# Euroopan unionin L 166/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 166 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta5. kesäkuu 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 166

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta5. kesäkuu 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös 2014/326/YUTP, annettu 28 päivänä tammikuuta 2014, puitteiden luomista Korean tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskevan Euroopan unionin ja Korean tasavallan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä | 1 |
| | | Euroopan unionin ja Korean tasavallan välinen sopimus puitteiden luomisesta Korean tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin | 3 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 601/2014, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse lihaan liittyvistä elintarvikeryhmistä ja tiettyjen elintarvikelisäaineiden käytöstä raakalihavalmisteissa (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 602/2014, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2014, teknisistä täytäntöönpanostandardeista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaiseen ylimääräisten riskipainojen soveltamiseen liittyvien valvontakäytäntöjen lähentämisen helpottamiseksi (
  1
  ) | 22 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 603/2014, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 25 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2014/327/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan unionin kannasta vaarallisten aineiden kuljetusta käsittelevän OTIF-asiantuntijakomitean 53. kokouksessa kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevan yleissopimuksen (COTIF) liitteeseen C tehtävien 1 päivästä tammikuuta 2015 sovellettavien tiettyjen muutosten osalta | 27 |
| | | 2014/328/EU |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2014, eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä lisätoimenpiteistä annetun päätöksen EKP/2013/35 muuttamisesta (EKP/2014/11) | 31 |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | | 2014/329/EU |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2014, eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä annettujen suuntaviivojen EKP/2011/14 muuttamisesta (EKP/2014/10) | 33 |
| | | 2014/330/EU |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2014, eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä väliaikaisista lisätoimenpiteistä ja suuntaviivojen EKP/2007/9 muuttamisesta annettujen suuntaviivojen EKP/2013/4 muuttamisesta (EKP/2014/12) | 42 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös 2014/326/YUTP, annettu 28 päivänä tammikuuta 2014, puitteiden luomista Korean tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskevan Euroopan unionin ja Korean tasavallan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä

1

Euroopan unionin ja Korean tasavallan välinen sopimus puitteiden luomisesta Korean tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin

3

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 601/2014, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse lihaan liittyvistä elintarvikeryhmistä ja tiettyjen elintarvikelisäaineiden käytöstä raakalihavalmisteissa (
  1
  )

1

11

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 602/2014, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2014, teknisistä täytäntöönpanostandardeista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaiseen ylimääräisten riskipainojen soveltamiseen liittyvien valvontakäytäntöjen lähentämisen helpottamiseksi (
  1
  )

1

22

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 603/2014, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

25

PÄÄTÖKSET

2014/327/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan unionin kannasta vaarallisten aineiden kuljetusta käsittelevän OTIF-asiantuntijakomitean 53. kokouksessa kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevan yleissopimuksen (COTIF) liitteeseen C tehtävien 1 päivästä tammikuuta 2015 sovellettavien tiettyjen muutosten osalta

27

2014/328/EU

*

Euroopan keskuspankin päätös, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2014, eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä lisätoimenpiteistä annetun päätöksen EKP/2013/35 muuttamisesta (EKP/2014/11)

(EKP/2014/11)

31

SUUNTAVIIVAT

2014/329/EU

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2014, eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä annettujen suuntaviivojen EKP/2011/14 muuttamisesta (EKP/2014/10)

(EKP/2014/10)

33

2014/330/EU

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2014, eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä väliaikaisista lisätoimenpiteistä ja suuntaviivojen EKP/2007/9 muuttamisesta annettujen suuntaviivojen EKP/2013/4 muuttamisesta (EKP/2014/12)

(EKP/2014/12)

42

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 407/13/KOL, annettu 23 päivänä lokakuuta 2013, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 90. kerran lisäämällä niihin alueellisia valtiontukia vuosille 2014–2020 koskeva uusi luku ja pidentämällä alueellisia valtiontukia vuosille 2007–2013 koskevan luvun ja perusteita suurten investointihankkeiden alueellisen tuen perusteelliseksi arvioimiseksi koskevan luvun voimassaoloaikaa | 44 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 407/13/KOL, annettu 23 päivänä lokakuuta 2013, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 90. kerran lisäämällä niihin alueellisia valtiontukia vuosille 2014–2020 koskeva uusi luku ja pidentämällä alueellisia valtiontukia vuosille 2007–2013 koskevan luvun ja perusteita suurten investointihankkeiden alueellisen tuen perusteelliseksi arvioimiseksi koskevan luvun voimassaoloaikaa

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 5.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2014/326/YUTP,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2014,

puitteiden luomista Korean tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskevan Euroopan unionin ja Korean tasavallan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan yhdessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 5 ja 6 kohdan kanssa,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Edellytykset kolmansien valtioiden osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin olisi vahvistettava sopimuksessa, jolla luodaan puitteet tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle, sen sijaan että ne määritettäisiin kunkin operaation osalta tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Edellytykset kolmansien valtioiden osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin olisi vahvistettava sopimuksessa, jolla luodaan puitteet tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle, sen sijaan että ne määritettäisiin kunkin operaation osalta tapauskohtaisesti.

| (2) | Neuvoston hyväksyttyä 13 päivänä marraskuuta 2012 päätöksen neuvottelujen aloittamisesta unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja neuvotteli Euroopan unionin ja Korean tasavallan välisen sopimuksen puitteiden luomisesta Korean tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin, jäljempänä ’sopimus’. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston hyväksyttyä 13 päivänä marraskuuta 2012 päätöksen neuvottelujen aloittamisesta unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja neuvotteli Euroopan unionin ja Korean tasavallan välisen sopimuksen puitteiden luomisesta Korean tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin, jäljempänä ’sopimus’.

| (3) | Sopimus olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Sopimus olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään puitteiden luomista Korean tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskeva Euroopan unionin ja Korean tasavallan välinen sopimus unionin puolesta.

Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionia sitovasti.

3 artikla

Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta sopimuksen 16 artiklan 1 kohdassa määrätyn ilmoituksen (1).

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. STOURNARAS

---

(1)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

1

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

| 5.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/3

---

KÄÄNNÖS

Euroopan unionin ja Korean tasavallan välinen

SOPIMUS

puitteiden luomisesta Korean tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin

EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’unioni’ tai ’EU’,

ja

KOREAN TASAVALTA,

jäljempänä ’osapuolet’, jotka

Katsovat seuraavaa:

| (1) | Unioni voi päättää toteuttaa toimia kriisinhallinnan alalla, mukaan lukien rauhanturvaoperaatiot ja humanitaariset operaatiot. |
| --- | --- |

(1)

Unioni voi päättää toteuttaa toimia kriisinhallinnan alalla, mukaan lukien rauhanturvaoperaatiot ja humanitaariset operaatiot.

| (2) | Unioni päättää, pyydetäänkö kolmansia valtioita osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Korean tasavalta voi hyväksyä unionin esittämän pyynnön ja tehdä osallistumista koskevan tarjouksen. Tällöin unioni päättää tämän osallistumistarjouksen hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(2)

Unioni päättää, pyydetäänkö kolmansia valtioita osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Korean tasavalta voi hyväksyä unionin esittämän pyynnön ja tehdä osallistumista koskevan tarjouksen. Tällöin unioni päättää tämän osallistumistarjouksen hyväksymisestä.

| (3) | Edellytykset Korean tasavallan osallistumiselle EU:n kriisinhallintaoperaatioihin olisi määritettävä sopimuksessa, jolla luodaan puitteet mahdolliselle tulevalle osallistumiselle, sen sijaan, että nämä edellytykset määritettäisiin kunkin tällaisen operaation osalta tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Edellytykset Korean tasavallan osallistumiselle EU:n kriisinhallintaoperaatioihin olisi määritettävä sopimuksessa, jolla luodaan puitteet mahdolliselle tulevalle osallistumiselle, sen sijaan, että nämä edellytykset määritettäisiin kunkin tällaisen operaation osalta tapauskohtaisesti.

| (4) | Tällaisen sopimuksen ei olisi vaikutettava unionin päätöksenteon riippumattomuuteen, eikä sillä olisi rajoitettava sen päätöksen tapauskohtaista luonnetta, jonka Korean tasavalta tekee oikeusjärjestelmänsä mukaisesti osallistumisestaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon. |
| --- | --- |

(4)

Tällaisen sopimuksen ei olisi vaikutettava unionin päätöksenteon riippumattomuuteen, eikä sillä olisi rajoitettava sen päätöksen tapauskohtaista luonnetta, jonka Korean tasavalta tekee oikeusjärjestelmänsä mukaisesti osallistumisestaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon.

| (5) | Tällaisen sopimuksen olisi koskettava vain tulevia EU:n kriisinhallintaoperaatioita, eikä se saisi vaikuttaa olemassa oleviin sopimuksiin, joilla säännellään Korean tasavallan osallistumista jo käynnistettyyn EU:n kriisinhallintaoperaatioon, |
| --- | --- |

(5)

Tällaisen sopimuksen olisi koskettava vain tulevia EU:n kriisinhallintaoperaatioita, eikä se saisi vaikuttaa olemassa oleviin sopimuksiin, joilla säännellään Korean tasavallan osallistumista jo käynnistettyyn EU:n kriisinhallintaoperaatioon,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

I JAKSO

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla

Osallistumiseen liittyvät päätökset

1.   Unionin päätettyä pyytää Korean tasavaltaa osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon unioni toimittaa kaikki kyseiseen operaatioon liittyvät asianmukaiset tiedot ja arvioinnit auttaakseen Korean tasavaltaa tarkastelemaan unionin pyyntöä.

2.   Unioni toimittaa Korean tasavallalle mahdollisimman pian alustavan arvion sen todennäköisestä osallistumisesta operaation yhteisiin kustannuksiin tai operaation toimintatalousarviossa määritettyihin kustannuksiin 8 ja 12 artiklan mukaisesti avustaakseen Korean tasavaltaa osallistumistarjouksen laatimisessa.

3.   Päätettyään osallistumistarjouksestaan Korean tasavalta määrittelee sen ja toimittaa unionille sitä koskevat tiedot, mukaan lukien Korean tasavallan henkilöstön koostumusta koskevat tiedot.

4.   Unioni arvioi Korean tasavallan tarjousta Korean tasavaltaa kuullen. Korean tasavalta voi päättää tarkistaa osallistumistarjoustaan milloin tahansa kuulemisen ja arviointiprosessin aikana.

5.   Unioni ilmoittaa Korean tasavallalle kirjallisesti arviointinsa tulokset ja päätöksensä Korean tasavallan osallistumistarjouksesta Korean tasavallan osallistumisen varmistamiseksi tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.

6.   Korean tasavalta voi omasta aloitteestaan tai unionin pyynnöstä ja osapuolten neuvoteltua asiasta milloin tahansa vetäytyä kokonaan tai osittain EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumisesta.

2 artikla

Puitteet

1.   Korean tasavalta liittyy tämän sopimuksen määräysten ja mahdollisesti tarvittavien täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti neuvoston päätökseen, jolla unionin neuvosto päättää, että EU toteuttaa kriisinhallintaoperaation, ja mahdollisiin muihin päätöksiin, joilla Euroopan unionin neuvosto päättää jatkaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota.

2.   Korean tasavallan osallistuminen EU:n kriisinhallintaoperaatioon ei vaikuta unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.

3 artikla

Korean tasavallan henkilöstön ja joukkojen asema

1.   Korean tasavallan EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämän henkilöstön ja/tai EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon lähettämien joukkojen asemaan sovelletaan sopimusta joukkojen/operaation asemasta, jos sellainen on tehty unionin ja sen valtion tai niiden valtioiden välillä, jossa tai joissa operaatio toteutetaan.

2.   Sen valtion tai niiden valtioiden, jossa tai joissa EU:n kriisinhallintaoperaatio toteutetaan, ulkopuolella sijaitseviin esikunta- tai johtoyksiköihin lähetetyn henkilöstön asemaan sovelletaan kyseisten esikunta- tai johtoyksiköiden ja Korean tasavallan toimivaltaisten viranomaisten välisiä järjestelyjä.

3.   Korean tasavalta käyttää lainkäyttövaltaansa EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa tarkoitetun joukkojen/operaation asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista. Jos Korean tasavallan joukot toimivat Euroopan unionin jäsenvaltion aluksessa tai ilma-aluksessa, jäsenvaltio voi käyttää lainkäyttövaltaansa lakiensa ja asetustensa ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti ja ellei mahdollisista olemassa olevista ja/tai tulevista sopimuksista muuta johdu.

4.   Korean tasavalta vastaa kaikista EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumiseen liittyvien, sen henkilöstön jäsenen esittämien vaatimusten ratkaisemisesta ja huolehtii lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstöön kuuluvaa vastaan.

5.   Osapuolet sopivat luopuvansa sopimukseen perustuvia vaatimuksia lukuun ottamatta kaikista vaatimuksista toisiaan kohtaan sellaisen omaisuuden vahingoittumisen, menetyksen tai tuhoutumisen vuoksi, jonka jompikumpi osapuoli omistaa tai jota jompikumpi osapuoli käyttää, tai jommankumman osapuolen henkilöstön jäsenen loukkaantumisen tai kuoleman vuoksi, joka on aiheutunut henkilöstön jäsenen suorittaessa tämän sopimuksen mukaisiin toimiin liittyviä virallisia tehtäviään, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.

6.   Korean tasavalta sitoutuu allekirjoittaessaan tämän sopimuksen antamaan julistuksen, joka koskee luopumista vaatimuksista sellaiseen tulevaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvaa valtiota kohtaan, johon Korean tasavalta osallistuu.

7.   Unioni sitoutuu allekirjoittaessaan tämän sopimuksen varmistamaan, että Euroopan unionin jäsenvaltiot antavat julistuksen, joka koskee luopumista vaatimuksista tulevaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvaa Korean tasavaltaa kohtaan.

4 artikla

Turvallisuusluokitellut tiedot

1.   Korean tasavalta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EU:n turvallisuusluokitellut tiedot suojataan noudattaen neuvoston päätöksessä 2013/488/EU (1) olevia Euroopan unionin neuvoston turvallisuussääntöjä sekä toimivaltaisten viranomaisten, mukaan lukien EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation osalta EU:n operaation komentajan ja EU:n siviilikriisinhallintaoperaation osalta operaation johtajan, antamia lisäohjeita.

2.   Jos osapuolet tekevät sopimuksen turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtamiseen sovellettavista turvallisuusmenettelyistä, kyseisen sopimuksen määräyksiä sovelletaan EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä.

II JAKSO

MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SIVIILIKRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN

5 artikla

EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetty henkilöstö

1.   Korean tasavalta

| a) | varmistaa, että sen EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämä henkilöstö noudattaa tehtäväänsä suorittaessaan






  i) | edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua neuvoston päätöstä ja siihen tehtyjä muutoksia; |
| --- | --- | --- |

a)

varmistaa, että sen EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämä henkilöstö noudattaa tehtäväänsä suorittaessaan

i)

edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua neuvoston päätöstä ja siihen tehtyjä muutoksia;

| ii) | operaatiosuunnitelmaa; |
| --- | --- |

ii)

operaatiosuunnitelmaa;

| iii) | täytäntöönpanotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

iii)

täytäntöönpanotoimenpiteitä.

| b) | antaa operaation johtajalle sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäljempänä ’korkea edustaja’, ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon. |
| --- | --- |

b)

antaa operaation johtajalle sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäljempänä ’korkea edustaja’, ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon.

2.   Korean kansantasavallan EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämälle henkilöstölle suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Korean tasavallan toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin, ja henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta.

3.   Korean tasavallan lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.

6 artikla

Johtamisjärjestely

1.   Kaikki henkilöstön jäsenet pysyvät edelleen täysin kansallisten viranomaistensa alaisina.

2.   Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen unionin siviilioperaatiokomentajalle.

3.   Siviilioperaatiokomentaja vastaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiosta ja sen johtamisesta ja valvonnasta strategisella tasolla.

4.   Operaation johtaja vastaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiosta ja sen johtamisesta ja valvonnasta operaatioalueella sekä huolehtii sen päivittäisestä hallinnoinnista.

5.   Korean tasavallalla on operaation päivittäisessä hallinnoinnissa samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen oikeudellisten välineiden mukaisesti.

6.   Operaation johtaja vastaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidollisesta valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen toteuttaa tarvittaessa kurinpitotoimia.

7.   Korean tasavalta nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa operaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi operaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta.

8.   Päätöksen operaation lopettamisesta tekee unioni, joka kuulee Korean tasavaltaa ennen päätöksen tekemistä, jos Korean tasavalta osallistuu yhä EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon sen lopettamispäivänä.

