT URVALSFÖRFARANDE

I fallen A3, B2 och B3 är ett upprepat urvalsförfarande nödvändigt, inom två månader efter underrättelsen, med ett tredje urval C bestående av två strålkastare och med ett fjärde urval D bestående av två strålkastare som väljs ur ett parti som tillverkats efter anpassning av produktionen.

3.1   Överensstämmelsen ifrågasätts inte

| 3.1.1 | Vid provning enligt det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare inte ifrågasättas om det konstateras att de uppmätta värdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:






  3.1.1.1 | Urval C







  C1: | En strålkastare | 0 procent |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| En strålkastare inte mer än | 20 procent |
| C2: | Båda strålkastarna mer än | 0 procent |
| Men inte mer än | 20 procent |
| Gå till urval D | |

3.1.1

Vid provning enligt det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare inte ifrågasättas om det konstateras att de uppmätta värdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

3.1.1.1

Urval C

C1:

En strålkastare

0 procent

En strålkastare inte mer än

20 procent

C2:

Båda strålkastarna mer än

0 procent

Men inte mer än

20 procent

Gå till urval D

| 3.1.1.2 | Urval D







  D1: | I fråga om C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| Båda strålkastarna | 0 procent |

3.1.1.2

Urval D

D1:

I fråga om C2

Båda strålkastarna

0 procent

| 3.1.2 | Eller om villkoren i punkt 1.2.2. för urval C är uppfyllda. |
| --- | --- |

3.1.2

Eller om villkoren i punkt 1.2.2. för urval C är uppfyllda.

3.2   Överensstämmelsen ifrågasätts

| 3.2.1 | Vid provning enligt det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att produktionen uppfyller kraven (anpassning av produktion) om det konstateras att de uppmätta värdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:






  3.2.1.1 | Urval D







  D2: | I fråga om C2 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| En strålkastare mer än | 0 procent |
| Men inte mer än | 20 procent |
| En strålkastare inte mer än | 20 procent |

3.2.1

Vid provning enligt det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att produktionen uppfyller kraven (anpassning av produktion) om det konstateras att de uppmätta värdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

3.2.1.1

Urval D

D2:

I fråga om C2

En strålkastare mer än

0 procent

Men inte mer än

20 procent

En strålkastare inte mer än

20 procent

| 3.2.1.2 | Eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval C inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval C inte är uppfyllda.

3.3   Återkallat typgodkännande

Överensstämmelsen ska ifrågasättas och punkt 11 tillämpas om det vid provning enligt det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga konstateras att de uppmätta värdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

| 3.3.1 | Urval C







  C3: | En strålkastare inte mer än | 20 procent |
| --- | --- | --- | --- |
| En strålkastare mer än | 20 procent |
| C4: | Båda strålkastarna mer än | 20 procent |

3.3.1

Urval C

C3:

En strålkastare inte mer än

20 procent

En strålkastare mer än

20 procent

C4:

Båda strålkastarna mer än

20 procent

| 3.3.2 | Urval D







  D3: | I fråga om C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| En strålkastare 0 eller mer än | 0 procent |
| En strålkastare mer än | 20 procent |

3.3.2

Urval D

D3:

I fråga om C2

En strålkastare 0 eller mer än

0 procent

En strålkastare mer än

20 procent

| 3.3.3 | Eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval C och D inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

3.3.3

Eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval C och D inte är uppfyllda.

4.   FÖRÄNDRING I HÖJDLED AV LJUS-/MÖRKERGRÄNSEN

För kontroll av ljus-/mörkergränsens förändring i höjdled under värmepåverkan, ska följande förfarande tillämpas:

| | En av strålkastarna i urval A ska efter det provtagningsförfarande som beskrivs i figur 1 i denna bilaga provas enligt det förfarande som beskrivs i punkt 2.1 i bilaga 4, efter att tre gånger i följd ha genomgått den cykel som beskrivs i punkt 2.2.2 i bilaga 4. |
| --- | --- |

En av strålkastarna i urval A ska efter det provtagningsförfarande som beskrivs i figur 1 i denna bilaga provas enligt det förfarande som beskrivs i punkt 2.1 i bilaga 4, efter att tre gånger i följd ha genomgått den cykel som beskrivs i punkt 2.2.2 i bilaga 4.

| | Strålkastaren ska anses godkänd om Δr inte överskrider 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Strålkastaren ska anses godkänd om Δr inte överskrider 1,5 mrad.

| | Om detta värde är högre än 1,5 mrad men lägre än 2,0 mrad ska den andra strålkastaren i urval A genomgå provningen, varefter medelvärdet för de uppmätta absoluta värdena för båda provexemplaren inte ska överstiga 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Om detta värde är högre än 1,5 mrad men lägre än 2,0 mrad ska den andra strålkastaren i urval A genomgå provningen, varefter medelvärdet för de uppmätta absoluta värdena för båda provexemplaren inte ska överstiga 1,5 mrad.

| | Om värdet 1,5 mrad för urval A inte uppfylls, ska de två strålkastarna i urval B genomgå samma provning och värdet Δr för var och en av dem får inte överstiga 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Om värdet 1,5 mrad för urval A inte uppfylls, ska de två strålkastarna i urval B genomgå samma provning och värdet Δr för var och en av dem får inte överstiga 1,5 mrad.

Figur 1

---

(1)  Bokstäver inom parentes avser strålkastare för vänstertrafik.

---

BILAGA 10

INSTRUMENTELL VERIFIERING AV LJUS-/MÖRKERGRÄNSEN FÖR HALVLJUSSTRÅLKASTARE

1.   ALLMÄNT

I det fall då punkt 6.2.2.4 i dessa föreskrifter är tillämplig, ska kvaliteten på ljus-/mörkergränsen provas i enlighet med kraven i punkt 2 nedan och den instrumentella justeringen av ljusstrålen i höjd- och sidled ska utföras i enlighet med kraven i punkt 3 nedan.

Innan kvaliteten på ljus-/mörkergränsen mäts och den instrumentella inriktningen utförs, krävs en visuell förinställning i enlighet med punkterna 6.2.2.1 och 6.2.2.2 i dessa föreskrifter.

2.   MÄTNING AV LJUS-/MÖRKERGRÄNSENS KVALITET

För att bestämma den minsta skärpan ska mätningar utföras genom vertikal avsökning genom den horisontella delen av ljus-/mörkergränsen i vinkelsteg om 0,05° antingen vid mätavståndet:

| a) | 10 m med en detektor med omkring 10 mm diameter eller |
| --- | --- |

a)

10 m med en detektor med omkring 10 mm diameter eller

| b) | 25 m med en detektor med omkring 30 mm diameter. |
| --- | --- |

b)

25 m med en detektor med omkring 30 mm diameter.

Mätavståndet vid vilket provet utfördes ska noteras i punkt 9 på meddelandeblanketten (se bilaga 1 till dessa föreskrifter).

För att bestämma den största skärpan ska mätningar utföras genom vertikal avsökning genom den horisontella delen av ljus-/mörkergränsen i vinkelsteg om 0,05° enbart vid mätavståndet 25 m med en detektor med omkring 30 mm diameter.

Kvaliteten på ljus-/mörkergränsen ska anses vara godkänd om kraven i punkterna 2.1–2.3 nedan är uppfyllda för åtminstone en mätserie.

2.1   Fler än en ljus-/mörkergräns får inte synas (1).

2.2   Ljus-/mörkergränsens skärpa

Skärpefaktorn G bestäms genom vertikal avsökning genom den horisontella delen av ljus-/mörkergränsen vid 2,5° från V-V där:

Formula där β = det vertikala läget i grader.

Värdet på G får inte understiga 0,13 (minimiskärpa) och inte överstiga 0,40 (maximiskärpa).

2.3   Linearitet

Den del av den horisontella ljus-/mörkergränsen som används för vertikal justering ska vara horisontell mellan 1,5° och 3,5° från V-V-linjen (se figur 1 nedan).

| a) | Inflektionspunkterna för ljus-/mörkergränsens gradient vid de vertikala linjerna vid 1,5°, 2,5° och 3,5° ska bestämmas med ekvationen:

  . |
| --- | --- |

a)

Inflektionspunkterna för ljus-/mörkergränsens gradient vid de vertikala linjerna vid 1,5°, 2,5° och 3,5° ska bestämmas med ekvationen:

Formula.

| b) | Det maximala vertikala avståndet mellan inflektionspunkterna som har bestämts får inte överstiga 0,2°. |
| --- | --- |

b)

Det maximala vertikala avståndet mellan inflektionspunkterna som har bestämts får inte överstiga 0,2°.

3.   INSTÄLLNING I HÖJD- OCH SIDLED

Om ljus-/mörkergränsen överensstämmer med kvalitetskraven i punkt 2 i den här bilagan får inställningen av ljusstrålen utföras med instrument.

Figur 1

Mätning av ljus-/mörkergränsens kvalitet

Image

| Observera: | Skalorna i höjd- och sidled skiljer sig åt. |
| --- | --- |

Observera:

Skalorna i höjd- och sidled skiljer sig åt.

3.1   Inställning i höjdled

Vid en förflyttning uppåt underifrån linje B (se figur 2 nedan) utförs en vertikal avsökning genom den horisontella delen av ljus-/mörkergränsen vid 2,5° från V-V. Inflektionspunkten (där d2 (log E)/dv2 = 0) bestäms och placeras på linjen B en procent nedanför H-H.

3.2   Inställning i sidled

Sökanden ska ange en av de följande horisontella inriktningsmetoderna:

| a) | ”0,2 D-linjemetoden” (se figur 2 nedan).
  En och endast en horisontell linje vid 0,2° D ska avsökas från 5° vänster till 5° höger efter det att strålkastaren har riktats in i höjdled. Den maximala gradienten ”G” bestäms med formeln , där β är det horisontella läget i grader, och inte ska understiga 0,08.
  Inflektionspunkten på 0,2 D-linjen ska placeras på linjen A.

  Figur 2


  Instrumentell inställning i höjd- och sidled – den horisontella linjeavsökningsmetoden











  Observera: | Skalorna i höjd- och sidled skiljer sig åt. |
| --- | --- | --- |

a)

”0,2 D-linjemetoden” (se figur 2 nedan).

En och endast en horisontell linje vid 0,2° D ska avsökas från 5° vänster till 5° höger efter det att strålkastaren har riktats in i höjdled. Den maximala gradienten ”G” bestäms med formeln Formula, där β är det horisontella läget i grader, och inte ska understiga 0,08.

Inflektionspunkten på 0,2 D-linjen ska placeras på linjen A.

Figur 2

Instrumentell inställning i höjd- och sidled – den horisontella linjeavsökningsmetoden

Image

Observera:

Skalorna i höjd- och sidled skiljer sig åt.

| b) | ”3-linjemetoden” (se figur 3 nedan)
  Tre vertikala linjer ska avsökas från 2° D till 2° U vid 1° R, 2° R och 3° R efter det att strålkastaren har ställs in i höjdled. De respektive maximala gradienterna ”G” bestäms med formeln:

  där β är det vertikala läget i grader, och ska inte understiga 0,08. Inflektionspunkterna på de tre linjerna används för att härleda en rät linje. Skärningspunkten mellan denna linje och linjen B som har hittats vid den vertikala inställningen införs på V-linjen.

  Figur 3


  Instrumentell inställning i höjd- och sidled – avsökningsmetod med tre linjer











  Observera: | Skalorna i höjd- och sidled skiljer sig åt. |
| --- | --- | --- |

b)

”3-linjemetoden” (se figur 3 nedan)

Tre vertikala linjer ska avsökas från 2° D till 2° U vid 1° R, 2° R och 3° R efter det att strålkastaren har ställs in i höjdled. De respektive maximala gradienterna ”G” bestäms med formeln:

där β är det vertikala läget i grader, och ska inte understiga 0,08. Inflektionspunkterna på de tre linjerna används för att härleda en rät linje. Skärningspunkten mellan denna linje och linjen B som har hittats vid den vertikala inställningen införs på V-linjen.

Figur 3

Instrumentell inställning i höjd- och sidled – avsökningsmetod med tre linjer

Image

Observera:

Skalorna i höjd- och sidled skiljer sig åt.

---

(1)  Den här punkten bör ändras när en objektiv provningsmetod är tillgänglig.

---

BILAGA 11

KRAV PÅ LYSDIODMODULER OCH STRÅLKASTARE MED LYSDIODMODULER

1.   ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

| 1.1 | Varje provexemplar av en lysdiodmodul som lämnas in ska överensstämma med de relevanta specifikationerna i dessa föreskrifter då det provas med eventuella inlämnade elektroniska ljuskällereglage. |
| --- | --- |

1.1

Varje provexemplar av en lysdiodmodul som lämnas in ska överensstämma med de relevanta specifikationerna i dessa föreskrifter då det provas med eventuella inlämnade elektroniska ljuskällereglage.

| 1.2 | Lysdiodmodulerna ska vara utformade så att de är och förblir i gott skick vid normalt bruk. De får inte heller uppvisa något konstruktions- eller tillverkningsfel. |
| --- | --- |

1.2

Lysdiodmodulerna ska vara utformade så att de är och förblir i gott skick vid normalt bruk. De får inte heller uppvisa något konstruktions- eller tillverkningsfel.

| 1.3 | Lysdiodmodulerna ska vara garantiförseglade. |
| --- | --- |

1.3

Lysdiodmodulerna ska vara garantiförseglade.

| 1.4 | De utbytbara ljusdiodmodulerna ska vara konstruerade så att






  1.4.1 | de fotometriska specifikationerna för strålkastaren uppfylls då lysdiodmodulen avlägsnas och ersätts med en annan modul som sökanden tillhandahåller och som har samma identifieringskod för ljuskällemoduler, |
| --- | --- | --- |

1.4

De utbytbara ljusdiodmodulerna ska vara konstruerade så att

1.4.1

de fotometriska specifikationerna för strålkastaren uppfylls då lysdiodmodulen avlägsnas och ersätts med en annan modul som sökanden tillhandahåller och som har samma identifieringskod för ljuskällemoduler,

| 1.4.2 | lysdiodmoduler med olika identifieringskoder för ljuskällemodulerna i samma lykthus ska inte vara utbytbara. |
| --- | --- |

1.4.2

lysdiodmoduler med olika identifieringskoder för ljuskällemodulerna i samma lykthus ska inte vara utbytbara.

| 1.5 | Elektroniska ljuskällereglage kan utgöra en del av lysdiodmodulerna. |
| --- | --- |

1.5

Elektroniska ljuskällereglage kan utgöra en del av lysdiodmodulerna.

2.   TILLVERKNING

| 2.1 | Lysdioderna på lysdiodmodulen ska vara utrustade med lämpliga fästanordningar. |
| --- | --- |

2.1

Lysdioderna på lysdiodmodulen ska vara utrustade med lämpliga fästanordningar.

| 2.2 | Fästanordningarna ska vara starka och sitta säkert fast på lysdioderna och lysdiodmodulen. |
| --- | --- |

2.2

Fästanordningarna ska vara starka och sitta säkert fast på lysdioderna och lysdiodmodulen.

3.   PROVNINGSVILLKOR

3.1   Tillämpning

| 3.1.1 | Alla provexemplar ska provas i enlighet med punkt 4 nedan. |
| --- | --- |

3.1.1

Alla provexemplar ska provas i enlighet med punkt 4 nedan.

| 3.1.2 | Ljuskällorna på en lysdiodmodul ska vara lysdioder enligt definitionen i punkt 2.7.1 i föreskrifter nr 48, i synnerhet vad avser synlig strålning. Andra slag av ljuskällor är inte tillåtna. |
| --- | --- |

3.1.2

Ljuskällorna på en lysdiodmodul ska vara lysdioder enligt definitionen i punkt 2.7.1 i föreskrifter nr 48, i synnerhet vad avser synlig strålning. Andra slag av ljuskällor är inte tillåtna.

3.2   Driftsförhållanden

3.2.1   Driftsförhållanden för lysdiodmoduler

Alla provexemplar ska provas under de betingelser som anges i punkt 6.2.4.4 i dessa föreskrifter. Om inte annat anges i den här bilagan ska lysdiodmoduler provas inuti strålkastaren såsom tillverkaren har lämnat in dem.

3.2.2   Omgivningstemperatur

För mätning av elektriska och fotometriska egenskaper ska strålkastaren användas i torr och stillastående luft vid omgivningstemperaturen 23 ± 5 °C.

3.3   Åldrande

På begäran av sökanden ska lysdiodmodulen användas i 15 timmar och kylas ned till omgivningstemperatur innan provningarna utförs i enlighet med dessa föreskrifter.

4.   SÄRSKILDA KRAV OCH PROVNINGAR

4.1   UV-strålning

UV-strålningen från en lysdiodmodul med låg UV-strålning ska vara sådan att

Formula

där

| | S(λ)(enhet: 1) är den spektrala viktningsfunktionen, |
| --- | --- |

S(λ)(enhet: 1) är den spektrala viktningsfunktionen,

| | km = 683 lm/W är maximivärdet på strålningens verkningsgrad. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W är maximivärdet på strålningens verkningsgrad.

(För definitioner av de andra symbolerna, se punkt 4.1.1 i bilaga 9 till föreskrifter nr 112.)

Detta värde ska beräknas för intervall om en nanometer. UV-strålningen ska viktas med de värden som anges i tabellen UV nedan:

Tabell UV:

Värden i enlighet med IRPA:s/INIRC:s riktlinjer om gränsvärden för exponering av ultraviolett strålning. Valda våglängder (i nanometer) är representativa, medan andra värden bör interpoleras.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000053 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000053

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

---

| 14.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/128

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 113 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av strålkastare för motorfordon som avger symmetriskt europeiskt halvljus eller helljus eller båda och som är utrustade med glödlampor, gasurladdningsljuskällor eller lysdiodmoduler

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 3 till ändringsserie 01 av föreskrifterna – dag för ikraftträdande: 9 oktober 2014

INNEHÅLL

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1. | Definitioner |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ansökan om typgodkännande av en strålkastare |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märkning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typgodkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Allmänna specifikationer |
| --- | --- |

5.

| 6. | Belysning |
| --- | --- |

6.

| 7. | Färg |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ändring av strålkastarens typ och utökning av typgodkännandet |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för typgodkännandemyndigheterna |
| --- | --- |

12.

| 13. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

13.

BILAGOR

| 1. | Meddelande |
| --- | --- |

1.

| 2. | Exempel på typgodkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mätsystem med sfäriska koordinater och lägen för provningspunkterna |
| --- | --- |

3.

| 4. | Provning av stabiliteten med avseende på den fotometriska prestandan hos tända strålkastare – Provning av kompletta strålkastare i klasserna B, C, D och E |
| --- | --- |

4.

| 5. | Minimikrav för förfaranden för kontroll av produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Krav för strålkastare med lyktglas av plast – Provning av lyktglas eller materialprover och av kompletta strålkastare |
| --- | --- |

6.

| 7. | Minimikrav för urvalsförfarande som utförs av inspektör |
| --- | --- |

7.

| 8. | Översikt av driftstider vid provning av de fotometriska egenskapernas stabilitet |
| --- | --- |

8.

| 9. | Definition och skärpa för ljus/mörkergränsen för symmetriska halvljusstrålkastare och inställning med hjälp av denna gräns |
| --- | --- |

9.

| 10. | Referenscentrum |
| --- | --- |

10.

| 11. | Spänningsmärkning |
| --- | --- |

11.

| 12. | Krav på lysdiodmoduler och strålkastare där lysdiodmoduler ingår |
| --- | --- |

12.

TILLÄMPNINGSOMRÅDE (1)
   (2),

Dessa föreskrifter gäller strålkastare för fordon i kategorierna L och T (3).

1.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

| 1.1 | lyktglas: strålkastarens (enhetens) yttersta del som avger ljus genom den lysande ytan. |
| --- | --- |

1.1

lyktglas: strålkastarens (enhetens) yttersta del som avger ljus genom den lysande ytan.

| 1.2 | beläggning: en eller flera produkter som lagts i ett eller flera lager på ytterytan av lyktglaset. |
| --- | --- |

1.2

beläggning: en eller flera produkter som lagts i ett eller flera lager på ytterytan av lyktglaset.

| 1.3 | strålkastare av olika typer: strålkastare som skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som






  1.3.1 | handelsnamnet eller varumärket, |
| --- | --- | --- |

1.3

strålkastare av olika typer: strålkastare som skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

1.3.1

handelsnamnet eller varumärket,

| 1.3.2 | det optiska systemets egenskaper, |
| --- | --- |

1.3.2

det optiska systemets egenskaper,

| 1.3.3 | förekomsten eller avsaknaden av komponenter som kan förändra de optiska effekterna genom reflexion, refraktion, absorption och/eller deformation när strålkastaren är tänd, |
| --- | --- |

1.3.3

förekomsten eller avsaknaden av komponenter som kan förändra de optiska effekterna genom reflexion, refraktion, absorption och/eller deformation när strålkastaren är tänd,

| 1.3.4 | typen av ljus som avges (halvljus, helljus eller båda), |
| --- | --- |

1.3.4

typen av ljus som avges (halvljus, helljus eller båda),

| 1.3.5 | typen av glödlampa eller glödlampor, gasurladdningsljuskällans eller ljuskällemodulens särskilda identifieringskod eller identifieringskoder. |
| --- | --- |

1.3.5

typen av glödlampa eller glödlampor, gasurladdningsljuskällans eller ljuskällemodulens särskilda identifieringskod eller identifieringskoder.

| 1.4 | strålkastare av olika klasser (A, B, C, D eller E): strålkastare som kan särskiljas genom speciella fotometriska bestämmelser. |
| --- | --- |

1.4

strålkastare av olika klasser (A, B, C, D eller E): strålkastare som kan särskiljas genom speciella fotometriska bestämmelser.

| 1.5 | färg på det ljus som anordningen avger: de definitioner av färg på det avgivna ljuset som anges i föreskrifter nr 48 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för typgodkännandet ska tillämpas i de här föreskrifterna. |
| --- | --- |

1.5

färg på det ljus som anordningen avger: de definitioner av färg på det avgivna ljuset som anges i föreskrifter nr 48 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för typgodkännandet ska tillämpas i de här föreskrifterna.

| 1.6 | När det gäller ett system som består av två strålkastare ska dock en anordning som är avsedd för installation på vänster sida av fordonet och motsvarande anordning som är avsedd för installation på den högra sidan av fordonet anses vara av samma typ. |
| --- | --- |

1.6

När det gäller ett system som består av två strålkastare ska dock en anordning som är avsedd för installation på vänster sida av fordonet och motsvarande anordning som är avsedd för installation på den högra sidan av fordonet anses vara av samma typ.

| 1.7 | Hänvisningar i de här föreskrifterna till standardglödlampa/standardglödlampor och till föreskrifter nr 37 ska avse föreskrifter nr 37 och den ändringsserie till dessa som är i kraft vid tidpunkten för typgodkännandet. |
| --- | --- |

1.7

Hänvisningar i de här föreskrifterna till standardglödlampa/standardglödlampor och till föreskrifter nr 37 ska avse föreskrifter nr 37 och den ändringsserie till dessa som är i kraft vid tidpunkten för typgodkännandet.

| 1.8 | Hänvisningar i de här föreskrifterna till standardglödlampa/standardglödlampor och till föreskrifter nr 99 ska avse föreskrifter nr 99 och den ändringsserie till dessa som är i kraft vid tidpunkten för typgodkännandet. |
| --- | --- |

1.8

Hänvisningar i de här föreskrifterna till standardglödlampa/standardglödlampor och till föreskrifter nr 99 ska avse föreskrifter nr 99 och den ändringsserie till dessa som är i kraft vid tidpunkten för typgodkännandet.

| 1.9 | ytterligare belysningsenhet: den del av ett strålkastarsystem som avger kurvljus. Den är oberoende av den anordning som avger halvljuset, kan bestå av optiska, mekaniska och elektriska komponenter och kan vara grupperad och/eller bilda en flerfunktionslykta med andra belysnings- eller ljussignalanordningar. |
| --- | --- |

1.9

ytterligare belysningsenhet: den del av ett strålkastarsystem som avger kurvljus. Den är oberoende av den anordning som avger halvljuset, kan bestå av optiska, mekaniska och elektriska komponenter och kan vara grupperad och/eller bilda en flerfunktionslykta med andra belysnings- eller ljussignalanordningar.

| 1.10 | Andra tillämpliga definitioner som anges i föreskrifter nr 48, 53 och 74 samt de ändringsserier till dessa som är i kraft vid tidpunkten för typgodkännandet ska tillämpas i de här föreskrifterna. |
| --- | --- |

1.10

Andra tillämpliga definitioner som anges i föreskrifter nr 48, 53 och 74 samt de ändringsserier till dessa som är i kraft vid tidpunkten för typgodkännandet ska tillämpas i de här föreskrifterna.