7 artikla

Rahoitusnäkökohdat

1.   Korean tasavalta vastaa kaikista operaatioon osallistumiseensa liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta operaation toimintatalousarvion mukaisia toimintamenoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista.

2.   Jos operaation toteuttamisvaltiosta tai -valtioista oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Korean tasavalta maksaa korvauksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa operaation asemaa koskevassa sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti, jos sen on todettu olevan vastuussa tapahtumasta.

8 artikla

Toimintatalousarvioon osallistuminen

1.   Korean tasavalta osallistuu EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintatalousarvion rahoittamiseen, ellei 4 kohdasta muuta johdu.

2.   Tällainen rahoitusosuus toimintatalousarvioon lasketaan soveltaen seuraavista kaavoista sitä, joka johtaa pienempään määrään:

| a) | se osuus ohjeellisesta määrästä, joka vastaa Korean tasavallan bruttokansantulon (BKTL) suhteellista osuutta kaikkien operaation toimintatalousarvioon osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai |
| --- | --- |

a)

se osuus ohjeellisesta määrästä, joka vastaa Korean tasavallan bruttokansantulon (BKTL) suhteellista osuutta kaikkien operaation toimintatalousarvioon osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai

| b) | se osuus toimintatalousarvion ohjeellisesta määrästä, joka vastaa operaatioon osallistuvan Korean tasavallan henkilöstön lukumäärän suhteellista osuutta kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

b)

se osuus toimintatalousarvion ohjeellisesta määrästä, joka vastaa operaatioon osallistuvan Korean tasavallan henkilöstön lukumäärän suhteellista osuutta kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

3.   Korean tasavalta ei osallistu Euroopan unionin jäsenvaltioiden henkilöstölle maksettavien päivärahojen rahoittamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 ja 2 kohdan soveltamista.

4.   Sen estämättä mitä 1 kohdassa määrätään, unioni vapauttaa periaatteessa Korean tasavallan yksittäisen EU:n siviilikriisinhallintaoperaation rahoitukseen osallistumisesta, kun

| a) | unioni päättää, että Korean tasavallan tarjoama osuus on merkittävä ja asianomaisen operaation kannalta keskeinen; tai |
| --- | --- |

a)

unioni päättää, että Korean tasavallan tarjoama osuus on merkittävä ja asianomaisen operaation kannalta keskeinen; tai

| b) | Korean tasavallan BKTL henkeä kohti ei ylitä minkään unionin jäsenvaltion BKTL:ää henkeä kohti. |
| --- | --- |

b)

Korean tasavallan BKTL henkeä kohti ei ylitä minkään unionin jäsenvaltion BKTL:ää henkeä kohti.

5.   Jollei 1 kohdasta muuta johdu, osapuolten toimivaltaisten viranomaisten välillä sovitaan kaikista järjestelyistä, jotka koskevat Korean tasavallan osuuksien maksamista EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintatalousarvioon ja joihin sisällytetään määräykset muun muassa seuraavista asioista:

| a) | kyseessä olevan rahoitusosuuden määrä; |
| --- | --- |

a)

kyseessä olevan rahoitusosuuden määrä;

| b) | rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt; ja |
| --- | --- |

b)

rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt; ja

| c) | tilintarkastusmenettely. |
| --- | --- |

c)

tilintarkastusmenettely.

III JAKSO

MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SOTILAALLISIIN KRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN

9 artikla

Osallistuminen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon

1.   Korean tasavalta varmistaa, että sen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstö noudattavat tehtävänsä suorittamisessa:

| a) | edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua neuvoston päätöstä ja siihen tehtyjä muutoksia; |
| --- | --- |

a)

edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua neuvoston päätöstä ja siihen tehtyjä muutoksia;

| b) | operaatiosuunnitelmaa; ja |
| --- | --- |

b)

operaatiosuunnitelmaa; ja

| c) | täytäntöönpanotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

c)

täytäntöönpanotoimenpiteitä.

2.   Korean tasavalta antaa EU:n operaation komentajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.

3.   Korean tasavallan lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.

10 artikla

Johtamisjärjestely

1.   Kaikki EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstön jäsenet pysyvät edelleen täysin kansallisten viranomaistensa alaisina.

2.   Kansalliset viranomaiset siirtävät joukkojensa ja henkilöstönsä operatiivisen ja taktisen valvonnan EU:n operaation komentajalle, jolla on oikeus siirtää toimivaltaansa toiselle henkilölle.

3.   Kroatian tasavallalla on operaation päivittäisessä hallinnoinnissa samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen oikeudellisten välineiden mukaisesti.

4.   EU:n operaation komentaja voi Korean tasavaltaa kuultuaan milloin tahansa pyytää Korean tasavallan osallistumisen peruuttamista.

5.   Korean tasavalta nimeää johtavan sotilasedustajan, joka edustaa sen kansallista sotilasosastoa EU:n sotilaallisessa kriisinhallintaoperaatiossa. Johtava sotilasedustaja neuvottelee EU:n joukkojen komentajan kanssa kaikista operaatioon vaikuttavista asioista ja vastaa Korean tasavallan osaston päivittäisestä kurinpidosta.

11 artikla

Rahoitusnäkökohdat

1.   Korean tasavalta vastaa kaikista operaatioon osallistumiseensa liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta niitä, jotka kuuluvat yhteisesti rahoitettaviin kustannuksiin sen mukaisesti, mitä säädetään tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa oikeudellisissa välineissä sekä neuvoston päätöksessä 2011/871/YUTP (Athene) (2), sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 12 artiklan soveltamista.

2.   Jos operaation toteuttamisvaltiosta tai -valtioista oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Korean tasavalta maksaa korvauksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa joukkojen asemaa koskevassa sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti, jos sen on todettu olevan vastuussa tapahtumasta.

12 artikla

Yhteisiin kustannuksiin osallistuminen

1.   Jollei 3 kohdasta muuta johdu, Korean tasavalta osallistuu EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisten kustannusten rahoittamiseen.

2.   Tällainen rahoitusosuus yhteisistä kustannuksista lasketaan soveltaen seuraavista kaavoista sitä, joka johtaa pienempään määrään:

| a) | se osuus yhteisistä kustannuksista, joka vastaa Korean tasavallan BKTL:n suhteellista osuutta kaikkien operaation yhteisiin kustannuksiin osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai |
| --- | --- |

a)

se osuus yhteisistä kustannuksista, joka vastaa Korean tasavallan BKTL:n suhteellista osuutta kaikkien operaation yhteisiin kustannuksiin osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai

| b) | se osuus yhteisistä kustannuksista, joka vastaa operaatioon osallistuvan Korean tasavallan henkilöstön lukumäärän suhteellista osuutta kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

b)

se osuus yhteisistä kustannuksista, joka vastaa operaatioon osallistuvan Korean tasavallan henkilöstön lukumäärän suhteellista osuutta kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

Jos Korean tasavalta lähettää henkilöstöä vain operaatioesikuntaan tai joukkojen esikuntaan, b alakohdan mukaista kaavaa sovellettaessa käytetään perusteena Korean tasavallan henkilöstön suhteellista osuutta kyseisen esikunnan henkilöstön kokonaismäärästä. Muissa tapauksissa perusteena käytetään Korean tasavallan lähettämän koko henkilöstön lukumäärän suhteellista osuutta operaation koko henkilöstön lukumäärästä.

3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, unioni vapauttaa periaatteessa Korean tasavallan yksittäisen EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisiin kustannuksiin osallistumisesta, kun

| a) | unioni päättää, että Korean tasavallan tarjoama osuus on merkittävä ja asianomaisen operaation kannalta keskeinen; tai |
| --- | --- |

a)

unioni päättää, että Korean tasavallan tarjoama osuus on merkittävä ja asianomaisen operaation kannalta keskeinen; tai

| b) | Korean tasavallan BKTL henkeä kohti ei ylitä minkään unionin jäsenvaltion BKTL:ää henkeä kohti. |
| --- | --- |

b)

Korean tasavallan BKTL henkeä kohti ei ylitä minkään unionin jäsenvaltion BKTL:ää henkeä kohti.

4.   Jollei 1 kohdasta muuta johdu, osapuolten toimivaltaisten viranomaisten välillä sovitaan kaikista järjestelyistä, jotka koskevat yhteisiin kustannuksiin liittyvien Korean tasavallan osuuksien maksamista ja joihin sisällytetään määräykset muun muassa seuraavista asioista:

| a) | kyseessä olevan rahoitusosuuden määrä; |
| --- | --- |

a)

kyseessä olevan rahoitusosuuden määrä;

| b) | rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt; ja |
| --- | --- |

b)

rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt; ja

| c) | tilintarkastusmenettely. |
| --- | --- |

c)

tilintarkastusmenettely.

IV JAKSO

LOPPUMÄÄRÄYKSET

13 artikla

Sopimuksen täytäntöönpanojärjestelyt

Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan osapuolten toimivaltaisten viranomaisten välillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 5 kohdan ja 12 artiklan 4 kohdan soveltamista.

14 artikla

Noudattamatta jättäminen

Mikäli osapuoli ei noudata tässä sopimuksessa määrättyjä velvoitteitaan, toisella osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus kirjallisella irtisanomisilmoituksella yhden kuukauden irtisanomisajalla.

15 artikla

Riitojen ratkaiseminen

Tämän sopimuksen tulkintaan tai soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.

16 artikla

Voimaantulo, kesto ja voimassaolon päättyminen

1.   Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen, että sopimuksen voimaantuloa varten tarvittavat sisäiset oikeudelliset menettelyt on saatettu päätökseen.

2.   Tätä sopimusta tarkastellaan uudelleen säännöllisesti.

3.   Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten keskinäisen kirjallisen sopimuksen perusteella. Muutokset tulevat voimaan 1 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti.

4.   Tämä sopimus on voimassa aluksi viisi vuotta, minkä jälkeen sopimuksen voimassaolo jatkuu ilman eri toimenpiteitä viisi vuotta kerrallaan, jollei jompikumpi osapuoli ilmoita toiselle osapuolelle kirjallisesti viimeistään kuusi kuukautta ennen tällaisen jatketun voimassaoloajan päättymistä aikomuksestaan sanoa sopimus irti.

TÄMÄN VAKUUDEKSI allekirjoittaneet, osapuolten asianmukaisesti siihen valtuuttamina, ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

Tehty Soulissa kahdentenakymmenentenäkolmantena päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaneljätoista englannin ja korean kielellä kahtena kappaleena, ja molemmat tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset. Jos tulkintaeroja esiintyy, englanninkielistä toisintoa sovelletaan ensisijaisesti.

Euroopan unionin puolesta

Korean tasavallan puolesta

---

(1)  Neuvoston päätös 2013/488/EU, annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).

1

(2)  Neuvoston päätös 2011/871/YUTP, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla (Athene) (EUVL L 343, 23.12.2011, s. 35).

2

---

EU:N KRIISINHALLINTAOPERAATIOTA, JOHON KOREAN TASAVALTA OSALLISTUU, KOSKEVAN EU:N NEUVOSTON PÄÄTÖSTÄ SOVELTAVIEN JÄSENVALTIOIDEN JULISTUS KORVAUSTEN VAATIMISESTA LUOPUMISESTA

”Ne EU:n jäsenvaltiot, jotka soveltavat EU:n neuvoston päätöstä, joka koskee EU:n kriisinhallintaoperaatiota, johon Korean tasavalta osallistuu, pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan esittämästä Korean tasavallalle korvausvaatimuksia, jotka perustuvat niiden lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka ne omistavat ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen on aiheuttanut Korean tasavallan EU:n kriisinhallintaoperaatioon lähettämän Korean tasavallasta olevan henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen on aiheuttanut Korean tasavallan EU:n kriisinhallintaoperaatioon lähettämän Korean tasavallasta olevan henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai

| — | jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys on aiheutunut Korean tasavallan omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä on käytetty operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Korean tasavallan EU:n kriisinhallintaoperaatioon lähettämän Korean tasavallan olevan henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.” |
| --- | --- |

—

jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys on aiheutunut Korean tasavallan omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä on käytetty operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Korean tasavallan EU:n kriisinhallintaoperaatioon lähettämän Korean tasavallan olevan henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

---

KOREAN TASAVALLAN JULISTUS KORVAUSTEN VAATIMISESTA LUOPUMISESTA EU:N KRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN OSALLISTUVILTA VALTIOILTA

”Korean tasavalta, joka on sopinut osallistuvansa EU:n kriisinhallintaoperaatioon, pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan korvausvaatimuksista EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvaa valtiota kohtaan henkilöstönsä jäsenen loukkaantumisen tai kuoleman johdosta taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumisen tai menetyksen vuoksi, jonka se omistaa ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen on aiheuttanut henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen on aiheuttanut henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai

| — | jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys on aiheutunut EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, paitsi jos on kyse kyseistä omaisuutta käyttäneen EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.” |
| --- | --- |

—

jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys on aiheutunut EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, paitsi jos on kyse kyseistä omaisuutta käyttäneen EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

---

ASETUKSET

| 5.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/11

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 601/2014,

annettu 4 päivänä kesäkuuta 2014,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse lihaan liittyvistä elintarvikeryhmistä ja tiettyjen elintarvikelisäaineiden käytöstä raakalihavalmisteissa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelisäaineista 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset.

| (2) | Kyseistä luetteloa voidaan muuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (2) 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai asiaa koskevan hakemuksen johdosta. |
| --- | --- |

(2)

Kyseistä luetteloa voidaan muuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (2) 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai asiaa koskevan hakemuksen johdosta.

| (3) | Unionin luettelo elintarvikelisäaineista laadittiin niiden elintarvikelisäaineiden perusteella, joiden käyttö elintarvikkeissa on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/35/EY (3), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/36/EY (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/2/EY (5) mukaisesti, sen jälkeen kun on varmistettu, että ne ovat asetuksen (EY) N:o 1333/2008 6, 7 ja 8 artiklan mukaisia. Unionin luettelo sisältää elintarvikelisäaineet sen mukaan, mihin elintarvikeryhmiin niitä voidaan lisätä. |
| --- | --- |

(3)

Unionin luettelo elintarvikelisäaineista laadittiin niiden elintarvikelisäaineiden perusteella, joiden käyttö elintarvikkeissa on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/35/EY (3), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/36/EY (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/2/EY (5) mukaisesti, sen jälkeen kun on varmistettu, että ne ovat asetuksen (EY) N:o 1333/2008 6, 7 ja 8 artiklan mukaisia. Unionin luettelo sisältää elintarvikelisäaineet sen mukaan, mihin elintarvikeryhmiin niitä voidaan lisätä.

| (4) | Unionin luettelon D osassa ryhmä 8 kattaa lihan ja sisältää alaryhmät 8.1: Jalostamaton liha ja 8.2: Lihajalosteet. Ryhmä 8.1 on jaettu vielä ryhmiin 8.1.1: Muu jalostamaton liha kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 853/2004 (6) määritellyt raakalihavalmisteet ja 8.1.2: Raakalihavalmisteet sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004. |
| --- | --- |

(4)

Unionin luettelon D osassa ryhmä 8 kattaa lihan ja sisältää alaryhmät 8.1: Jalostamaton liha ja 8.2: Lihajalosteet. Ryhmä 8.1 on jaettu vielä ryhmiin 8.1.1: Muu jalostamaton liha kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 853/2004 (6) määritellyt raakalihavalmisteet ja 8.1.2: Raakalihavalmisteet sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevan 1.15 kohdan määritelmän mukaan raakalihavalmisteilla tarkoitetaan tuoretta lihaa, jauheliha mukaan luettuna, johon on lisätty elintarvikkeita, mausteita tai lisäaineita tai jota on jalostettu, mutta ei kuitenkaan niin, että lihan sisäinen lihassyyrakenne olisi muuttunut ja tuoreen lihan ominaisuudet olisivat hävinneet. Jälkeenpäin on selvennetty, että raakalihavalmisteet voivat olla joko jalostettuja tai jalostamattomia (7). Jos tuotteesta jalostuksen jälkeen kuitenkin tuoreen lihan ominaisuudet poistuvat täysin, sitä ei enää pitäisi pitää raakalihavalmisteena vaan asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevassa 7.1 kohdassa määriteltynä ”lihavalmisteena”. Oikeudellisen selkeyden vuoksi on aiheellista käyttää ryhmää 8 sovellettaessa termejä ”tuore liha”, ”raakalihavalmiste” ja ”lihavalmiste” sellaisina, kuin ne on määritelty asetuksessa (EY) N:o 853/2004. Sen vuoksi unionin luettelon D osassa olevan ryhmän 8 alaryhmiä olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevan 1.15 kohdan määritelmän mukaan raakalihavalmisteilla tarkoitetaan tuoretta lihaa, jauheliha mukaan luettuna, johon on lisätty elintarvikkeita, mausteita tai lisäaineita tai jota on jalostettu, mutta ei kuitenkaan niin, että lihan sisäinen lihassyyrakenne olisi muuttunut ja tuoreen lihan ominaisuudet olisivat hävinneet. Jälkeenpäin on selvennetty, että raakalihavalmisteet voivat olla joko jalostettuja tai jalostamattomia (7). Jos tuotteesta jalostuksen jälkeen kuitenkin tuoreen lihan ominaisuudet poistuvat täysin, sitä ei enää pitäisi pitää raakalihavalmisteena vaan asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevassa 7.1 kohdassa määriteltynä ”lihavalmisteena”. Oikeudellisen selkeyden vuoksi on aiheellista käyttää ryhmää 8 sovellettaessa termejä ”tuore liha”, ”raakalihavalmiste” ja ”lihavalmiste” sellaisina, kuin ne on määritelty asetuksessa (EY) N:o 853/2004. Sen vuoksi unionin luettelon D osassa olevan ryhmän 8 alaryhmiä olisi muutettava vastaavasti.

| (6) | Unionin luettelon C osassa määriteltyyn ryhmään I kuuluvien elintarvikelisäaineiden käyttö on yleisesti sallittua lihajalosteissa, kun taas samaan ryhmään kuuluvien elintarvikelisäaineiden käyttöä jalostamattomassa lihassa on rajoitettu, ja se on sallittu vain tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Unionin luettelon C osassa määriteltyyn ryhmään I kuuluvien elintarvikelisäaineiden käyttö on yleisesti sallittua lihajalosteissa, kun taas samaan ryhmään kuuluvien elintarvikelisäaineiden käyttöä jalostamattomassa lihassa on rajoitettu, ja se on sallittu vain tapauskohtaisesti.

| (7) | Kun asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistettu unionin luettelo laadittiin, asetuksessa (EY) N:o 853/2004 määriteltyjä raakalihavalmisteita pidettiin jalostamattomana lihana, jossa oli sallittua käyttää vain joitakin lisäaineita. Raakalihavalmisteiden määritelmän erilainen tulkinta on kuitenkin johtanut tilanteeseen, jossa tiettyjen lisäaineiden käyttö tietyissä liharyhmissä on erilaista eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(7)

Kun asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistettu unionin luettelo laadittiin, asetuksessa (EY) N:o 853/2004 määriteltyjä raakalihavalmisteita pidettiin jalostamattomana lihana, jossa oli sallittua käyttää vain joitakin lisäaineita. Raakalihavalmisteiden määritelmän erilainen tulkinta on kuitenkin johtanut tilanteeseen, jossa tiettyjen lisäaineiden käyttö tietyissä liharyhmissä on erilaista eri jäsenvaltioissa.

| (8) | Komissio on saanut pyyntöjä sisällyttää jotkin näistä käyttötarkoituksista unionin luetteloon sallituista elintarvikelisäaineista. Pyynnöt on asetettu kaikkien jäsenvaltioiden saataville.On aiheellista sisällyttää nämä käyttötarkoitukset unionin luetteloon, jos ne ovat asetuksessa (EY) N:o 1333/2008 säädettyjen elintarvikelisäaineiden käyttöä koskevien yleisten edellytysten mukaisia, ja ottaen huomioon tarve säilyttää tietyt perinteiset tuotteet joidenkin jäsenvaltioiden markkinoilla. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on saanut pyyntöjä sisällyttää jotkin näistä käyttötarkoituksista unionin luetteloon sallituista elintarvikelisäaineista. Pyynnöt on asetettu kaikkien jäsenvaltioiden saataville.On aiheellista sisällyttää nämä käyttötarkoitukset unionin luetteloon, jos ne ovat asetuksessa (EY) N:o 1333/2008 säädettyjen elintarvikelisäaineiden käyttöä koskevien yleisten edellytysten mukaisia, ja ottaen huomioon tarve säilyttää tietyt perinteiset tuotteet joidenkin jäsenvaltioiden markkinoilla.

| (9) | Joidenkin jäsenvaltioiden ja/tai lihanjalostusteollisuuden pyynnöstä on tarkasteltu tiettyä kurkumiinin (E 100), karmiinien (E 120), sokerikulöörien (E 150a–d), paprikauutteen (E 160c) ja punajuurivärin (E 162) — joita on käytetty perinteisesti tietyissä jäsenvaltioissa merguez-tyyppisten ja muiden perinteisten tuotteiden (salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici ja pljeskavice) värjäämiseen — käyttöä, ja tämä käyttö on asianmukaista sallia. |
| --- | --- |

(9)

Joidenkin jäsenvaltioiden ja/tai lihanjalostusteollisuuden pyynnöstä on tarkasteltu tiettyä kurkumiinin (E 100), karmiinien (E 120), sokerikulöörien (E 150a–d), paprikauutteen (E 160c) ja punajuurivärin (E 162) — joita on käytetty perinteisesti tietyissä jäsenvaltioissa merguez-tyyppisten ja muiden perinteisten tuotteiden (salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici ja pljeskavice) värjäämiseen — käyttöä, ja tämä käyttö on asianmukaista sallia.

| (10) | Joidenkin jäsenvaltioiden pyynnöstä on tarkasteltu etikkahapon ja asetaattien (E 260–263), maitohapon ja laktaattien (E 270, E 325–327), askorbiinihapon ja askorbaattien (E 300–302), sitruunahapon ja sitraattien (E 330–333) käyttöä hapettumista ja/tai härskiintymistä estävinä ja mikrobiologista säilyvyyttä lisäävinä happamuudensäätöaineina, säilöntäaineina ja/tai hapettumisenestoaineina, ja on asianmukaista sallia niiden käyttö kaikissa raakalihavalmisteissa, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa. |
| --- | --- |

(10)

Joidenkin jäsenvaltioiden pyynnöstä on tarkasteltu etikkahapon ja asetaattien (E 260–263), maitohapon ja laktaattien (E 270, E 325–327), askorbiinihapon ja askorbaattien (E 300–302), sitruunahapon ja sitraattien (E 330–333) käyttöä hapettumista ja/tai härskiintymistä estävinä ja mikrobiologista säilyvyyttä lisäävinä happamuudensäätöaineina, säilöntäaineina ja/tai hapettumisenestoaineina, ja on asianmukaista sallia niiden käyttö kaikissa raakalihavalmisteissa, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa.

| (11) | Joidenkin jäsenvaltioiden pyynnöstä on tarkasteltu fosforihapon — fosfaattien — di-, tri- ja polyfosfaattien (E 338–452) käyttöä kosteudensäilyttäjänä estämään lihasnesteen häviämistä jalostuksen aikana, etenkin kun lihaan on ruiskutettu suolaliuosta, ja tämä käyttö on asianmukaista sallia. Jotta voidaan rajoittaa fosfaateille altistumista elintarvikkeissa, näiden fosfaattien käytön laajentaminen olisi kuitenkin rajoitettava tuotteisiin Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad ja burger meat, joka sisältää kasviksia ja/tai viljaa vähintään 4 prosenttia lihaan sekoitettuna, ja suomalainen harmaasuolattu joulukinkku. |
| --- | --- |

(11)

Joidenkin jäsenvaltioiden pyynnöstä on tarkasteltu fosforihapon — fosfaattien — di-, tri- ja polyfosfaattien (E 338–452) käyttöä kosteudensäilyttäjänä estämään lihasnesteen häviämistä jalostuksen aikana, etenkin kun lihaan on ruiskutettu suolaliuosta, ja tämä käyttö on asianmukaista sallia. Jotta voidaan rajoittaa fosfaateille altistumista elintarvikkeissa, näiden fosfaattien käytön laajentaminen olisi kuitenkin rajoitettava tuotteisiin Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad ja burger meat, joka sisältää kasviksia ja/tai viljaa vähintään 4 prosenttia lihaan sekoitettuna, ja suomalainen harmaasuolattu joulukinkku.

| (12) | Joidenkin jäsenvaltioiden ja/tai lihanjalostusteollisuuden pyynnöstä on tarkasteltu nitriittien (E 249–250) käyttöä säilöntäaineena perinteisissä tuotteissa lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka ja tatar wołowy (danie tatarskie), ja tämä käyttö on asianmukaista sallia. |
| --- | --- |

(12)

Joidenkin jäsenvaltioiden ja/tai lihanjalostusteollisuuden pyynnöstä on tarkasteltu nitriittien (E 249–250) käyttöä säilöntäaineena perinteisissä tuotteissa lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka ja tatar wołowy (danie tatarskie), ja tämä käyttö on asianmukaista sallia.

| (13) | Joidenkin jäsenvaltioiden ja/tai lihanjalostusteollisuuden pyynnöstä on tarkasteltu alginaattien (E 401–404), karrageenin (E 407), käsitellyn Eucheuma-levän (E 407a), johanneksenleipäpuujauheen (E 410), guarkumin (E 412), tragantin (E 413), ksantaanikumin (E 415), asetyloidun ditärkkelysfosfaatin (E 1414) ja hydroksipropyyliditärkkelysfosfaatin (E 1442) käyttöä kosteudensäilyttäjänä tai stabilointiaineena vähentämään nesteen poistumista pakkauksessa ja estämään lihasnesteiden häviämistä jalostuksen aikana. Nämä käyttötarkoitukset olisi hyväksyttävä raakalihavalmisteissa, joihin on ruiskutettu ainesosia, ja raakalihavalmisteissa, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen, esimerkiksi jauhelihaa sisältävät kääryleet. Elintarvikelisäaineiden käyttö raakalihavalmisteissa estämään lihasnesteen häviämistä jalostuksen aikana ei johda kuluttajia harhaan. |
| --- | --- |

(13)

Joidenkin jäsenvaltioiden ja/tai lihanjalostusteollisuuden pyynnöstä on tarkasteltu alginaattien (E 401–404), karrageenin (E 407), käsitellyn Eucheuma-levän (E 407a), johanneksenleipäpuujauheen (E 410), guarkumin (E 412), tragantin (E 413), ksantaanikumin (E 415), asetyloidun ditärkkelysfosfaatin (E 1414) ja hydroksipropyyliditärkkelysfosfaatin (E 1442) käyttöä kosteudensäilyttäjänä tai stabilointiaineena vähentämään nesteen poistumista pakkauksessa ja estämään lihasnesteiden häviämistä jalostuksen aikana. Nämä käyttötarkoitukset olisi hyväksyttävä raakalihavalmisteissa, joihin on ruiskutettu ainesosia, ja raakalihavalmisteissa, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen, esimerkiksi jauhelihaa sisältävät kääryleet. Elintarvikelisäaineiden käyttö raakalihavalmisteissa estämään lihasnesteen häviämistä jalostuksen aikana ei johda kuluttajia harhaan.

| (14) | Joidenkin jäsenvaltioiden ja/tai lihanjalostusteollisuuden pyynnöstä on tarkasteltu natriumkarbonaattien (E 500) käyttöä kosteudensäilyttäjänä siipikarjanlihasta tehdyissä raakalihavalmisteissa sekä tuotteissa mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, cevapcici ja pljeskavice koostumuksen ja mehevyyden säilyttämiseksi valmistuksen aikana, ja tämä käyttö on asianmukaista sallia. Tämä käyttö siipikarjanlihasta tehdyissä raakalihavalmisteissa antaa lisäksi mahdollisuuden kypsentää siipikarjanlihaa pidempään ja tehokkaammin niin, että se säilyttää mehevyytensä ja vältetään alikypsennetyn siipikarjanlihan nauttiminen. |
| --- | --- |

(14)

Joidenkin jäsenvaltioiden ja/tai lihanjalostusteollisuuden pyynnöstä on tarkasteltu natriumkarbonaattien (E 500) käyttöä kosteudensäilyttäjänä siipikarjanlihasta tehdyissä raakalihavalmisteissa sekä tuotteissa mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, cevapcici ja pljeskavice koostumuksen ja mehevyyden säilyttämiseksi valmistuksen aikana, ja tämä käyttö on asianmukaista sallia. Tämä käyttö siipikarjanlihasta tehdyissä raakalihavalmisteissa antaa lisäksi mahdollisuuden kypsentää siipikarjanlihaa pidempään ja tehokkaammin niin, että se säilyttää mehevyytensä ja vältetään alikypsennetyn siipikarjanlihan nauttiminen.

| (15) | Joidenkin jäsenvaltioiden ja/tai lihanjalostusteollisuuden pyynnöstä on tarkasteltu asetyloidun ditärkkelysfosfaatin (E 1414) ja hydroksipropyyliditärkkelysfosfaatin (E 1442) käyttöä vähentämään nesteen poistumista raakalihavalmisteissa, joihin on ruiskutettu ainesosia, ja raakalihavalmisteissa, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen, esimerkiksi jauhelihaa sisältävät kääryleet, ja säilyttämään mehevyys tuotteiden gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap ja seftalia valmistuksen aikana, ja nämä käyttötarkoitukset on asianmukaista sallia. |
| --- | --- |

(15)

Joidenkin jäsenvaltioiden ja/tai lihanjalostusteollisuuden pyynnöstä on tarkasteltu asetyloidun ditärkkelysfosfaatin (E 1414) ja hydroksipropyyliditärkkelysfosfaatin (E 1442) käyttöä vähentämään nesteen poistumista raakalihavalmisteissa, joihin on ruiskutettu ainesosia, ja raakalihavalmisteissa, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen, esimerkiksi jauhelihaa sisältävät kääryleet, ja säilyttämään mehevyys tuotteiden gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap ja seftalia valmistuksen aikana, ja nämä käyttötarkoitukset on asianmukaista sallia.

| (16) | Perinteisten tuotteiden osalta pyydetyn elintarvikelisäaineiden käytön olisi oltava asetuksen (EY) N:o 1333/2008 6 artiklassa vahvistettujen yleisten edellytysten mukaista eikä sillä etenkään saisi johtaa harhaan kuluttajia jäsenvaltioissa tai alueilla, joilla näitä tuotteita perinteisesti kulutetaan. |
| --- | --- |

(16)

Perinteisten tuotteiden osalta pyydetyn elintarvikelisäaineiden käytön olisi oltava asetuksen (EY) N:o 1333/2008 6 artiklassa vahvistettujen yleisten edellytysten mukaista eikä sillä etenkään saisi johtaa harhaan kuluttajia jäsenvaltioissa tai alueilla, joilla näitä tuotteita perinteisesti kulutetaan.

| (17) | Jotta varmistetaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien lisäaineiden käytön yhdenmukainen soveltaminen, perinteiset raakalihavalmisteet kuvataan elintarvikelisäaineista annetun asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevan E osan elintarvikeryhmiä kuvaavissa ohjeissa (8). |
| --- | --- |

(17)

Jotta varmistetaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien lisäaineiden käytön yhdenmukainen soveltaminen, perinteiset raakalihavalmisteet kuvataan elintarvikelisäaineista annetun asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevan E osan elintarvikeryhmiä kuvaavissa ohjeissa (8).

| (18) | Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 18 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty siirtoperiaate olisi sallittava raakalihavalmisteissa, sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004. |
| --- | --- |

(18)

Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 18 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty siirtoperiaate olisi sallittava raakalihavalmisteissa, sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004.

| (19) | Asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 2 kohdan mukaan komissio pyytää Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, lausunnon asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II esitetyn unionissa hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelon saattamiseksi ajan tasalle, paitsi jos kyseisellä ajan tasalle saattamisella ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen. Etikkahappo ja asetaatit (E 260–263), maitohappo ja laktaatit (E 270, E 325–327), askorbiinihappo ja askorbaatit (E 300–302), sitruunahappo ja sitraatit (E 330–333), alginaatit (E 401–404), karrageeni (E 407), käsitelty Eucheuma-levä (E 407a), johanneksenleipäpuujauhe (E 410), guarkumi (E 412), tragantti (E 413), ksantaanikumi (E 415), natriumkarbonaatit (E 500), asetyloitu ditärkkelysfosfaatti (E 1414) ja hydroksipropyyliditärkkelysfosfaatti (E 1442) kuuluvat lisäaineiden ryhmään, jolle ei ole täsmennetty hyväksyttävää päiväsaantia. Tämä tarkoittaa sitä, että ne eivät muodosta terveydelle vaaraa tasoilla, jotka ovat tarpeen halutun teknisen vaikutuksen saavuttamiseksi. Sen vuoksi näiden lisäaineiden käytön laajentamisessa on kyse sellaisesta unionin luettelon ajan tasalle saattamisesta, jolla ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen. Kurkumiinin (E 100), karmiinien (E 120), sokerikulöörien (E 150a–d), paprikauutteen (E 160c), punajuurivärin (E 162), nitriittien (E 249–250) ja fosforihapon — fosfaattien — di-, tri- ja polyfosfaattien (E 338–452) käyttö laajennetaan vain tiettyihin tuotteisiin, joita on käytetty perinteisesti, joten näiden lisäaineiden käytön laajentamisessa on kyse sellaisesta unionin luettelon ajan tasalle saattamisesta, jolla ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen. Sen vuoksi elintarviketurvallisuusviranomaisen lausuntoa ei ole tarpeen pyytää. |
| --- | --- |