2.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE AV EN STRÅLKASTARE (4)

| 2.1 | Ansökan om typgodkännande ska lämnas in av innehavaren av handelsnamnet eller varumärket eller av innehavarens behöriga ombud. I ansökan ska följande anges:






  2.1.1 | Om strålkastaren är avsedd för både hel- och halvljus eller bara för den ena av dessa. |
| --- | --- | --- |

2.1

Ansökan om typgodkännande ska lämnas in av innehavaren av handelsnamnet eller varumärket eller av innehavarens behöriga ombud. I ansökan ska följande anges:

2.1.1

Om strålkastaren är avsedd för både hel- och halvljus eller bara för den ena av dessa.

| 2.1.2 | Om den avser en strålkastare i klass A, B, C, D eller E. |
| --- | --- |

2.1.2

Om den avser en strålkastare i klass A, B, C, D eller E.

| 2.1.3 | den kategori av glödlampa/glödlampor som används, enligt föreskrifter nr 37 och de eventuella ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för typgodkännandet ska tillämpas i de här föreskrifterna. |
| --- | --- |

2.1.3

den kategori av glödlampa/glödlampor som används, enligt föreskrifter nr 37 och de eventuella ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för typgodkännandet ska tillämpas i de här föreskrifterna.

| 2.1.4 | Vilken kategori av gasurladdningsljuskälla som används enligt förteckningen i föreskrifterna nr 99 (i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

2.1.4

Vilken kategori av gasurladdningsljuskälla som används enligt förteckningen i föreskrifterna nr 99 (i tillämpliga fall).

| 2.1.5 | Med avseende på lysdiodmoduler, den specifika identifieringskoden för ljuskällemodulerna (i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

2.1.5

Med avseende på lysdiodmoduler, den specifika identifieringskoden för ljuskällemodulerna (i tillämpliga fall).

| 2.1.6 | Med avseende på ytterligare belysningsenheter, de ytterligare belysningsenheternas identifieringskod(er) (i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

2.1.6

Med avseende på ytterligare belysningsenheter, de ytterligare belysningsenheternas identifieringskod(er) (i tillämpliga fall).

| 2.2 | Alla ansökningar om typgodkännande ska åtföljas av följande:






  2.2.1 | Ritningar, i tre exemplar, som är tillräckligt detaljerade för att man ska kunna identifiera typen och som visar strålkastaren sedd framifrån och dess tvärsnitt samt återger lyktglasets mönster, om sådant finns; i ritningen ska det utrymme som är avsett för placering av typgodkännandemärket vara utmärkt och i tillämpliga fall ska även följande gälla:






  a) | På ritningarna för lysdiodmoduler ska även det utrymme som har avsatts för modulernas specifika identifieringskoder ha utmärkt. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Alla ansökningar om typgodkännande ska åtföljas av följande:

2.2.1

Ritningar, i tre exemplar, som är tillräckligt detaljerade för att man ska kunna identifiera typen och som visar strålkastaren sedd framifrån och dess tvärsnitt samt återger lyktglasets mönster, om sådant finns; i ritningen ska det utrymme som är avsett för placering av typgodkännandemärket vara utmärkt och i tillämpliga fall ska även följande gälla:

a)

På ritningarna för lysdiodmoduler ska även det utrymme som har avsatts för modulernas specifika identifieringskoder ha utmärkt.

| b) | Om det finns en eller flera ytterligare belysningsenheter ska det utrymme/de utrymmen som har avsatts för enheten/enheternas specifika identifieringskod(er) och de strålkastare som avger det primära halvljuset vara utmärkt. |
| --- | --- |

b)

Om det finns en eller flera ytterligare belysningsenheter ska det utrymme/de utrymmen som har avsatts för enheten/enheternas specifika identifieringskod(er) och de strålkastare som avger det primära halvljuset vara utmärkt.

| c) | Om det finns en eller flera ytterligare belysningsenheter ska de geometriska monteringsvillkoren för anordningar som uppfyller kraven i punkt 6.2.8 anges. |
| --- | --- |

c)

Om det finns en eller flera ytterligare belysningsenheter ska de geometriska monteringsvillkoren för anordningar som uppfyller kraven i punkt 6.2.8 anges.

| 2.2.2 | En kort teknisk beskrivning som innefattar följande:






  2.2.2.1 | För gasurladdningsljuskällor, ballastens märke och typ om ballasten inte är integrerad i ljuskällan. |
| --- | --- | --- |

2.2.2

En kort teknisk beskrivning som innefattar följande:

2.2.2.1

För gasurladdningsljuskällor, ballastens märke och typ om ballasten inte är integrerad i ljuskällan.

| 2.2.2.2 | För ljusdiodmoduler ska det finnas






  a) | en kort teknisk specifikation avseende lysdiodmodulerna, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.2

För ljusdiodmoduler ska det finnas

a)

en kort teknisk specifikation avseende lysdiodmodulerna,

| b) | en ritning med måttangivelserna, de grundläggande elektriska och fotometriska värdena och det objektiva ljusflödet samt för varje lysdiodmodul en uppgift om huruvida den är demonterbar, |
| --- | --- |

b)

en ritning med måttangivelserna, de grundläggande elektriska och fotometriska värdena och det objektiva ljusflödet samt för varje lysdiodmodul en uppgift om huruvida den är demonterbar,

| c) | när det rör sig om ett elektroniskt ljuskällereglage, en uppgift om det elektriska gränssnitt som krävs för typgodkännandeprovningen. |
| --- | --- |

c)

när det rör sig om ett elektroniskt ljuskällereglage, en uppgift om det elektriska gränssnitt som krävs för typgodkännandeprovningen.

| 2.2.2.3 | För strålkastare som är konstruerade för att avge kurvljus, den minsta bankningsvinkel som uppfyller kraven i punkt 6.2.8.1. |
| --- | --- |

2.2.2.3

För strålkastare som är konstruerade för att avge kurvljus, den minsta bankningsvinkel som uppfyller kraven i punkt 6.2.8.1.

| 2.2.3 | Två provexemplar av typen av strålkastare. När det rör sig om ett system bestående av två strålkastare ska ett provexemplar avsett för installation på fordonets vänstra sida och ett provexemplar avsett för installation på fordonets högra sida lämnas in. |
| --- | --- |

2.2.3

Två provexemplar av typen av strålkastare. När det rör sig om ett system bestående av två strålkastare ska ett provexemplar avsett för installation på fordonets vänstra sida och ett provexemplar avsett för installation på fordonets högra sida lämnas in.

| 2.2.4 | När det rör sig om strålkastare i klass B, C, D eller E där plastmaterialet som lyktglasen är tillverkade av ska provas, ska ansökan även åtföljas av följande:






  2.2.4.1 | För klass B, C, D eller E, fjorton lyktglas.






  2.2.4.1.1 | För klass B, C, D eller E får tio av dessa lyktglas ersättas med tio materialprover på minst 60 × 80 mm, med en plan eller konvex ytteryta och en praktiskt taget plan yta i mitten (med en krökningsradie av minst 300 mm), som är minst 15 × 15 mm. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4

När det rör sig om strålkastare i klass B, C, D eller E där plastmaterialet som lyktglasen är tillverkade av ska provas, ska ansökan även åtföljas av följande:

2.2.4.1

För klass B, C, D eller E, fjorton lyktglas.

2.2.4.1.1

För klass B, C, D eller E får tio av dessa lyktglas ersättas med tio materialprover på minst 60 × 80 mm, med en plan eller konvex ytteryta och en praktiskt taget plan yta i mitten (med en krökningsradie av minst 300 mm), som är minst 15 × 15 mm.

| 2.2.4.1.2 | Varje sådant lyktglas eller materialprov ska tillverkas på samma sätt som vid serietillverkning. |
| --- | --- |

2.2.4.1.2

Varje sådant lyktglas eller materialprov ska tillverkas på samma sätt som vid serietillverkning.

| 2.2.4.2 | En reflektor på vilken lyktglasen kan monteras i enlighet med tillverkarens anvisningar. |
| --- | --- |

2.2.4.2

En reflektor på vilken lyktglasen kan monteras i enlighet med tillverkarens anvisningar.

| 2.2.5 | När det rör sig om strålkastare som är försedda med ljuskällor enligt föreskrifter nr 99, eller enbart lysdiodmoduler ska följande lämnas in för provning av beständigheten hos de ljusspridande komponenter som är gjorda av plastmaterial mot UV-strålningen från ljuskällorna inuti strålkastaren:






  2.2.5.1 | Ett provexemplar av varje relevant material så som det används i strålkastaren, eller en strålkastare som innehåller dessa material. Varje materialprov ska ha samma utseende och ytbehandling (i tillämpliga fall) som i den strålkastare som ska typgodkännas. |
| --- | --- | --- |

2.2.5

När det rör sig om strålkastare som är försedda med ljuskällor enligt föreskrifter nr 99, eller enbart lysdiodmoduler ska följande lämnas in för provning av beständigheten hos de ljusspridande komponenter som är gjorda av plastmaterial mot UV-strålningen från ljuskällorna inuti strålkastaren:

2.2.5.1

Ett provexemplar av varje relevant material så som det används i strålkastaren, eller en strålkastare som innehåller dessa material. Varje materialprov ska ha samma utseende och ytbehandling (i tillämpliga fall) som i den strålkastare som ska typgodkännas.

| 2.2.5.2 | Det är inte nödvändigt att prova interna materials UV-beständighet mot ljuskällans strålning i följande fall:






  2.2.5.2.1 | Om låg-UV-strålande gasurladdningsljuskällor används enligt specifikationen i föreskrifter nr 99. |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2

Det är inte nödvändigt att prova interna materials UV-beständighet mot ljuskällans strålning i följande fall:

2.2.5.2.1

Om låg-UV-strålande gasurladdningsljuskällor används enligt specifikationen i föreskrifter nr 99.

| 2.2.5.2.2 | Om endast lysdiodmoduler med svag ultraviolett strålning enligt bilaga 12 till dessa föreskrifter används. |
| --- | --- |

2.2.5.2.2

Om endast lysdiodmoduler med svag ultraviolett strålning enligt bilaga 12 till dessa föreskrifter används.

| 2.2.5.2.3 | Om åtgärder vidtas för att skydda de relevanta strålkastarkomponenterna mot UV-strålning, t.ex. med glasfilter. |
| --- | --- |

2.2.5.2.3

Om åtgärder vidtas för att skydda de relevanta strålkastarkomponenterna mot UV-strålning, t.ex. med glasfilter.

| 2.2.6 | En ballast eller ett elektroniskt ljuskällereglage (i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

2.2.6

En ballast eller ett elektroniskt ljuskällereglage (i tillämpliga fall).

| 2.3 | Om egenskaperna hos materialen i lyktglasen och eventuella beläggningar redan har provats ska provningsrapporten för dessa material bifogas. |
| --- | --- |

2.3

Om egenskaperna hos materialen i lyktglasen och eventuella beläggningar redan har provats ska provningsrapporten för dessa material bifogas.

3.   MÄRKNING

| 3.1 | Strålkastare som lämnats in för typgodkännande ska vara försedda med sökandens handelsnamn eller varumärke. |
| --- | --- |

3.1

Strålkastare som lämnats in för typgodkännande ska vara försedda med sökandens handelsnamn eller varumärke.

| 3.2 | På lyktglaset och på lamphuset (5) ska det finnas tillräckligt med utrymmen för typgodkännandemärket och de tilläggssymboler som avses i punkt 4; dessa utrymmen ska vara utmärkt på de ritningar som avses i punkt 2.2.1. |
| --- | --- |

3.2

På lyktglaset och på lamphuset (5) ska det finnas tillräckligt med utrymmen för typgodkännandemärket och de tilläggssymboler som avses i punkt 4; dessa utrymmen ska vara utmärkt på de ritningar som avses i punkt 2.2.1.

| 3.3 | På strålkastarens baksida ska anges vilken typ av glödlampa/glödlampor eller gasurladdningsljuskälla som ska användas. |
| --- | --- |

3.3

På strålkastarens baksida ska anges vilken typ av glödlampa/glödlampor eller gasurladdningsljuskälla som ska användas.

| 3.4 | Strålkastare i klass E får på den ljusavgivande ytan förses med ett referensmärke enligt bilaga 10. |
| --- | --- |

3.4

Strålkastare i klass E får på den ljusavgivande ytan förses med ett referensmärke enligt bilaga 10.

| 3.5 | Strålkastare i klass E ska märkas med den spänningsmärkning som visas i bilaga 11. |
| --- | --- |

3.5

Strålkastare i klass E ska märkas med den spänningsmärkning som visas i bilaga 11.

| 3.6 | Lyktor med lysdiodmoduler ska märkas med märkspänningen, märkeffekten och ljuskällemodulens särskilda identifieringskod. |
| --- | --- |

3.6

Lyktor med lysdiodmoduler ska märkas med märkspänningen, märkeffekten och ljuskällemodulens särskilda identifieringskod.

| 3.7 | En eller flera lysdiodmoduler som lämnas in tillsammans med ansökan om typgodkännande av lyktan ska vara märkta med följande:






  3.7.1 | Sökandens handelsnamn eller varumärke. Denna märkning ska vara lätt läsbar och outplånlig. |
| --- | --- | --- |

3.7

En eller flera lysdiodmoduler som lämnas in tillsammans med ansökan om typgodkännande av lyktan ska vara märkta med följande:

3.7.1

Sökandens handelsnamn eller varumärke. Denna märkning ska vara lätt läsbar och outplånlig.

| 3.7.2 | Modulens specifika identifieringskod. Denna märkning ska vara lätt läsbar och outplånlig.
  Denna specifika identifieringskod ska bestå av de inledande bokstäverna ”MD” för ”MODUL”, följt av typgodkännandemärket utan cirkeln enligt punkt 4.2.1,och, om flera ej identiska ljuskällemoduler används, följas av tilläggssymboler eller tilläggstecken. Den specifika identifieringskoden ska visas i de ritningar som avses i punkt 2.2.1. Typgodkännandemärket måste inte vara detsamma som på den lykta i vilken modulen används, men båda märkena ska härröra från samma sökande. |
| --- | --- |

3.7.2

Modulens specifika identifieringskod. Denna märkning ska vara lätt läsbar och outplånlig.

Denna specifika identifieringskod ska bestå av de inledande bokstäverna ”MD” för ”MODUL”, följt av typgodkännandemärket utan cirkeln enligt punkt 4.2.1,och, om flera ej identiska ljuskällemoduler används, följas av tilläggssymboler eller tilläggstecken. Den specifika identifieringskoden ska visas i de ritningar som avses i punkt 2.2.1. Typgodkännandemärket måste inte vara detsamma som på den lykta i vilken modulen används, men båda märkena ska härröra från samma sökande.

| 3.7.3 | Om lysdiodmodulen/lysdiodmodulerna inte är demonterbara krävs inte märkningen för sådana. |
| --- | --- |

3.7.3

Om lysdiodmodulen/lysdiodmodulerna inte är demonterbara krävs inte märkningen för sådana.

| 3.8 | Om ett elektroniskt ljuskällereglage som inte ingår i en lysdiodmodul används för att reglera en eller flera lysdiodmoduler, ska den märkas med den eller de specifika identifieringskoderna samt märkinspänningen och märkeffekten. |
| --- | --- |

3.8

Om ett elektroniskt ljuskällereglage som inte ingår i en lysdiodmodul används för att reglera en eller flera lysdiodmoduler, ska den märkas med den eller de specifika identifieringskoderna samt märkinspänningen och märkeffekten.

| 3.9 | För ytterligare belysningsenheter ska de strålkastare som avger halvljuset märkas med den särskilda identifieringskoden för de ytterligare belysningsenheter som nämns i punkt 3.10.2. |
| --- | --- |

3.9

För ytterligare belysningsenheter ska de strålkastare som avger halvljuset märkas med den särskilda identifieringskoden för de ytterligare belysningsenheter som nämns i punkt 3.10.2.

| 3.10 | Ytterligare belysningsenheter ska ha följande märkning:






  3.10.1 | Sökandens handelsnamn eller varumärke. Denna märkning ska vara lätt läsbar och outplånlig. |
| --- | --- | --- |

3.10

Ytterligare belysningsenheter ska ha följande märkning:

3.10.1

Sökandens handelsnamn eller varumärke. Denna märkning ska vara lätt läsbar och outplånlig.

| 3.10.2 | För glödlampor, glödlampstypen, och/eller
  för lysdiodmoduler, märkspänning och märkeffekt samt lysdiodmodulens/lysdiodmodulernas särskilda identifieringskod(er). |
| --- | --- |

3.10.2

För glödlampor, glödlampstypen, och/eller

för lysdiodmoduler, märkspänning och märkeffekt samt lysdiodmodulens/lysdiodmodulernas särskilda identifieringskod(er).

| 3.10.3 | Den eller de särskilda identifieringskoderna för den eller de ytterligare belysningsenheterna. Denna märkning ska vara lätt läsbar och outplånlig.
  Denna särskilda identifieringskod ska bestå av de inledande bokstäverna ”ALU” för ”ytterligare belysningsenhet” (additional lighting unit), följt av typgodkännandemärket utan cirkeln enligt punkt 4.2.1. nedan (t.ex. ALU E43 1234) och om flera icke identiska ytterligare belysningsenheter används ska ytterligare symboler eller bokstäver följa (t.ex. ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). Den särskilda identifieringskoden ska visas i de ritningar som nämns i punkt 2.2.1. Typgodkännandemärket måste inte vara detsamma som på den lykta i vilken modulen används, men båda märkena ska härröra från samma sökande. |
| --- | --- |

3.10.3

Den eller de särskilda identifieringskoderna för den eller de ytterligare belysningsenheterna. Denna märkning ska vara lätt läsbar och outplånlig.

Denna särskilda identifieringskod ska bestå av de inledande bokstäverna ”ALU” för ”ytterligare belysningsenhet” (additional lighting unit), följt av typgodkännandemärket utan cirkeln enligt punkt 4.2.1. nedan (t.ex. ALU E43 1234) och om flera icke identiska ytterligare belysningsenheter används ska ytterligare symboler eller bokstäver följa (t.ex. ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). Den särskilda identifieringskoden ska visas i de ritningar som nämns i punkt 2.2.1. Typgodkännandemärket måste inte vara detsamma som på den lykta i vilken modulen används, men båda märkena ska härröra från samma sökande.

4.   TYPGODKÄNNANDE

4.1   Allmänt

| 4.1.1 | Om alla provexemplar av en typ av strålkastare vilka lämnats in enligt punkt 2 uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ska typgodkännande beviljas. |
| --- | --- |

4.1.1

Om alla provexemplar av en typ av strålkastare vilka lämnats in enligt punkt 2 uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ska typgodkännande beviljas.

| 4.1.2 | När grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor uppfyller kraven i flera olika föreskrifter, får ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas under förutsättning att alla ingående lyktor följer de bestämmelser som gäller för dem. |
| --- | --- |

4.1.2

När grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor uppfyller kraven i flera olika föreskrifter, får ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas under förutsättning att alla ingående lyktor följer de bestämmelser som gäller för dem.

| 4.1.3 | Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. De två första siffrorna i typgodkännandenumret (för närvarande 02) ska hänvisa till den ändringsserie som innehåller de senaste större tekniska ändringar av föreskrifterna som gjorts före den tidpunkt då typgodkännandet utfärdas. En och samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av strålkastare som omfattas av dessa föreskrifter samma typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

4.1.3

Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. De två första siffrorna i typgodkännandenumret (för närvarande 02) ska hänvisa till den ändringsserie som innehåller de senaste större tekniska ändringar av föreskrifterna som gjorts före den tidpunkt då typgodkännandet utfärdas. En och samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av strålkastare som omfattas av dessa föreskrifter samma typgodkännandenummer.

| 4.1.4 | Ett meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en typ av strålkastare i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1.4

Ett meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en typ av strålkastare i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 4.1.5 | Utöver den märkning som föreskrivs i punkt 3.1 ska ett typgodkännandemärke i enlighet med punkt 4.2 och 4.3 anbringas på de utrymmen som nämns i punkt 3.2 på varje strålkastare som överensstämmer med en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1.5

Utöver den märkning som föreskrivs i punkt 3.1 ska ett typgodkännandemärke i enlighet med punkt 4.2 och 4.3 anbringas på de utrymmen som nämns i punkt 3.2 på varje strålkastare som överensstämmer med en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter.

4.2   Typgodkännandemärkets utformning

Typgodkännandemärket ska bestå av följande:

| 4.2.1 | En internationell typgodkännandemärkning som är utformad på följande sätt:






  4.2.1.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (6). |
| --- | --- | --- |

4.2.1

En internationell typgodkännandemärkning som är utformad på följande sätt:

4.2.1.1

En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (6).

| 4.2.1.2 | Typgodkännandenumret enligt punkt 4.1.3. |
| --- | --- |

4.2.1.2

Typgodkännandenumret enligt punkt 4.1.3.

| 4.2.2 | Följande tilläggssymbol:






  4.2.2.1 | En horisontell pil, med en spets i varje ände, som pekar till vänster och till höger. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Följande tilläggssymbol:

4.2.2.1

En horisontell pil, med en spets i varje ände, som pekar till vänster och till höger.

| 4.2.2.2 | På strålkastare som uppfyller kraven i de här föreskrifterna endast med avseende på halvljus: bokstäverna ”C-AS” för strålkastare i klass A eller ”C-BS” för strålkastare i klass B eller ”WC-CS” för strålkastare i klass C eller ”WC-DS” för strålkastare i klass D eller ”WC-ES” för strålkastare i klass E. |
| --- | --- |

4.2.2.2

På strålkastare som uppfyller kraven i de här föreskrifterna endast med avseende på halvljus: bokstäverna ”C-AS” för strålkastare i klass A eller ”C-BS” för strålkastare i klass B eller ”WC-CS” för strålkastare i klass C eller ”WC-DS” för strålkastare i klass D eller ”WC-ES” för strålkastare i klass E.

| 4.2.2.3 | På strålkastare som uppfyller kraven i de här föreskrifterna endast med avseende på helljus: bokstäverna ”R-BS” för strålkastare i klass B eller ”WR-CS” för strålkastare i klass C eller ”WR-DS” för strålkastare i klass D eller ”WR-ES” för strålkastare i klass E. |
| --- | --- |

4.2.2.3

På strålkastare som uppfyller kraven i de här föreskrifterna endast med avseende på helljus: bokstäverna ”R-BS” för strålkastare i klass B eller ”WR-CS” för strålkastare i klass C eller ”WR-DS” för strålkastare i klass D eller ”WR-ES” för strålkastare i klass E.

| 4.2.2.4 | På strålkastare som uppfyller kraven i de här föreskrifterna med avseende på både halv- och helljus: bokstäverna ”CR-BS” för strålkastare i klass B eller ”WCR-CS” för strålkastare i klass C eller ”WCR-DS” för strålkastare i klass D eller ”WCR-ES” för strålkastare i klass E. |
| --- | --- |

4.2.2.4

På strålkastare som uppfyller kraven i de här föreskrifterna med avseende på både halv- och helljus: bokstäverna ”CR-BS” för strålkastare i klass B eller ”WCR-CS” för strålkastare i klass C eller ”WCR-DS” för strålkastare i klass D eller ”WCR-ES” för strålkastare i klass E.

| 4.2.2.5 | På strålkastare med lyktglas av plast ska bokstavsgruppen ”PL” placeras nära de symboler som föreskrivs i punkt 4.2.1 och 4.2.2. |
| --- | --- |

4.2.2.5

På strålkastare med lyktglas av plast ska bokstavsgruppen ”PL” placeras nära de symboler som föreskrivs i punkt 4.2.1 och 4.2.2.

| 4.2.2.6 | På de strålkastare, förutom i klass A, som uppfyller helljuskraven i dessa föreskrifter, en uppgift om maximiljusstyrkan uttryckt genom ett referensmärke enligt punkt 6.3.4 nedan, placerat nära cirkeln som omger bokstaven ”E”. |
| --- | --- |

4.2.2.6

På de strålkastare, förutom i klass A, som uppfyller helljuskraven i dessa föreskrifter, en uppgift om maximiljusstyrkan uttryckt genom ett referensmärke enligt punkt 6.3.4 nedan, placerat nära cirkeln som omger bokstaven ”E”.

| 4.2.3 | I samtliga fall ska det tillämpliga driftsätt som används vid provningsförfarandet enligt punkt 1.1.1.1 i bilaga 4 och de(n) tillåtna spänningen/spänningarna enligt punkt 1.1.1.2 i bilaga 4 anges på typgodkännandeblanketterna och meddelandeblanketterna som skickas till de länder som är avtalsparter och som tillämpar dessa föreskrifter.
  I motsvarande fall ska märkning ske enligt följande:






  4.2.3.1 | På strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter och är utformade så att halvljusets glödlampa, gasurladdningsljuskälla eller lysdiodmoduler inte tänds samtidigt som glödlampan för andra ljusfunktioner med vilka den kan bilda flerfunktion: ett snedstreck (/) ska placeras bakom halvljussymbolen på typgodkännandemärket. |
| --- | --- | --- |

4.2.3

I samtliga fall ska det tillämpliga driftsätt som används vid provningsförfarandet enligt punkt 1.1.1.1 i bilaga 4 och de(n) tillåtna spänningen/spänningarna enligt punkt 1.1.1.2 i bilaga 4 anges på typgodkännandeblanketterna och meddelandeblanketterna som skickas till de länder som är avtalsparter och som tillämpar dessa föreskrifter.

I motsvarande fall ska märkning ske enligt följande:

4.2.3.1

På strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter och är utformade så att halvljusets glödlampa, gasurladdningsljuskälla eller lysdiodmoduler inte tänds samtidigt som glödlampan för andra ljusfunktioner med vilka den kan bilda flerfunktion: ett snedstreck (/) ska placeras bakom halvljussymbolen på typgodkännandemärket.

| 4.2.4 | De två siffrorna i typgodkännandenumret (för närvarande 02) ska hänvisa till den ändringsserie som innehåller de senaste större tekniska ändringar av föreskrifterna som gjorts före den tidpunkt då typgodkännandet utfärdas, och när så krävs kan den föreskrivna pilen placeras intill ovan nämnda tilläggssymboler. |
| --- | --- |

4.2.4

De två siffrorna i typgodkännandenumret (för närvarande 02) ska hänvisa till den ändringsserie som innehåller de senaste större tekniska ändringar av föreskrifterna som gjorts före den tidpunkt då typgodkännandet utfärdas, och när så krävs kan den föreskrivna pilen placeras intill ovan nämnda tilläggssymboler.

| 4.2.5 | De märkningar och symboler som avses i punkt 4.2.1 och 4.2.3 ska vara lätt läsbara och outplånliga. De kan placeras på en inre eller yttre del (genomskinlig eller inte) av strålkastaren som inte kan separeras från den genomskinliga, ljusavgivande delen av strålkastaren. I alla händelser ska de synas när strålkastaren är monterad på fordonet eller när en rörlig del öppnas. |
| --- | --- |

4.2.5

De märkningar och symboler som avses i punkt 4.2.1 och 4.2.3 ska vara lätt läsbara och outplånliga. De kan placeras på en inre eller yttre del (genomskinlig eller inte) av strålkastaren som inte kan separeras från den genomskinliga, ljusavgivande delen av strålkastaren. I alla händelser ska de synas när strålkastaren är monterad på fordonet eller när en rörlig del öppnas.