(19)

Asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 2 kohdan mukaan komissio pyytää Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, lausunnon asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II esitetyn unionissa hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelon saattamiseksi ajan tasalle, paitsi jos kyseisellä ajan tasalle saattamisella ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen. Etikkahappo ja asetaatit (E 260–263), maitohappo ja laktaatit (E 270, E 325–327), askorbiinihappo ja askorbaatit (E 300–302), sitruunahappo ja sitraatit (E 330–333), alginaatit (E 401–404), karrageeni (E 407), käsitelty Eucheuma-levä (E 407a), johanneksenleipäpuujauhe (E 410), guarkumi (E 412), tragantti (E 413), ksantaanikumi (E 415), natriumkarbonaatit (E 500), asetyloitu ditärkkelysfosfaatti (E 1414) ja hydroksipropyyliditärkkelysfosfaatti (E 1442) kuuluvat lisäaineiden ryhmään, jolle ei ole täsmennetty hyväksyttävää päiväsaantia. Tämä tarkoittaa sitä, että ne eivät muodosta terveydelle vaaraa tasoilla, jotka ovat tarpeen halutun teknisen vaikutuksen saavuttamiseksi. Sen vuoksi näiden lisäaineiden käytön laajentamisessa on kyse sellaisesta unionin luettelon ajan tasalle saattamisesta, jolla ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen. Kurkumiinin (E 100), karmiinien (E 120), sokerikulöörien (E 150a–d), paprikauutteen (E 160c), punajuurivärin (E 162), nitriittien (E 249–250) ja fosforihapon — fosfaattien — di-, tri- ja polyfosfaattien (E 338–452) käyttö laajennetaan vain tiettyihin tuotteisiin, joita on käytetty perinteisesti, joten näiden lisäaineiden käytön laajentamisessa on kyse sellaisesta unionin luettelon ajan tasalle saattamisesta, jolla ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen. Sen vuoksi elintarviketurvallisuusviranomaisen lausuntoa ei ole tarpeen pyytää.

| (20) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitettä II olisi muutettava. |
| --- | --- |

(20)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitettä II olisi muutettava.

| (21) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(21)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liite II tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä kesäkuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1331/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/35/EY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1994, elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista (EYVL L 237, 10.9.1994, s. 3).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/36/EY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1994, elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista väriaineista (EYVL L 237, 10.9.1994, s. 13).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/2/EY, annettu 20 päivänä helmikuuta 1995, elintarvikkeiden muista lisäaineista kuin väri- ja makeutusaineista (EYVL L 61, 18.3.1995, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55).

6

(7)  Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston ohjeet eläinperäisten elintarvikkeiden hygieniaa koskevan asetuksen (EY) N:o 853/2004 tiettyjen säännösten soveltamisesta (http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/guide_en.htm).

7

(8)  http://ec.europa.eu/food/food/fAEF/additives/guidance_en.htm

8

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liite II seuraavasti:

| 1) | Muutetaan A osa seuraavasti:
  Korvataan taulukossa 1 oleva 1 rivi seuraavasti:






  ”1 | Prosessoimattomat elintarvikkeet sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EY) N:o 1333/2008 3 artiklassa, lukuun ottamatta raakalihavalmisteita sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan A osa seuraavasti:

Korvataan taulukossa 1 oleva 1 rivi seuraavasti:

”1

Prosessoimattomat elintarvikkeet sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EY) N:o 1333/2008 3 artiklassa, lukuun ottamatta raakalihavalmisteita sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004”

| 2) | Korvataan D osassa ryhmään 08. Liha kuuluvat kohdat seuraavasti:






  ”08. | Liha |
| --- | --- | --- |
| 08.1 | Tuore liha, lukuun ottamatta raakalihavalmisteita sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004 |
| 08.2 | Raakalihavalmisteet sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004 |
| 08.3 | Lihavalmisteet |
| 08.3.1 | Lämpökäsittelemättömät lihavalmisteet |
| 08.3.2 | Lämpökäsitellyt lihavalmisteet |
| 08.3.3 | Kuoret, päällysteet ja kuorrutukset lihaa varten |
| 08.3.4 | Perinteisesti suolatut lihavalmisteet, joihin sovelletaan nitriittejä ja nitraatteja koskevia erityissäännöksiä |
| 08.3.4.1 | Perinteiset upposuolatut lihavalmisteet (lihavalmisteet, jotka on suolattu upottamalla suolaliuokseen, joka sisältää nitriittejä ja/tai nitraatteja, suolaa sekä muita ainesosia) |
| 08.3.4.2 | Perinteiset kuivasuolatut lihavalmisteet (kuivasuolausmenetelmässä nitriittejä ja/tai nitraatteja, suolaa sekä muita ainesosia sisältävä kuiva suolausseos levitetään lihan pinnalle, mitä seuraa tasaantumis- ja kypsytysaika) |
| 08.3.4.3 | Muut perinteisesti suolatut tuotteet (upposuolaus- ja kuivasuolausprosessit käytettyinä yhdessä tai kun nitriittejä ja/tai nitraatteja sisältyy koostettuun tuotteeseen tai kun suolaliuos ruiskutetaan tuotteeseen ennen kypsentämistä)” |

2)

Korvataan D osassa ryhmään 08. Liha kuuluvat kohdat seuraavasti:

”08.

Liha

08.1

Tuore liha, lukuun ottamatta raakalihavalmisteita sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004

08.2

Raakalihavalmisteet sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004

08.3

Lihavalmisteet

08.3.1

Lämpökäsittelemättömät lihavalmisteet

08.3.2

Lämpökäsitellyt lihavalmisteet

08.3.3

Kuoret, päällysteet ja kuorrutukset lihaa varten

08.3.4

Perinteisesti suolatut lihavalmisteet, joihin sovelletaan nitriittejä ja nitraatteja koskevia erityissäännöksiä

08.3.4.1

Perinteiset upposuolatut lihavalmisteet (lihavalmisteet, jotka on suolattu upottamalla suolaliuokseen, joka sisältää nitriittejä ja/tai nitraatteja, suolaa sekä muita ainesosia)

08.3.4.2

Perinteiset kuivasuolatut lihavalmisteet (kuivasuolausmenetelmässä nitriittejä ja/tai nitraatteja, suolaa sekä muita ainesosia sisältävä kuiva suolausseos levitetään lihan pinnalle, mitä seuraa tasaantumis- ja kypsytysaika)

08.3.4.3

Muut perinteisesti suolatut tuotteet (upposuolaus- ja kuivasuolausprosessit käytettyinä yhdessä tai kun nitriittejä ja/tai nitraatteja sisältyy koostettuun tuotteeseen tai kun suolaliuos ruiskutetaan tuotteeseen ennen kypsentämistä)”

| 3) | Muutetaan E osa seuraavasti:






  a) | Poistetaan ryhmää 08.1 koskeva kohta. |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan E osa seuraavasti:

a)

Poistetaan ryhmää 08.1 koskeva kohta.

| b) | Korvataan ryhmän 08.1.1 otsikko seuraavasti:






  ”08.1 | Tuore liha, lukuun ottamatta raakalihavalmisteita sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan ryhmän 08.1.1 otsikko seuraavasti:

”08.1

Tuore liha, lukuun ottamatta raakalihavalmisteita sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004”

| c) | Muutetaan ryhmä 8.1.2 seuraavasti:






  i) | Korvataan otsikko seuraavasti:






  ”08.2 | Raakalihavalmisteet sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Muutetaan ryhmä 8.1.2 seuraavasti:

i)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”08.2

Raakalihavalmisteet sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004”

| ii) | Korvataan kohtia E 120, E 150a–d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 ja E 338–452 koskevat merkinnät seuraavasti: | ”E 120 | Kokkiniili, karmiinihappo, karmiinit | 100 | | Ainoastaan breakfast sausages, jotka sisältävät viljaa vähintään 6 %, ja burger meat, joka sisältää kasviksia ja/tai viljaa vähintään 4 % lihaan sekoitettuna (näissä tuotteissa liha on jauhettu niin, että lihas ja rasvakudos ovat täysin hajonneet ja lihassäikeet yhdessä rasvan kanssa muodostavat emulsion, joka antaa tuotteille niille tyypillisen ulkonäön), merguez-tyyppiset tuotteet, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici ja pljeskavice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 150a–d | Sokerikulöörit | quantum satis | | Ainoastaan breakfast sausages, jotka sisältävät viljaa vähintään 6 %, ja burger meat, joka sisältää kasviksia ja/tai viljaa vähintään 4 % lihaan sekoitettuna (näissä tuotteissa liha on jauhettu niin, että lihas ja rasvakudos ovat täysin hajonneet ja lihassäikeet yhdessä rasvan kanssa muodostavat emulsion, joka antaa tuotteille niille tyypillisen ulkonäön), merguez-tyyppiset tuotteet, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca ja chorizo fresco |
| | E 261 | Kaliumasetaatti | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 262 | Natriumasetaatit | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 300 | Askorbiinihappo | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut gehakt-valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 301 | Natriumaskorbaatti | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut gehakt-valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 302 | Kalsiumaskorbaatti | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut gehakt-valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 325 | Natriumlaktaatti | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 326 | Kaliumlaktaatti | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 330 | Sitruunahappo | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut gehakt-valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 331 | Natriumsitraatit | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut gehakt-valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 332 | Kaliumsitraatit | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut gehakt-valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 333 | Kalsiumsitraatit | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut gehakt-valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 338–452 | Fosforihappo — fosfaatit — di-, tri- ja polyfosfaatit | 5 000 | (1) (4) | Ainoastaan breakfast sausages; tässä tuotteessa liha on jauhettu niin, että lihas ja rasvakudos ovat täysin hajonneet ja lihassäikeet yhdessä rasvan kanssa muodostavat emulsion, joka antaa tuotteelle sille tyypillisen ulkonäön; suomalainen harmaasuolattu joulukinkku, burger meat, joka sisältää kasviksia ja/tai viljaa vähintään 4 prosenttia lihaan sekoitettuna, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk ja ahjupraad” |

ii)

Korvataan kohtia E 120, E 150a–d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 ja E 338–452 koskevat merkinnät seuraavasti:

”E 120

Kokkiniili, karmiinihappo, karmiinit

100

Ainoastaan breakfast sausages, jotka sisältävät viljaa vähintään 6 %, ja burger meat, joka sisältää kasviksia ja/tai viljaa vähintään 4 % lihaan sekoitettuna (näissä tuotteissa liha on jauhettu niin, että lihas ja rasvakudos ovat täysin hajonneet ja lihassäikeet yhdessä rasvan kanssa muodostavat emulsion, joka antaa tuotteille niille tyypillisen ulkonäön), merguez-tyyppiset tuotteet, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici ja pljeskavice

E 150a–d

Sokerikulöörit

quantum satis

Ainoastaan breakfast sausages, jotka sisältävät viljaa vähintään 6 %, ja burger meat, joka sisältää kasviksia ja/tai viljaa vähintään 4 % lihaan sekoitettuna (näissä tuotteissa liha on jauhettu niin, että lihas ja rasvakudos ovat täysin hajonneet ja lihassäikeet yhdessä rasvan kanssa muodostavat emulsion, joka antaa tuotteille niille tyypillisen ulkonäön), merguez-tyyppiset tuotteet, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca ja chorizo fresco

E 261

Kaliumasetaatti

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 262

Natriumasetaatit

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 300

Askorbiinihappo

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut gehakt-valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 301

Natriumaskorbaatti

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut gehakt-valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 302

Kalsiumaskorbaatti

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut gehakt-valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 325

Natriumlaktaatti

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 326

Kaliumlaktaatti

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 330

Sitruunahappo

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut gehakt-valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 331

Natriumsitraatit

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut gehakt-valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 332

Kaliumsitraatit

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut gehakt-valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 333

Kalsiumsitraatit

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut gehakt-valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 338–452

Fosforihappo — fosfaatit — di-, tri- ja polyfosfaatit

5 000

(1) (4)

Ainoastaan breakfast sausages; tässä tuotteessa liha on jauhettu niin, että lihas ja rasvakudos ovat täysin hajonneet ja lihassäikeet yhdessä rasvan kanssa muodostavat emulsion, joka antaa tuotteelle sille tyypillisen ulkonäön; suomalainen harmaasuolattu joulukinkku, burger meat, joka sisältää kasviksia ja/tai viljaa vähintään 4 prosenttia lihaan sekoitettuna, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk ja ahjupraad”

| iii) | Lisätään seuraavat kohdat numerojärjestyksessä: | ”E 100 | Kurkumiini | 20 | | Ainoastaan merguez-tyyppiset tuotteet, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca ja chorizo fresco |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 160c | Paprikauute | 10 | | Ainoastaan merguez-tyyppiset tuotteet, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki ja kebap |
| | E 162 | Punajuuriväri | quantum satis | | Ainoastaan merguez-tyyppiset tuotteet, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca ja chorizo fresco |
| | E 249–250 | Nitriitit | 150 | (7) (7') | Ainoastaan lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kieł
  basa surowa metka ja tatar wołowy (danie tatarskie) |
| | E 260 | Etikkahappo | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 263 | Kalsiumasetaatti | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 270 | Maitohappo | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 327 | Kalsiumlaktaatti | quantum satis | | Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa |
| | E 401 | Natriumalginaatti | quantum satis | | Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros ja souvlaki |
| | E 402 | Kaliumalginaatti | quantum satis | | Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki |
| | E 403 | Ammoniumalginaatti | quantum satis | | Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki |
| | E 404 | Kalsiumalginaatti | quantum satis | | Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki |
| | E 407 | Karrageeni | quantum satis | | Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki |
| | E 407a | Käsitelty Eucheuma-levä | quantum satis | | Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki |
| | E 410 | Johanneksenleipäpuujauhe | quantum satis | | Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki |
| | E 412 | Guarkumi | quantum satis | | Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki |
| | E 413 | Tragantti | quantum satis | | Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki |
| | E 415 | Ksantaanikumi | quantum satis | | Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki |
| | E 500 | Natriumkarbonaatit | quantum satis | | Ainoastaan siipikarjanlihasta tehdyt raakalihavalmisteet, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčići ja pljeskavice |
| | E 1414 | Asetyloitu ditärkkelysfosfaatti | quantum satis | | Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap ja seftalia |
| | E 1442 | Hydroksipropyyliditärkkelysfosfaatti | quantum satis | | Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap ja seftalia |
| | | (7): Suurin sallittu valmistuksessa lisättävä määrä. |
| | | (7'): Enimmäismäärä on ilmoitettu natriumnitriittinä.” |

iii)

Lisätään seuraavat kohdat numerojärjestyksessä:

”E 100

Kurkumiini

20

Ainoastaan merguez-tyyppiset tuotteet, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca ja chorizo fresco

E 160c

Paprikauute

10

Ainoastaan merguez-tyyppiset tuotteet, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki ja kebap

E 162

Punajuuriväri

quantum satis

Ainoastaan merguez-tyyppiset tuotteet, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca ja chorizo fresco

E 249–250

Nitriitit

150

(7) (7')

Ainoastaan lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kieł
  basa surowa metka ja tatar wołowy (danie tatarskie)

E 260

Etikkahappo

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 263

Kalsiumasetaatti

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 270

Maitohappo

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 327

Kalsiumlaktaatti

quantum satis

Ainoastaan tuoreesta jauhetusta lihasta tehdyt valmiiksi pakatut valmisteet ja raakalihavalmisteet, joihin on lisätty muita ainesosia kuin lisäaineita tai suolaa

E 401

Natriumalginaatti

quantum satis

Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros ja souvlaki

E 402

Kaliumalginaatti

quantum satis

Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki

E 403

Ammoniumalginaatti

quantum satis

Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki

E 404

Kalsiumalginaatti

quantum satis

Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki

E 407

Karrageeni

quantum satis

Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki

E 407a

Käsitelty Eucheuma-levä

quantum satis

Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki

E 410

Johanneksenleipäpuujauhe

quantum satis

Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki

E 412

Guarkumi

quantum satis

Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki

E 413

Tragantti

quantum satis

Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki

E 415

Ksantaanikumi

quantum satis

Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; lukuun ottamatta tuotteita bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros ja souvlaki

E 500

Natriumkarbonaatit

quantum satis

Ainoastaan siipikarjanlihasta tehdyt raakalihavalmisteet, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčići ja pljeskavice

E 1414

Asetyloitu ditärkkelysfosfaatti

quantum satis

Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap ja seftalia

E 1442

Hydroksipropyyliditärkkelysfosfaatti

quantum satis

Ainoastaan valmisteet, joihin on ruiskutettu ainesosia; raakalihavalmisteet, jotka koostuvat lihan osista, jotka on käsitelty eri tavoin (jauhettu, siivutettu tai jalostettu) ja yhdistetty yhteen; gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap ja seftalia

(7): Suurin sallittu valmistuksessa lisättävä määrä.