4.3   Typgodkännandemärkets utformning

| 4.3.1 | I figurerna 1–15 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärket med ovan nämnda tilläggssymboler kan utformas. |
| --- | --- |

4.3.1

I figurerna 1–15 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärket med ovan nämnda tilläggssymboler kan utformas.

| 4.3.2 | För grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor:






  4.3.2.1 | När grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor har visat sig uppfylla kraven i flera olika föreskrifter, får ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas, bestående av en cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet och ett typgodkännandenummer. Detta typgodkännandemärke får placeras var som helst på grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor om följande krav uppfylls:






  4.3.2.1.1 | Det är synligt enligt specifikationerna i punkt 4.2.5. |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2

För grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor:

4.3.2.1

När grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor har visat sig uppfylla kraven i flera olika föreskrifter, får ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas, bestående av en cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet och ett typgodkännandenummer. Detta typgodkännandemärke får placeras var som helst på grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor om följande krav uppfylls:

4.3.2.1.1

Det är synligt enligt specifikationerna i punkt 4.2.5.

| 4.3.2.1.2 | Ingen del av grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor som avger ljus ska kunna tas bort utan att man samtidigt tar bort typgodkännandemärket. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2

Ingen del av grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor som avger ljus ska kunna tas bort utan att man samtidigt tar bort typgodkännandemärket.

| 4.3.2.2 | Identifieringssymbolen för varje lykta, med angivande av numret på var och en av de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats, ska tillsammans med en hänvisning till motsvarande ändringsserie som innehåller de senaste större tekniska ändringar av föreskrifterna som gjorts före den tidpunkt då typgodkännandet utfärdas och när så krävs den föreskrivna pilen, ska placeras






  4.3.2.2.1 | antingen på lämplig ljusavgivande yta, |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

Identifieringssymbolen för varje lykta, med angivande av numret på var och en av de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats, ska tillsammans med en hänvisning till motsvarande ändringsserie som innehåller de senaste större tekniska ändringar av föreskrifterna som gjorts före den tidpunkt då typgodkännandet utfärdas och när så krävs den föreskrivna pilen, ska placeras

4.3.2.2.1

antingen på lämplig ljusavgivande yta,

| 4.3.2.2.2 | eller grupperad på ett sådant sätt att varje grupperad eller kombinerad lykta eller flerfunktionslykta lätt kan identifieras. |
| --- | --- |

4.3.2.2.2

eller grupperad på ett sådant sätt att varje grupperad eller kombinerad lykta eller flerfunktionslykta lätt kan identifieras.

| 4.3.2.3 | Storleken på komponenterna som ingår i ett enskilt typgodkännandemärke ska inte vara mindre än den minimistorlek som föreskrivs i de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Storleken på komponenterna som ingår i ett enskilt typgodkännandemärke ska inte vara mindre än den minimistorlek som föreskrivs i de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats.

| 4.3.2.4 | Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. En och samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av grupperad eller kombinerad lykta eller flerfunktionslykta som omfattas av dessa föreskrifter samma typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

4.3.2.4

Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. En och samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av grupperad eller kombinerad lykta eller flerfunktionslykta som omfattas av dessa föreskrifter samma typgodkännandenummer.

| 4.3.2.5 | I figur 13 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärkena för grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor med alla ovannämnda tilläggssymboler kan utformas. |
| --- | --- |

4.3.2.5

I figur 13 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärkena för grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor med alla ovannämnda tilläggssymboler kan utformas.

| 4.3.3 | Lyktor vars lyktglas används för olika typer av strålkastare och som kan grupperas eller bilda flerfunktionslyktor med andra lyktor
  Bestämmelserna i punkt 4.3.2. gäller.






  4.3.3.1 | När samma lyktglas används kan den senare dessutom ha olika typgodkännandemärken som hör till de olika typerna av strålkastare eller lyktenheter, förutsatt att strålkastarens huvuddel, även om den inte kan tas bort från lyktglaset, också har det utrymme som beskrivs i punkt 3.2 och är försedd med typgodkännandemärken för de faktiska funktionerna. Om olika typer av strålkastare ingår i samma lamphus kan de olika typgodkännandemärkena placeras på den senare. |
| --- | --- | --- |

4.3.3

Lyktor vars lyktglas används för olika typer av strålkastare och som kan grupperas eller bilda flerfunktionslyktor med andra lyktor

Bestämmelserna i punkt 4.3.2. gäller.

4.3.3.1

När samma lyktglas används kan den senare dessutom ha olika typgodkännandemärken som hör till de olika typerna av strålkastare eller lyktenheter, förutsatt att strålkastarens huvuddel, även om den inte kan tas bort från lyktglaset, också har det utrymme som beskrivs i punkt 3.2 och är försedd med typgodkännandemärken för de faktiska funktionerna. Om olika typer av strålkastare ingår i samma lamphus kan de olika typgodkännandemärkena placeras på den senare.

| 4.3.3.2 | I figur 14 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärken för det ovanstående fallet kan vara utformade. |
| --- | --- |

4.3.3.2

I figur 14 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärken för det ovanstående fallet kan vara utformade.

5.   ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER (7)

5.1   Varje provexemplar ska överensstämma med specifikationerna i punkterna 6–8.

5.2   Strålkastare ska vara konstruerade så att de behåller sina föreskrivna fotometriska egenskaper och förblir funktionsdugliga vid normal användning, trots de vibrationer de kan utsättas för.

5.2.1   Strålkastarna ska vara utrustade med en anordning som gör att de kan justeras på fordonen så att de följer gällande regler. Anordningen kan vara justerbar i sidled, om strålkastarna är utformade så att deras inställning i sidled bibehålls även efter det att de justerats i höjdled. En sådan anordning behöver inte finnas på enheter där reflektorn och spridningslinsen inte kan tas isär, under förutsättning att sådana enheter bara används på fordon på vilka strålkastarinställningen kan justeras på annat sätt.

När en halvljusstrålkastare och en helljusstrålkastare, vardera utrustad med en egen glödlampa, gasurladdningsljuskälla eller lysdiodmodul, monteras ihop till en sammansatt enhet ska justeringsanordningen vara konstruerad så att varje optiskt system kan ställas in var för sig.

5.2.2   Dessa bestämmelser ska dock inte gälla strålkastarenheter vars reflektorer inte kan tas isär. För denna typ av enhet gäller kraven i punkt 6.3 i dessa föreskrifter.

5.3   Klass A, B, C eller D

5.3.1   Strålkastare ska vara utrustade med glödlampor som är typgodkända enligt föreskrifter nr 37 och/eller, när det gäller strålkastare i klass C eller D, med en eller flera lysdiodmoduler.

I fråga om ytterligare ljuskällor och/eller ytterligare belysningsenheter som ska avge kurvljus, ska endast de typer av glödlampor som omfattas av föreskrifter nr 37 användas, förutsatt att ingen begränsning av användningen av kurvljus görs i föreskrifter nr 37 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande, och/eller lysdiodmoduler.

5.3.2   Det går att använda två glödlampor för halvljuset och flera glödlampor för helljuset.

Alla glödlampor som är typgodkända enligt föreskrifter nr 37 kan användas, under följande förutsättningar:

| a) | Ingen begränsning av användningen görs i föreskrifter nr 37 och de ändringsserier till dessa som är i kraft vid tidpunkten då typgodkännandet ska tillämpas. |
| --- | --- |

a)

Ingen begränsning av användningen görs i föreskrifter nr 37 och de ändringsserier till dessa som är i kraft vid tidpunkten då typgodkännandet ska tillämpas.

| b) | Referensljusflödet vid 13,2 V för halvljus överstiger inte 900 lm för klasserna A och B. |
| --- | --- |

b)

Referensljusflödet vid 13,2 V för halvljus överstiger inte 900 lm för klasserna A och B.

| c) | Referensljusflödet vid 13,2 V för halvljus överstiger inte 2 000 lm för klasserna C och D. |
| --- | --- |

c)

Referensljusflödet vid 13,2 V för halvljus överstiger inte 2 000 lm för klasserna C och D.

Anordningens konstruktion ska vara sådan att glödlampan endast kan monteras i korrekt läge (8).

Glödlampshållaren ska ha de egenskaper som anges i IEC:s publikation 60061. Det datablad för hållaren som gäller för den typ av glödlampa som används ska tillämpas.

5.3.3   För lyktor utrustade med en eller flera lysdiodmoduler:

| 5.3.3.1 | Elektroniska ljuskällereglage ska i tillämpliga fall anses vara en del av strålkastaren; de kan även utgöra en del av lysdiodmodulerna. |
| --- | --- |

5.3.3.1

Elektroniska ljuskällereglage ska i tillämpliga fall anses vara en del av strålkastaren; de kan även utgöra en del av lysdiodmodulerna.

| 5.3.3.2 | Strålkastaren och lysdiodmodulerna själva ska överensstämma med de relevanta kraven i bilaga 12 till dessa föreskrifter. Överensstämmelsen med kraven ska provas. |
| --- | --- |

5.3.3.2

Strålkastaren och lysdiodmodulerna själva ska överensstämma med de relevanta kraven i bilaga 12 till dessa föreskrifter. Överensstämmelsen med kraven ska provas.

| 5.3.3.3 | Det totala objektiva ljusflödet för de lysdiodmoduler som avger halvljus ska mätas enligt punkt 5 i bilaga 12. Följande minimi- och maximivärden ska tillämpas: | Strålkastare
  Klass A | Strålkastare
  Klass B | Strålkastare
  Klass C | Strålkastare
  Klass D |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimivärde för halvljus | 150 lm | 350 lm | 500 lm | 1 000 lm |
| Minimivärde för halvljus | 900 lm | 1 000 lm | 2 000 lm | 2 000 lm |

5.3.3.3

Det totala objektiva ljusflödet för de lysdiodmoduler som avger halvljus ska mätas enligt punkt 5 i bilaga 12. Följande minimi- och maximivärden ska tillämpas:

Strålkastare

Klass A

Strålkastare

Klass B

Strålkastare

Klass C

Strålkastare

Klass D

Minimivärde för halvljus

150 lm

350 lm

500 lm

1 000 lm

Minimivärde för halvljus

900 lm

1 000 lm

2 000 lm

2 000 lm

| 5.3.3.4 | När det gäller demonterbara lysdiodmoduler ska uttagning och byte av denna lysdiodmodul, enligt beskrivningen i punkt 1.4.1 i bilaga 12 styrkas till den tekniska tjänstens belåtenhet. |
| --- | --- |

5.3.3.4

När det gäller demonterbara lysdiodmoduler ska uttagning och byte av denna lysdiodmodul, enligt beskrivningen i punkt 1.4.1 i bilaga 12 styrkas till den tekniska tjänstens belåtenhet.

5.4   Strålkastare i klass E

5.4.1   Strålkastarna ska utrustade med en eller flera gasurladdningsljuskällor som typgodkänts enligt föreskrifter nr 99 och/eller en eller flera lysdiodmoduler.

För ytterligare ljuskällor och/eller ytterligare belysningsenheter som ska avge kurvljus ska endast antingen de typer av glödlampor som omfattas av föreskrifter nr 37 användas, förutsatt att ingen begränsning av användningen av kurvljus görs i föreskrifter nr 37 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande, och/eller lysdiodmoduler.

5.4.2   För demonterbara gasurladdningsljuskällor ska lamphållaren uppfylla de måttkrav som anges i databladet i IEC:s publikation 60061-2 för den kategori gasurladdningsljuskälla som används. Gasurladdningsljuskällan ska utan problem passa in i strålkastaren.

5.4.3   För lysdiodmoduler gäller följande krav:

| 5.4.3.1 | Elektroniska ljuskällereglage ska i tillämpliga fall anses vara en del av strålkastaren. De kan även utgöra en del av lysdiodmodulerna. |
| --- | --- |

5.4.3.1

Elektroniska ljuskällereglage ska i tillämpliga fall anses vara en del av strålkastaren. De kan även utgöra en del av lysdiodmodulerna.

| 5.4.3.2 | Strålkastaren och lysdiodmodulerna själva ska överensstämma med de relevanta kraven i bilaga 12 till dessa föreskrifter. Överensstämmelsen med kraven ska provas. |
| --- | --- |

5.4.3.2

Strålkastaren och lysdiodmodulerna själva ska överensstämma med de relevanta kraven i bilaga 12 till dessa föreskrifter. Överensstämmelsen med kraven ska provas.

| 5.4.3.3 | Det totala objektiva ljusflödet för de lysdiodmoduler som avger halvljus ska mätas enligt punkt 5 i bilaga 12. Följande minimigräns ska tillämpas: | Strålkastare Klass E |
| --- | --- | --- |
| Minimivärde för halvljus | 2 000 lm |

5.4.3.3

Det totala objektiva ljusflödet för de lysdiodmoduler som avger halvljus ska mätas enligt punkt 5 i bilaga 12. Följande minimigräns ska tillämpas:

Strålkastare Klass E

Minimivärde för halvljus

2 000 lm

5.5   Dessutom ska strålkastare i klass B, C, D eller E genomgå kompletterande provning g enligt kraven i bilaga 4 för att kontrollera att de fotometriska egenskaperna inte förändras nämnvärt vid användning.

5.6   Om en strålkastare i klass B, C, D eller E har ett lyktglas av plast ska provning utföras enligt kraven i bilaga 6.

5.7   På strålkastare som är konstruerade för att kunna avge hel- och halvljus eller strålkastarsystem som har ytterligare ljuskällor och/eller ytterligare belysningsenheter som används för att avge kurvljus ska alla mekaniska, elektromekaniska och andra delar som ingår i strålkastaren i detta syfte konstrueras så att följande krav uppfylls:

| 5.7.1 | Anordningen håller för att användas 50 000 gånger vid normala användningsförhållanden. För att kontrollera att detta krav efterlevs kan den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna






  a) | kräva att sökanden tillhandahåller den utrustning som krävs för att utföra provningen, |
| --- | --- | --- |

5.7.1

Anordningen håller för att användas 50 000 gånger vid normala användningsförhållanden. För att kontrollera att detta krav efterlevs kan den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna

a)

kräva att sökanden tillhandahåller den utrustning som krävs för att utföra provningen,

| b) | avstå från provningen om strålkastaren som sökanden lämnar in åtföljs av en testrapport utfärdad av en teknisk tjänst med ansvar för typgodkännandeprovningar av strålkastare av samma konstruktion (hopsättning) som visar att det här kravet är uppfyllt. |
| --- | --- |

b)

avstå från provningen om strålkastaren som sökanden lämnar in åtföljs av en testrapport utfärdad av en teknisk tjänst med ansvar för typgodkännandeprovningar av strålkastare av samma konstruktion (hopsättning) som visar att det här kravet är uppfyllt.

| 5.7.2 | Förutom för ytterligare ljuskällor och ytterligare belysningsenheter som används för att avge kurvljus ska systemet vid fel automatiskt övergå till halvljus eller till ett tillstånd, så att de fotometriska värdena inte överstiger 1 200 cd i område 1 och minst 2 400 cd vid 0,86 D-V med hjälp av t.ex. släckning, försvagning eller sänkning av strålen eller ersättning av en funktion. |
| --- | --- |

5.7.2

Förutom för ytterligare ljuskällor och ytterligare belysningsenheter som används för att avge kurvljus ska systemet vid fel automatiskt övergå till halvljus eller till ett tillstånd, så att de fotometriska värdena inte överstiger 1 200 cd i område 1 och minst 2 400 cd vid 0,86 D-V med hjälp av t.ex. släckning, försvagning eller sänkning av strålen eller ersättning av en funktion.

| 5.7.3 | Förutom för ytterligare ljuskällor och ytterligare belysningsenheter som används för att avge kurvljus ska antingen halvljus eller helljus alltid avges, utan risk för att mekanismen fastnar i mellanlägen. |
| --- | --- |

5.7.3

Förutom för ytterligare ljuskällor och ytterligare belysningsenheter som används för att avge kurvljus ska antingen halvljus eller helljus alltid avges, utan risk för att mekanismen fastnar i mellanlägen.

| 5.7.4 | Användaren ska inte med vanliga verktyg kunna ändra formen på eller läget för de rörliga delarna. |
| --- | --- |

5.7.4

Användaren ska inte med vanliga verktyg kunna ändra formen på eller läget för de rörliga delarna.

5.8   För klass E får strålkastaren och ballastsystemet inte förorsaka så stark strålning eller så stora störningar i det elektriska systemet att funktionsfel uppstår i andra elektriska/elektroniska system i fordonet (9).

5.9   Definitionerna i punkt 2.7.1.1.3 och 2.7.1.1.7 i föreskrifter nr 48 tillåter användning av lysdiodmoduler som kan innehålla hållare för andra ljuskällor. Trots denna bestämmelse är en blandning av lysdioder och andra ljuskällor inte tillåten enligt dessa föreskrifter för halvljuset eller för varje helljus.

5.10   En lysdiodmodul ska

| a) | endast kunna avlägsnas från sin enhet med hjälp av verktyg, förutom om det i meddelandeblanketten anges att lysdiodmodulen inte är demonterbar, och |
| --- | --- |

a)

endast kunna avlägsnas från sin enhet med hjälp av verktyg, förutom om det i meddelandeblanketten anges att lysdiodmodulen inte är demonterbar, och

| b) | vara konstruerad så att den med eller utan hjälp av verktyg inte mekaniskt kan bytas mot någon demonterbar typgodkänd ljuskälla. |
| --- | --- |

b)

vara konstruerad så att den med eller utan hjälp av verktyg inte mekaniskt kan bytas mot någon demonterbar typgodkänd ljuskälla.

6.   BELYSNING

6.1   Allmänna bestämmelser

6.1.1   Strålkastare ska vara utformade så att de avger tillräcklig belysning utan att blända vid halvljus, och god belysning vid helljus.

6.1.2   Ljusstyrkan från den främre strålkastaren ska mätas på 25 m avstånd med hjälp av en fotoelektrisk cell vars ljuskänsliga yta ska ligga inom en kvadrat med sidan 65 mm. Punkten HV är mittpunkten för koordinatsystemet med en vertikal polär axel. Linjen H är den vågräta linjen genom HV (se bilaga 3 till dessa föreskrifter).

6.1.3   För klass A, B, C eller D

6.1.3.1   Förutom ljusdiodmodulerna ska strålkastarna kontrolleras med hjälp av en ofärgad standard glödlampa avsedd för en märkspänning på 12 V. Under kontrollen ska spänningen vid glödlampans poler regleras så att man erhåller det referensljusflöde vid 13,2 V som anges i det tillämpliga databladet i föreskrifter nr 37.

För att skydda standardglödlampan under den fotometriska mätprocessen är det tillåtet att utföra mätningarna vid ett annat ljusflöde än referensljusflödet vid 13,2 V. Om provningslaboratoriet väljer att utföra mätningarna på ett sådant sätt ska ljusstyrkan korrigeras genom att mätvärdet multipliceras med den enskilda faktorn Flamp för standardglödlampan vid kontrollen av att de fotometriska kraven är uppfyllda, där

F lamp
  = Φ reference/Φ test

Φ reference är referensljusflödet vid 13,2 V, enligt tillämpligt datablad i föreskrifter nr 37, och

Φ test är det verkliga ljusflöde som används för mätningen.

6.1.3.2   Beroende på hur många glödlampor strålkastaren är konstruerad för ska det anses godtagbart om den uppfyller kraven i punkt 6 med samma antal standardglödlampor som kan lämnas in med strålkastaren.

6.1.3.3   Lysdiodmoduler ska mätas vid 6,3 V respektive 13,2 V om inget annat anges i dessa föreskrifter. Lysdiodmoduler som styrs av ett elektroniskt ljuskällereglage ska mätas enligt sökandens anvisningar.

6.1.4   För klass E med en eller flera gasurladdningsljuskällor enligt föreskrifter nr 99

6.1.4.1   Strålkastaren ska typgodkännas om de fotometriska kraven i denna punkt 6 uppfylls med en ljuskälla som åldrats under minst 15 provningscykler i enlighet med punkt 4 i bilaga 4 till föreskrifter nr 99.

Om gasurladdningsljuskällan godkänns i enlighet med föreskrifter nr 99 ska den vara en standardljuskälla och dess ljusflöde kan skilja sig från det objektiva ljusflödet som anges i föreskrifter nr 99. I detta fall ska belysningsstyrkan korrigeras därefter.

Ovanstående korrektion gäller inte distribuerade ljussystem med en icke demonterbar gasurladdningsljuskälla eller strålkastare som är helt eller delvis integrerade med ballasten.

Om gasurladdningsljuskällan inte är typgodkänd i enlighet med föreskrifter nr 99 ska den vara en icke demonterbar produktionsljuskälla.

Ballastens anslutningsspänning ska vara antingen 13,2 V ± 0,1 V för 12 V-system, eller, så som det specificerats på annat håll (se bilaga 11).

6.1.4.2   De mått som bestämmer läget för bågen inuti gasurladdningsljuskällan visas på de datablad som finns i föreskrifter nr 99.

6.1.4.3   4 sek efter det att en strålkastare som varit släckt under minst 30 min återigen tänts, ska minst 37 500 cd uppnås vid punkt HV för helljus och minst 3 750 cd vid punkt 2 (0,86 D-V) för halvljus om strålkastaren är konstruerad för både halv- och helljus, eller 3 750 cd vid punkt 2 (0,86 D-V) om strålkastaren är konstruerad endast för halvljus. Strömförsörjningen ska vara tillräcklig för att snabbt säkerställa kraftig gasurladdning.

6.1.5   För klass E med en eller flera lysdiodmoduler

6.1.5.1   Lysdiodmoduler ska mätas vid 6,3 V respektive 13,2 V, om inget annat anges i dessa föreskrifter. Lysdiodmoduler som styrs av ett elektroniskt ljuskällereglage ska mätas enligt sökandens anvisningar.

6.1.6   För strålkastarsystem med ytterligare ljuskällor och/eller ytterligare belysningsenheter som används för att avge kurvljus ska de ytterligare ljuskällorna mätas i enlighet med punkt 6.1.3, 6.1.4 och 6.1.5.

6.2   Bestämmelser rörande halvljusstrålen

6.2.1   För en korrekt inställning ska den primära halvljusstrålen ge en så skarp ljus/mörkergräns att en tillfredsställande visuell inställning kan ske med hjälp av denna, såsom anges i punkt 6.2.2 nedan. Inställningen ska göras med hjälp av en platt vertikal skärm som sätts upp 10 eller 25 m framför strålkastaren vinkelrätt mot H-V. Provskärmen ska vara så bred att det går att kontrollera ”ljus/mörkergränsen” inom ett område av minst 3° från V-V-linjen. Ljus/mörkergränsen ska vara i stort sett vågrät och så rak som möjligt över en horisontell längd motsvarande åtminstone 3° L till 3° R i förhållande till strålkastarens mittplan. Om den visuella inställningen medför problem eller oklara lägen ska den instrumentella metoden i punkterna 2 och 4 i bilaga 9 användas och kvaliteten eller snarare skärpan av ljus-mörkergränsen och lineariteten ska kontrolleras med avseende på prestanda.

6.2.2   Den primära halvljusstrålen ska ställas in på följande sätt:

| 6.2.2.1 | För inställning i sidled: Strålen ska vara så symmetrisk som möjligt med avseende på linjen V-V. |
| --- | --- |

6.2.2.1

För inställning i sidled: Strålen ska vara så symmetrisk som möjligt med avseende på linjen V-V.

| 6.2.2.2 | För justering i höjdled ska den horisontella delen av ljus/mörkergränsen justeras till sitt nominella läge (0,57°) under H-H-linjen.
  Men om inställningen i höjdled inte går att utföra upprepade gånger till det föreskrivna läget inom de tillåtna toleranserna, ska den instrumentella metoden i punkterna 4 och 5 i bilaga 9 användas för att kontrollera att den minsta ljus/mörkergräns som krävs uppnås och för att ställa in strålkastaren i höjdled. |
| --- | --- |

6.2.2.2

För justering i höjdled ska den horisontella delen av ljus/mörkergränsen justeras till sitt nominella läge (0,57°) under H-H-linjen.

Men om inställningen i höjdled inte går att utföra upprepade gånger till det föreskrivna läget inom de tillåtna toleranserna, ska den instrumentella metoden i punkterna 4 och 5 i bilaga 9 användas för att kontrollera att den minsta ljus/mörkergräns som krävs uppnås och för att ställa in strålkastaren i höjdled.

6.2.3   När strålkastaren är inställd på ovanstående sätt och om ansökan om typgodkännande endast gäller halvljus (10), behöver strålkastaren bara uppfylla kraven i punkt 6.2.5 och 6.2.6; Om det rör sig om en strålkastare med både hel- och halvljus ska den uppfylla kraven i punkt 6.2.5, 6.2.6. och 6.3.

6.2.4   Om en strålkastare som är inställd på ovanstående sätt inte uppfyller kraven i punkterna 6.2.5., 6.2.6. och 6.3, kan dess inställning ändras, förutom för strålkastare som inte har någon mekanism för att justeras i sidled, under förutsättning att ljusstrålens axel inte flyttas mer i sidled än 0,5° åt höger eller vänster och inte mer i höjdled än 0,25° uppåt eller nedåt. För att förenkla inställningen med hjälp av ”ljus/mörkergränsen” kan strålkastaren delvis avskärmas för att göra ”ljus/mörkergränsen” skarpare. Ljus/mörkergränsen får dock inte flyttas bortom linjen H-H.

6.2.5   Halvljuset ska uppfylla tillämpliga krav i tabellen nedan och tillämpligt värde enligt bilaga 3.

Anmärkningar:

För strålkastare i klass E ska spänningen över ballasternas poler vara antingen 13,2 V ± 0,1 V för 12 V-system eller så som det specificerats på annat håll (se bilaga 11).

| Med ”D” | avses under linjen H-H. |
| --- | --- |
| Med ”U” | avses över linjen H-H. |
| Med ”R” | avses höger om linjen V-V. |
| Med ”L” | avses vänster om linjen V-V. |

Med ”D”

avses under linjen H-H.

Med ”U”

avses över linjen H-H.

Med ”R”

avses höger om linjen V-V.

Med ”L”

avses vänster om linjen V-V.