(7'): Enimmäismäärä on ilmoitettu natriumnitriittinä.”

| d) | Korvataan ryhmän 08.2 otsikko seuraavasti:






  ”08.3 | Lihavalmisteet” |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan ryhmän 08.2 otsikko seuraavasti:

”08.3

Lihavalmisteet”

| e) | Korvataan ryhmän 08.2.1 otsikko seuraavasti:






  ”08.3.1 | Lämpökäsittelemättömät lihavalmisteet” |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan ryhmän 08.2.1 otsikko seuraavasti:

”08.3.1

Lämpökäsittelemättömät lihavalmisteet”

| f) | Korvataan ryhmän 08.2.2 otsikko seuraavasti:






  ”08.3.2 | Lämpökäsitellyt lihavalmisteet” |
| --- | --- | --- |

f)

Korvataan ryhmän 08.2.2 otsikko seuraavasti:

”08.3.2

Lämpökäsitellyt lihavalmisteet”

| g) | Korvataan ryhmän 08.2.3 otsikko seuraavasti:






  ”08.3.3 | Kuoret, päällysteet ja kuorrutukset lihaa varten” |
| --- | --- | --- |

g)

Korvataan ryhmän 08.2.3 otsikko seuraavasti:

”08.3.3

Kuoret, päällysteet ja kuorrutukset lihaa varten”

| h) | Korvataan ryhmän 08.2.4 otsikko seuraavasti:






  ”08.3.4 | Perinteisesti suolatut lihavalmisteet, joihin sovelletaan nitriittejä ja nitraatteja koskevia erityissäännöksiä” |
| --- | --- | --- |

h)

Korvataan ryhmän 08.2.4 otsikko seuraavasti:

”08.3.4

Perinteisesti suolatut lihavalmisteet, joihin sovelletaan nitriittejä ja nitraatteja koskevia erityissäännöksiä”

| i) | Korvataan ryhmän 08.2.4.1 otsikko seuraavasti:






  ”08.3.4.1 | Perinteiset upposuolatut lihavalmisteet (lihavalmisteet, jotka on suolattu upottamalla suolaliuokseen, joka sisältää nitriittejä ja/tai nitraatteja, suolaa sekä muita ainesosia)” |
| --- | --- | --- |

i)

Korvataan ryhmän 08.2.4.1 otsikko seuraavasti:

”08.3.4.1

Perinteiset upposuolatut lihavalmisteet (lihavalmisteet, jotka on suolattu upottamalla suolaliuokseen, joka sisältää nitriittejä ja/tai nitraatteja, suolaa sekä muita ainesosia)”

| j) | Korvataan ryhmän 08.2.4.2 otsikko seuraavasti:






  ”08.3.4.2 | Perinteiset kuivasuolatut lihavalmisteet (kuivasuolausmenetelmässä nitriittejä ja/tai nitraatteja, suolaa sekä muita ainesosia sisältävä kuiva suolausseos levitetään lihan pinnalle, mitä seuraa tasaantumis- ja kypsytysaika)” |
| --- | --- | --- |

j)

Korvataan ryhmän 08.2.4.2 otsikko seuraavasti:

”08.3.4.2

Perinteiset kuivasuolatut lihavalmisteet (kuivasuolausmenetelmässä nitriittejä ja/tai nitraatteja, suolaa sekä muita ainesosia sisältävä kuiva suolausseos levitetään lihan pinnalle, mitä seuraa tasaantumis- ja kypsytysaika)”

| k) | Korvataan ryhmän 08.2.4.3 otsikko seuraavasti:






  ”08.3.4.3 | Muut perinteisesti suolatut tuotteet (upposuolaus- ja kuivasuolausprosessit käytettyinä yhdessä tai kun nitriittejä ja/tai nitraatteja sisältyy koostettuun tuotteeseen tai kun suolaliuos ruiskutetaan tuotteeseen ennen kypsentämistä)” |
| --- | --- | --- |

k)

Korvataan ryhmän 08.2.4.3 otsikko seuraavasti:

”08.3.4.3

Muut perinteisesti suolatut tuotteet (upposuolaus- ja kuivasuolausprosessit käytettyinä yhdessä tai kun nitriittejä ja/tai nitraatteja sisältyy koostettuun tuotteeseen tai kun suolaliuos ruiskutetaan tuotteeseen ennen kypsentämistä)”

---

| 5.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/22

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 602/2014,

annettu 4 päivänä kesäkuuta 2014,

teknisistä täytäntöönpanostandardeista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaiseen ylimääräisten riskipainojen soveltamiseen liittyvien valvontakäytäntöjen lähentämisen helpottamiseksi

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (1) ja erityisesti sen 410 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | On aiheellista säätää teknisistä täytäntöönpanostandardeista, joilla helpotetaan valvontakäytäntöjen lähentämistä, jossa on kyse yhdenmukaisen lähestymistavan soveltamisesta sen arvioimiseen, ovatko laitokset jättäneet vaatimukset olennaisilta osin täyttämättä tuottamuksellisen menettelyn tai laiminlyönnin vuoksi, sekä ylimääräisten riskipainojen soveltamisesta. Olisi määritettävä asianmukainen kaava, jolla helpotetaan valvontakäytäntöjen lähentämistä ylimääräisiä riskipainoja sovellettaessa. Kaavaa käyttämällä olisi määrättävä vähintään 250 prosentin suhteellinen ylimääräinen riskipaino, jota lisättäisiin asteittain asetuksen (EU) N:o 575/2013 405, 406 tai 409 artiklan seuraavien rikkomisten myötä. Kaavassa olisi otettava käyttöön sopiva kerroin, joka mahdollistaa pienemmän ylimääräisen riskipainon soveltamisen tapauksissa, joissa vastuisiin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 405 artiklan 3 kohdan mukaista poikkeusta. |
| --- | --- |

(1)

On aiheellista säätää teknisistä täytäntöönpanostandardeista, joilla helpotetaan valvontakäytäntöjen lähentämistä, jossa on kyse yhdenmukaisen lähestymistavan soveltamisesta sen arvioimiseen, ovatko laitokset jättäneet vaatimukset olennaisilta osin täyttämättä tuottamuksellisen menettelyn tai laiminlyönnin vuoksi, sekä ylimääräisten riskipainojen soveltamisesta. Olisi määritettävä asianmukainen kaava, jolla helpotetaan valvontakäytäntöjen lähentämistä ylimääräisiä riskipainoja sovellettaessa. Kaavaa käyttämällä olisi määrättävä vähintään 250 prosentin suhteellinen ylimääräinen riskipaino, jota lisättäisiin asteittain asetuksen (EU) N:o 575/2013 405, 406 tai 409 artiklan seuraavien rikkomisten myötä. Kaavassa olisi otettava käyttöön sopiva kerroin, joka mahdollistaa pienemmän ylimääräisen riskipainon soveltamisen tapauksissa, joissa vastuisiin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 405 artiklan 3 kohdan mukaista poikkeusta.

| (2) | Tämä asetus perustuu Euroopan pankkiviranomaisen Euroopan komissiolle esittämään teknisten sääntelystandardien luonnokseen. |
| --- | --- |

(2)

Tämä asetus perustuu Euroopan pankkiviranomaisen Euroopan komissiolle esittämään teknisten sääntelystandardien luonnokseen.

| (3) | Euroopan pankkiviranomainen on järjestänyt avoimet julkiset kuulemiset teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (2) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(3)

Euroopan pankkiviranomainen on järjestänyt avoimet julkiset kuulemiset teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (2) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Yleiset näkökohdat

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että asetuksen (EU) N:o 575/2013 407 artiklan nojalla määrättävää ylimääräistä riskipainoa sovelletaan kaikkiin laitoksen hallussa pitämiin asianomaisiin arvopaperistamispositioihin, joihin asetuksen (EU) N:o 575/2013 405, 406 tai 409 artiklan olennainen rikkominen vaikuttaa.

2.   Jos laitos lopettaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 405, 406 tai 409 artiklassa säädettyjen vaatimusten rikkomisen, riskipainon soveltaminen lakkaa heti, kun rikkomisen lopettamisesta ilmoitetaan toimivaltaiselle viranomaiselle.

3.   Arvioidessaan, onko ylimääräinen riskipaino määrättävä, toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon sekä asetuksen (EU) N:o 575/2013 405, 406 tai 409 artiklan rikkomisen olennaisuus että sen merkitys arvopaperistamisposition riskianalyysin kannalta. Olennaisuutta on arvioitava sekä määrällisesti että laadullisesti ja tarvittaessa sekä yhteisön tasolla että konsolidoidusti. Arvioidessaan olennaisuutta toimivaltaisten viranomaisten on otettava muiden tekijöiden ohella huomioon rikkomisen kesto, niiden positioiden suuruus, joihin rikkominen vaikuttaa, sekä se, onko laitos yrittänyt ennakoivasti lopettaa rikkomisen.

4.   Kun toimivaltaiset viranomaiset arvioivat, onko laitos jättänyt täyttämättä asetuksen (EU) N:o 575/2013 405 artiklan vaatimukset olennaisilta osin tuottamuksellisen menettelyn tai laiminlyönnin vuoksi, arviointiin ei saa vaikuttaa se, onko alullepanija, järjestäjä tai alkuperäinen luotonantaja jättänyt aiempien arvopaperistamisten osalta ilmoittamatta sitoumuksestaan säilyttää vähintään 5 prosentin olennainen taloudellinen osuus, jos laitos pystyy osoittamaan, että se on ottanut kyseisen seikan asianmukaisesti huomioon.

5.   Kun on kyse asetuksen (EU) N:o 575/2013 409 artiklassa säädetyn tiedonantovelvollisuuden olennaisesta rikkomisesta, joka johtuu laitoksen tuottamuksellisesta menettelystä tai laiminlyönnistä, toimivaltaisten viranomaisten on määrättävä ylimääräinen riskipaino alullepanijan, järjestäjän tai alkuperäisen luotonantajan säilyttämille positioille tai muille kyseiseen arvopaperistamiseen liittyville vastuille.

6.   Kun on kyse arvopaperistamispositioista, jotka on laskettu liikkeeseen 1 päivänä tammikuuta 2011 tai sen jälkeen ja ennen 1 päivää tammikuuta 2014, toimivaltaiset viranomaiset, jotka arvioivat, ovatko laitokset tuottamuksellisen menettelyn tai laiminlyönnin vuoksi jättäneet olennaisilta osin täyttämättä asetuksen (EU) N:o 575/2013 405, 406 tai 409 artiklan vaatimukset, voivat ottaa huomioon, ovatko kyseiset laitokset noudattaneet jatkuvasti liikkeeseenlaskupäivän ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana vaatimuksia, jotka asetetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (3) 122 a artiklassa sekä direktiivin 2006/48/EY 122 a artiklaa koskevissa Euroopan pankkivalvontaviranomaisten ohjeissa (4).

2 artikla

Ylimääräisen riskipainon laskeminen

Jos laitos ei täytä asetuksen (EU) N:o 575/2013 405, 406 tai 409 artiklan asiaankuuluvia vaatimuksia olennaisilta osin, toimivaltaisten viranomaisten on käytettävä seuraavaa kaavaa määrittääkseen kokonaisriskipainon, jäljempänä ’Total RW’, asetuksen (EU) N:o 575/2013 245 artiklan 6 kohdassa ja 337 artiklan 3 kohdassa säädetyn menetelmän mukaisesti:

Total RW = Min[12,5; Original RW × (1 + (2,5 + 2,5 × InfringementDurationyears) × (1 – Article405ExemptionPct))],

jossa

| | 12,5 on kerroin, joka edustaa kokonaisriskipainon suurinta mahdollista arvoa; |
| --- | --- |

12,5 on kerroin, joka edustaa kokonaisriskipainon suurinta mahdollista arvoa;

| | ”Original RW” on riskipaino, jota sovellettaisiin arvopaperistamispositioihin, jollei ylimääräistä riskipainoa olisi määrätty; |
| --- | --- |

”Original RW” on riskipaino, jota sovellettaisiin arvopaperistamispositioihin, jollei ylimääräistä riskipainoa olisi määrätty;

| | 2,5 on minimikerroin, jota sovelletaan alkuperäiseen riskipainoon ylimääräisen riskipainon laskemiseksi; |
| --- | --- |

2,5 on minimikerroin, jota sovelletaan alkuperäiseen riskipainoon ylimääräisen riskipainon laskemiseksi;

| | ”InfringementDurationyears” on vuosina ilmaistu rikkomisen kesto, joka pyöristetään alaspäin lähimpään 12 kuukauden jaksoon. Tämän muuttujan arvo on ”0”, jos rikkomisen kesto on alle 12 kuukautta, ”1”, jos rikkomisen kesto on yli 12 kuukautta mutta alle 24 kuukautta, ”2”, jos rikkomisen kesto on yli 24 kuukautta mutta alle 36 kuukautta jne. Kesto mitataan yleensä arvopaperistamiseen liittyvän rikkomisen alusta, mutta toimivaltaiset viranomaiset voivat määrätä myös muita alkamisajankohtia ottaen huomioon kyseisen arvopaperistamisen erityispiirteet. ”Rikkomisella” tarkoitetaan yhden tai useamman sellaisen 405, 406 tai 409 artiklassa säädetyn vaatimuksen noudattamatta jättämistä, jonka perusteella ylimääräistä riskipainoa voidaan soveltaa. Rikkominen muuttuu ”seuraavaksi rikkomiseksi”, jos rikkomista ei korjata ajan myötä, mikä johtaa ylimääräisen riskipainon vähittäiseen lisäämiseen. |
| --- | --- |

”InfringementDurationyears” on vuosina ilmaistu rikkomisen kesto, joka pyöristetään alaspäin lähimpään 12 kuukauden jaksoon. Tämän muuttujan arvo on ”0”, jos rikkomisen kesto on alle 12 kuukautta, ”1”, jos rikkomisen kesto on yli 12 kuukautta mutta alle 24 kuukautta, ”2”, jos rikkomisen kesto on yli 24 kuukautta mutta alle 36 kuukautta jne. Kesto mitataan yleensä arvopaperistamiseen liittyvän rikkomisen alusta, mutta toimivaltaiset viranomaiset voivat määrätä myös muita alkamisajankohtia ottaen huomioon kyseisen arvopaperistamisen erityispiirteet. ”Rikkomisella” tarkoitetaan yhden tai useamman sellaisen 405, 406 tai 409 artiklassa säädetyn vaatimuksen noudattamatta jättämistä, jonka perusteella ylimääräistä riskipainoa voidaan soveltaa. Rikkominen muuttuu ”seuraavaksi rikkomiseksi”, jos rikkomista ei korjata ajan myötä, mikä johtaa ylimääräisen riskipainon vähittäiseen lisäämiseen.

| | ”Article405ExemptionPct” on muuttuja, jonka arvo on 0,5, jos arvopaperistamispositioihin, joiden vuoksi ylimääräinen riskipaino lasketaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 405 artiklan 3 kohtaa, ja 0, jos tällaista poikkeusta ei sovelleta. |
| --- | --- |

”Article405ExemptionPct” on muuttuja, jonka arvo on 0,5, jos arvopaperistamispositioihin, joiden vuoksi ylimääräinen riskipaino lasketaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 405 artiklan 3 kohtaa, ja 0, jos tällaista poikkeusta ei sovelleta.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä kesäkuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/48/EY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2006, luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1).