6.2.5.1   För strålkastare i klass A (figur B i bilaga 3):

| Provningspunkt/linje/område | Vinkelkoordinater – grader (11) | Ljusstyrka som krävs i cd |
| --- | --- | --- |
| Alla punkter i område 1 | 0–15°U | 5°L–5°R | ≤ 320 cd |
| Alla punkter på linjen 25L–25R | 1,72°D | 5°L–5°R | ≥ 1 100 cd |
| Alla punkter på linjen 12,5L–12,5R | 3,43°D | 5°L–5°R | ≥ 550 cd |

Provningspunkt/linje/område

Vinkelkoordinater – grader (11)

Ljusstyrka som krävs i cd

Alla punkter i område 1

0–15°U

5°L–5°R

≤ 320 cd

Alla punkter på linjen 25L–25R

1,72°D

5°L–5°R

≥ 1 100 cd

Alla punkter på linjen 12,5L–12,5R

3,43°D

5°L–5°R

≥ 550 cd

6.2.5.2   För stråkastare i klass B (figur C i bilaga 3):

| Provningspunkt/linje/område | Vinkelkoordinater – grader (12) | Ljusstyrka som krävs i cd |
| --- | --- | --- |
| Alla punkter i område 1 | 0–15°U | 5°L–5°R | ≤ 700 cd |
| Någon punkt på linjen 50L–50R, utom 50V | 0,86°D | 2,5°L–2,5°R | ≥ 1 100 cd |
| Punkten 50V | 0,86°D | 0 | ≥ 2 200 cd |
| Alla punkter på linjen 25L–25R | 1,72°D | 5°L–5°R | ≥ 2 200 cd |
| Alla punkter i område 2 | 0,86°D–1,72°D | 5°L–5°R | ≥ 1 100 cd |

Provningspunkt/linje/område

Vinkelkoordinater – grader (12)

Ljusstyrka som krävs i cd

Alla punkter i område 1

0–15°U

5°L–5°R

≤ 700 cd

Någon punkt på linjen 50L–50R, utom 50V

0,86°D

2,5°L–2,5°R

≥ 1 100 cd

Punkten 50V

0,86°D

0

≥ 2 200 cd

Alla punkter på linjen 25L–25R

1,72°D

5°L–5°R

≥ 2 200 cd

Alla punkter i område 2

0,86°D–1,72°D

5°L–5°R

≥ 1 100 cd

6.2.5.3   För strålkastare i klass C, D eller E (figur D i bilaga 3):

| Provningspunkt/linje/område | Vinkelkoordinater – grader (13) | Ljusstyrka som krävs i cd |
| --- | --- | --- |
| Minst | Högst |
| Klass C | Klass D | Klass E | Klasserna C, D och E |
| 1 | 0,86°D | 3,5°R | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 2 | 0,86°D | 0 | 2 450 | 4 900 | 4 900 | — |
| 3 | 0,86°D | 3,5 L | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 4 | 0,50°U | 1,50°L och 1,50°R | — | — | — | 900 |
| 5 | 2,00°D | 15°L och 15°R | 550 | 1 100 | 1 100 | — |
| 6 | 4,00°D | 20°L och 20°R | 150 | 300 | 600 | — |
| 7 | 0 | 0 | — | — | — | 1 700 |
| Linje 1 | 2,00°D | 9°L–9°R | 1 350 | 1 350 | 1 900 | — |
| 8 (14) | 4,00°U | 8,0°L | (14) | 700 |
| 9 (14) | 4,00°U | 0 | 700 |
| 10 (14) | 4,00°U | 8,0°R | 700 |
| 11 (14) | 2,00°U | 4,0°L | (14) | 900 |
| 12 (14) | 2,00°U | 0 | 900 |
| 13 (14) | 2,00°U | 4,0°R | 900 |
| 14 (14) | 0 | 8,0°L och 8,0°R | 50 cd (14) | 50 cd (14) | 50 cd (14) | — |
| 15 (14) | 0 | 4,0°L och 4,0°R | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 900 |
| | 1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0.6°U/0–0/1°L-0/4°L-1°U/8°L | — | — | — | 900 |
| Område 2 | > 4U–< 15U | 8°L–8°R | — | — | — | 700 |

Provningspunkt/linje/område

Vinkelkoordinater – grader (13)

Ljusstyrka som krävs i cd

Minst

Högst

Klass C

Klass D

Klass E

Klasserna C, D och E

1

0,86°D

3,5°R

2 000

2 000

2 500

13 750

2

0,86°D

0

2 450

4 900

4 900

—

3

0,86°D

3,5 L

2 000

2 000

2 500

13 750

4

0,50°U

1,50°L och 1,50°R

—

—

—

900

5

2,00°D

15°L och 15°R

550

1 100

1 100

—

6

4,00°D

20°L och 20°R

150

300

600

—

7

0

0

—

—

—

1 700

Linje 1

2,00°D

9°L–9°R

1 350

1 350

1 900

—

8 (14)

4,00°U

8,0°L

Formula

700

9 (14)

4,00°U

0

700

10 (14)

4,00°U

8,0°R

700

11 (14)

2,00°U

4,0°L

Formula

900

12 (14)

2,00°U

0

900

13 (14)

2,00°U

4,0°R

900

14 (14)

0

8,0°L och 8,0°R

50 cd (14)

50 cd (14)

50 cd (14)

—

15 (14)

0

4,0°L och 4,0°R

100 cd (14)

100 cd (14)

100 cd (14)

900

1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0.6°U/0–0/1°L-0/4°L-1°U/8°L

—

—

—

900

Område 2

> 4U–< 15U

8°L–8°R

—

—

—

700

Andra allmänna texter:

FN/ECE-typgodkännande vid referensljusflöde enligt föreskrifter nr 37.

Nominell inställning för fotometri

| I höjdled: | 1 % D (0,57°D) | I sidled: | 0° |
| --- | --- | --- | --- |

I höjdled:

1 % D (0,57°D)

I sidled:

0°

Tolerans som accepteras vid fotometri

| I höjdled: | 0,3°D–0,8°D | I sidled: | ± 0,5°D L-R |
| --- | --- | --- | --- |

I höjdled:

0,3°D–0,8°D

I sidled:

± 0,5°D L-R

6.2.6   Ljuset ska vara så jämt fördelat som möjligt inom områdena 1 och 2 för strålkastare i klasserna C, D eller E.

6.2.6.1   Den eller de ytterligare ljuskällorna/belysningsenheterna får emellertid inte aktiveras när bankningsvinkeln är mindre än 3°.

6.2.7   Någondera av två glödlampor (klasserna A, B, C, D) eller en gasurladdningsljuskälla (klass E) eller en eller flera lysdiodmoduler (klasserna C, D, E) är tillåtna för halvljuset.

6.2.8   Ytterligare ljuskällor och/eller ytterligare belysningsenheter som används för att avge kurvljus är tillåtna, under förutsättning att följande krav uppfylls:

| 6.2.8.1 | Följande belysningskrav ska vara uppfyllda vid samtidig aktivering av halvljuset och motsvarande ytterligare ljuskällor som används för att avge kurvljus:






  a) | Vid vänsterbankning (när motorcykeln roteras åt vänster kring sin längsgående axel) ska värdena för ljusstyrka inte överstiga 900 cd i området från HH till 15° över HH och från VV till 10° vänster. |
| --- | --- | --- |

6.2.8.1

Följande belysningskrav ska vara uppfyllda vid samtidig aktivering av halvljuset och motsvarande ytterligare ljuskällor som används för att avge kurvljus:

a)

Vid vänsterbankning (när motorcykeln roteras åt vänster kring sin längsgående axel) ska värdena för ljusstyrka inte överstiga 900 cd i området från HH till 15° över HH och från VV till 10° vänster.

| b) | Vid högerbankning (när motorcykeln roteras åt höger kring sin längsgående axel) ska värdena för ljusstyrka inte överstiga 900 cd i området från HH till 15° över HH och från VV till 10° höger. |
| --- | --- |

b)

Vid högerbankning (när motorcykeln roteras åt höger kring sin längsgående axel) ska värdena för ljusstyrka inte överstiga 900 cd i området från HH till 15° över HH och från VV till 10° höger.

| 6.2.8.2 | Detta test ska genomföras med den minimibankningsvinkel som anges av sökanden för simulering av förhållandena med hjälp av provningsfixtur m.m. |
| --- | --- |

6.2.8.2

Detta test ska genomföras med den minimibankningsvinkel som anges av sökanden för simulering av förhållandena med hjälp av provningsfixtur m.m.

| 6.2.8.3 | För denna mätning får på begäran av sökanden halvljus och ytterligare ljuskällor som används för att avge kurvljus mätas individuellt och de fotometriska värden som erhålls får kombineras när man fastställer hur väl de specifika värdena för ljusstyrka uppfyller kraven. |
| --- | --- |

6.2.8.3

För denna mätning får på begäran av sökanden halvljus och ytterligare ljuskällor som används för att avge kurvljus mätas individuellt och de fotometriska värden som erhålls får kombineras när man fastställer hur väl de specifika värdena för ljusstyrka uppfyller kraven.

6.3   Bestämmelser rörande helljusstrålen

6.3.1   För en strålkastare som är konstruerad för både helljus och halvljus ska belysningen på skärmen för helljuset mätas med samma strålkastarinställning som för mätningarna i punkt 6.2. En strålkastare för enbart helljus ska vara inställd så att området med bäst belysning (IM) centreras på skärningspunkten mellan linjerna H-H och V-V; en sådan strålkastare behöver bara uppfylla kraven i punkt 6.3.

6.3.2   Oavsett vilken ljuskälla (lysdiodmodul, glödlampa eller gasurladdningsljuskälla) som används för helljusstrålen, får antingen

| a) | en eller flera glödlampor som är angivna i föreskrifter nr 37 (klasserna A, B, C och D),
  eller |
| --- | --- |

a)

en eller flera glödlampor som är angivna i föreskrifter nr 37 (klasserna A, B, C och D),

eller

| b) | gasurladdningsljuskällor som är angivna i föreskrifter nr 99 (klass E), eller |
| --- | --- |

b)

gasurladdningsljuskällor som är angivna i föreskrifter nr 99 (klass E), eller

| c) | lysdiodmoduler (klasserna C, D och E) användas för varje enskilt helljus. |
| --- | --- |

c)

lysdiodmoduler (klasserna C, D och E) användas för varje enskilt helljus.

6.3.3   Förutom för strålkastare i klass A ska den ljusstyrka som helljuset avger antingen uppfylla kraven i punkt 6.3.3.1. (primärt helljus) eller i punkt 6.3.3.2. (sekundärt helljus).

Ett primärt helljus enligt kraven i punkt 6.3.3.1 kan typgodkännas i båda fallen.

Ett sekundärt helljus enligt kraven i punkt 6.3.3.2. kan endast typgodkännas om helljuset används tillsammans med ett halvljus eller ett primärt helljus. Detta ska anges tydligt i meddelandeformuläret i punkt 9.1 i bilaga 1.

6.3.3.1   Det primära helljusets ljusstyrka ska följa nedanstående tabell (figur E i bilaga 3):

| Provningspunkt nr | Provningspunktens vinkelkoordinater – grader (15) | Ljusstyrka som krävs [cd] |
| --- | --- | --- |
| Klass B | Klass C | Klasserna D och E |
| MIN. | MAX. | MIN. | MAX. | MIN. | MAX. |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5°R och 2,5°L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5°R och 5°L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 4 | H-9°R och 9°L | — | — | 2 000 | — | 3 400 | — |
| 5 | | — | — | 600 | — | 1 000 | — |
| 6 | 2°U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Provningspunkt nr

Provningspunktens vinkelkoordinater – grader (15)

Ljusstyrka som krävs [cd]

Klass B

Klass C

Klasserna D och E

MIN.

MAX.

MIN.

MAX.

MIN.

MAX.

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5°R och 2,5°L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5°R och 5°L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

4

H-9°R och 9°L

—

—

2 000

—

3 400

—

5

—

—

600

—

1 000

—

6

2°U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

20 000

—

25 000

—

40 000

—

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.3.2   Det sekundära helljusets ljusstyrka ska följa nedanstående tabell (figur F i bilaga 3):

| Provningspunkt nr | Provningspunkt Vinkelkoordinater – grader (16) | Ljusstyrka som krävs [cd] |
| --- | --- | --- |
| Klass B | Klass C | Klasserna D, E |
| MIN. | MAX. | MIN. | MAX. | MIN. | MAX. |
| 1 | | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5°R och 2,5°L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5°R och 5°L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 6 | 2°U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Provningspunkt nr

Provningspunkt Vinkelkoordinater – grader (16)

Ljusstyrka som krävs [cd]

Klass B

Klass C

Klasserna D, E

MIN.

MAX.

MIN.

MAX.

MIN.

MAX.

1

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5°R och 2,5°L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5°R och 5°L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

6

2°U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

20 000

—

25 000

—

40 000

—

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.4   Det referensmärke (I′M) för maximoljusstyrka (IM) som det hänvisas till i punkterna 4.2.2.6 och 6.3.3.1 eller 6.3.3.2 ska erhållas med förhållandet

I′M
  = IM/4 300

Värdet ska avrundas till det närmaste av följande: 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 eller 50.

6.4   För strålkastare med justerbara reflektorer ska ytterligare test genomföras efter det att reflektorn flyttats ± 2° i sidled, eller minst till yttersta läget om det är mindre än 2°, från sitt ursprungliga läge, med hjälp av strålkastarens inställningsmekanism. Därefter ska hela strålkastaren flyttas (t.ex. med hjälp av en goniometer) samma antal grader i motsatt riktning jämfört med hur reflektorn flyttats. Följande mått ska tas och punkterna ska ligga inom de föreskrivna gränserna:

| För halvljus | : | punkterna HV och 0,86 D-V |
| --- | --- | --- |
| För helljus | : | IM och punkten HV (% av IM). |

För halvljus

:

punkterna HV och 0,86 D-V

För helljus

:

IM och punkten HV (% av IM).

6.5   De värden för belysning av skärmen som avses i punkt 6.2 och 6.3 ska mätas med hjälp av en ljusmätare vars mätyta ryms i en kvadrat med sidan 65 mm.

7.   FÄRG

| 7.1 | Det avgivna ljuset ska vara vitt. |
| --- | --- |

7.1

Det avgivna ljuset ska vara vitt.

8.   ÄNDRING AV STRÅLKASTARENS TYP OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDET

| 8.1 | Alla ändringar av typen av strålkastare ska meddelas den myndighet som godkänt typen av strålkastare. Myndigheten kan då antingen






  8.1.1 | anse att ändringarna sannolikt inte kommer att få några märkbara negativa effekter och att typen av strålkastare trots dem fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- | --- |

8.1

Alla ändringar av typen av strålkastare ska meddelas den myndighet som godkänt typen av strålkastare. Myndigheten kan då antingen

8.1.1

anse att ändringarna sannolikt inte kommer att få några märkbara negativa effekter och att typen av strålkastare trots dem fortfarande uppfyller kraven, eller

| 8.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

8.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

| 8.2 | Övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 4.1.4 underrättas om huruvida ansökan om typgodkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts. |
| --- | --- |

8.2

Övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 4.1.4 underrättas om huruvida ansökan om typgodkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts.

| 8.3 | Den behöriga myndighet som beviljar utökningen av typgodkännandet ska tilldela varje meddelandeblankett som upprättas för en sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter om detta, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.3

Den behöriga myndighet som beviljar utökningen av typgodkännandet ska tilldela varje meddelandeblankett som upprättas för en sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter om detta, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

9.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Kontrollen av produktionens överensstämmelse ska ske enligt tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med följande krav:

| 9.1 | Strålkastare som är typgodkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla de krav som anges i punkterna 6 och 7. |
| --- | --- |

9.1

Strålkastare som är typgodkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla de krav som anges i punkterna 6 och 7.

| 9.2 | De minimikrav som anges i bilaga 5 till dessa föreskrifter för förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse ska uppfyllas. |
| --- | --- |

9.2

De minimikrav som anges i bilaga 5 till dessa föreskrifter för förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse ska uppfyllas.

| 9.3 | De minimikrav som anges i bilaga 7 till dessa föreskrifter för urvalsförfarande som genomförs av en inspektör ska uppfyllas. |
| --- | --- |

9.3

De minimikrav som anges i bilaga 7 till dessa föreskrifter för urvalsförfarande som genomförs av en inspektör ska uppfyllas.

| 9.4 | Den myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse som tillämpas i varje produktionsenhet. Denna granskning ska normalt utföras vartannat år. |
| --- | --- |

9.4

Den myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse som tillämpas i varje produktionsenhet. Denna granskning ska normalt utföras vartannat år.

| 9.5 | Strålkastare med synliga defekter ska inte tas med i provningen. |
| --- | --- |

9.5

Strålkastare med synliga defekter ska inte tas med i provningen.

| 9.6 | Det ska inte fästas något avseende vid mätpunkterna 8–15 i punkt 6.2.5.3 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

9.6

Det ska inte fästas något avseende vid mätpunkterna 8–15 i punkt 6.2.5.3 i dessa föreskrifter.

10.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 10.1 | Ett typgodkännande som beviljats för en typ av strålkastare enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven inte uppfylls eller om en strålkastare med ett typgodkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen. |
| --- | --- |

10.1

Ett typgodkännande som beviljats för en typ av strålkastare enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven inte uppfylls eller om en strålkastare med ett typgodkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen.

| 10.2 | Om en avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska den genast rapportera detta till övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

10.2

Om en avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska den genast rapportera detta till övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett typgodkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en typ av strålkastare som godkänts enligt dessa föreskrifter ska underrätta typgodkännandemyndigheten om detta. Myndigheten ska då underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter om detta, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

12.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNING OCH FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA

De parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för de typgodkännandemyndigheter till vilka sådana intyg om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen som utfärdats i andra länder ska sändas.

13.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| 13.1 | Från och med dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 01 får ingen avtalspart som tillämpar dem vägra att bevilja typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 01. |
| --- | --- |

13.1

Från och med dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 01 får ingen avtalspart som tillämpar dem vägra att bevilja typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 01.

| 13.2 | När 60 månader förlöpt sedan dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 01 till dessa föreskrifter när det gäller fotometriska provningsförfaranden med användning av det sfäriska koordinatsystemet och specifikationen av värden för ljusstyrka, och för att göra det möjligt för de tekniska tjänsterna (provningslaboratorierna) att uppdatera sin provningsutrustning, får ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja typgodkännande enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 01 om befintlig provningsutrustning används med lämplig konvertering av värdena, på ett sätt som den myndighet som ansvarar för typgodkännandet finner tillfredsställande. |
| --- | --- |

13.2

När 60 månader förlöpt sedan dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 01 till dessa föreskrifter när det gäller fotometriska provningsförfaranden med användning av det sfäriska koordinatsystemet och specifikationen av värden för ljusstyrka, och för att göra det möjligt för de tekniska tjänsterna (provningslaboratorierna) att uppdatera sin provningsutrustning, får ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja typgodkännande enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 01 om befintlig provningsutrustning används med lämplig konvertering av värdena, på ett sätt som den myndighet som ansvarar för typgodkännandet finner tillfredsställande.

| 13.3 | När 60 månader förlöpt sedan dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 01 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja typgodkännanden om den strålkastare som ska typgodkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 01. |
| --- | --- |

13.3

När 60 månader förlöpt sedan dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 01 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja typgodkännanden om den strålkastare som ska typgodkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 01.

| 13.4 | Befintliga typgodkännanden av strålkastare som redan beviljats enligt dessa föreskrifter före dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 01 ska förbli giltiga. |
| --- | --- |

13.4

Befintliga typgodkännanden av strålkastare som redan beviljats enligt dessa föreskrifter före dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 01 ska förbli giltiga.

| 13.5 | De avtalsparter som tillämpar de här föreskrifterna får inte vägra att bevilja utökningar av typgodkännande enligt föregående ändringsserier till de här föreskrifterna. |
| --- | --- |

13.5

De avtalsparter som tillämpar de här föreskrifterna får inte vägra att bevilja utökningar av typgodkännande enligt föregående ändringsserier till de här föreskrifterna.

---

(1)  Anvisningar för anbringande av strålkastare ges i tillämpliga föreskrifter för installation av belysnings- och ljussignaleringsanordningar.

(2)  Inget i dessa föreskrifter får hindra en avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter från att förbjuda att en strålkastare med lyktglas av plast vilken typgodkänts enligt dessa föreskrifter kombineras med en mekanisk strålkastarrengörare (med torkarblad).

(3)  Enligt definitionen i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2, para. 2.

(4)  För gasurladdningsljuskällor, se föreskrifter nr 99.

(5)  Om lyktglaset inte kan tas bort från strålkastarens huvudenhet ska det räcka med en unik märkning på lyktglaset i enlighet med punkt 4.2.5.

(6)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års avtal återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(7)  Tekniska krav för glödlampor: se föreskrifter nr 37. Tekniska krav för gasurladdningsljuskällor, se föreskrifter nr 99.

(8)  En strålkastare anses uppfylla kraven i denna punkt om glödlampan lätt kan monteras i strålkastaren och lyktans placeringsflänsar även i mörker kan sättas in rätt i sina urtag.

(9)  Överensstämmelse med kraven på elektromagnetisk kompatibilitet är av betydelse för den enskilda fordonstypen.

(10)  En sådan halvljusstrålkastare kan vara försedd med en helljusfunktion som inte behöver uppfylla kraven.

(11)  0,25° tolerans accepteras vid varje enskild provningspunkt där ljusstyrka mäts, om inte annat anges.

(12)  0,25° tolerans accepteras vid varje enskild provningspunkt där ljusstyrka mäts, om inte annat anges.

(13)  0,25° tolerans accepteras vid varje enskild provningspunkt där ljusstyrka mäts, om inte annat anges.

(14)  På begäran av sökanden ska vid mätningen av dessa punkter den främre positionslyktan, som godkänts enligt FN/ECE-föreskrifter nr 50 eller nr 7, vara tänd om den är kombinerad, grupperad eller ingår i en flerfunktionslykta.

(15)  0, 25° tolerans accepteras vid varje enskild provningspunkt där ljusstyrka mäts, om inte annat anges.

(16)  0,25° tolerans accepteras vid varje enskild provningspunkt där ljusstyrka mäts, om inte annat anges.

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(Största format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

BILAGA 2

EXEMPEL PÅ TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

| Figur 1 | Figur 2 |
| --- | --- |

Figur 1

Image

Figur 2

Image

En strålkastare som är försedd med ett av ovanstående typgodkännandemärken har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 113 med typgodkännandenummer 243 och uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 01. Bokstäverna C-AS (figur 1) anger att märkningen avser en strålkastare i klass A för halvljus, och bokstäverna CR-BS (figur 2) anger att märkningen avser en strålkastare i klass B med hel- och halvljus.

Observera: Typgodkännandenumret och tilläggssymbolerna ska placeras nära cirkeln och antingen ovanför eller nedanför bokstaven ”E” eller till höger eller vänster om den. Siffrorna i typgodkännandenumret ska sitta på samma sida om bokstaven ”E” och vara vända åt samma håll. Romerska siffror bör undvikas i typgodkännandenummer eftersom de kan förväxlas med andra symboler.

| Figur 3 | Figur 4 |
| --- | --- |

Figur 3

Image

Figur 4

Image

En strålkastare som är försedd med ovanstående typgodkännandemärke är en strålkastare med lyktglas av plast som uppfyller kraven i dessa föreskrifter och är konstruerad för

| Figur 3 | : | Klass B endast med avseende på halvljus. |
| --- | --- | --- |
| Figur 4 | : | Klass B med avseende på både halv- och helljus. |

Figur 3

:

Klass B endast med avseende på halvljus.

Figur 4

:

Klass B med avseende på både halv- och helljus.

| Figur 5 | Figur 6 |
| --- | --- |

Figur 5

Image

Figur 6

Image

En strålkastare som är försedd med ovanstående typgodkännandemärke är en strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter:

| Figur 5 | : | Klass B med avseende på både halv- och helljus. |
| --- | --- | --- |
| Figur 6 | : | Klass B endast med avseende på halvljus. |

Figur 5

:

Klass B med avseende på både halv- och helljus.

Figur 6

:

Klass B endast med avseende på halvljus.

Halvljuset får inte vara tänt samtidigt som helljuset och/eller någon annan flerfunktionslampa.

| Figur 7 | Figur 8 |
| --- | --- |

Figur 7

Image

Figur 8

Image

En strålkastare som är försedd med ovanstående typgodkännandemärke är en strålkastare med lyktglas av plast som uppfyller kraven i dessa föreskrifter och är konstruerad för

| Figur 7 | : | Klass C endast med avseende på halvljus. |
| --- | --- | --- |
| Figur 8 | : | Klass C med avseende på både halv- och helljus. |

Figur 7

:

Klass C endast med avseende på halvljus.

Figur 8

:

Klass C med avseende på både halv- och helljus.

| Figur 9 | Figur 10 |
| --- | --- |

Figur 9

Image

Figur 10

Image

En strålkastare som är försedd med ovanstående typgodkännandemärke är en strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter:

| Figur 9 | : | Klass D endast med avseende på halvljus. |
| --- | --- | --- |
| Figur 10 | : | Klass D med avseende på både halvljus och helljus. |

Figur 9

:

Klass D endast med avseende på halvljus.

Figur 10

:

Klass D med avseende på både halvljus och helljus.

Halvljuset får inte vara tänt samtidigt som helljuset och/eller någon annan flerfunktionslampa.

| Figur 11 | Figur 12 |
| --- | --- |

Figur 11

Image

Figur 12

Image

En strålkastare som är försedd med ovanstående typgodkännandemärke är en strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter:

| Figur 11 | : | Klass E endast med avseende på halvljus. |
| --- | --- | --- |
| Figur 12 | : | Klass E med avseende på både halv- och helljus. |

Figur 11

:

Klass E endast med avseende på halvljus.

Figur 12

:

Klass E med avseende på både halv- och helljus.

Figur 13

Exempel på förenklad märkning för grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor

(De lodräta och vågräta linjerna anger schematiskt formen på ljussignalanordningen. De utgör inte en del av typgodkännandemärket.)

Förlaga A

Förlaga B

Förlaga C

Förlaga D

Observera: De fyra exemplen ovan motsvarar en belysningsanordning med ett typgodkännandemärke för följande:

| | En främre positionslykta som typgodkänts enligt föreskrifter nr 50 i deras ursprungliga form (00) |
| --- | --- |

En främre positionslykta som typgodkänts enligt föreskrifter nr 50 i deras ursprungliga form (00)

| | En strålkastare i klass D, med hel- och halvljus med en maximiljusstyrka på mellan 123 625 och 145 125 cd (vilket framgår av numret 30), som typgodkänts enligt kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 01 och med lyktglas av plast, |
| --- | --- |

En strålkastare i klass D, med hel- och halvljus med en maximiljusstyrka på mellan 123 625 och 145 125 cd (vilket framgår av numret 30), som typgodkänts enligt kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 01 och med lyktglas av plast,

| | Ett främre dimljus i klass B, i enlighet med ändringsserie 03 till föreskrifter nr 19 och försett med lyktglas av plast. |
| --- | --- |

Ett främre dimljus i klass B, i enlighet med ändringsserie 03 till föreskrifter nr 19 och försett med lyktglas av plast.

| | En främre körriktningsvisare i kategori 11, godkänd i enlighet med ändringsserie 00 till föreskrifter nr 50. |
| --- | --- |

En främre körriktningsvisare i kategori 11, godkänd i enlighet med ändringsserie 00 till föreskrifter nr 50.

Figur 14

Lykta som tillsammans med en strålkastare bildar en flerfunktionslykta

Exempel 1

Ovanstående exempel motsvarar märkningen av ett lyktglas av plast som är avsett för användning i olika typer av strålkastare, nämligen

| | Antingen en strålkastare i klass D med halv- och helljus med en maximiljusstyrka på mellan 123 625 och 145 125 cd (vilket framgår av numret 30), som typgodkänts i Tyskland (E1) i enlighet med ändringsserie 01 till dessa föreskrifter och som tillsammans med en främre positionslykta bildar en flerfunktionslykta som typgodkänts i enlighet med föreskrifter nr 50 i deras ursprungliga form (00), eller |
| --- | --- |

Antingen en strålkastare i klass D med halv- och helljus med en maximiljusstyrka på mellan 123 625 och 145 125 cd (vilket framgår av numret 30), som typgodkänts i Tyskland (E1) i enlighet med ändringsserie 01 till dessa föreskrifter och som tillsammans med en främre positionslykta bildar en flerfunktionslykta som typgodkänts i enlighet med föreskrifter nr 50 i deras ursprungliga form (00), eller

| | en strålkastare i klass C med både halv- och helljus med en maximiljusstyrka på mellan 48 375 och 64 500 cd (vilket framgår av numret 12,5), som typgodkänts i Tyskland (E1) i enlighet med ändringsserie 01 till dessa föreskrifter och som bildar en flerfunktionslykta tillsammans med samma främre positionslykta som ovan. |
| --- | --- |

en strålkastare i klass C med både halv- och helljus med en maximiljusstyrka på mellan 48 375 och 64 500 cd (vilket framgår av numret 12,5), som typgodkänts i Tyskland (E1) i enlighet med ändringsserie 01 till dessa föreskrifter och som bildar en flerfunktionslykta tillsammans med samma främre positionslykta som ovan.