3

(4)  http://www.eba.europa.eu/documents/10180/106202/Guidelines.pdf

4

---

| 5.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/25

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 603/2014,

annettu 4 päivänä kesäkuuta 2014,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä kesäkuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 46,1 |
| MK | 77,0 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 66,5 |
| 0707 00 05 | MK | 28,8 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 67,4 |
| 0709 93 10 | TR | 110,5 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 50 10 | AR | 120,1 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 118,3 |
| 0808 10 80 | AR | 101,9 |
| BR | 87,5 |
| CL | 97,8 |
| CN | 97,8 |
| NZ | 144,5 |
| US | 161,9 |
| UY | 70,3 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 106,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,9 |
| ZZ | 190,9 |
| 0809 29 00 | TR | 395,0 |
| ZZ | 395,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

46,1

MK

77,0

TR

76,3

ZZ

66,5

0707 00 05

MK

28,8

TR

106,0

ZZ

67,4

0709 93 10

TR

110,5

ZZ

110,5

0805 50 10

AR

120,1

ZA

116,4

ZZ

118,3

0808 10 80

AR

101,9

BR

87,5

CL

97,8

CN

97,8

NZ

144,5

US

161,9

UY

70,3

ZA

91,4

ZZ

106,6

0809 10 00

TR

190,9

ZZ

190,9

0809 29 00

TR

395,0

ZZ

395,0

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 5.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/27

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 6 päivänä toukokuuta 2014,

Euroopan unionin kannasta vaarallisten aineiden kuljetusta käsittelevän OTIF-asiantuntijakomitean 53. kokouksessa kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevan yleissopimuksen (COTIF) liitteeseen C tehtävien 1 päivästä tammikuuta 2015 sovellettavien tiettyjen muutosten osalta

(2014/327/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unioni liittyi 9 päivänä toukokuuta 1980 tehtyyn kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevaan yleissopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä Vilnan pöytäkirjalla, jäljempänä ’COTIF-yleissopimus’, Euroopan unionin liittymisestä kyseiseen yleissopimukseen annetun neuvoston päätöksen 2013/103/EU (1) nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unioni liittyi 9 päivänä toukokuuta 1980 tehtyyn kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevaan yleissopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä Vilnan pöytäkirjalla, jäljempänä ’COTIF-yleissopimus’, Euroopan unionin liittymisestä kyseiseen yleissopimukseen annetun neuvoston päätöksen 2013/103/EU (1) nojalla.

| (2) | Kaikki jäsenvaltiot Kyprosta ja Maltaa lukuun ottamatta soveltavat COTIF-yleissopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Kaikki jäsenvaltiot Kyprosta ja Maltaa lukuun ottamatta soveltavat COTIF-yleissopimusta.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/68/EY (2) vahvistetaan vaatimukset vaarallisten aineiden maantie-, rautatie- ja sisävesikuljetuksille jäsenvaltioissa tai niiden välillä viittaamalla COTIF-yleissopimuksen liitteenä C oleviin vaarallisten aineiden kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskeviin määräyksiin (RID-ohjesääntöä koskeva liite). Kyseisen direktiivin 4 artiklassa säädetään lisäksi seuraavaa: ”Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliset vaarallisten aineiden kuljetukset ovat sallittuja, jos ne suoritetaan ADR-sopimuksen, RID-ohjesäännön tai ADN-sopimuksen vaatimusten mukaisesti, ellei liitteissä toisin osoiteta”. Unioni on näin harjoittanut toimivaltaansa tässä asiassa. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/68/EY (2) vahvistetaan vaatimukset vaarallisten aineiden maantie-, rautatie- ja sisävesikuljetuksille jäsenvaltioissa tai niiden välillä viittaamalla COTIF-yleissopimuksen liitteenä C oleviin vaarallisten aineiden kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskeviin määräyksiin (RID-ohjesääntöä koskeva liite). Kyseisen direktiivin 4 artiklassa säädetään lisäksi seuraavaa: ”Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliset vaarallisten aineiden kuljetukset ovat sallittuja, jos ne suoritetaan ADR-sopimuksen, RID-ohjesäännön tai ADN-sopimuksen vaatimusten mukaisesti, ellei liitteissä toisin osoiteta”. Unioni on näin harjoittanut toimivaltaansa tässä asiassa.

| (4) | COTIF-yleissopimuksen 13 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti perustetun vaarallisten aineiden kuljetusta käsittelevän asiantuntijakomitean odotetaan 22 päivänä toukokuuta 2014 pidettävässä 53. kokouksessaan tekevän päätöksen tietyistä RID-ohjesääntöä koskevaan liitteeseen tehtävistä muutoksista. Näiden teknisiä standardeja tai yhdenmukaisia teknisiä vaatimuksia koskevien muutosten tavoitteena on varmistaa vaarallisten aineiden turvallinen ja tehokas kuljettaminen, samalla kun otetaan huomioon tieteen ja tekniikan kehitys alalla sekä sellaisten uusien aineiden ja tuotteiden kehittäminen, jotka aiheuttavat vaaraa niiden kuljetuksen aikana. |
| --- | --- |

(4)

COTIF-yleissopimuksen 13 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti perustetun vaarallisten aineiden kuljetusta käsittelevän asiantuntijakomitean odotetaan 22 päivänä toukokuuta 2014 pidettävässä 53. kokouksessaan tekevän päätöksen tietyistä RID-ohjesääntöä koskevaan liitteeseen tehtävistä muutoksista. Näiden teknisiä standardeja tai yhdenmukaisia teknisiä vaatimuksia koskevien muutosten tavoitteena on varmistaa vaarallisten aineiden turvallinen ja tehokas kuljettaminen, samalla kun otetaan huomioon tieteen ja tekniikan kehitys alalla sekä sellaisten uusien aineiden ja tuotteiden kehittäminen, jotka aiheuttavat vaaraa niiden kuljetuksen aikana.

| (5) | Direktiivin 2008/68/EY 9 artiklalla perustettu vaarallisten aineiden kuljetuksia käsittelevä komitea on käynyt alustavia keskusteluja näistä muutoksista. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivin 2008/68/EY 9 artiklalla perustettu vaarallisten aineiden kuljetuksia käsittelevä komitea on käynyt alustavia keskusteluja näistä muutoksista.

| (6) | Suurin osa ehdotetuista muutoksista on perusteltuja ja hyödyllisiä, ja unionin tulisi näin ollen antaa niille kannatuksensa. Kahta ehdotettua muutosta on tarkasteltava perusteellisemmin teknisen ja tieteellisen kehityksen pohjalta. Erityisesti Euroopan rautatieviraston olisi yhteistyössä asianomaisten elinten kanssa jatkettava työskentelyä ja löydettävä kestävä ratkaisu suistumisten havaitsemiseksi ja niiden vaikutusten lieventämiseksi, mukaan lukien kyseisen ratkaisun täytäntöönpano tulevaisuudessa. Näin ollen jos nämä viimeksi mainitut muutokset hyväksyttäisiin tässä vaiheessa, unionin olisi esitettävä vastalause COTIF-yleissopimuksen VII osaston 35 artiklan 4 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti, |
| --- | --- |

(6)

Suurin osa ehdotetuista muutoksista on perusteltuja ja hyödyllisiä, ja unionin tulisi näin ollen antaa niille kannatuksensa. Kahta ehdotettua muutosta on tarkasteltava perusteellisemmin teknisen ja tieteellisen kehityksen pohjalta. Erityisesti Euroopan rautatieviraston olisi yhteistyössä asianomaisten elinten kanssa jatkettava työskentelyä ja löydettävä kestävä ratkaisu suistumisten havaitsemiseksi ja niiden vaikutusten lieventämiseksi, mukaan lukien kyseisen ratkaisun täytäntöönpano tulevaisuudessa. Näin ollen jos nämä viimeksi mainitut muutokset hyväksyttäisiin tässä vaiheessa, unionin olisi esitettävä vastalause COTIF-yleissopimuksen VII osaston 35 artiklan 4 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan unionin kanta

1.   Kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevan yleissopimuksen puitteissa toimivan vaarallisten aineiden kuljetusta käsittelevän asiantuntijakomitean 53. kokouksessa omaksuttava Euroopan unionin kanta vahvistetaan tämän päätöksen liitteessä.

2.   Unionin edustajat edellä mainitussa elimessä voivat sopia tämän päätöksen liitteessä mainittuihin asiakirjoihin tehtävistä vähäisistä muutoksista ilman neuvoston uutta päätöstä.

2 artikla

Kun edellä mainitun elimen päätös on annettu, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 6 päivänä toukokuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Ch. VASILAKOS

---

(1)  Neuvoston päätös 2013/103/EU, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2011, Euroopan unionin liittymistä 9 päivänä toukokuuta 1980 tehtyyn kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevaan yleissopimukseen (COTIF), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä Vilnan pöytäkirjalla, koskevan Euroopan unionin ja Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä (EUVL L 51, 23.2.2013, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 13).

2

---

LIITE

| Ehdotus | Viiteasiakirja | Asia | Huomautukset | EU:n kanta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Asiakirjan OTIF/RID/CE/GTP/2012-A liite I | Pysyvän työryhmän hyväksymät muutokset | Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä | Hyväksytään muutokset |
| 2 | Asiakirjan OTIF/RID/CE/GTP/2012-A liite I | Muutokset, jotka pysyvä työryhmä on jättänyt lisätarkasteltaviksi | Nämä määräykset on esitetty hakasulkeissa viiteasiakirjassa. | Hyväksytään muutokset |
| 3 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/1 | Tiettyjä kilpiä koskeva siirtymämääräys | Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä | Hyväksytään muutos |
| 4 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/2 | Erityismääräyksen TE 25 soveltaminen | Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä | Hyväksytään muutos |
| 5 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/5 | Tiettyjen merkintöjen tarkastaminen | Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä | Hyväksytään muutos |
| 6 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/6 | Infrastruktuurin haltijalle toimitettavat tiedot | Pysyvä työryhmä kannatti viiteasiakirjassa esitettyä toista vaihtoehtoa. | Hyväksytään muutos |
| 7 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/11 | Teknisen sanaston käyttö | Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä | Hyväksytään muutos |
| 8 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/12 | UIC:n määrelehden 573 poistamisen seuraukset | Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä | Hyväksytään muutokset |
| 9 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 ja OTIF/RID/CE/GTP/2013/15 | Erityismääräyksen TE 22 soveltaminen | Ehdotus ei ole valmis hyväksyttäväksi. | Lykätään päätöstä |
| 10 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 ja OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14 | Toimituksellinen tarkistus: viittaus EU:n rautatiesäännöksiin | Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä | Hyväksytään muutokset |
| 11 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/16 | Vaarallisten aineiden kuljettaminen matkustajajunissa | Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä | Hyväksytään muutos sellaisena kuin se on tarkistettuna pysyvässä työryhmässä |
| 12 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Pysyvän työryhmän hyväksymät konsolidoidut muutokset | Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä | Hyväksytään muutokset |
| | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Muutokset, jotka pysyvä työryhmä on jättänyt lisätarkasteltaviksi: | — | — |
| 13 | Sama kuin edellä | Muutokset, jotka edellyttävät UN/ECEn ja OTIFin yhteisen kokouksen yhteistä näkemystä | Tehokasta intermodaaliliikennettä olisi helpotettava | Hyväksytään muutokset yhteisen kokouksen suosittelemassa muodossa |
| 14 | Sama kuin edellä ja OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3 | Määräykset, jotka koskevat suistumisilmaisimien pakollista käyttöä tietyissä vaunuissa | EU:n on harkittava kantaansa uudelleen ennen sääntöjen seuraavaa tarkistamista. | Lykätään päätöstä |
| 15 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/3, OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 ja OTIF/RID/CE/GTP/2013/18 | Sääntöjen yhdenmukaistaminen OSJD:n SGMS-sopimuksen liitteen 2 sääntöjen kanssa. | Vaarallisten aineiden tehokasta kuljetusta EU-maiden ja EU:n ulkopuolisten OSJD-maiden välillä olisi helpotettava | Hyväksytään muutokset |
| 16 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4 | Hiilen kuljetus | Pysyvässä työryhmässä ei päästy yhteisymmärrykseen teknisistä yksityiskohdista | Vahvistetaan EU:n kanta paikan päällä |
| 17 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8 | RID-ohjesäännön 7.7 luvun tarkistaminen | Tämän viiteasiakirjan ehdotusta käsitellään 7.7 luvun tarkistamista koskevassa yleisemmässä keskustelussa | Vahvistetaan EU:n kanta paikan päällä |
| 18 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12 | Sopeuttaminen maantiekuljetuksiin sovellettaviin sääntöihin | Näillä ehdotuksilla muutetaan viiteasiakirjan OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17 ehdotuksia | Hyväksytään muutokset |

Ehdotus

Viiteasiakirja

Asia

Huomautukset

EU:n kanta

1

Asiakirjan OTIF/RID/CE/GTP/2012-A liite I

Pysyvän työryhmän hyväksymät muutokset

Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä

Hyväksytään muutokset

2

Asiakirjan OTIF/RID/CE/GTP/2012-A liite I

Muutokset, jotka pysyvä työryhmä on jättänyt lisätarkasteltaviksi

Nämä määräykset on esitetty hakasulkeissa viiteasiakirjassa.

Hyväksytään muutokset

3

OTIF/RID/CE/GTP/2013/1

Tiettyjä kilpiä koskeva siirtymämääräys

Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä

Hyväksytään muutos

4

OTIF/RID/CE/GTP/2013/2

Erityismääräyksen TE 25 soveltaminen

Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä

Hyväksytään muutos

5

OTIF/RID/CE/GTP/2013/5

Tiettyjen merkintöjen tarkastaminen

Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä

Hyväksytään muutos

6

OTIF/RID/CE/GTP/2013/6

Infrastruktuurin haltijalle toimitettavat tiedot

Pysyvä työryhmä kannatti viiteasiakirjassa esitettyä toista vaihtoehtoa.

Hyväksytään muutos

7

OTIF/RID/CE/GTP/2013/11

Teknisen sanaston käyttö

Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä

Hyväksytään muutos

8

OTIF/RID/CE/GTP/2013/12

UIC:n määrelehden 573 poistamisen seuraukset

Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä

Hyväksytään muutokset

9

OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 ja OTIF/RID/CE/GTP/2013/15

Erityismääräyksen TE 22 soveltaminen

Ehdotus ei ole valmis hyväksyttäväksi.

Lykätään päätöstä

10

OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 ja OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14

Toimituksellinen tarkistus: viittaus EU:n rautatiesäännöksiin

Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä

Hyväksytään muutokset

11

OTIF/RID/CE/GTP/2013/16

Vaarallisten aineiden kuljettaminen matkustajajunissa

Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä

Hyväksytään muutos sellaisena kuin se on tarkistettuna pysyvässä työryhmässä

12

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Pysyvän työryhmän hyväksymät konsolidoidut muutokset

Tekninen yhteisymmärrys OTIFin pysyvässä työryhmässä

Hyväksytään muutokset

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Muutokset, jotka pysyvä työryhmä on jättänyt lisätarkasteltaviksi:

—

—

13

Sama kuin edellä

Muutokset, jotka edellyttävät UN/ECEn ja OTIFin yhteisen kokouksen yhteistä näkemystä

Tehokasta intermodaaliliikennettä olisi helpotettava

Hyväksytään muutokset yhteisen kokouksen suosittelemassa muodossa

14

Sama kuin edellä ja OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3

Määräykset, jotka koskevat suistumisilmaisimien pakollista käyttöä tietyissä vaunuissa

EU:n on harkittava kantaansa uudelleen ennen sääntöjen seuraavaa tarkistamista.

Lykätään päätöstä

15

OTIF/RID/CE/GTP/2013/3, OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 ja OTIF/RID/CE/GTP/2013/18

Sääntöjen yhdenmukaistaminen OSJD:n SGMS-sopimuksen liitteen 2 sääntöjen kanssa.