Figur 15

Lysdiodmoduler

En lysdiodmodul som är försedd med ovanstående identifieringskod för en ljuskällemodul har typgodkänts tillsammans med en lykta som ursprungligen typgodkänts i Italien (E3) med typgodkännandenummer 17325.

Figur 16

Ytterligare belysningsenheter konstruerade för att avge kurvljus

Den ytterligare belysningsenheten med ovanstående identifieringskod har typgodkänts tillsammans med en lykta som är typgodkänd i Japan (E43) med typgodkännandenummer 1234.

---

BILAGA 3

MÄTSYSTEM MED SFÄRISKA KOORDINATER OCH LÄGEN FÖR PROVNINGSPUNKTERNA

Figur A

Mätsystem med sfäriska koordinater

Image

Vinkelkoordinaterna ska anges i grader på en sfär med en polär axel i enlighet med CIE:s publikation nr 70-1987, ”The measurement of absolute luminous intensity distributions”, dvs. motsvarande en goniometer vars horisontella axel är fast i förhållande till marken och vars rörliga rotationsaxel är vinkelrät mot den fasta horisontella axeln.

Figur B

Provningspunkter och områden för halvljus för strålkastare i klass A

Figur C

Provningspunkter och områden för halvljus för strålkastare i klass B

Figur D

Halvljus – lägen för provningspunkterna och områden för strålkastare i klasserna C, D och E

Figur E

Primärt helljus – lägen för provningspunkterna

Figur F

Sekundärt helljus – lägen för provningspunkterna

---

BILAGA 4

PROVNING AV STABILITETEN MED AVSEENDE PÅ DEN FOTOMETRISKA PRESTANDAN HOS TÄNDA STRÅLKASTARE – PROVNING AV KOMPLETTA STRÅLKASTARE I KLASSERNA B, C, D OCH E

När de fotometriska värdena har mätts enligt bestämmelserna i dessa föreskrifter, i punkten Imax för helljuset och i punkterna 0,50 U/1,5 L och 0,50 U/1,5 R, 50 R, 50 L i klass B för halvljus och i punkterna 0,86 D-3,5 R, 0,86 D-3,5 L, 0,50 U-1,5 L och 0,50 U-1,5 R för klasserna C, D och E för halvljus, ska ett komplett strålkastarexemplar provas med avseende på stabiliteten hos de fotometriska egenskaperna i drift. Med komplett strålkastare avses den kompletta strålkastaranordningen inklusive omgivande karosseridelar, glödlampor, gasurladdningsljuskällor eller lysdiodsmoduler som kan påverka värmespridningen.

Provningarna ska genomföras under följande förhållanden:

| a) | I torr och stillastående luft vid en omgivande temperatur av 23 °C ± 5 °C, och provexemplaret ska vara monterat på en anordning som motsvarar korrekt installation på fordonet. |
| --- | --- |

a)

I torr och stillastående luft vid en omgivande temperatur av 23 °C ± 5 °C, och provexemplaret ska vara monterat på en anordning som motsvarar korrekt installation på fordonet.

| b) | När det gäller demonterbara ljuskällor: med användning av serietillverkade glödlampor som åldrats i minst en timme, eller serietillverkade urladdningslampor som åldrats i minst 15 tim, eller serietillverkade lysdiodmoduler som åldrats i minst 48 tim och fått svalna till omgivningstemperaturen innan proven som specificeras i dessa föreskrifter inleds. Lysdiodmodulerna från sökanden ska användas. |
| --- | --- |

b)

När det gäller demonterbara ljuskällor: med användning av serietillverkade glödlampor som åldrats i minst en timme, eller serietillverkade urladdningslampor som åldrats i minst 15 tim, eller serietillverkade lysdiodmoduler som åldrats i minst 48 tim och fått svalna till omgivningstemperaturen innan proven som specificeras i dessa föreskrifter inleds. Lysdiodmodulerna från sökanden ska användas.

Mätutrustningen ska vara likvärdig med den som används vid provning för typgodkännande av strålkastare.

Provexemplaret ska användas utan att monteras bort från eller justeras på nytt i förhållande till provningsfixturen. Ljuskällan som används ska vara en ljuskälla av den kategori som har angivits i specifikationerna för strålkastaren.

1.   PROVNING AV STABILITETEN MED AVSEENDE PÅ DEN FOTOMETRISKA PRESTANDAN

1.1   Ren strålkastare

Strålkastaren ska vara tänd under 12 tim enligt beskrivningen i punkt 1.1.1 och kontrolleras enligt punkt 1.1.2.

1.1.1   Provningsförfarande (1)

Strålkastaren ska vara tänd under angiven tid och följande villkor ska uppfyllas:

| a) | I de fall där endast en ljusfunktion (hel- eller halvljus eller främre dimljus) ska typgodkännas ska motsvarande glödlampa vara tänd under den föreskrivna tiden (2). |
| --- | --- |

a)

I de fall där endast en ljusfunktion (hel- eller halvljus eller främre dimljus) ska typgodkännas ska motsvarande glödlampa vara tänd under den föreskrivna tiden (2).

| b) | I fråga om strålkastare med halvljus och ett eller flera helljus eller i fråga om en strålkastare med halvljus och ett dimljus gäller följande:






  i) | I alla andra fall ska strålkastaren genomgå följande provningscykel tills den angivna tiden uppnåtts:






  a. | 15 min med halvljuset tänt. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I fråga om strålkastare med halvljus och ett eller flera helljus eller i fråga om en strålkastare med halvljus och ett dimljus gäller följande:

i)

I alla andra fall ska strålkastaren genomgå följande provningscykel tills den angivna tiden uppnåtts:

a.

15 min med halvljuset tänt.

| b. | 5 min med alla funktioner tända. |
| --- | --- |

b.

5 min med alla funktioner tända.

| ii) | Om den sökande uppger att strålkastaren ska användas med enbart halvljuset tänt eller enbart helljuset tänt/helljusen tända (3) eller enbart främre dimljuset tänt (3), var för sig, ska provningen utföras i enlighet med detta villkor och halvljuset respektive helljuset/helljusen respektive främre dimljuset ska tändas (2) efter varandra i successiv ordning under en tredjedel av den tid som anges i punkt 1.1. |
| --- | --- |

ii)

Om den sökande uppger att strålkastaren ska användas med enbart halvljuset tänt eller enbart helljuset tänt/helljusen tända (3) eller enbart främre dimljuset tänt (3), var för sig, ska provningen utföras i enlighet med detta villkor och halvljuset respektive helljuset/helljusen respektive främre dimljuset ska tändas (2) efter varandra i successiv ordning under en tredjedel av den tid som anges i punkt 1.1.

| c) | I fråga om strålkastare med främre dimljus och ett eller flera helljus gäller följande:






  i) | I alla andra fall ska strålkastaren genomgå följande provningscykel tills den angivna tiden uppnåtts:






  a. | 15 min med dimljuset tänt. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

I fråga om strålkastare med främre dimljus och ett eller flera helljus gäller följande:

i)

I alla andra fall ska strålkastaren genomgå följande provningscykel tills den angivna tiden uppnåtts:

a.

15 min med dimljuset tänt.

| b. | 5 min med alla funktioner tända. |
| --- | --- |

b.

5 min med alla funktioner tända.

| ii) | Om den sökande uppger att strålkastaren ska användas med endast halvljuset tänt eller endast helljuset tänt/helljusen tända (3) eller endast främre dimljuset tänt, var för sig, ska provningen utföras i enlighet med detta villkor och främre dimljuset respektive helljuset/helljusen ska tändas (2) efter varandra i successiv ordning under halva den tid som anges i punkt 1.1. |
| --- | --- |

ii)

Om den sökande uppger att strålkastaren ska användas med endast halvljuset tänt eller endast helljuset tänt/helljusen tända (3) eller endast främre dimljuset tänt, var för sig, ska provningen utföras i enlighet med detta villkor och främre dimljuset respektive helljuset/helljusen ska tändas (2) efter varandra i successiv ordning under halva den tid som anges i punkt 1.1.

| d) | I fråga om strålkastare med halvljus, ett eller flera helljus samt främre dimljus gäller följande:






  i) | I alla andra fall ska strålkastaren genomgå följande provningscykel tills den angivna tiden uppnåtts:






  a. | 15 min med halvljuset tänt. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

I fråga om strålkastare med halvljus, ett eller flera helljus samt främre dimljus gäller följande:

i)

I alla andra fall ska strålkastaren genomgå följande provningscykel tills den angivna tiden uppnåtts:

a.

15 min med halvljuset tänt.

| b. | 5 min med alla funktioner tända. |
| --- | --- |

b.

5 min med alla funktioner tända.

| ii) | Om den sökande uppger att strålkastaren ska användas med enbart halvljuset tänt eller enbart helljuset tänt/helljusen tända (3), var för sig, ska provningen utföras i enlighet med detta villkor och halvljuset respektive helljuset ska tändas (2) efter varandra i successiv ordning under halva den tid som anges i punkt 1.1, medan främre dimljuset ska genomgå en provningscykel där den är släckt i 15 min och tänd i 5 min under halva tiden och under den tid då helljuset är tänt. |
| --- | --- |

ii)

Om den sökande uppger att strålkastaren ska användas med enbart halvljuset tänt eller enbart helljuset tänt/helljusen tända (3), var för sig, ska provningen utföras i enlighet med detta villkor och halvljuset respektive helljuset ska tändas (2) efter varandra i successiv ordning under halva den tid som anges i punkt 1.1, medan främre dimljuset ska genomgå en provningscykel där den är släckt i 15 min och tänd i 5 min under halva tiden och under den tid då helljuset är tänt.

| iii) | Om den sökande uppger att strålkastaren ska användas med enbart halvljuset tänt eller enbart främre dimljuset tänt (3), var för sig, ska provningen utföras i enlighet med detta villkor och halvljuset respektive främre dimljuset ska tändas (2) efter varandra i successiv ordning under halva den tid som anges i punkt 1.1, medan helljuset/helljusen ska genomgå en provningscykel där den är släckt i 15 min och tänd i 5 min under halva tiden och under den tid då halvljuset är tänt. |
| --- | --- |

iii)

Om den sökande uppger att strålkastaren ska användas med enbart halvljuset tänt eller enbart främre dimljuset tänt (3), var för sig, ska provningen utföras i enlighet med detta villkor och halvljuset respektive främre dimljuset ska tändas (2) efter varandra i successiv ordning under halva den tid som anges i punkt 1.1, medan helljuset/helljusen ska genomgå en provningscykel där den är släckt i 15 min och tänd i 5 min under halva tiden och under den tid då halvljuset är tänt.

| iv) | Om den sökande uppger att strålkastaren ska användas med enbart halvljuset tänt eller enbart helljuset tänt/helljusen tända (3) eller enbart främre dimljuset tänt, var för sig, ska provningen utföras i enlighet med detta villkor och halvljuset respektive helljuset/helljusen respektive främre dimljuset ska tändas (2) efter varandra i successiv ordning under en tredjedel av den tid som anges i punkt 1.1. |
| --- | --- |

iv)

Om den sökande uppger att strålkastaren ska användas med enbart halvljuset tänt eller enbart helljuset tänt/helljusen tända (3) eller enbart främre dimljuset tänt, var för sig, ska provningen utföras i enlighet med detta villkor och halvljuset respektive helljuset/helljusen respektive främre dimljuset ska tändas (2) efter varandra i successiv ordning under en tredjedel av den tid som anges i punkt 1.1.

| e) | Om en strålkastare har ytterligare ljuskällor som används för att avge kurvljus, förutom extra belysningsenheter, ska de vara tända under en minut och vara avslagna i 9 min medan halvljuset är tänt. |
| --- | --- |

e)

Om en strålkastare har ytterligare ljuskällor som används för att avge kurvljus, förutom extra belysningsenheter, ska de vara tända under en minut och vara avslagna i 9 min medan halvljuset är tänt.

Om strålkastaren har flera ytterligare ljuskällor som används för att avge kurvljus ska provningen utföras med den kombination av ljuskällor som motsvarar de svåraste förhållandena.

1.1.1.2   Provspänning

Spänningen ska tillämpas på provexemplarets anslutningar enligt följande:

| a) | I fråga om ljuskällor med demonterbara glödlampor som försörjs direkt från fordonet: provningen ska utföras vid 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V i tillämpliga fall om inte sökanden uppger att provexemplaret kan användas vid annan spänning. I detta fall ska provningen utföras med en glödlampa med så hög spänning som möjligt. |
| --- | --- |

a)

I fråga om ljuskällor med demonterbara glödlampor som försörjs direkt från fordonet: provningen ska utföras vid 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V i tillämpliga fall om inte sökanden uppger att provexemplaret kan användas vid annan spänning. I detta fall ska provningen utföras med en glödlampa med så hög spänning som möjligt.

| b) | I fråga om demonterbara gasurladdningsljuskällor: Provspänningen för deras elektroniska styrning eller ljuskällan om ballasten är integrerad med ljuskällan är 13,2 ± 0,1 V för 12 V-fordonselsystem, om inte annat anges i ansökan om typgodkännande. |
| --- | --- |

b)

I fråga om demonterbara gasurladdningsljuskällor: Provspänningen för deras elektroniska styrning eller ljuskällan om ballasten är integrerad med ljuskällan är 13,2 ± 0,1 V för 12 V-fordonselsystem, om inte annat anges i ansökan om typgodkännande.

| c) | I fråga om icke-demonterbara ljuskällor som försörjs med ström direkt från fordonet: Alla mätningar av belysningsenheter som är utrustade med en icke demonterbar ljuskälla (glödlampor och/eller andra ljuskällor) ska äga rum vid spänningarna 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V eller andra spänningar som motsvarar fordonets spänning enligt sökandens anvisningar. |
| --- | --- |

c)

I fråga om icke-demonterbara ljuskällor som försörjs med ström direkt från fordonet: Alla mätningar av belysningsenheter som är utrustade med en icke demonterbar ljuskälla (glödlampor och/eller andra ljuskällor) ska äga rum vid spänningarna 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V eller andra spänningar som motsvarar fordonets spänning enligt sökandens anvisningar.

| d) | I fråga om demonterbara eller icke demonterbara ljuskällor som drivs oberoende av fordonets matarspänning och helt styrs av systemet eller för ljuskällor som drivs av en strömförsörjnings- och driftsenhet ska ovannämnda provningsspänningar tillföras anordningens ingångspoler. Det laboratorium som utför provningarna kan be sökanden att lämna in en strömförsörjnings- och driftsenhet eller en särskild strömförsörjningsenhet som krävs för drift av ljuskällan/ljuskällorna. |
| --- | --- |

d)

I fråga om demonterbara eller icke demonterbara ljuskällor som drivs oberoende av fordonets matarspänning och helt styrs av systemet eller för ljuskällor som drivs av en strömförsörjnings- och driftsenhet ska ovannämnda provningsspänningar tillföras anordningens ingångspoler. Det laboratorium som utför provningarna kan be sökanden att lämna in en strömförsörjnings- och driftsenhet eller en särskild strömförsörjningsenhet som krävs för drift av ljuskällan/ljuskällorna.

| e) | Lysdiodmoduler ska mätas vid 6,75 V, 13,2 V eller 28,0 V, om inget annat anges i dessa föreskrifter. Lysdiodmoduler som styrs av ett elektroniskt ljuskällereglage ska mätas enligt sökandens anvisningar. |
| --- | --- |

e)

Lysdiodmoduler ska mätas vid 6,75 V, 13,2 V eller 28,0 V, om inget annat anges i dessa föreskrifter. Lysdiodmoduler som styrs av ett elektroniskt ljuskällereglage ska mätas enligt sökandens anvisningar.

| f) | Om signallampor är grupperade, kombinerade eller bildar flerfunktion med provexemplaret och kräver annan spänning än den nominella märkspänningen 6 V, 12 V respektive 24 V, ska spänningen justeras enligt tillverkarens anvisningar så att lyktan fungerar korrekt i fotometriskt hänseende. |
| --- | --- |

f)

Om signallampor är grupperade, kombinerade eller bildar flerfunktion med provexemplaret och kräver annan spänning än den nominella märkspänningen 6 V, 12 V respektive 24 V, ska spänningen justeras enligt tillverkarens anvisningar så att lyktan fungerar korrekt i fotometriskt hänseende.

1.1.2   Provningsresultat

1.1.2.1   Visuell kontroll

När strålkastaren har återfått samma temperatur som omgivningen ska lyktglaset och ett eventuellt yttre lyktglas rengöras med en ren, fuktig bomullstrasa. Strålkastaren ska därefter kontrolleras visuellt; ingen förvrängning, deformation, sprickbildning eller färgförändring ska kunna iakttas, vare sig på lyktglaset eller på ett eventuellt yttre lyktglas.

1.1.2.2   Fotometrisk provning

För att uppfylla kraven i dessa föreskrifter ska de föreskrivna fotometriska värdena kontrolleras vid följande punkter:

| | För strålkastare i klass B: | Halvljus: 50 R – 50 L – 0,50 U/1,5 L och 0,50 U/1,5 R. |
| --- | --- | --- |

För strålkastare i klass B:

Halvljus: 50 R – 50 L – 0,50 U/1,5 L och 0,50 U/1,5 R.

| | Helljus: punkten Imax. |
| --- | --- |

Helljus: punkten Imax.

| | För strålkastare i klasserna C, D och E: | Halvljus: 0,86 D/3,5 R – 0,86 D/3,5 L – 0,50 U/1,5 L och 1,5 R. |
| --- | --- | --- |

För strålkastare i klasserna C, D och E:

Halvljus: 0,86 D/3,5 R – 0,86 D/3,5 L – 0,50 U/1,5 L och 1,5 R.

| | Helljus: punkten Imax. |
| --- | --- |

Helljus: punkten Imax.

En ytterligare inställning får utföras för att ta hänsyn till eventuell deformation av strålkastarfästet på grund av värme (ändring av ljus/mörkergränsens läge behandlas i punkt 2 i denna bilaga).

Med undantag för punkterna 0,50 U/1,5 L och 0,50 U/1,5 R är en avvikelse på 10 % mellan de fotometriska egenskaperna och de värden som uppmätts före provningen är tillåten, inklusive toleranserna för det fotometriska förfarandet. Det värde som uppmäts vid punkterna 0,50 U/1,5 L och 0,50 U/1,5 R får inte överskrida det fotometriska värde som uppmätts före provningen med mer än 255 cd.

1.2   Smutsig strålkastare

Efter provning enligt punkt 1.1 ska strålkastaren vara tänd under en timme enligt punkt 1.1.1 sedan den preparerats enligt punkt 1.2.1 och kontrollerats enligt punkt 1.1.2.

1.2.1   Preparering av strålkastaren

1.2.1.1   Provningsblandning

| 1.2.1.1.1 | För strålkastare med yttre lyktglas av glas: | Den blandning av vatten och föroreningsmedel som ska anbringas på strålkastaren ska bestå av






  a) | 9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek av 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1

För strålkastare med yttre lyktglas av glas:

Den blandning av vatten och föroreningsmedel som ska anbringas på strålkastaren ska bestå av

a)

9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek av 0–100 μm,

| b) | 1 viktdel finmalen träkol (bokved) med en kornstorlek av 0–100 μm, |
| --- | --- |

b)

1 viktdel finmalen träkol (bokved) med en kornstorlek av 0–100 μm,

| c) | 0,2 viktdelar NaCMC (4), och |
| --- | --- |

c)

0,2 viktdelar NaCMC (4), och

| d) | lämplig mängd destillerat vatten med en konduktivitet som är ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

d)

lämplig mängd destillerat vatten med en konduktivitet som är ≤ 1 mS/m.

| | Blandningen får inte vara äldre än 14 dagar. |
| --- | --- |

Blandningen får inte vara äldre än 14 dagar.

| 1.2.1.1.2 | För strålkastare med yttre lyktglas av plast: | Den blandning av vatten och föroreningsmedel som ska anbringas på strålkastaren ska bestå av






  a) | 9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek av 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2

För strålkastare med yttre lyktglas av plast:

Den blandning av vatten och föroreningsmedel som ska anbringas på strålkastaren ska bestå av

a)

9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek av 0–100 μm,

| b) | 1 viktdel finmalen träkol (bokved) med en kornstorlek av 0–100 μm, |
| --- | --- |

b)

1 viktdel finmalen träkol (bokved) med en kornstorlek av 0–100 μm,

| c) | 0,2 viktdelar NaCMC (4), |
| --- | --- |

c)

0,2 viktdelar NaCMC (4),

| d) | 13 viktdelar destillerat vatten med en konduktivitet som är ≤ 1 mS/m, och |
| --- | --- |

d)

13 viktdelar destillerat vatten med en konduktivitet som är ≤ 1 mS/m, och

| e) | 2 ± 1 viktdelar ytaktivt medel (5). |
| --- | --- |

e)

2 ± 1 viktdelar ytaktivt medel (5).

| | Blandningen får inte vara äldre än 14 dagar. |
| --- | --- |

Blandningen får inte vara äldre än 14 dagar.

1.2.1.2   Anbringande av provningsblandningen på strålkastaren

Provningsblandningen ska anbringas jämnt över hela den ljusavgivande ytan på strålkastaren och sedan lämnas att torka.

Detta förfarande ska upprepas tills belysningsvärdet har minskat till 15–20 % av de värden som uppmätts vid var och en av följande punkter under de förhållanden som beskrivs i denna bilaga:

| | För strålkastare i klass B: | Halvljus/helljus och enbart helljus: punkten Emax |
| --- | --- | --- |

För strålkastare i klass B:

Halvljus/helljus och enbart helljus: punkten Emax

| | Enbart halvljus: B 50 och 50 V |
| --- | --- |

Enbart halvljus: B 50 och 50 V

| | För strålkastare i klasserna C, D och E: | Halvljus/helljus och enbart helljus: punkten Emax |
| --- | --- | --- |

För strålkastare i klasserna C, D och E:

Halvljus/helljus och enbart helljus: punkten Emax

| | Enbart halvljus: 0,50 U/1,5 L och 1,5 R och 0,86D/V |
| --- | --- |

Enbart halvljus: 0,50 U/1,5 L och 1,5 R och 0,86D/V

2.   PROVNING MED AVSEENDE PÅ LJUS/MÖRKERGRÄNSENS FÖRÄNDRING I HÖJDLED VID VÄRMEPÅVERKAN

Vid denna provning kontrolleras att ljus/mörkergränsens avdrift i höjdled vid värmepåverkan inte överstiger ett bestämt värde för en tänd strålkastare som avger halvljus.

Sedan strålkastaren provats enligt punkt 1 ska den provas enligt punkt 2.1 utan att tas bort från eller återjusteras i provfixturen.

2.1   Provning

Provningen ska utföras i torr och stillastående luft vid en omgivande temperatur av 23 °C ± 5 °C.

Strålkastaren ska, med hjälp av en serietillverkad glödlampa som åldrats under minst 1 tim, eller en serietillverkad gasurladdningsljuskälla som åldrats under minst 15 tim, eller den eller de lysdiodmoduler som lämnats in tillsammans med strålkastarna som åldrats under minst 15 tim, vara tänd i halvljusläge utan att strålkastaren tas bort från eller återjusteras i provfixturen. (För denna provning ska spänningen ställas in enligt punkt 1.1.1.2.) Läget för ljus/mörkergränsens horisontella del (mellan de vertikala linjer som löper genom punkten 50 L och 50 R for strålkastare i klass B, 3,5 L och 3,5 R för strålkastare i klasserna C, D och E) ska kontrolleras 3 min (r3) respektive 60 min (r60) efter det att strålkastaren tänts.

Mätningen av ljus/mörkergränsens lägesförändring enligt ovan ska utföras med en metod som ger tillräcklig noggrannhet och reproducerbara resultat.

2.2   Provningsresultat

| 2.2.1 | Resultatet, uttryckt i milliradianer (mrad) ska anses vara godtagbart för en strålkastare som avger halvljus om det absolutvärde,

  , som uppmätts för strålkastaren är högst 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1

Formula

| 2.2.2 | Om värdet är högre än 1,0 mrad, men högst 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), ska emellertid en andra strålkastare provas enligt punkt 2.1, sedan den tre gånger i följd genomgått följande provningscykel (syftet med detta är att stabilisera läget för strålkastarens mekaniska delar på ett fäste som motsvarar korrekt installation på fordonet): | Halvljuset ska vara tänt i 1 tim (spänningen ska ställas in enligt punkt 1.1.1.2). |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Om värdet är högre än 1,0 mrad, men högst 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), ska emellertid en andra strålkastare provas enligt punkt 2.1, sedan den tre gånger i följd genomgått följande provningscykel (syftet med detta är att stabilisera läget för strålkastarens mekaniska delar på ett fäste som motsvarar korrekt installation på fordonet):

Halvljuset ska vara tänt i 1 tim (spänningen ska ställas in enligt punkt 1.1.1.2).

| | Därefter ska strålkastaren vara släckt en timme. |
| --- | --- |

Därefter ska strålkastaren vara släckt en timme.

Strålkastaren ska anses godkänd om medelvärdet av de absolutvärden, ΔrI, som uppmätts på det första provexemplaret, och ΔrII, som uppmätts på det andra provexemplaret, är högst 1,0 mrad.

---

(1)  I bilaga 8 till dessa föreskrifter beskrivs provningarna med avseende på tidsåtgång.

(2)  Om den strålkastare som provas är bildar flerfunktion med signallampor, ska de senare vara tända under hela provningen. Om det rör sig om en körriktningsvisare ska den vara tänd i blinkande läge, där den är tänd och släckt ungefär lika länge.

(3)  Om två lyktljuskällor skulle tändas samtidigt när helljussignalen används ska detta inte betraktas som en normal användning av ljuskällan samtidigt.

(4)  NaCMC är ett natriumsalt av karboxymetylcellulosa, vanligen benämnt CMC. Det NaCMC som används i smutsblandningen ska ha en substitutionsgrad (DS) på 0,6–0,7 och en viskositet på 0,2–0,3 Pa för en tvåprocentig lösning vid 20 °C.

(5)  Mängdtoleransen beror på nödvändigheten av att få smuts som på ett riktigt sätt sprids över hela plastlinsen.