Vaarallisten aineiden tehokasta kuljetusta EU-maiden ja EU:n ulkopuolisten OSJD-maiden välillä olisi helpotettava

Hyväksytään muutokset

16

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4

Hiilen kuljetus

Pysyvässä työryhmässä ei päästy yhteisymmärrykseen teknisistä yksityiskohdista

Vahvistetaan EU:n kanta paikan päällä

17

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8

RID-ohjesäännön 7.7 luvun tarkistaminen

Tämän viiteasiakirjan ehdotusta käsitellään 7.7 luvun tarkistamista koskevassa yleisemmässä keskustelussa

Vahvistetaan EU:n kanta paikan päällä

18

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12

Sopeuttaminen maantiekuljetuksiin sovellettaviin sääntöihin

Näillä ehdotuksilla muutetaan viiteasiakirjan OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17 ehdotuksia

Hyväksytään muutokset

---

| 5.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/31

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,

annettu 12 päivänä maaliskuuta 2014,

eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä lisätoimenpiteistä annetun päätöksen EKP/2013/35 muuttamisesta

(EKP/2014/11)

(2014/328/EU)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 3.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan sekä 12.1, 14.3 ja 18.2 artiklan,

ottaa huomioon eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 20 päivänä syyskuuta 2011 annetut suuntaviivat EKP/2011/14 (1) ja omassa käytössä olevien valtion takaamien kattamattomien pankkien joukkovelkakirjojen käyttämistä vakuutena eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa koskevista säännöistä 20 päivänä maaliskuuta 2013 annetun päätöksen EKP/2013/6 (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 18.1 artiklassa määrätään, että Euroopan keskuspankki (EKP) ja niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro (jäljempänä ’kansalliset keskuspankit’), voivat tehdä luottotoimia luottolaitosten ja muiden markkinaosapuolten kanssa ja että luottoa annettaessa vakuuksien on oltava riittävät. Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I sekä päätöksessä EKP/2013/6 ja päätöksessä EKP/2013/35 (3) määritellään yleisehdot, joiden perusteella EKP ja kansalliset keskuspankit ovat valmiita toteuttamaan luottotoimia, mukaan lukien eurojärjestelmän luottotoimissa käytettävien vakuuksien vakuuskelpoisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 18.1 artiklassa määrätään, että Euroopan keskuspankki (EKP) ja niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro (jäljempänä ’kansalliset keskuspankit’), voivat tehdä luottotoimia luottolaitosten ja muiden markkinaosapuolten kanssa ja että luottoa annettaessa vakuuksien on oltava riittävät. Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I sekä päätöksessä EKP/2013/6 ja päätöksessä EKP/2013/35 (3) määritellään yleisehdot, joiden perusteella EKP ja kansalliset keskuspankit ovat valmiita toteuttamaan luottotoimia, mukaan lukien eurojärjestelmän luottotoimissa käytettävien vakuuksien vakuuskelpoisuusvaatimukset.

| (2) | Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 1.6 kohdan mukaan EKP:n neuvosto voi milloin tahansa muuttaa niitä välineitä, ehtoja, vaatimuksia ja menettelyjä, joilla eurojärjestelmän rahapoliittisia operaatioita toteutetaan. |
| --- | --- |

(2)

Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 1.6 kohdan mukaan EKP:n neuvosto voi milloin tahansa muuttaa niitä välineitä, ehtoja, vaatimuksia ja menettelyjä, joilla eurojärjestelmän rahapoliittisia operaatioita toteutetaan.

| (3) | EKP:n neuvosto päätti 17 päivänä heinäkuuta 2013 tehostaa edelleen riskienhallintakehystään tarkistamalla eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa hyväksyttäviin vakuuksiin sovellettavia vakuuskelpoisuusvaatimuksia ja aliarvostuksia sekä hyväksymällä tiettyjä lisätoimenpiteitä riskienhallintakehyksen yhtenäisyyden ja käytännön toimeenpanon parantamiseksi. Nämä toimenpiteet vahvistettiin päätöksessä EKP/2013/35. |
| --- | --- |

(3)

EKP:n neuvosto päätti 17 päivänä heinäkuuta 2013 tehostaa edelleen riskienhallintakehystään tarkistamalla eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa hyväksyttäviin vakuuksiin sovellettavia vakuuskelpoisuusvaatimuksia ja aliarvostuksia sekä hyväksymällä tiettyjä lisätoimenpiteitä riskienhallintakehyksen yhtenäisyyden ja käytännön toimeenpanon parantamiseksi. Nämä toimenpiteet vahvistettiin päätöksessä EKP/2013/35.

| (4) | Päätöstä EKP/2013/35 on tarpeen edelleen hienosäätää muuttamalla omaisuusvakuudellisiin arvopapereihin sovellettavia luottoluokitusvaatimuksia, |
| --- | --- |

(4)

Päätöstä EKP/2013/35 on tarpeen edelleen hienosäätää muuttamalla omaisuusvakuudellisiin arvopapereihin sovellettavia luottoluokitusvaatimuksia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutokset

Muutetaan päätöksen EKP/2013/35 6 artikla seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Kuten suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevassa 6.3 kohdassa täsmennetään, omaisuusvakuudellisiin arvopapereihin sovellettavan luottokelpoisuuden alarajan on vastattava eurojärjestelmän yhdenmukaistetun luokitusasteikon luokkaa 2 (yhden A:n luottoluokitus) (4). Kaikkien omaisuusvakuudellisten arvopaperien liikkeeseenlaskulle on oltava ainakin kahden hyväksytyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antama vähintään yhden A:n luottoluokitus.

  (4)  Yhden A:n luottoluokituksella tarkoitetaan vähintään Moody'sin luokitusta ’A3’, Fitchin tai Standard & Poor'sin luokitusta ’A-’ tai DBRS:n luokitusta ’AL’.”" |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Kuten suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevassa 6.3 kohdassa täsmennetään, omaisuusvakuudellisiin arvopapereihin sovellettavan luottokelpoisuuden alarajan on vastattava eurojärjestelmän yhdenmukaistetun luokitusasteikon luokkaa 2 (yhden A:n luottoluokitus) (4). Kaikkien omaisuusvakuudellisten arvopaperien liikkeeseenlaskulle on oltava ainakin kahden hyväksytyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antama vähintään yhden A:n luottoluokitus.

(4)  Yhden A:n luottoluokituksella tarkoitetaan vähintään Moody'sin luokitusta ’A3’, Fitchin tai Standard & Poor'sin luokitusta ’A-’ tai DBRS:n luokitusta ’AL’.”"

| 2) | Kumotaan 3 kohta. |
| --- | --- |

2)

Kumotaan 3 kohta.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2014.

Tehty Frankfurt am Mainissa 12 päivänä maaliskuuta 2014.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  EUVL L 331, 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  EUVL L 95, 5.4.2013, s. 22.

2

(3)  Päätös EKP/2013/35, annettu 26 päivänä syyskuuta 2013, eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä lisätoimenpiteistä (EUVL L 301, 12.11.2013, s. 6).

3

---

SUUNTAVIIVAT

| 5.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/33

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT,

annettu 12 päivänä maaliskuuta 2014,

eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä annettujen suuntaviivojen EKP/2011/14 muuttamisesta

(EKP/2014/10)

(2014/329/EU)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 3.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan sekä 12.1, 14.3 ja 18.2 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisen rahapolitiikan toteutuminen edellyttää niiden välineiden ja menettelyjen määrittelemistä, joita niiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, (jäljempänä ’rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot’) kansallisista keskuspankeista ja Euroopan keskuspankista (EKP) muodostuva eurojärjestelmä käyttää pannakseen rahapolitiikan yhdenmukaisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisen rahapolitiikan toteutuminen edellyttää niiden välineiden ja menettelyjen määrittelemistä, joita niiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, (jäljempänä ’rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot’) kansallisista keskuspankeista ja Euroopan keskuspankista (EKP) muodostuva eurojärjestelmä käyttää pannakseen rahapolitiikan yhdenmukaisesti täytäntöön.

| (2) | EKP:llä on oikeus antaa tarvittavat suuntaviivat eurojärjestelmän rahapolitiikan toteuttamiseksi, ja kansalliset keskuspankit ovat velvollisia toimimaan näiden suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

EKP:llä on oikeus antaa tarvittavat suuntaviivat eurojärjestelmän rahapolitiikan toteuttamiseksi, ja kansalliset keskuspankit ovat velvollisia toimimaan näiden suuntaviivojen mukaisesti.

| (3) | Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja EKP:n perussäännön 18.1 artiklassa määrätään, että EKP ja kansalliset keskuspankit voivat tehdä luottotoimia luottolaitosten ja muiden markkinaosapuolten kanssa ja että luottoa annettaessa vakuuksien on oltava riittävät. Suuntaviivojen EKP/2011/14 (1) liitteessä I sekä päätöksessä EKP/2013/6 (2) ja päätöksessä EKP/2013/35 (3) määritellään ehdot, mukaan lukien tällaisissa toimissa käytettävien vakuuksien vakuuskelpoisuusehdot, joiden perusteella EKP ja kansalliset keskuspankit ovat valmiita toteuttamaan luottotoimia. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja EKP:n perussäännön 18.1 artiklassa määrätään, että EKP ja kansalliset keskuspankit voivat tehdä luottotoimia luottolaitosten ja muiden markkinaosapuolten kanssa ja että luottoa annettaessa vakuuksien on oltava riittävät. Suuntaviivojen EKP/2011/14 (1) liitteessä I sekä päätöksessä EKP/2013/6 (2) ja päätöksessä EKP/2013/35 (3) määritellään ehdot, mukaan lukien tällaisissa toimissa käytettävien vakuuksien vakuuskelpoisuusehdot, joiden perusteella EKP ja kansalliset keskuspankit ovat valmiita toteuttamaan luottotoimia.

| (4) | Suuntaviivoja EKP/2011/14 olisi muutettava siten, että siinä otettaisiin huomioon eurojärjestelmän vakuuskelpoisuuden muutokset, jotka liittyvät a) lainakohtaisten raportointivelvoitteiden soveltamisalan laajentamiseen koskemaan myös omaisuusvakuudellisia arvopapereita, joiden vakuutena on luottokorttisaamisia. Tarkoituksena on säilyttää näiden arvopapereiden hyväksyttävyys vakuutena eurojärjestelmän luotto-operaatioissa, kun otetaan huomioon suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 6.2.1.1 kohdan toiseksi viimeisessä kohdassa vahvistettu homogeenisuusvaatimus, joka koskee omaisuusvakuudellisten arvopapereiden vakuutena olevia kassavirtaa synnyttäviä omaisuuseriä; b) luottoluokitusten ja eurojärjestelmän yhdenmukaistetun arviointiasteikon vastaavuuden tarkistuksiin. |
| --- | --- |

(4)

Suuntaviivoja EKP/2011/14 olisi muutettava siten, että siinä otettaisiin huomioon eurojärjestelmän vakuuskelpoisuuden muutokset, jotka liittyvät a) lainakohtaisten raportointivelvoitteiden soveltamisalan laajentamiseen koskemaan myös omaisuusvakuudellisia arvopapereita, joiden vakuutena on luottokorttisaamisia. Tarkoituksena on säilyttää näiden arvopapereiden hyväksyttävyys vakuutena eurojärjestelmän luotto-operaatioissa, kun otetaan huomioon suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 6.2.1.1 kohdan toiseksi viimeisessä kohdassa vahvistettu homogeenisuusvaatimus, joka koskee omaisuusvakuudellisten arvopapereiden vakuutena olevia kassavirtaa synnyttäviä omaisuuseriä; b) luottoluokitusten ja eurojärjestelmän yhdenmukaistetun arviointiasteikon vastaavuuden tarkistuksiin.

| (5) | Suuntaviivoja EKP/2011/14 olisi myös muutettava niiden muutosten huomioon ottamiseksi, jotka johtuvat eurojärjestelmän kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin merkittävistä parannuksista. Ensinnäkin on päätetty, että 26 päivästä toukokuuta 2014 poistetaan kotiuttamisvelvoite; kotiuttamisvelvoite velvoitti eurojärjestelmän vastapuolia siirtämään omaisuuserät likkeeseenlaskijan arvopaperikaupan selvitysjärjestelmään ennen kyseisten omaisuuserien käyttöönottoa vakuutena. Tämän seurauksena syntyy uusi kanava vakuuksien käytölle, jossa käytetään sekä kirjeenvaihtajakeskuspankkimallia että arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisiä linkkejä ja jossa mikä tahansa eurojärjestelmän vastapuoli voi käyttää mitä tahansa arvopaperien selvitysjärjestelmää ja hyväksyttyä linkkiä hyväksyttävien omaisuuserien ottamiseksi käyttöön eurojärjestelmän vakuutena. Lisäksi olisi mahdollistettava kolmikantasopimusagenttien tarjoamat rajat ylittävät kolmikantavakuushallintapalvelut kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin välityksellä 29 päivästä syyskuuta 2014, |
| --- | --- |

(5)

Suuntaviivoja EKP/2011/14 olisi myös muutettava niiden muutosten huomioon ottamiseksi, jotka johtuvat eurojärjestelmän kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin merkittävistä parannuksista. Ensinnäkin on päätetty, että 26 päivästä toukokuuta 2014 poistetaan kotiuttamisvelvoite; kotiuttamisvelvoite velvoitti eurojärjestelmän vastapuolia siirtämään omaisuuserät likkeeseenlaskijan arvopaperikaupan selvitysjärjestelmään ennen kyseisten omaisuuserien käyttöönottoa vakuutena. Tämän seurauksena syntyy uusi kanava vakuuksien käytölle, jossa käytetään sekä kirjeenvaihtajakeskuspankkimallia että arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisiä linkkejä ja jossa mikä tahansa eurojärjestelmän vastapuoli voi käyttää mitä tahansa arvopaperien selvitysjärjestelmää ja hyväksyttyä linkkiä hyväksyttävien omaisuuserien ottamiseksi käyttöön eurojärjestelmän vakuutena. Lisäksi olisi mahdollistettava kolmikantasopimusagenttien tarjoamat rajat ylittävät kolmikantavakuushallintapalvelut kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin välityksellä 29 päivästä syyskuuta 2014,

ON HYVÄKSYNYT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Muutokset liitteeseen I

Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitettä I muutetaan näiden suuntaviivojen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Voimaantulo ja täytäntöönpano

1.   Nämä suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne annetaan tiedoksi kansallisille keskuspankeille.

2.   Kansalliset keskuspankit toteuttavat kaikki näiden suuntaviivojen liitteessä olevan 3, 8, 15 ja 16 kohdan noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet ja soveltavat niitä 1 päivästä huhtikuuta 2014. Ne antavat viimeistään 24 päivänä maaliskuuta 2014 EKP:lle tiedoksi näihin toimenpiteisiin liittyvät asiakirjat ja keinot.

3.   Kansalliset keskuspankit toteuttavat kaikki näiden suuntaviivojen liitteessä olevan 1, 2, 4–7 ja 10–13 kohdan noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet ja soveltavat niitä 26 päivästä toukokuuta 2014. Ne antavat viimeistään 24 päivänä maaliskuuta 2014 EKP:lle tiedoksi näihin toimenpiteisiin liittyvät asiakirjat ja keinot.

4.   Kansalliset keskuspankit toteuttavat kaikki näiden suuntaviivojen liitteessä olevan 9 ja 14 kohdan noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet ja soveltavat niitä 29 päivästä syyskuuta 2014. Ne antavat viimeistään 24 päivänä maaliskuuta 2014 EKP:lle tiedoksi näihin toimenpiteisiin liittyvät asiakirjat ja keinot.

3 artikla

Osoitus

Nämä suuntaviivat on osoitettu kaikille eurojärjestelmän keskuspankeille.

Tehty Frankfurt am Mainissa 12 päivänä maaliskuuta 2014.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  Suuntaviivat EKP/2011/14, annettu 20 päivänä syyskuuta 2011, eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä (EUVL L 331, 14.12.2011, s. 1).

1

(2)  Päätös EKP/2013/6, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2013, omassa käytössä olevien valtion takaamien kattamattomien pankkien joukkovelkakirjojen käyttämistä vakuutena eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa koskevista säännöistä (EUVL L 95, 5.4.2013, s. 22).

2

(3)  Päätös EKP/2013/35, annettu 26 päivänä syyskuuta 2013, eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä lisätoimenpiteistä (EUVL L 301, 12.11.2013, s. 6).