---

BILAGA 5

MINIMIKRAV FÖR FÖRFARANDEN FÖR KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Kraven för överensstämmelse ska anses uppfyllda ur mekanisk och geometrisk synpunkt om skillnaderna endast utgörs av oundvikliga tillverkningsvariationer som håller sig inom ramen för kraven i dessa föreskrifter. Detta villkor gäller också för färg. |
| --- | --- |

1.1

Kraven för överensstämmelse ska anses uppfyllda ur mekanisk och geometrisk synpunkt om skillnaderna endast utgörs av oundvikliga tillverkningsvariationer som håller sig inom ramen för kraven i dessa föreskrifter. Detta villkor gäller också för färg.

| 1.2 | Strålkastare i klasserna A, B, C och D:






  1.2.1 | Med avseende på den fotometriska prestandan ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om något av följande uppnås vid provning av den fotometriska prestandan hos en slumpmässigt utvald strålkastare som är utrustad med standardglödlampa/standardglödlampor och/eller en eller flera lysdiodmoduler i lyktan: |
| --- | --- | --- |

1.2

Strålkastare i klasserna A, B, C och D:

1.2.1

Med avseende på den fotometriska prestandan ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om något av följande uppnås vid provning av den fotometriska prestandan hos en slumpmässigt utvald strålkastare som är utrustad med standardglödlampa/standardglödlampor och/eller en eller flera lysdiodmoduler i lyktan:

| 1.2.2 | För strålkastare i klass A ska inget mätvärde avvika ofördelaktigt med mer än 20 % från det värde som fastställs i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.2.2

För strålkastare i klass A ska inget mätvärde avvika ofördelaktigt med mer än 20 % från det värde som fastställs i dessa föreskrifter.

| 1.2.3 | För strålkastare i klasserna B, C och D:






  1.2.3.1 | Inget mätvärde får avvika ofördelaktigt med mer än 20 % från det värde som fastställs i dessa föreskrifter. För värdena i område 1 för strålkastare i klasserna B, C och D får den största avvikelsen i ofördelaktig riktning vara | 255 cd motsvarande 20 %, respektive |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3

För strålkastare i klasserna B, C och D:

1.2.3.1

Inget mätvärde får avvika ofördelaktigt med mer än 20 % från det värde som fastställs i dessa föreskrifter. För värdena i område 1 för strålkastare i klasserna B, C och D får den största avvikelsen i ofördelaktig riktning vara

255 cd motsvarande 20 %, respektive

| | 0,45 cd motsvarande 30 %. |
| --- | --- |

0,45 cd motsvarande 30 %.

| 1.2.3.2 | En tolerans på + 20 % för maximivärdena och – 20 % för minimivärdena ska tillämpas på de fotometriska värdena vid någon av de mätpunkter som anges i punkt 6.3.3.1 eller 6.3.3.2 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.2.3.2

En tolerans på + 20 % för maximivärdena och – 20 % för minimivärdena ska tillämpas på de fotometriska värdena vid någon av de mätpunkter som anges i punkt 6.3.3.1 eller 6.3.3.2 i dessa föreskrifter.

| 1.2.4 | Om resultaten av de provningar som beskrivs ovan för en lykta som är utrustad med en demonterbar glödlampa enligt föreskrifter nr 37 inte uppfyller kraven, ska provningarna av lyktorna upprepas med en annan standardglödlampa. |
| --- | --- |

1.2.4

Om resultaten av de provningar som beskrivs ovan för en lykta som är utrustad med en demonterbar glödlampa enligt föreskrifter nr 37 inte uppfyller kraven, ska provningarna av lyktorna upprepas med en annan standardglödlampa.

| 1.2.5 | Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven får strålkastarens inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 0,5° till höger eller vänster och inte mer än 0,2° uppåt eller nedåt. |
| --- | --- |

1.2.5

Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven får strålkastarens inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 0,5° till höger eller vänster och inte mer än 0,2° uppåt eller nedåt.

| 1.3 | Strålkastare i klass E:






  1.3.1 | För strålkastare i klass E som mäts vid 13,2 V ± 0,1 V, eller enligt andra specifikationer, och som är utrustade med något av följande:






  a) | En demonterbar standardgasurladdningsljuskälla i enlighet med föreskrifter nr 99. I detta fall kan ljusflödet från denna gasurladdningsljuskälla skilja sig från referensljusflödet som anges i föreskrifter nr 99, och belysningsstyrkan ska korrigeras därefter. |
| --- | --- | --- | --- |

1.3

Strålkastare i klass E:

1.3.1

För strålkastare i klass E som mäts vid 13,2 V ± 0,1 V, eller enligt andra specifikationer, och som är utrustade med något av följande:

a)

En demonterbar standardgasurladdningsljuskälla i enlighet med föreskrifter nr 99. I detta fall kan ljusflödet från denna gasurladdningsljuskälla skilja sig från referensljusflödet som anges i föreskrifter nr 99, och belysningsstyrkan ska korrigeras därefter.

| b) | En serietillverkad gasurladdningsljuskälla och en seriell ballast. I detta fall får ljusflödet från denna ljuskälla avvika från det nominella ljusflödesvärdet på grund av sådana toleranser i ljuskälla och ballast som framgår av föreskrifter nr 99, och belysningarna får korrigeras i fördelaktig riktning med 20 %. |
| --- | --- |

b)

En serietillverkad gasurladdningsljuskälla och en seriell ballast. I detta fall får ljusflödet från denna ljuskälla avvika från det nominella ljusflödesvärdet på grund av sådana toleranser i ljuskälla och ballast som framgår av föreskrifter nr 99, och belysningarna får korrigeras i fördelaktig riktning med 20 %.

| c) | Lysdiodmoduler i lyktan. |
| --- | --- |

c)

Lysdiodmoduler i lyktan.

Överensstämmelsen med avseende på fotometriska egenskaper ska inte ifrågasättas för slumpmässigt utvalda serietillverkade strålkastare utrustade med en gasurladdningsljuskälla och/eller en eller flera lysdiodmoduler i lyktan, under följande förutsättningar:

| 1.3.2 | Inget mätvärde får avvika ofördelaktigt med mer än 20 % från det värde som fastställs i dessa föreskrifter. För värdena i område 1 får den största avvikelsen i ofördelaktig riktning vara | 255 cd motsvarande 20 %, respektive |
| --- | --- | --- |

1.3.2

Inget mätvärde får avvika ofördelaktigt med mer än 20 % från det värde som fastställs i dessa föreskrifter. För värdena i område 1 får den största avvikelsen i ofördelaktig riktning vara

255 cd motsvarande 20 %, respektive

| | 380 cd motsvarande 30 %. |
| --- | --- |

380 cd motsvarande 30 %.

| 1.3.3 | En tolerans på + 20 % för maximivärdena och – 20 % för minimivärdena ska tillämpas på de fotometriska värdena vid någon av de mätpunkter som anges i punkt 6.3.3.1 eller 6.3.3.2 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.3.3

En tolerans på + 20 % för maximivärdena och – 20 % för minimivärdena ska tillämpas på de fotometriska värdena vid någon av de mätpunkter som anges i punkt 6.3.3.1 eller 6.3.3.2 i dessa föreskrifter.

| 1.3.4 | Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven får strålkastarens inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 0,5° till höger eller vänster och inte mer än 0,2° uppåt eller nedåt. |
| --- | --- |

1.3.4

Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven får strålkastarens inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 0,5° till höger eller vänster och inte mer än 0,2° uppåt eller nedåt.

| 1.3.5 | Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven ska provningarna av strålkastaren upprepas med en annan standardgasurladdningsljuskälla och/eller ballast, eller en lysdiodmodul och ett elektroniskt ljuskällereglage, beroende på vad som är tillämpligt enligt punkt 1.3.1. |
| --- | --- |

1.3.5

Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven ska provningarna av strålkastaren upprepas med en annan standardgasurladdningsljuskälla och/eller ballast, eller en lysdiodmodul och ett elektroniskt ljuskällereglage, beroende på vad som är tillämpligt enligt punkt 1.3.1.

| 1.4 | För kontroll av ljus/mörkergränsens förändring i höjdled vid värmepåverkan ska följande metod tillämpas (endast strålkastare i klasserna B, C, D och E): | Ett av provexemplaren av en strålkastare ska provas enligt det förfarande som beskrivs i punkt 2.1 i bilaga 4 sedan det tre gånger i följd har genomgått den provningscykel som beskrivs i punkt 2.2.2 i bilaga 4. |
| --- | --- | --- |

1.4

För kontroll av ljus/mörkergränsens förändring i höjdled vid värmepåverkan ska följande metod tillämpas (endast strålkastare i klasserna B, C, D och E):

Ett av provexemplaren av en strålkastare ska provas enligt det förfarande som beskrivs i punkt 2.1 i bilaga 4 sedan det tre gånger i följd har genomgått den provningscykel som beskrivs i punkt 2.2.2 i bilaga 4.

| | Strålkastaren ska anses vara godkänd om Δr är högst 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Strålkastaren ska anses vara godkänd om Δr är högst 1,5 mrad.

| | Om detta värde är högre än 1,5 mrad, men högst 2 mrad, ska ett andra exemplar provas, varvid medelvärdet för de uppmätta värdena för båda exemplaren högst får vara 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Om detta värde är högre än 1,5 mrad, men högst 2 mrad, ska ett andra exemplar provas, varvid medelvärdet för de uppmätta värdena för båda exemplaren högst får vara 1,5 mrad.

| 1.5 | Strålkastare med synliga defekter ska inte tas med i provningen. |
| --- | --- |

1.5

Strålkastare med synliga defekter ska inte tas med i provningen.

| 1.6 | Men om inställning i höjdled inte går att utföra upprepade gånger till det föreskrivna läget inom de tillåtna toleranserna, ska ljus/mörkergränsens kvalitet provas på en av strålkastarna från provserien enligt det förfarande som beskrivs i punkterna 2 och 4 i bilaga 9. |
| --- | --- |

1.6

Men om inställning i höjdled inte går att utföra upprepade gånger till det föreskrivna läget inom de tillåtna toleranserna, ska ljus/mörkergränsens kvalitet provas på en av strålkastarna från provserien enligt det förfarande som beskrivs i punkterna 2 och 4 i bilaga 9.

2.   MINIMIKRAV FÖR TILLVERKARENS KONTROLL AV ÖVERENSSTÄMMELSE

Innehavaren av typgodkännandemärket ska för varje typ av strålkastare utföra minst följande provningar med lämpliga intervall. Provningarna ska utföras enligt bestämmelserna i dessa föreskrifter.

Om något provexemplar inte uppvisar överensstämmelse med avseende på aktuell provningstyp, ska ytterligare provexemplar tas ut och provas. Tillverkaren ska vidta åtgärder för att garantera överensstämmelse i den berörda produktionen.

2.1   Provningarnas beskaffenhet

Provningar av överensstämmelse enligt dessa föreskrifter ska omfatta de fotometriska egenskaperna och för strålkastare i klasserna B, C, D och E, kontrollen av ljus/mörkergränsens förändring i höjdled vid värmepåverkan.

2.2   Provningsmetoder

| 2.2.1 | Provningar ska normalt utföras enligt de metoder som anges i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.2.1

Provningar ska normalt utföras enligt de metoder som anges i dessa föreskrifter.

| 2.2.2 | Vid varje provning av överensstämmelse som tillverkaren utför får likvärdiga metoder användas efter medgivande från den behöriga myndighet som ansvarar för typgodkännandeprovningar. Tillverkaren har ansvaret för att bevisa att de metoder som tillämpas är likvärdiga med dem som anges i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.2.2

Vid varje provning av överensstämmelse som tillverkaren utför får likvärdiga metoder användas efter medgivande från den behöriga myndighet som ansvarar för typgodkännandeprovningar. Tillverkaren har ansvaret för att bevisa att de metoder som tillämpas är likvärdiga med dem som anges i dessa föreskrifter.

| 2.2.3 | Tillämpningen av punkt 2.2.1 och 2.2.2 kräver att provutrustningen kalibreras regelbundet så att den korrelerar med mätningar som utförts av en behörig myndighet. |
| --- | --- |

2.2.3

Tillämpningen av punkt 2.2.1 och 2.2.2 kräver att provutrustningen kalibreras regelbundet så att den korrelerar med mätningar som utförts av en behörig myndighet.

| 2.2.4 | Referensmetoderna ska i samtliga fall vara de som anges i dessa föreskrifter, särskilt när det gäller administrativ kontroll och urvalsförfarande. |
| --- | --- |

2.2.4

Referensmetoderna ska i samtliga fall vara de som anges i dessa föreskrifter, särskilt när det gäller administrativ kontroll och urvalsförfarande.

2.3   Urvalsförfarandets beskaffenhet

Provexemplar av strålkastare ska väljas ut slumpmässigt från produktionen av ett enhetligt parti. Ett enhetligt parti innebär en uppsättning strålkastare av samma typ som definierats enligt tillverkarens produktionsmetoder.

Bedömningen ska normalt omfatta serieproduktion från enskilda fabriker. Tillverkaren får dock gruppera uppgifter rörande samma typ från flera fabriker, förutsatt att dessa använder samma kvalitetssystem och kvalitetsstyrning.

2.4   Uppmätta och registrerade fotometriska egenskaper

Provstrålkastarna ska genomgå fotometriska mätningar i de mätpunkter som krävs i föreskriften, medan avläsningen begränsas till följande punkter:

| 2.4.1 | För strålkastare i klass A: HV, LH, RH, 12,5 L och 12,5 R. |
| --- | --- |

2.4.1

För strålkastare i klass A: HV, LH, RH, 12,5 L och 12,5 R.

| 2.4.2 | För strålkastare i klass B: Imax, HV (1) för helljuset och till punkterna HV, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L för halvljuset. |
| --- | --- |

2.4.2

För strålkastare i klass B: Imax, HV (1) för helljuset och till punkterna HV, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L för halvljuset.

| 2.4.3 | För strålkastare i klasserna C, D och E Imax, HV (1) för helljuset och till punkterna HV, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L för halvljuset. |
| --- | --- |

2.4.3

För strålkastare i klasserna C, D och E Imax, HV (1) för helljuset och till punkterna HV, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L för halvljuset.

2.5   Acceptanskriterier

Tillverkaren ska utföra en statistisk undersökning av provresultaten och ska tillsammans med behörig myndighet fastställa acceptanskriterier för sina produkter, så att de uppfyller specifikationen för kontroll av produktöverensstämmelse i punkt 9.1 i dessa föreskrifter.

Acceptanskriterierna ska vara sådana att den lägsta sannolikheten för att klara ett stickprov i enlighet med bilaga 7 (första urvalsförfarandet) är 0,95 med en konfidensnivå på 95 %.

---

(1)  Om helljuset bildar flerfunktion med halvljuset ska HV för helljuset utgöras av samma mätpunkt som för halvljuset.

---

BILAGA 6

KRAV FÖR STRÅLKASTARE MED LYKTGLAS AV PLAST – PROVNING AV LYKTGLAS ELLER MATERIALPROVER OCH AV KOMPLETTA STRÅLKASTARE

1.   ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

| 1.1 | Provexemplaren som lämnas in enligt punkt 2.2.4 i dessa föreskrifter ska överensstämma med specifikationerna i punkt 2.1–2.5. |
| --- | --- |

1.1

Provexemplaren som lämnas in enligt punkt 2.2.4 i dessa föreskrifter ska överensstämma med specifikationerna i punkt 2.1–2.5.

| 1.2 | Två av de provexemplar av kompletta strålkastare som lämnas in enligt punkt 2.2.3 i dessa föreskrifter och som har lyktglas av plast ska överensstämma med specifikationerna i punkt 2.6 med avseende på lyktglasmaterialet. |
| --- | --- |

1.2

Två av de provexemplar av kompletta strålkastare som lämnas in enligt punkt 2.2.3 i dessa föreskrifter och som har lyktglas av plast ska överensstämma med specifikationerna i punkt 2.6 med avseende på lyktglasmaterialet.

| 1.3 | Provexemplaren av lyktglas i plast eller materialprover ska (i tillämpliga fall), tillsammans med den reflektor som de är avsedda att monteras på, genomgå typgodkännandeprovningar enligt tidsordningen i tabell A i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

1.3

Provexemplaren av lyktglas i plast eller materialprover ska (i tillämpliga fall), tillsammans med den reflektor som de är avsedda att monteras på, genomgå typgodkännandeprovningar enligt tidsordningen i tabell A i tillägg 1 till denna bilaga.

| 1.4 | Om strålkastartillverkaren kan bevisa att produkten redan klarat de provningar som anges i punkt 2.1–2.5 eller motsvarande provningar i enlighet med andra föreskrifter, behöver dessa provningar inte upprepas; endast de provningar som föreskrivs i tabell B i tillägg 1 är obligatoriska. |
| --- | --- |

1.4

Om strålkastartillverkaren kan bevisa att produkten redan klarat de provningar som anges i punkt 2.1–2.5 eller motsvarande provningar i enlighet med andra föreskrifter, behöver dessa provningar inte upprepas; endast de provningar som föreskrivs i tabell B i tillägg 1 är obligatoriska.

2.   PROVNINGAR

2.1   Beständighet mot temperaturförändringar

2.1.1   Provningar

Tre nya provexemplar (lyktglas) ska genomgå fem provcykler med temperatur- och fuktighetsändringar enligt följande program:

| a) | 3 tim vid 40 °C ± 2 °C, med en relativ luftfuktighet på 85–95 %. |
| --- | --- |

a)

3 tim vid 40 °C ± 2 °C, med en relativ luftfuktighet på 85–95 %.

| b) | 1 tim vid 23 °C ± 5 °C, med en relativ luftfuktighet på 60–75 %. |
| --- | --- |

b)

1 tim vid 23 °C ± 5 °C, med en relativ luftfuktighet på 60–75 %.

| c) | 15 tim vid 30 °C ± 2 °C. |
| --- | --- |

c)

15 tim vid 30 °C ± 2 °C.

| d) | 1 tim vid 23 °C ± 5 °C, med en relativ luftfuktighet på 60–75 %. |
| --- | --- |

d)

1 tim vid 23 °C ± 5 °C, med en relativ luftfuktighet på 60–75 %.

| e) | 3 tim vid 80 °C ± 2 °C. |
| --- | --- |

e)

3 tim vid 80 °C ± 2 °C.

| f) | 1 tim vid 23 °C ± 5 °C, med en relativ luftfuktighet på 60–75 %. |
| --- | --- |

f)

1 tim vid 23 °C ± 5 °C, med en relativ luftfuktighet på 60–75 %.

Före denna provning ska provexemplaren förvaras vid 23 °C ± 5 °C, med en relativ luftfuktighet på 60–75 % i minst 4 tim.

| Observera: | Entimmesperioderna vid 23 °C ± 5 °C ska omfatta övergångsperioderna från en temperatur till en annan, vilka behövs för att undvika värmechockeffekter. |
| --- | --- |

Observera:

Entimmesperioderna vid 23 °C ± 5 °C ska omfatta övergångsperioderna från en temperatur till en annan, vilka behövs för att undvika värmechockeffekter.

2.1.2   Fotometriska mätningar

2.1.2.1   Metod

Fotometriska mätningar ska utföras på provexemplaren före och efter provningen.

Mätningarna ska utföras med en standardglödlampa, en standardgasurladdningsljuskälla eller lysdiodmoduler, beroende på vad strålkastaren är utrustad med, vid följande punkter:

B 50, 50 L och 50 R för strålkastare i klass B, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L, 0,50 U/1,5 L och 1,5 R för strålkastare i klasserna C, D och E för halvljus eller halv-/helljus.

Imax-läget för helljuset på en helljusstrålkastare eller på en halv-/helljusstrålkastare.

2.1.2.2   Resultat

Skillnaden mellan de fotometriska mätvärdena för varje exemplar före och efter provningen får inte vara högre än 10 %, inklusive toleranserna för det fotometriska mätförfarandet.

2.2   Beständighet mot atmosfärisk och kemisk påverkan

2.2.1   Beständighet mot atmosfärisk påverkan

Tre nya provexemplar (lyktglas eller materialprover) ska utsättas för strålning från en källa med en spektral energifördelning som liknar den hos ett svart föremål vid en temperatur mellan 5 500 K och 6 000 K. Lämpliga filter ska placeras mellan källan och provexemplaren för att i största möjliga utsträckning minska eventuell strålning med våglängder under 295 nm och över 2 500 nm. Provexemplaren ska utsättas för en energibestrålning av 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 under en så lång period att den totalt mottagna energin motsvarar 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. I inneslutningen ska temperaturen, mätt på den svarta platta som är placerad på samma höjd som provexemplaren, vara 50 °C ± 5 °C. För att få regelbunden exponering ska provexemplaren rotera runt strålningskällan med en hastighet av 1–5 min–1.

Provexemplaren ska besprutas med destillerat vatten med en konduktivitet som är lägre än 1 mS/m vid en temperatur av 23 °C ± 5 °C, enligt följande provningscykel:

Besprutning: 5 min. Torkning: 25 min.

2.2.2   Beständighet mot kemisk påverkan

Sedan den provning som beskrivs i punkt 2.2.1 och de mätningar som beskrivs i punkt 2.2.3.1 utförts, ska ytterytan på de tre provexemplaren behandlas enligt punkt 2.2.2.2 med den provningsblandning som anges i punkt 2.2.2.1.

2.2.2.1   Provningsblandning

Provningsblandningen ska bestå av 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % etyltetraklorid, 12,5 % trikloretylen och 6 % xylen (volymprocent).

2.2.2.2   Anbringande av provningsblandningen

En bomullstrasa dränks in (enligt standarden ISO 105) tills den är mättad med den lösning som beskrivs under punkt 2.2.2.1; trasan läggs inom 10 sek på provexemplarets ytteryta och pressas mot ytan under 10 min med ett tryck av 50 N/cm2, vilket motsvarar en kraft av 100 N anbringad på en provyta som är 14 × 14 mm.

Under denna 10-minutersperiod ska bomullstrasan dränkas in igen så att sammansättningen av den pålagda vätskan hela tiden är likadan som för den föreskrivna provningsblandningen.

Under 10-minutersperioden är det tillåtet att hålla emot det pålagda trycket för att förhindra att det orsakar sprickor.

2.2.2.3   Rengöring

När provningsblandningen anbringats ska provexemplaren lufttorka och sedan tvättas med den lösning som beskrivs i punkt 2.3 (beständighet mot rengöringsmedel) 23 °C ± 5 °C.

Därefter ska provexemplaren sköljas noga med destillerat vatten som innehåller högst 0,2 % orenheter vid 23 °C ± 5 °C och sedan torkas av med en mjuk trasa.

2.2.3   Resultat

| 2.2.3.1 | Efter provningen av beständigheten mot atmosfärisk påverkan får provexemplarets yttre yta inte uppvisa några sprickor, rispor eller någon flisbildning eller vara deformerad, och den genomsnittliga förändringen av ljusgenomsläppligheten

  , uppmätt på de tre provexemplaren i enlighet med tillägg 2, får inte vara större än 0,020 (Δtm < 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1

Formula

| 2.2.3.2 | Efter provningen av beständigheten mot kemisk påverkan får provexemplaren inte ha några spår av kemiska förändringar som kan orsaka någon förändring med avseende på ljusspridningen, vars genomsnittliga förändring

  , mätt på de tre provexemplaren enligt det förfarande som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga, får vara högst 0,020 (Δdm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2

Formula

2.3   Beständighet mot rengöringsmedel och kolväten

2.3.1   Beständighet mot rengöringsmedel

Ytterytan på de tre provexemplaren (lyktglas eller materialprover) ska upphettas till 50 °C ± 5 °C och därefter i 5 min hållas nedsänkt i en blandning som håller en temperatur av 23 °C ± 5 °C och som till 99 % består av destillerat vatten med högst 0,02 % orenheter och 1 % alkylarylsulfonat.

I slutet av provningen ska provexemplaren torkas vid en temperatur av 50 °C ± 5 °C.

Provexemplarens yta ska rengöras med en fuktig trasa.

2.3.2   Beständighet mot kolväten

Ytterytan på de tre provexemplaren ska sedan gnuggas lätt under en minut med en bomullstrasa indränkt i en blandning bestående av 70 % n-heptan och 0 % toluen (volymprocent) och därefter få lufttorka.

2.3.3   Resultat

Sedan ovanstående två provningar genomförts efter varandra får den genomsnittliga förändringen med avseende på ljusgenomsläpplighet Formula, mätt på de tre provexemplaren enligt det förfarande som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga, vara högst 0,010 (Δtm ≤ 0,010).

2.4   Beständighet mot mekanisk förslitning

2.4.1   Mekanisk förslitningsmetod

Ytterytan på de tre nya provexemplaren (lyktglasen) ska genomgå provning med jämn mekanisk förslitning enligt den metod som beskrivs i tillägg 3 till denna bilaga.

2.4.2   Resultat

Efter denna provning ska förändringarna

| | med avseende på ljusgenomsläpplighet: , |
| --- | --- |

med avseende på ljusgenomsläpplighet: Formula,

| | och ljusspridning: , |
| --- | --- |

och ljusspridning: Formula,

| | mätas enligt det förfarande som beskrivs i tillägg 2 inom det område som anges i punkt 2.2.4 i dessa föreskrifter. Medelvärdet för de tre provexemplaren ska vara sådant att | Δtm ≤ 0,100, och |
| --- | --- | --- |

mätas enligt det förfarande som beskrivs i tillägg 2 inom det område som anges i punkt 2.2.4 i dessa föreskrifter. Medelvärdet för de tre provexemplaren ska vara sådant att

Δtm ≤ 0,100, och

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5   Provning av vidhäftningsförmågan för beläggningar (om sådana finns)

2.5.1   Preparering av provexemplaret

En 20 × 20 mm stor yta av beläggningen på ett lyktglas ska skäras med ett rakblad eller en nål i ett rutmönster där rutorna är cirka 2 × 2 mm. Trycket på bladet eller nålen ska vara så stort att beläggningen åtminstone genomträngs.

2.5.2   Beskrivning av provet

Använd självhäftande tejp med en vidhäftningsförmåga på 2 N/cm bredd ± 20 % uppmätt i enlighet med standardvillkoren i tillägg 4 till denna bilaga. Tejpen, som ska vara minst 25 mm bred, ska under minst 5 min pressas mot ytan som preparerats enligt punkt 2.5.1.

Därefter ska tejpens ände påverkas med en kraft så att vidhäftningskraften till aktuell yta balanseras av en kraft som är vinkelrät mot den ytan. I detta skede ska tejpen dras bort med en jämn hastighet av 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3   Resultat

Ingen väsentlig försämring av den inrutade ytan får ha uppstått. Försämringar vid korsningarna mellan rutorna eller kanterna av snitten ska vara tillåtna om den försämrade ytan inte är större än 15 % av den inrutade ytan.

2.6   Provning av kompletta lyktor med lyktglas av plast

2.6.1   Beständighet mot mekanisk förslitning av lyktglasets yta

2.6.1.1   Provningar

Lyktglaset på provexemplar nr 1 ska genomgå den provning som beskrivs i punkt 2.4.1.

2.6.1.2   Resultat

Efter provningarna får resultaten av de fotometriska mätningar som utförs på strålkastaren enligt dessa föreskrifter inte

| a) | överskrida de föreskrivna maximivärdena under punkten HV med mer än 30 % och får inte underskrida de föreskrivna minimivärdena vid punkterna 50 L och 50 R med mer än 10 % för strålkastare i klass B samt 0,86 D/3,5 R och 0,86 D/3,5 L för strålkastare i klasserna C, D och E, |
| --- | --- |

a)

överskrida de föreskrivna maximivärdena under punkten HV med mer än 30 % och får inte underskrida de föreskrivna minimivärdena vid punkterna 50 L och 50 R med mer än 10 % för strålkastare i klass B samt 0,86 D/3,5 R och 0,86 D/3,5 L för strålkastare i klasserna C, D och E,

| b) | underskrida de föreskrivna minimivärdena för HV med mer än 10 % när det rör sig om en strålkastare somt avger endast helljus. |
| --- | --- |

b)

underskrida de föreskrivna minimivärdena för HV med mer än 10 % när det rör sig om en strålkastare somt avger endast helljus.

2.6.2   Provning av vidhäftningsförmågan för beläggningar, om sådana finns

Lyktglaset på provexemplar nr 2 ska genomgå den provning som beskrivs i punkt 2.5.

2.7   Beständighet mot strålning

Följande avläsningar ska göras:

| | Platta prover av alla ljusspridande komponenter i plast ska utsättas för ljuset från lysdiodmodulerna eller gasurladdningsljuskällan. Parametrarna, t.ex. vinklarna och avstånden, ska vara desamma som i strålkastaren. Dessa prover ska ha samma färg, och i förekommande fall, ytbehandling som strålkastardelarna. |
| --- | --- |

Platta prover av alla ljusspridande komponenter i plast ska utsättas för ljuset från lysdiodmodulerna eller gasurladdningsljuskällan. Parametrarna, t.ex. vinklarna och avstånden, ska vara desamma som i strålkastaren. Dessa prover ska ha samma färg, och i förekommande fall, ytbehandling som strålkastardelarna.

| | Efter 1 500 tim kontinuerlig bestrålning ska det genomsläppta ljusets kolorimetriska egenskaper uppfylla kraven och provexemplarets yttre yta får inte uppvisa sprickor, rispor eller flisbildning och inte vara deformerad. |
| --- | --- |

Efter 1 500 tim kontinuerlig bestrålning ska det genomsläppta ljusets kolorimetriska egenskaper uppfylla kraven och provexemplarets yttre yta får inte uppvisa sprickor, rispor eller flisbildning och inte vara deformerad.

3.   KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 3.1 | När det gäller materialet i lyktglasen ska strålkastarna i en serie anses överensstämma med dessa föreskrifter om följande villkor uppfylls:






  3.1.1 | Efter provningen av beständighet mot kemisk påverkan och provningen av beständighet mot rengöringsmedel och kolväten ska provexemplarens ytteryta inte uppvisa sprick- eller flisbildning eller deformation som är synlig för blotta ögat (se punkt 2.2.2, 2.3.1 och 2.3.2). |
| --- | --- | --- |

3.1

När det gäller materialet i lyktglasen ska strålkastarna i en serie anses överensstämma med dessa föreskrifter om följande villkor uppfylls:

3.1.1

Efter provningen av beständighet mot kemisk påverkan och provningen av beständighet mot rengöringsmedel och kolväten ska provexemplarens ytteryta inte uppvisa sprick- eller flisbildning eller deformation som är synlig för blotta ögat (se punkt 2.2.2, 2.3.1 och 2.3.2).

| 3.1.2 | Efter den provning som beskrivs i punkt 2.6.1.1 ska de fotometriska värdena vid de mätpunkter som avses i punkt 2.6.1.2 ligga inom de gränser som föreskrivs för produktionsöverensstämmelse i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.1.2

Efter den provning som beskrivs i punkt 2.6.1.1 ska de fotometriska värdena vid de mätpunkter som avses i punkt 2.6.1.2 ligga inom de gränser som föreskrivs för produktionsöverensstämmelse i dessa föreskrifter.

| 3.2 | Om provningsresultaten inte uppfyller kraven ska provningarna upprepas med ett annat slumpvis utvalt provexemplar. |
| --- | --- |

3.2

Om provningsresultaten inte uppfyller kraven ska provningarna upprepas med ett annat slumpvis utvalt provexemplar.

Tillägg 1

TIDSORDNING FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNING

A.   Provningar av plastmaterial (lyktglas eller materialprover som lämnats in enligt punkt 2.2.4 i dessa föreskrifter).

| Provexemplar
  Provningar | Lyktglas eller materialprover | Lyktglas |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1 | Begränsad fotometri
  (punkt 2.1.2) |

Provexemplar

Provningar

Lyktglas eller materialprover

Lyktglas

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1

Begränsad fotometri

(punkt 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1 | Temperaturförändring
  (punkt 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1

Temperaturförändring

(punkt 2.1.1)

x

x

x

| 1.1.2 | Begränsad fotometri
  (punkt 2.1.2.) |
| --- | --- |

1.1.2

Begränsad fotometri

(punkt 2.1.2.)

x

x

x

| 1.2.1 | Mätning av ljusgenomsläpplighet |
| --- | --- |

1.2.1

Mätning av ljusgenomsläpplighet

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2 | Mätning av ljusspridning |
| --- | --- |

1.2.2

Mätning av ljusspridning

x

x

x

x

x

x

| 1.3 | Atmosfärisk påverkan
  (punkt 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3

Atmosfärisk påverkan

(punkt 2.2.1)

x

x

x

| 1.3.1 | Mätning av ljusgenomsläpplighet |
| --- | --- |

1.3.1

Mätning av ljusgenomsläpplighet

x

x

x

| 1.4 | Kemisk påverkan
  (punkt 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4

Kemisk påverkan

(punkt 2.2.2)

x

x

x

| 1.4.1 | Mätning av ljusspridning |
| --- | --- |

1.4.1

Mätning av ljusspridning

x

x

x

| 1.5 | Rengöringsmedel
  (punkt 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5

Rengöringsmedel

(punkt 2.3.1)

x

x

x

| 1.6 | Kolväten
  (punkt 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6

Kolväten

(punkt 2.3.2)

x

x

x

| 1.6.1 | Mätning av ljusgenomsläpplighet |
| --- | --- |

1.6.1

Mätning av ljusgenomsläpplighet

x

x

x

| 1.7 | Förslitning
  (punkt 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7

Förslitning

(punkt 2.4.1)

x

x

x

| 1.7.1 | Mätning av ljusgenomsläpplighet |
| --- | --- |

1.7.1

Mätning av ljusgenomsläpplighet

x

x

x

| 1.7.2 | Mätning av ljusspridning |
| --- | --- |

1.7.2

Mätning av ljusspridning

x

x

x

| 1.8 | Vidhäftningsförmåga
  (punkt 2.5) |
| --- | --- |

1.8

Vidhäftningsförmåga

(punkt 2.5)

x

| 1.9 | Beständighet mot strålning
  (punkt 2.7) |
| --- | --- |

1.9

Beständighet mot strålning

(punkt 2.7)

x

B.   Provningar av kompletta lyktor (som lämnats in enligt punkt 2.2.3 i dessa föreskrifter)

| Provningar | Komplett strålkastare |
| --- | --- |
| Provexemplar nr |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Förslitning
  (punkt 2.6.1.1) |

Provningar

Komplett strålkastare

Provexemplar nr

1

2

2.1

Förslitning

(punkt 2.6.1.1)

x

| 2.2 | Fotometri
  (punkt 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2

Fotometri

(punkt 2.6.1.2)

x

| 2.3 | Vidhäftningsförmåga
  (punkt 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3

Vidhäftningsförmåga

(punkt 2.6.2)

x

Tillägg 2

METOD FÖR MÄTNING AV LJUSSPRIDNING OCH LJUSGENOMSLÄPPLIGHET

1.   Utrustning (se figur)

Strålen från en kollimator K med halv avvikelse β/2 = 17.4 × 104 rd begränsas av en bländare Dτ med en 6 mm stor öppning mot vilken provstativet är placerat.

En akromatisk samlingslins L2, som är korrigerad mot sfäriska avvikelser, förenar bländaren Dτ med mottagaren R; diametern på linsen L2 ska vara sådan att den inte skärmar av ljuset som sprids av provexemplaret i en kon med en halv toppvinkel av β/2 = 14°.

En ringformig bländare DD, med vinklarna αο/2 = 1° och αmax/2 = 12, placeras i linsen L2:s fokalplan.

Den ogenomskinliga centrala delen av bländaren är nödvändig för att hindra att ljuset kommer direkt från ljuskällan. Det ska vara möjligt att ta bort bländarens centrala del från ljusstrålen på ett sådant sätt att den hamnar i exakt samma läge när den sätts tillbaka.

Avståndet L2 Dτ och brännvidden F2
   (1) för linsen L2 ska väljas så att bilden från Dτ helt täcker mottagaren R.

När det ursprungliga infallande ljusflödet anges till 1 000 enheter ska varje avläsnings totala noggrannhet vara större än 1 enhet.

2.   Mätningar

Följande avläsningar ska göras:

| Avläsning | Med provexemplaret | Med mittdelen av DD | Avläst storhet |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nej | nej | Infallande ljusflöde vid första avläsningen |
| T2 | ja (före provning) | nej | Ljusflöde som släpps igenom det nya materialet inom ett fält motsvarande 24° |
| T3 | ja (efter provning) | nej | Ljusflöde som släpps igenom det provade materialet inom ett fält motsvarande 24° |
| T4 | ja (före provning) | ja | Ljusflöde som sprids av det nya materialet |
| T5 | ja (efter provning) | ja | Ljusflöde som sprids av det provade materialet |

Avläsning

Med provexemplaret

Med mittdelen av DD

Avläst storhet

T1

nej

nej

Infallande ljusflöde vid första avläsningen

T2

ja (före provning)

nej

Ljusflöde som släpps igenom det nya materialet inom ett fält motsvarande 24°

T3

ja (efter provning)

nej

Ljusflöde som släpps igenom det provade materialet inom ett fält motsvarande 24°

T4

ja (före provning)

ja

Ljusflöde som sprids av det nya materialet

T5

ja (efter provning)

ja

Ljusflöde som sprids av det provade materialet

Image

---

(1)  För L2 rekommenderas att en brännvidd av cirka 80 mm används.

Tillägg 3

METOD FÖR BLÄSTERPROVNING

1.   Provningsutrustning

1.1   Blästerpistol

Blästerpistolen som används ska vara utrustad med ett munstycke med 1,3 mm diameter som tillåter en hastighet på vätskeflödet av 0,24 ± 0,02 l/min vid ett driftstryck på 0/+ 0,5 bar.

Under dessa driftsförhållanden ska det sprutmönster som erhålls vara 170 mm ± 50 mm i diameter på den yta som är utsatt för förslitning, på ett avstånd av 380 mm ± 10 mm från munstycket.

1.2   Provningsblandning

Provningsblandningen ska bestå av

| kiselsand med hårdheten 7 på Mohr-skalan, med en kornstorlek på 0–0,2 mm och i det närmaste normalfördelad, med en vinkelfaktor av 1,8–2, och |
| --- |

kiselsand med hårdheten 7 på Mohr-skalan, med en kornstorlek på 0–0,2 mm och i det närmaste normalfördelad, med en vinkelfaktor av 1,8–2, och

| vatten med en hårdhetsgrad som inte är större än 205 g/m3, i en blandning bestående av 25 g sand per liter vatten. |
| --- |

vatten med en hårdhetsgrad som inte är större än 205 g/m3, i en blandning bestående av 25 g sand per liter vatten.

2.   Provning

Strålkastarlyktglasets ytteryta ska en eller flera gånger utsättas för blästring enligt ovanstående beskrivning. Blästerstrålen ska vara i det närmaste vinkelrät mot den yta som provas.

Förslitningen ska kontrolleras med hjälp av ett eller flera provexemplar av glas som har placerats som en referens nära de lyktglas som ska provas. Blästringen ska pågå tills provexemplarets eller provexemplarens ljusspridning, mätt med den metod som beskrivs i tillägg 2, förändrats så att

Formula

Flera referensexemplar kan användas för att kontrollera att hela den provade ytan förslitits jämnt.

Tillägg 4

VIDHÄFTNINGSPROVNING MED TEJP

1.   SYFTE

Denna metod gör det möjligt att under normala förhållanden bestämma den linjära vidhäftningskraften för tejp på en glasskiva.

2.   PRINCIP

Mätning av den kraft som behövs för att dra bort en tejp från en glasskiva i vinkeln 90°.

3.   FÖRESKRIVNA ATMOSFÄRISKA FÖRHÅLLANDEN

De omgivande förhållandena ska hålla en temperatur av 23 °C ± 5 °C med en relativ luftfuktighet på 65 ± 15 %.

4.   PROVBITAR

Före provningen ska tejprullen konditioneras under 24 tim under föreskrivna förhållanden (se punkt 3).

Fem provbitar som alla är 400 mm långa ska provas från varje rulle. Provbitarna ska tas från rullen sedan de tre första varven tagits bort.

5.   FÖRFARANDE

Denna provning ska genomföras under de omgivande förhållanden som anges i punkt 3.

Dra av de fem provbitarna från rullen radiellt med en hastighet av cirka 300 mm/s och applicera dem inom 15 sek på följande sätt:

| | Applicera tejpen på glasskivan successivt med en lätt längsgående gnuggande rörelse med fingret, utan överdrivet tryck, så att inga bubblor lämnas kvar mellan tejpen och glasskivan. |
| --- | --- |

Applicera tejpen på glasskivan successivt med en lätt längsgående gnuggande rörelse med fingret, utan överdrivet tryck, så att inga bubblor lämnas kvar mellan tejpen och glasskivan.

| | Lämna enheten (glasskiva och tejp) under de föreskrivna omgivande förhållandena i 10 min. |
| --- | --- |

Lämna enheten (glasskiva och tejp) under de föreskrivna omgivande förhållandena i 10 min.

| | Dra loss ca 25 mm av provbiten från skivan i ett plan som är vinkelrätt mot provbitens axelriktning. Fixera skivan och vik tillbaka tejpens fria del 90°. Lägg på kraft på ett sådant sätt att skiljelinjen mellan tejpen och skivan är vinkelrät mot denna kraft och vinkelrät mot skivan. |
| --- | --- |

Dra loss ca 25 mm av provbiten från skivan i ett plan som är vinkelrätt mot provbitens axelriktning. Fixera skivan och vik tillbaka tejpens fria del 90°. Lägg på kraft på ett sådant sätt att skiljelinjen mellan tejpen och skivan är vinkelrät mot denna kraft och vinkelrät mot skivan.

| | Dra loss tejpen med en hastighet av 300 ± 30 mm/s och notera den kraft som behövs. |
| --- | --- |

Dra loss tejpen med en hastighet av 300 ± 30 mm/s och notera den kraft som behövs.

6.   RESULTAT

De fem värden som erhålls ska ordnas efter storlek och medianvärdet användas som resultat av mätningen. Detta värde ska uttryckas i N/cm av tejpens bredd.

---

BILAGA 7

MINIMIKRAV FÖR URVALSFÖRFARANDE SOM UTFÖRS AV INSPEKTÖR

1.   ALLMÄNT

1.1   Kraven för överensstämmelse ska anses uppfyllda ur mekanisk och geometrisk synpunkt enligt kraven i dessa föreskrifter om skillnaderna, om sådana finns, inte är större än de oundvikliga variationerna vid tillverkningen. Detta villkor gäller också för färg.

1.2   Strålkastare i klasserna A, B, C och D:

| 1.2.1 | Med avseende på den fotometriska prestandan ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om något av följande uppnås vid provning av den fotometriska prestandan hos en slumpmässigt utvald strålkastare som är utrustad med en eller flera standardglödlampor och/eller lysdiodmoduler: |
| --- | --- |

1.2.1

Med avseende på den fotometriska prestandan ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om något av följande uppnås vid provning av den fotometriska prestandan hos en slumpmässigt utvald strålkastare som är utrustad med en eller flera standardglödlampor och/eller lysdiodmoduler:

| 1.2.2 | För strålkastare i klass A får inget mätvärde avvika ofördelaktigt med mer än 20 % från det värde som fastställs i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.2.2

För strålkastare i klass A får inget mätvärde avvika ofördelaktigt med mer än 20 % från det värde som fastställs i dessa föreskrifter.

| 1.2.3 | Strålkastare i klasserna B, C och D:






  1.2.3.1 | Inget mätvärde får avvika ofördelaktigt med mer än 20 % från det värde som fastställs i dessa föreskrifter. För värdena i område 1 för strålkastare i klasserna B, C och D får den största avvikelsen i ofördelaktig riktning vara | 255 cd motsvarande 20 %, respektive |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3

Strålkastare i klasserna B, C och D:

1.2.3.1

Inget mätvärde får avvika ofördelaktigt med mer än 20 % från det värde som fastställs i dessa föreskrifter. För värdena i område 1 för strålkastare i klasserna B, C och D får den största avvikelsen i ofördelaktig riktning vara

255 cd motsvarande 20 %, respektive

| | 0,45 cd motsvarande 30 %. |
| --- | --- |

0,45 cd motsvarande 30 %.

| 1.2.3.2 | För helljuset ska en tolerans på + 20 % för maximivärdena och - 20 % för minimivärdena tillämpas på de fotometriska värdena vid någon av de mätpunkter som anges i punkt 6.3.3.1. eller 6.3.3.2 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.2.3.2

För helljuset ska en tolerans på + 20 % för maximivärdena och - 20 % för minimivärdena tillämpas på de fotometriska värdena vid någon av de mätpunkter som anges i punkt 6.3.3.1. eller 6.3.3.2 i dessa föreskrifter.

| 1.2.4 | Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven ska proven upprepas med en eller flera andra standardglödlampor. |
| --- | --- |

1.2.4

Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven ska proven upprepas med en eller flera andra standardglödlampor.

| 1.2.5 | Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven får strålkastarens inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 0,5° till höger eller vänster och inte mer än 0,2° uppåt eller nedåt. |
| --- | --- |

1.2.5

Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven får strålkastarens inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 0,5° till höger eller vänster och inte mer än 0,2° uppåt eller nedåt.

1.3   Strålkastare i klass E:

1.3.1   För strålkastare i klass E som mäts vid 13,2 V ± 0,1 V, eller enligt andra specifikationer och som är utrustade med något av följande:

| a) | En demonterbar standardgasurladdningsljuskälla i enlighet med föreskrifter nr 99. I detta fall kan ljusflödet från denna gasurladdningsljuskälla skilja sig från referensljusflödet som anges i föreskrifter nr 99, och belysningsstyrkan ska korrigeras därefter. |
| --- | --- |

a)

En demonterbar standardgasurladdningsljuskälla i enlighet med föreskrifter nr 99. I detta fall kan ljusflödet från denna gasurladdningsljuskälla skilja sig från referensljusflödet som anges i föreskrifter nr 99, och belysningsstyrkan ska korrigeras därefter.

| b) | En serietillverkad gasurladdningsljuskälla och en seriell ballast. I detta fall får ljusflödet från denna ljuskälla avvika från det nominella ljusflödesvärdet på grund av sådana toleranser i ljuskälla och ballast som framgår av föreskrifter nr 99, och belysningarna får korrigeras i fördelaktig riktning med 20 %. |
| --- | --- |

b)

En serietillverkad gasurladdningsljuskälla och en seriell ballast. I detta fall får ljusflödet från denna ljuskälla avvika från det nominella ljusflödesvärdet på grund av sådana toleranser i ljuskälla och ballast som framgår av föreskrifter nr 99, och belysningarna får korrigeras i fördelaktig riktning med 20 %.

| c) | Lysdiodmoduler i lyktan.
  Överensstämmelsen med avseende på fotometriska egenskaper ska inte ifrågasättas för serietillverkade strålkastare, slumpmässigt valda och utrustade med gasurladdningsljuskällor och/eller lysdiodmoduler i lyktan, under följande förutsättningar: |
| --- | --- |

c)

Lysdiodmoduler i lyktan.

Överensstämmelsen med avseende på fotometriska egenskaper ska inte ifrågasättas för serietillverkade strålkastare, slumpmässigt valda och utrustade med gasurladdningsljuskällor och/eller lysdiodmoduler i lyktan, under följande förutsättningar:

1.3.2   Inget mätvärde får avvika ofördelaktigt med mer än 20 % från det värde som fastställs i dessa föreskrifter. För värdena i område 1 får den största avvikelsen i ofördelaktig riktning vara

| | 255 cd motsvarande 20 % |
| --- | --- |

255 cd motsvarande 20 %

| | 380 cd motsvarande 30 %. |
| --- | --- |

380 cd motsvarande 30 %.

1.3.3   En tolerans på + 20 % för maximivärdena och - 20 % för minimivärdena ska tillämpas på de fotometriska värdena vid någon av de mätpunkter som anges i punkt 6.3.3.1 eller 6.3.3.2 i dessa föreskrifter.

1.3.4   Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven får strålkastarens inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 0,5° till höger eller vänster och inte mer än 0,2° uppåt eller nedåt.

1.3.5   Om resultaten av provningarna som beskrivs ovan inte uppfyller kraven ska proven upprepas med en annan standardgasurladdningsljuskälla, en gasurladdningsljuskälla och/eller ballast, eller lysdiodmoduler och elektroniska ljuskällereglage, beroende på vad som är tillämpligt enligt punkt 1.3.1.

1.4   Strålkastare med synliga defekter ska inte tas med i provningen.

1.5   Men om inställning i höjdled inte går att utföra upprepade gånger till det föreskrivna läget inom de tillåtna toleranserna, ska ljus/mörkergränsens kvalitet provas på en av strålkastarna från provningsserien enligt det förfarande som beskrivs i punkterna 2 och 4 i bilaga 9.

2.   FÖRSTA URVALSFÖRFARANDET

För det första urvalsförfarandet väljs fyra strålkastare ut slumpmässigt. Första urvalet med två betecknas A och andra urvalet med två betecknas B.

2.1   Överensstämmelsen ifrågasätts inte

| 2.1.1 | Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga får serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser i ofördelaktig riktning:






  2.1.1.1 | Urval A








  A1: | en strålkastare | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | högst | 20 % |
| A2: | båda strålkastarna | mer än | 0 % |
| men | högst | 20 % |
| Gå till urval B. | | |

2.1.1

Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga får serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser i ofördelaktig riktning:

2.1.1.1

Urval A

A1:

en strålkastare

0 %

en strålkastare

högst

20 %

A2:

båda strålkastarna

mer än

0 %

men

högst

20 %

Gå till urval B.

| 2.1.1.2 | Urval B







  B1: | båda strålkastarna | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

Urval B

B1:

båda strålkastarna

0 %

2.2   Överensstämmelsen ifrågasätts

| 2.2.1 | Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att produktionen uppfyller kraven (anpassning av produktion) om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:






  2.2.1.1 | Urval A








  A3: | en strålkastare | högst | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | mer än | 20 % |
| men | högst | 30 % |

2.2.1

Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att produktionen uppfyller kraven (anpassning av produktion) om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

2.2.1.1

Urval A

A3:

en strålkastare

högst

20 %

en strålkastare

mer än

20 %

men

högst

30 %

| 2.2.1.2 | Urval B








  B2: | i fall A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | mer än | 0 % |
| men | högst | 20 % |
| en strålkastare | högst | 20 % |
| B3: | i fall A2 | | |
| en strålkastare | | 0 % |
| en strålkastare | mer än | 20 % |
| men | högst | 30 % |

2.2.1.2

Urval B

B2:

i fall A2

en strålkastare

mer än

0 %

men

högst

20 %

en strålkastare

högst

20 %

B3:

i fall A2

en strålkastare

0 %

en strålkastare

mer än

20 %

men

högst

30 %

2.3   Återkallat typgodkännande

Överensstämmelsen ska ifrågasättas och punkt 11 tillämpas om det vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

| 2.3.1 | Urval A








  A4: | en strålkastare | högst | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | mer än | 30 % |
| A5: | båda strålkastarna | mer än | 20 % |

2.3.1

Urval A

A4:

en strålkastare

högst

20 %

en strålkastare

mer än

30 %

A5:

båda strålkastarna

mer än

20 %

| 2.3.2 | Urval B








  B4: | i fall A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | mer än | 0 % |
| men | högst | 20 % |
| en strålkastare | mer än | 20 % |
| B5: | i fall A2 | | |
| båda strålkastarna | mer än | 20 % |
| B6: | i fall A2 | | |
| en strålkastare | | 0 % |
| en strålkastare | mer än | 30 % |

2.3.2

Urval B

B4:

i fall A2

en strålkastare

mer än

0 %

men

högst

20 %

en strålkastare

mer än

20 %

B5:

i fall A2

båda strålkastarna

mer än

20 %

B6:

i fall A2

en strålkastare

0 %

en strålkastare

mer än

30 %

3.   UPPREPAT URVALSFÖRFARANDE

I fallen A3, B2 och B3 är ett upprepat urvalsförfarande nödvändigt, inom två månader efter underrättelsen, med ett tredje urval, C, bestående av två strålkastare som väljs ur ett parti som tillverkats efter det att produktionen anpassats.

3.1   Överensstämmelsen ifrågasätts inte

| 3.1.1 | Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga får serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:






  3.1.1.1 | Urval C








  C1: | en strålkastare | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | högst | 20 % |
| C2: | båda strålkastarna | mer än | 0 % |
| men | högst | 20 % |
| Gå till urval D. | | |

3.1.1

Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga får serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

3.1.1.1

Urval C

C1:

en strålkastare

0 %

en strålkastare

högst

20 %

C2:

båda strålkastarna

mer än

0 %

men

högst

20 %

Gå till urval D.

| 3.1.1.2 | Urval D







  D1: | i fall C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| båda strålkastarna | 0 % |

3.1.1.2

Urval D

D1:

i fall C2

båda strålkastarna

0 %

3.2   Överensstämmelsen ifrågasätts

| 3.2.1 | Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att produktionen uppfyller kraven (anpassning av produktion) om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:






  3.2.1.1 | Urval D








  D2: | i fall C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | mer än | 0 % |
| men | högst | 20 % |
| en strålkastare | högst | 20 % |

3.2.1

Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att produktionen uppfyller kraven (anpassning av produktion) om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

3.2.1.1

Urval D

D2:

i fall C2

en strålkastare

mer än

0 %

men

högst

20 %

en strålkastare

högst

20 %

3.3   Återkallat typgodkännande

Överensstämmelsen ska ifrågasättas och punkt 11 tillämpas om det vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

| 3.3.1 | Urval C








  C3: | en strålkastare | högst | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | mer än | 20 % |
| C4: | båda strålkastarna | mer än | 20 % |

3.3.1

Urval C

C3:

en strålkastare

högst

20 %

en strålkastare

mer än

20 %

C4:

båda strålkastarna

mer än

20 %

| 3.3.2 | Urval D








  D3: | i fall C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | 0 eller mer än | 0 % |
| en strålkastare | mer än | 20 % |

3.3.2

Urval D

D3:

i fall C2

en strålkastare

0 eller mer än

0 %

en strålkastare

mer än

20 %

Figur 1

---

BILAGA 8

ÖVERSIKT AV DRIFTSTIDER VID PROVNING AV DE FOTOMETRISKA EGENSKAPERNAS STABILITET

| Förkortningar | : | P: halvljus.

  D: helljus (D1 + D2 innebär två helljus).

  F: främre dimljus. |
| --- | --- | --- |

Förkortningar

:

P: halvljus.

D: helljus (D1 + D2 innebär två helljus).

F: främre dimljus.

| | : en provningscykel med 15 minuter släckt och 5 minuter tänd. |
| --- | --- |
| | : en provningscykel med 9 minuter släckt och 1 minut tänd. |

Image

: en provningscykel med 15 minuter släckt och 5 minuter tänd.

Image

: en provningscykel med 9 minuter släckt och 1 minut tänd.

Alla följande grupperade strålkastare och dimstrålkastare tillsammans med de tillagda klass B-märkningssymbolerna anförs endast som exempel och utgör inte någon fullständig förteckning.

| 1. | P eller D eller F (C-BS eller R-BS eller B) |
| --- | --- |

1.

P eller D eller F (C-BS eller R-BS eller B)

Ytterligare ljuskällor används för kurvljus

Image

| 2. | P+D (CR-BS) eller P+D1+D2 (CR-BS R-BS) |
| --- | --- |

2.

P+D (CR-BS) eller P+D1+D2 (CR-BS R-BS)

Ytterligare ljuskällor används för kurvljus

Image

| 3. | P+D (C/R-BS) eller P+D1+D2 (C/R-BS R-BS) |
| --- | --- |

3.

P+D (C/R-BS) eller P+D1+D2 (C/R-BS R-BS)

Ytterligare ljuskällor används för kurvljus

Image

| 4. | P+F (C-BS B) |
| --- | --- |

4.

P+F (C-BS B)

Ytterligare ljuskällor används för kurvljus

Image

| 5. | P+F (C-BS B/) eller C-BS/B |
| --- | --- |

5.

P+F (C-BS B/) eller C-BS/B

Ytterligare ljuskällor används för kurvljus

Image

| 6. | D+F (R-BS B) eller D1+D2+F (R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

6.

D+F (R-BS B) eller D1+D2+F (R-BS R-BS B)

Ytterligare ljuskällor används för kurvljus

Image

| 7. | D+F (R-BS B/) eller D1+D2+F (R-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

7.

D+F (R-BS B/) eller D1+D2+F (R-BS R-BS B/)

Ytterligare ljuskällor används för kurvljus

Image

| 8. | P+D+F (CR-BS B) eller P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B) |
| --- | --- |

8.

P+D+F (CR-BS B) eller P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B)

Ytterligare ljuskällor används för kurvljus

Image

| 9. | P+D+F (C/R-BS B) eller P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

9.

P+D+F (C/R-BS B) eller P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B)

Ytterligare ljuskällor används för kurvljus

Image

| 10. | P+D+F (CR-BS B/) eller P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

10.

P+D+F (CR-BS B/) eller P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/)

Ytterligare ljuskällor används för kurvljus

Image

| 11. | P+D+F (C/R-BS B/) eller P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B) |
| --- | --- |

11.

P+D+F (C/R-BS B/) eller P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B)

Ytterligare ljuskällor används för kurvljus

Image

---

BILAGA 9

DEFINITION OCH SKÄRPA FÖR LJUS/MÖRKERGRÄNSEN FÖR SYMMETRISKA HALVLJUSSTRÅLKASTARE OCH INSTÄLLNING MED HJÄLP AV DENNA GRÄNS

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Halvljusstrålkastarens ljusstyrkefördelning för symmetriska halvljusstrålkastare ska omfatta en ljus/mörkergräns som gör att den symmetriska halvljusstrålkastaren kan justeras korrekt för fotometriska mätningar och för inställning på fordonet. Ljus/mörkergränsens egenskaper ska uppfylla kraven i punkterna 2–4: |
| --- | --- |

1.1

Halvljusstrålkastarens ljusstyrkefördelning för symmetriska halvljusstrålkastare ska omfatta en ljus/mörkergräns som gör att den symmetriska halvljusstrålkastaren kan justeras korrekt för fotometriska mätningar och för inställning på fordonet. Ljus/mörkergränsens egenskaper ska uppfylla kraven i punkterna 2–4:

2.   LJUS/MÖRKERGRÄNSENS FORM

| 2.1 | För visuell inställning av den symmetriska halvljusstrålkastaren ska ljus/mörkergränsen ge en horisontell linje för vertikal justering av den symmetriska halvljusstrålkastaren inom ett område från V-V-linjen (se figur 1) enligt punkt 6.2.1 i dessa föreskrifter.

  Figur 1


  Ljus/mörkergränsens form och läge |
| --- | --- |

2.1

För visuell inställning av den symmetriska halvljusstrålkastaren ska ljus/mörkergränsen ge en horisontell linje för vertikal justering av den symmetriska halvljusstrålkastaren inom ett område från V-V-linjen (se figur 1) enligt punkt 6.2.1 i dessa föreskrifter.

Figur 1

Ljus/mörkergränsens form och läge

Image

3.   JUSTERING AV DEN SYMMETRISKA HALVLJUSSTRÅLKASTAREN

| 3.1 | Den horisontella justeringen av strålen med ljus/mörkergränsen ska vara så placerad att det projicerade strålmönstret är i det närmaste symmetriskt i förhållande till V-V-linjen. |
| --- | --- |

3.1

Den horisontella justeringen av strålen med ljus/mörkergränsen ska vara så placerad att det projicerade strålmönstret är i det närmaste symmetriskt i förhållande till V-V-linjen.

| 3.2 | Vertikal justering: efter horisontell justering av den symmetriska halvljusstrålkastaren enligt punkt 3.1 ska den vertikala justeringen göras på ett sådant sätt att strålen med sin ljus/mörkergräns rör sig uppåt från det nedre läget tills ljus/mörkergränsen är i ett nominellt vertikalt läge. För nominell vertikal justering placeras ljus/mörkergränsen på V-V-linjen, 1 % under h-h-linjen.
  Om den horisontella delen inte är rak utan böjd eller lutande, får ljus/mörkergränsen inte överstiga de två horisontella linjerna 3° till vänster och 3° till höger om V-V-linjen vid 0,2° för klass B och 0,3° för strålkastare i klasserna A, C, D och E ovanför och under ljus/mörkergränsens nominella läge (se figur 1). |
| --- | --- |

3.2

Vertikal justering: efter horisontell justering av den symmetriska halvljusstrålkastaren enligt punkt 3.1 ska den vertikala justeringen göras på ett sådant sätt att strålen med sin ljus/mörkergräns rör sig uppåt från det nedre läget tills ljus/mörkergränsen är i ett nominellt vertikalt läge. För nominell vertikal justering placeras ljus/mörkergränsen på V-V-linjen, 1 % under h-h-linjen.

Om den horisontella delen inte är rak utan böjd eller lutande, får ljus/mörkergränsen inte överstiga de två horisontella linjerna 3° till vänster och 3° till höger om V-V-linjen vid 0,2° för klass B och 0,3° för strålkastare i klasserna A, C, D och E ovanför och under ljus/mörkergränsens nominella läge (se figur 1).

| 3.3 | När den vertikala justeringen för tre olika enskilda skiljer med över 0,2° för strålkastare i klass B och 0,3° för strålkastare i klasserna A, C, D och E antas den horisontella delen av ljus/mörkergränsen inte ge tillräcklig linearitet eller skärpa för att visuell justering ska kunna utföras. I detta fall ska ljus/mörkergränsens kvalitet provas instrumentellt med avseende på uppfyllandet av kraven enligt följande: |
| --- | --- |

3.3

När den vertikala justeringen för tre olika enskilda skiljer med över 0,2° för strålkastare i klass B och 0,3° för strålkastare i klasserna A, C, D och E antas den horisontella delen av ljus/mörkergränsen inte ge tillräcklig linearitet eller skärpa för att visuell justering ska kunna utföras. I detta fall ska ljus/mörkergränsens kvalitet provas instrumentellt med avseende på uppfyllandet av kraven enligt följande:

4.   MÄTNING AV LJUS/MÖRKERGRÄNSENS KVALITET

| 4.1 | Mätningarna ska utföras genom en vertikal skanning genom den horisontella delen av ljus/mörkergränsen i vinkelsteg som är mindre än 0,05, och mätningarna ska göras






  a) | antingen på ett mätavstånd av 10 m och med en detektor med en diameter av cirka 10 mm, |
| --- | --- | --- |

4.1

Mätningarna ska utföras genom en vertikal skanning genom den horisontella delen av ljus/mörkergränsen i vinkelsteg som är mindre än 0,05, och mätningarna ska göras

a)

antingen på ett mätavstånd av 10 m och med en detektor med en diameter av cirka 10 mm,

| b) | eller på ett mätavstånd av 25 m och med en detektor med en diameter av cirka 30 mm. |
| --- | --- |

b)

eller på ett mätavstånd av 25 m och med en detektor med en diameter av cirka 30 mm.

Mätningen av ljus/mörkergränsens kvalitet ska anses vara godtagbar om kraven i punkt 4.1.2–4.1.3 i denna bilaga uppfylls vid åtminstone en mätning på 10 m eller 25 m avstånd.

Mätavståndet vid vilket provningen utfördes ska registreras under punkt 9 på meddelandeblanketten i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

Skanningen görs från det nedre läget uppåt genom ljus/mörkergränsen längs de vertikala linjerna vid 3° – 1,5° och + 1,5° – + 3° från V-V-linjen. Uppmätt på detta sätt ska ljus/mörkergränsens kvalitet uppfylla följande krav:

| 4.1.1 | Endast en ljus/mörkergräns ska vara synlig (1). |
| --- | --- |

4.1.1

Endast en ljus/mörkergräns ska vara synlig (1).

| 4.1.2 | Ljus/mörkergränsens skärpa: vid vertikal skanning genom den horisontella delen av ljus/mörkerlinjen längs linjerna vid ± 2,5 kallas det maximivärde som uppmäts för

  skärpefaktorn G för ljus/mörkerlinjen. Värdet på G ska inte vara lägre än 0,13 för strålkastare i klass B och 0,08 för strålkastare i klasserna A, C, D och E. |
| --- | --- |

4.1.2

Ljus/mörkergränsens skärpa: vid vertikal skanning genom den horisontella delen av ljus/mörkerlinjen längs linjerna vid ± 2,5 kallas det maximivärde som uppmäts för

skärpefaktorn G för ljus/mörkerlinjen. Värdet på G ska inte vara lägre än 0,13 för strålkastare i klass B och 0,08 för strålkastare i klasserna A, C, D och E.

| 4.1.3 | Linearitet: den del av ljus/mörkergränsen som används vid vertikal inställning ska vara horisontell från 3° L till 3° R om V-V-linjen. Detta krav anses uppfyllt om de vertikala lägena för inflektionspunkterna enligt punkt 3.2 3° till vänster och till höger om V-V-linjen inte skiljer sig mer än 0,2° för strålkastare i klass B och 0,3° för strålkastare i klasserna A, C, D och E jämfört med det nominella läget vid V-V-linjen. |
| --- | --- |

4.1.3

Linearitet: den del av ljus/mörkergränsen som används vid vertikal inställning ska vara horisontell från 3° L till 3° R om V-V-linjen. Detta krav anses uppfyllt om de vertikala lägena för inflektionspunkterna enligt punkt 3.2 3° till vänster och till höger om V-V-linjen inte skiljer sig mer än 0,2° för strålkastare i klass B och 0,3° för strålkastare i klasserna A, C, D och E jämfört med det nominella läget vid V-V-linjen.

5.   INSTRUMENTELL VERTIKAL INSTÄLLNING

Om ljus/mörkergränsen uppfyller kvalitetskraven ovan kan den vertikala inställningen av ljusstrålen utföras instrumentellt. Därför är inflektionspunkten, där d2 (log E)/dv2 = 0, placerad på V-V-linjen i sitt nominella läge under h-h-linjen. Rörelsen vid mätning och inställning av ljus/mörkergränsen ska vara uppåtgående från under det nominella läget.

---

(1)  Denna punkt kommer att ändras om en objektiv provningsmetod blir tillgänglig.

---

BILAGA 10

REFERENSCENTRUM

Image

Detta ytterligare märke från referenscentrum ska anbringas på lyktglaset i korsningen med halvljusstrålens referensaxel samt även på helljuslyktglaset när den varken är grupperad eller kombinerad med halvljuset och inte heller bildar flerfunktion med det.

Ovanstående skiss visar märket för referenscentrum såsom detta projiceras på en skärm som i huvudsak tangerar lyktglaset i mitten av cirkeln. De linjer som utgör detta märke får antingen vara heldragna eller antydda i form av punkter.

---

BILAGA 11

SPÄNNINGSMÄRKNING

| Märkningen ska placeras på huvudenheten på varje strålkastare som bara innehåller gasurladdningsljuskällor och ballast, och på varje extern del av ballasten. | | Märkningen ska placeras på huvudenheten på varje strålkastare som innehåller minst en gasurladdningsljuskälla och en ballast. |
| --- | --- | --- |
| Ballasterna är konstruerade för ett **-voltsnät. | | Ballasterna är konstruerade för ett **-voltsnät. |
| | | Ingen av de glödlampor som strålkastaren innehåller är avsedda för ett 24-voltsnät. |

Märkningen ska placeras på huvudenheten på varje strålkastare som bara innehåller gasurladdningsljuskällor och ballast, och på varje extern del av ballasten.

Märkningen ska placeras på huvudenheten på varje strålkastare som innehåller minst en gasurladdningsljuskälla och en ballast.

Ballasterna är konstruerade för ett **-voltsnät.

Ballasterna är konstruerade för ett **-voltsnät.

Ingen av de glödlampor som strålkastaren innehåller är avsedda för ett 24-voltsnät.

---

BILAGA 12

KRAV PÅ LYSDIODMODULER OCH STRÅLKASTARE DÄR LYSDIODMODULER INGÅR

1.   ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

| 1.1 | Varje provexemplar av en lysdiodmodul som lämnas in ska överensstämma med de relevanta specifikationerna i dessa föreskrifter då det testas med eventuella elektroniska ljuskällereglage som lämnats in. |
| --- | --- |

1.1

Varje provexemplar av en lysdiodmodul som lämnas in ska överensstämma med de relevanta specifikationerna i dessa föreskrifter då det testas med eventuella elektroniska ljuskällereglage som lämnats in.

| 1.2 | Lysdiodmodulerna ska vara utformade så att de är och förblir funktionsdugliga vid normal användning. De får inte heller uppvisa något konstruktions- eller tillverkningsfel. En lysdiodmodul ska anses inte uppfylla kraven om någon av dess lysdioder inte uppfyller kraven. |
| --- | --- |

1.2

Lysdiodmodulerna ska vara utformade så att de är och förblir funktionsdugliga vid normal användning. De får inte heller uppvisa något konstruktions- eller tillverkningsfel. En lysdiodmodul ska anses inte uppfylla kraven om någon av dess lysdioder inte uppfyller kraven.

| 1.3 | Lysdiodmodulerna ska vara garantiförseglade. |
| --- | --- |

1.3

Lysdiodmodulerna ska vara garantiförseglade.

| 1.4 | Konstruktionen på utbytbara lysdiodmoduler ska vara sådan att






  1.4.1 | de fotometriska specifikationerna för strålkastaren uppfylls då lysdiodmodulen avlägsnas och ersätts med en annan modul som sökanden tillhandahåller och som har samma identifieringskod för ljuskällemoduler, |
| --- | --- | --- |

1.4

Konstruktionen på utbytbara lysdiodmoduler ska vara sådan att

1.4.1

de fotometriska specifikationerna för strålkastaren uppfylls då lysdiodmodulen avlägsnas och ersätts med en annan modul som sökanden tillhandahåller och som har samma identifieringskod för ljuskällemoduler,

| 1.4.2 | lysdiodmoduler med olika identifieringskoder inte är ljuskällemodulerna i samma lamphus utbytbara. |
| --- | --- |

1.4.2

lysdiodmoduler med olika identifieringskoder inte är ljuskällemodulerna i samma lamphus utbytbara.

2.   TILLVERKNING

| 2.1 | Lysdioderna på lysdiodmodulen ska vara utrustade med lämpliga fästanordningar. |
| --- | --- |

2.1

Lysdioderna på lysdiodmodulen ska vara utrustade med lämpliga fästanordningar.

| 2.2 | Fästanordningarna ska vara starka och sitta säkert fast på lysdioderna och lysdiodmodulen. |
| --- | --- |

2.2

Fästanordningarna ska vara starka och sitta säkert fast på lysdioderna och lysdiodmodulen.

3.   PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

3.1   Tillämpning

| 3.1.1 | Alla provexemplar ska provas i enlighet med punkt 4. |
| --- | --- |

3.1.1

Alla provexemplar ska provas i enlighet med punkt 4.

| 3.1.2 | Typen av ljuskällor i en lysdiodmodul ska vara lysdioder enligt definitionen i punkt 2.7.1 i föreskrifter nr 48, särskilt med avseende på synlig strålning. Andra slag av ljuskällor är inte tillåtna. |
| --- | --- |

3.1.2

Typen av ljuskällor i en lysdiodmodul ska vara lysdioder enligt definitionen i punkt 2.7.1 i föreskrifter nr 48, särskilt med avseende på synlig strålning. Andra slag av ljuskällor är inte tillåtna.

3.2   Driftsförhållanden

3.2.1   Driftsförhållanden för lysdiodmoduler

Alla provexemplar ska provas under de förhållanden som anges i punkt 6.1.3 i dessa föreskrifter. Om inte annat anges i den här bilagan ska lysdiodmoduler provas inuti strålkastaren såsom tillverkaren har lämnat in dem.

3.2.2   Omgivningstemperatur

För mätning av elektriska och fotometriska egenskaper ska strålkastaren användas i torr och stillastående luft vid omgivningstemperaturen 23 °C ± 5 °C.

3.3   Åldrande

På begäran av sökanden ska lysdiodmodulen användas i 48 tim och kylas ned till omgivningstemperatur innan provet utförs i enlighet med dessa föreskrifter.

4.   SÄRSKILDA KRAV OCH PROVNINGAR

4.1   Färgåtergivning

4.1.1   Röd andel

Utöver de mätningar som beskrivs i punkt 7 i dessa föreskrifter ska den minsta andelen rött i ljuset från en lysdiodmodul eller strålkastare med lysdiodmodul som provas vid 50 V vara sådan att

Formula

där

| Ee(λ) (enhet: W) | är spektralfördelningen av instrålningstätheten, |
| --- | --- |
| V(λ) (enhet: 1) | är det spektrala ljusutbytet, |
| (λ) (enhet: nm) | är våglängden. |

Ee(λ) (enhet: W)

är spektralfördelningen av instrålningstätheten,

V(λ) (enhet: 1)

är det spektrala ljusutbytet,

(λ) (enhet: nm)

är våglängden.

Detta värde ska beräknas för intervall om en nanometer.

4.2   UV-strålning

UV-strålningen från en lysdiodmodul med låg UV-strålning ska vara sådan att

Formula

där

| | S(λ)(enhet: 1) är den spektrala viktningsfunktionen, och |
| --- | --- |

S(λ)(enhet: 1) är den spektrala viktningsfunktionen, och

| | km = 683 lm/W är det högsta värdet på strålningens verkningsgrad. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W är det högsta värdet på strålningens verkningsgrad.

(För definitionerna av de andra symbolerna, se punkt 4.1.1).

Detta värde ska beräknas i intervall om en nanometer. UV-strålningen ska viktas med de värden som anges i tabellen UV nedan.

Tabell UV

Värden i enlighet med IRPA:s/INIRC:s riktlinjer om gränsvärden för exponering av ultraviolett strålning (”IRPA/INIRC Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation”). Våglängderna (i nanometer) som har valts är representativa. Andra värden bör interpoleras.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

4.3   Temperaturstabilitet

4.3.1   Belysning

| 4.3.1.1 | En fotometrisk mätning av strålkastaren ska utföras efter 1 min drift för den specifika funktionen vid den testpunkt som anges nedan. Vid dessa mätningar kan inställningen vara ungefärlig, men måste bibehållas före och efter mätningen av förhållandet.
  Provningspunkter som ska mätas:
  Halvljus 50V
  (För mätning av kurvljuset ska testpunkten anges av tillverkaren.)
  Helljus H – V. |
| --- | --- |

4.3.1.1

En fotometrisk mätning av strålkastaren ska utföras efter 1 min drift för den specifika funktionen vid den testpunkt som anges nedan. Vid dessa mätningar kan inställningen vara ungefärlig, men måste bibehållas före och efter mätningen av förhållandet.

Provningspunkter som ska mätas:

Halvljus 50V

(För mätning av kurvljuset ska testpunkten anges av tillverkaren.)

Helljus H – V.

| 4.3.1.2 | Lyktan ska vara i kontinuerlig drift tills fotometrisk stabilitet har uppnåtts. Det ögonblick då fotometrin är stabil definieras som den tidpunkt vid vilken det fotometriska värdets variation är mindre än 3 % inom godtycklig period om 15 min. När stabilitet har uppnåtts ska inriktning för komplett fotometri utföras i enlighet med kraven för den specifika anordningen. Fotometri i alla provningspunkter krävs för den specifika anordningen. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Lyktan ska vara i kontinuerlig drift tills fotometrisk stabilitet har uppnåtts. Det ögonblick då fotometrin är stabil definieras som den tidpunkt vid vilken det fotometriska värdets variation är mindre än 3 % inom godtycklig period om 15 min. När stabilitet har uppnåtts ska inriktning för komplett fotometri utföras i enlighet med kraven för den specifika anordningen. Fotometri i alla provningspunkter krävs för den specifika anordningen.

| 4.3.1.3 | Beräkna förhållandet mellan värdena i de fotometriska provningspunkterna i punkt 4.3.1.1 och de värden som fastställts i punkt 4.3.1.2. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Beräkna förhållandet mellan värdena i de fotometriska provningspunkterna i punkt 4.3.1.1 och de värden som fastställts i punkt 4.3.1.2.

| 4.3.1.4 | När fotometrisk stabilitet har uppnåtts, tillämpa det förhållande som beräknats ovan på vardera av de kvarstående provningspunkterna för att skapa en ny fotometrisk tabell som beskriver den kompletta fotometrin baserad på 1 min drift. |
| --- | --- |

4.3.1.4

När fotometrisk stabilitet har uppnåtts, tillämpa det förhållande som beräknats ovan på vardera av de kvarstående provningspunkterna för att skapa en ny fotometrisk tabell som beskriver den kompletta fotometrin baserad på 1 min drift.

| 4.3.1.5 | De värden för ljusstyrka som mätts efter en minut och efter fotometrisk stabilitet har uppnåtts ska uppfylla minimi- och maximikraven. |
| --- | --- |

4.3.1.5

De värden för ljusstyrka som mätts efter en minut och efter fotometrisk stabilitet har uppnåtts ska uppfylla minimi- och maximikraven.

4.3.2   Färg

Färgen på det avgivna ljuset, mätt efter 1 min drift och efter fotometrisk stabilitet har uppnåtts, såsom beskrivs i punkt 4.3.1.2 i denna bilaga, ska i båda fallen ligga inom de föreskrivna färggränserna.

5.   Mätningen av det objektiva ljusflödet av lysdiodmoduler som avger halvljus ska utföras på följande sätt:

| 5.1 | Lysdiodmodulen (-modulerna) ska uppfylla kraven i den tekniska beskrivning som anges i punkt 2.2.2 i dessa föreskrifter. Optiska element (sekundär optik) ska på sökandens begäran avlägsnas av den tekniska tjänsten med hjälp av verktyg. Detta förfarande och förhållandena under mätningarna enligt nedan ska beskrivas i provningsrapporten. |
| --- | --- |

5.1

Lysdiodmodulen (-modulerna) ska uppfylla kraven i den tekniska beskrivning som anges i punkt 2.2.2 i dessa föreskrifter. Optiska element (sekundär optik) ska på sökandens begäran avlägsnas av den tekniska tjänsten med hjälp av verktyg. Detta förfarande och förhållandena under mätningarna enligt nedan ska beskrivas i provningsrapporten.

| 5.2 | Sökanden ska lämna in tre lysdiodmoduler av varje typ tillsammans med eventuella manöverdon för ljuskälla och tillräckliga anvisningar.
  Lämplig temperaturreglering (t.ex. kylelement) får tillhandahållas för att simulera temperaturförhållanden som liknar förhållandena i motsvarande strålkastartillämpning.
  Före provningen ska varje lysdiodmodul åldras under minst 48 tim under samma förhållanden som i motsvarande strålkastartillämpning.
  Om en integrerande sfär används ska dess diameter vara minst 1 m eller minst 10 gånger större än lysdiodmodulens största mått, beroende på vilket som är större. Flödesmätningarna kan även göras genom integration med hjälp av en goniofotometer. Bestämmelserna i CIE:s publikation 84–1989 om rumstemperatur, placering osv. ska beaktas.
  Lysdiodmodulen ska brännas in i den slutna sfären eller goniofotometern under ca 1 tim.
  Flödet ska mätas efter det att stabilitet har uppnåtts i enlighet med punkt 4.3.1.2.
  Genomsnittet av mätningarna av de tre provexemplaren av varje typ av lysdiodmodul ska anses vara dess objektiva ljusflöde. |
| --- | --- |

5.2

Sökanden ska lämna in tre lysdiodmoduler av varje typ tillsammans med eventuella manöverdon för ljuskälla och tillräckliga anvisningar.

Lämplig temperaturreglering (t.ex. kylelement) får tillhandahållas för att simulera temperaturförhållanden som liknar förhållandena i motsvarande strålkastartillämpning.

Före provningen ska varje lysdiodmodul åldras under minst 48 tim under samma förhållanden som i motsvarande strålkastartillämpning.

Om en integrerande sfär används ska dess diameter vara minst 1 m eller minst 10 gånger större än lysdiodmodulens största mått, beroende på vilket som är större. Flödesmätningarna kan även göras genom integration med hjälp av en goniofotometer. Bestämmelserna i CIE:s publikation 84–1989 om rumstemperatur, placering osv. ska beaktas.

Lysdiodmodulen ska brännas in i den slutna sfären eller goniofotometern under ca 1 tim.

Flödet ska mätas efter det att stabilitet har uppnåtts i enlighet med punkt 4.3.1.2.

Genomsnittet av mätningarna av de tre provexemplaren av varje typ av lysdiodmodul ska anses vara dess objektiva ljusflöde.

---