3

---

LIITE

Muutetaan suuntaviivojen EKP/2011/14 liitettä I seuraavasti:

| 1) | Lisätään kohtaan ”Lyhenteet”, seuraava termi:


  ”TPA
  kolmikantasopimusagentti” [ei koske suomenkielistä toisintoa] |
| --- | --- |

1)

Lisätään kohtaan ”Lyhenteet”, seuraava termi:

”TPA
  kolmikantasopimusagentti” [ei koske suomenkielistä toisintoa]

| 2) | Korvataan 1.5 kohdan viimeinen virke seuraavasti:
  ”Kaikkia toisessa jäsenvaltiossa olevia vakuuskelpoisia omaisuuseriä voidaan käyttää vakuutena kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin kautta; jälkimarkkinakelpoisia omaisuuseriä voidaan lisäksi käyttää vakuutena ETA-maan arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisten hyväksyttyjen linkkien välityksellä.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 1.5 kohdan viimeinen virke seuraavasti:

”Kaikkia toisessa jäsenvaltiossa olevia vakuuskelpoisia omaisuuseriä voidaan käyttää vakuutena kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin kautta; jälkimarkkinakelpoisia omaisuuseriä voidaan lisäksi käyttää vakuutena ETA-maan arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisten hyväksyttyjen linkkien välityksellä.”

| 3) | Korvataan 6.2.1.1.2 kohdan toiseksi viimeinen alakohta seuraavasti:
  ”Jotta omaisuusvakuudelliset arvopaperit kelpaisivat vakuudeksi, niiden vakuutena on oltava sellaisia kassavirtaa synnyttäviä omaisuuseriä, joita eurojärjestelmä pitää homogeenisina, eli omaisuusvakuudellisen arvopaperin vakuutena olevien kassavirtaa synnyttävien omaisuuserien on kuuluttava ainoastaan yhteen seuraavista omaisuuseräluokista: a) asuntolainat, b) liikekiinteistölainat, c) pienille ja keskisuurille yrityksille myönnetyt lainat, d) autolainat, e) kulutusluotot, f) leasing-saamiset tai g) luottokorttisaamiset. Jos omaisuusvakuudellisten arvopapereiden vakuutena olevien omaisuuserien sammio koostuu heterogeenisistä omaisuuseristä, ne eivät kelpaa vakuudeksi eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 6.2.1.1.2 kohdan toiseksi viimeinen alakohta seuraavasti:

”Jotta omaisuusvakuudelliset arvopaperit kelpaisivat vakuudeksi, niiden vakuutena on oltava sellaisia kassavirtaa synnyttäviä omaisuuseriä, joita eurojärjestelmä pitää homogeenisina, eli omaisuusvakuudellisen arvopaperin vakuutena olevien kassavirtaa synnyttävien omaisuuserien on kuuluttava ainoastaan yhteen seuraavista omaisuuseräluokista: a) asuntolainat, b) liikekiinteistölainat, c) pienille ja keskisuurille yrityksille myönnetyt lainat, d) autolainat, e) kulutusluotot, f) leasing-saamiset tai g) luottokorttisaamiset. Jos omaisuusvakuudellisten arvopapereiden vakuutena olevien omaisuuserien sammio koostuu heterogeenisistä omaisuuseristä, ne eivät kelpaa vakuudeksi eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa.”

| 4) | Korvataan 6.2.1.3 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:
  ”Velkainstrumentin tulee olla laskettu liikkeeseen ETA-maan kansallisessa keskuspankissa tai sellaisessa arvopaperikeskuksessa, jonka eurojärjestelmä on arvioinut kelpoiseksi luotto-operaatioitaan varten; kelpoisuuden arvioinnissa noudatetaan standardeja ja menettelytapoja, jotka on kuvattu dokumentissa nimeltä ”Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations” (jäljempänä ’eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikko’) (1)
   (2):

  (1)  Eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikko on julkaistu EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."


  (2)  Maailmanlaajuisina haltijavelkakirjoina olevat kansainväliset velkapaperit (international debt securities in global bearer form), jotka on laskettu liikkeeseen 1.1.2007 tai sen jälkeen kansainvälisten arvopaperikeskusten Euroclear Bankin (Belgia) tai Clearstream Banking Luxembourgin kautta, ovat vakuuskelpoisia, jos ne on laskettu liikkeeseen NGN-muodossa (new global note) ja talletettu yhteisenä säilyttäjänä (common safekeeper) toimivaan kansainväliseen arvopaperikeskukseen tai mahdolliseen muuhun arvopaperikeskukseen, jonka eurojärjestelmä on arvioinut kelpoiseksi luotto-operaatioitaan varten eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikon standardien ja menettelytapojen mukaisesti. Maailmanlaajuisina haltijavelkakirjoina olevat kansainväliset velkapaperit, jotka on laskettu liikkeeseen CGN-muodossa (classical global note) ennen 1.1.2007, ja — jos kyseessä ovat useassa erässä liikkeeseen lasketut velkakirjat — samalla ISIN-koodilla kyseisenä päivänä tai sen jälkeen liikkeeseen lasketut erät ovat vakuuskelpoisia eräpäivään saakka. Kansainväliset velkapaperit, jotka kansainvälinen arvopaperikeskus Euroclear Bank (Belgia) tai Clearstream Banking Luxembourg on laskenut liikkeeseen maailmanlaajuisina rekisteröityinä velkakirjoina (global registered form) 30.9.2010 jälkeen, ovat vakuuskelpoisia, jos ne on laskettu liikkeeseen noudattaen kansainvälisten velkapaperien uutta säilytysstruktuuria. Maailmanlaajuisina rekisteröityinä velkakirjoina (global registered form) olevat kansainväliset velkapaperit, jotka on laskettu liikkeeseen 30.9.2010 tai sitä ennen, ovat vakuuskelpoisia eräpäivään saakka. Yhtenä velkakirjana (individual note) olevat kansainväliset velkapaperit eivät ole enää vakuuskelpoisia, jos ne on laskettu liikkeeseen 30.9.2010 jälkeen. Yhtenä velkakirjana olevat kansainväliset velkapaperit, jotka on laskettu liikkeeseen 30.9.2010 tai sitä ennen, ovat vakuuskelpoisia eräpäivään saakka.”" |
| --- | --- |

4)

Korvataan 6.2.1.3 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Velkainstrumentin tulee olla laskettu liikkeeseen ETA-maan kansallisessa keskuspankissa tai sellaisessa arvopaperikeskuksessa, jonka eurojärjestelmä on arvioinut kelpoiseksi luotto-operaatioitaan varten; kelpoisuuden arvioinnissa noudatetaan standardeja ja menettelytapoja, jotka on kuvattu dokumentissa nimeltä ”Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations” (jäljempänä ’eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikko’) (1)
   (2):

(1)  Eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikko on julkaistu EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."

(2)  Maailmanlaajuisina haltijavelkakirjoina olevat kansainväliset velkapaperit (international debt securities in global bearer form), jotka on laskettu liikkeeseen 1.1.2007 tai sen jälkeen kansainvälisten arvopaperikeskusten Euroclear Bankin (Belgia) tai Clearstream Banking Luxembourgin kautta, ovat vakuuskelpoisia, jos ne on laskettu liikkeeseen NGN-muodossa (new global note) ja talletettu yhteisenä säilyttäjänä (common safekeeper) toimivaan kansainväliseen arvopaperikeskukseen tai mahdolliseen muuhun arvopaperikeskukseen, jonka eurojärjestelmä on arvioinut kelpoiseksi luotto-operaatioitaan varten eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikon standardien ja menettelytapojen mukaisesti. Maailmanlaajuisina haltijavelkakirjoina olevat kansainväliset velkapaperit, jotka on laskettu liikkeeseen CGN-muodossa (classical global note) ennen 1.1.2007, ja — jos kyseessä ovat useassa erässä liikkeeseen lasketut velkakirjat — samalla ISIN-koodilla kyseisenä päivänä tai sen jälkeen liikkeeseen lasketut erät ovat vakuuskelpoisia eräpäivään saakka. Kansainväliset velkapaperit, jotka kansainvälinen arvopaperikeskus Euroclear Bank (Belgia) tai Clearstream Banking Luxembourg on laskenut liikkeeseen maailmanlaajuisina rekisteröityinä velkakirjoina (global registered form) 30.9.2010 jälkeen, ovat vakuuskelpoisia, jos ne on laskettu liikkeeseen noudattaen kansainvälisten velkapaperien uutta säilytysstruktuuria. Maailmanlaajuisina rekisteröityinä velkakirjoina (global registered form) olevat kansainväliset velkapaperit, jotka on laskettu liikkeeseen 30.9.2010 tai sitä ennen, ovat vakuuskelpoisia eräpäivään saakka. Yhtenä velkakirjana (individual note) olevat kansainväliset velkapaperit eivät ole enää vakuuskelpoisia, jos ne on laskettu liikkeeseen 30.9.2010 jälkeen. Yhtenä velkakirjana olevat kansainväliset velkapaperit, jotka on laskettu liikkeeseen 30.9.2010 tai sitä ennen, ovat vakuuskelpoisia eräpäivään saakka.”"

| 5) | Korvataan 6.2.1.4 kohta seuraavasti:
  ”Velkainstrumenttien tulee olla siirrettävissä arvo-osuusmuodossa. Niitä tulee säilyttää ja ne tulee toimittaa euroalueella eurojärjestelmässä olevan tilin kautta tai arvopaperikaupan selvitysjärjestelmän kautta, jonka eurojärjestelmä on arvioinut kelpoiseksi luotto-operaatioitaan varten eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikossa kuvattujen standardien ja menettelytapojen mukaisesti niin, että vakuuden asettamismenettelyyn ja realisointiin sovelletaan jonkin jäsenvaltion lakia.
  Jos arvopaperikeskus, jossa omaisuuserä on laskettu liikkeeseen, ei ole sama kuin arvopaperikeskus, jossa sitä säilytetään, näiden kahden arvopaperikeskuksen välillä on oltava linkki, jonka eurojärjestelmä on arvioinut kelpoiseksi luotto-operaatioitaan varten eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikossa kuvattujen standardien ja menettelytapojen mukaisesti (3).

  (3)  Kelpoisten linkkien luettelo julkaistaan EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”" |
| --- | --- |

5)

Korvataan 6.2.1.4 kohta seuraavasti:

”Velkainstrumenttien tulee olla siirrettävissä arvo-osuusmuodossa. Niitä tulee säilyttää ja ne tulee toimittaa euroalueella eurojärjestelmässä olevan tilin kautta tai arvopaperikaupan selvitysjärjestelmän kautta, jonka eurojärjestelmä on arvioinut kelpoiseksi luotto-operaatioitaan varten eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikossa kuvattujen standardien ja menettelytapojen mukaisesti niin, että vakuuden asettamismenettelyyn ja realisointiin sovelletaan jonkin jäsenvaltion lakia.

Jos arvopaperikeskus, jossa omaisuuserä on laskettu liikkeeseen, ei ole sama kuin arvopaperikeskus, jossa sitä säilytetään, näiden kahden arvopaperikeskuksen välillä on oltava linkki, jonka eurojärjestelmä on arvioinut kelpoiseksi luotto-operaatioitaan varten eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikossa kuvattujen standardien ja menettelytapojen mukaisesti (3).

(3)  Kelpoisten linkkien luettelo julkaistaan EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”"

| 6) | Korvataan 6.2.1.5 kohta seuraavasti:
  ”Velkainstrumenttien tulee olla otettu kaupankäynnin kohteeksi rahoitusvälineiden markkinoista sekä neuvoston direktiivien 85/611/ETY ja 93/6/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 93/22/ETY kumoamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (4) määritelmän mukaisesti säännellyillä markkinoilla tai otettu kaupankäynnin kohteeksi tietyillä EKP:n määrittelemillä ei-säännellyillä markkinapaikoilla (5). Ei-säänneltyjä markkinapaikkoja koskeva eurojärjestelmän arviointi perustuu kolmeen markkinapaikoille asetettuun vaatimukseen: niiden on oltava turvallisia, avoimia ja helppopääsyisiä (6).

  (4)  EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1."


  (5)  Luettelo hyväksytyistä ei-säännellyistä markkinoista on julkaistu EKP:n verkkosivuilla www.ecb.europa.eu, ja sitä päivitetään vähintään kerran vuodessa."


  (6)  Eurojärjestelmä määrittelee termit ”turvallisuus”, ”avoimuus” ja ”helppopääsyisyys” ainoastaan eurojärjestelmän vakuushallinnan kannalta. Valinnassa ei ole tarkoitus arvioida eri markkinoiden laatua sinänsä. Termien sisältö on seuraava: Turvallisuudella tarkoitetaan varmuutta transaktioiden suhteen, erityisesti varmuutta transaktioiden pätevyydestä ja täytäntöönpanokelpoisuudesta. Avoimuudella tarkoitetaan esteetöntä tiedonsaantia markkinoiden menettelytapa- ja toimintasäännöistä, omaisuuserien ominaisuuksista rahoitusinstrumentteina, hinnanmuodostuksesta, kauppojen hinnoista ja määristä (noteeraukset, korot, kaupankäyntimäärät, liikkeessä olevat määrät jne.). Helppopääsyisyydellä tarkoitetaan eurojärjestelmän edellytyksiä osallistua ja päästä markkinoille. Vakuushallinnan kannalta markkinat katsotaan helppopääsyisiksi, jos niiden menettelytapa- ja toimintasäännöt mahdollistavat sen, että eurojärjestelmä voi tarvittaessa hankkia markkinoilta tietoa ja toteuttaa transaktioita.”" |
| --- | --- |

6)

Korvataan 6.2.1.5 kohta seuraavasti:

”Velkainstrumenttien tulee olla otettu kaupankäynnin kohteeksi rahoitusvälineiden markkinoista sekä neuvoston direktiivien 85/611/ETY ja 93/6/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 93/22/ETY kumoamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (4) määritelmän mukaisesti säännellyillä markkinoilla tai otettu kaupankäynnin kohteeksi tietyillä EKP:n määrittelemillä ei-säännellyillä markkinapaikoilla (5). Ei-säänneltyjä markkinapaikkoja koskeva eurojärjestelmän arviointi perustuu kolmeen markkinapaikoille asetettuun vaatimukseen: niiden on oltava turvallisia, avoimia ja helppopääsyisiä (6).

(4)  EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1."

(5)  Luettelo hyväksytyistä ei-säännellyistä markkinoista on julkaistu EKP:n verkkosivuilla www.ecb.europa.eu, ja sitä päivitetään vähintään kerran vuodessa."

(6)  Eurojärjestelmä määrittelee termit ”turvallisuus”, ”avoimuus” ja ”helppopääsyisyys” ainoastaan eurojärjestelmän vakuushallinnan kannalta. Valinnassa ei ole tarkoitus arvioida eri markkinoiden laatua sinänsä. Termien sisältö on seuraava: Turvallisuudella tarkoitetaan varmuutta transaktioiden suhteen, erityisesti varmuutta transaktioiden pätevyydestä ja täytäntöönpanokelpoisuudesta. Avoimuudella tarkoitetaan esteetöntä tiedonsaantia markkinoiden menettelytapa- ja toimintasäännöistä, omaisuuserien ominaisuuksista rahoitusinstrumentteina, hinnanmuodostuksesta, kauppojen hinnoista ja määristä (noteeraukset, korot, kaupankäyntimäärät, liikkeessä olevat määrät jne.). Helppopääsyisyydellä tarkoitetaan eurojärjestelmän edellytyksiä osallistua ja päästä markkinoille. Vakuushallinnan kannalta markkinat katsotaan helppopääsyisiksi, jos niiden menettelytapa- ja toimintasäännöt mahdollistavat sen, että eurojärjestelmä voi tarvittaessa hankkia markkinoilta tietoa ja toteuttaa transaktioita.”"

| 7) | Korvataan 6.2.3.2 kohdassa oleva taulukko 4 seuraavasti:








  ”Kelpoisuusvaatimukset | Jälkimarkkinakelpoiset omaisuuserät (7) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset omaisuuserät (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Omaisuuserän tyyppi | EKP:n velkasitoumukset
  Muut jälkimarkkinakelpoiset velkainstrumentit (9) | Lainasaamiset | Asuntolainavakuudelliset velkainstrumentit |
| Luottokelpoisuus | Omaisuuserän on täytettävä hyvän luottokelpoisuuden vaatimukset. Hyvä luottokelpoisuus arvioidaan jälkimarkkinakelpoisia omaisuuseriä koskevien eurojärjestelmän luottoriskinarviointisääntöjen mukaisesti. (9) | Velallisen/takaajan on täytettävä hyvän luottokelpoisuuden vaatimukset. Luottokelpoisuus arvioidaan lainasaamisia koskevien eurojärjestelmän luottoriskinarviointisääntöjen mukaisesti. | Omaisuuserän on täytettävä hyvän luottokelpoisuuden vaatimukset. Hyvä luottokelpoisuus arvioidaan asuntolainavakuudellisia velkainstrumentteja koskevien eurojärjestelmän luottoriskinarviointisääntöjen mukaisesti. |
| Liikkeeseenlaskupaikka | ETA (9) | | |
| Toimitusmenettelyt ja käsittelyssä noudatettavat menettelyt | Toimituspaikka: euroalue
  Instrumenttien tulee olla keskitetysti talletettuina arvo-osuuksina kansallisissa keskuspankeissa tai arvopaperikeskuksessa, jonka eurojärjestelmä on arvioinut kelpoiseksi luotto-operaatioitaan varten eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikossa kuvattujen standardien ja menettelytapojen mukaisesti | Eurojärjestelmän menettelyt | Eurojärjestelmän menettelyt |
| Liikkeeseenlaskija/velallinen/takaajat | Kansalliset keskuspankit
  Julkinen sektori
  Yksityinen sektori
  Kansainväliset ja ylikansalliset laitokset | Julkinen sektori
  Yritykset
  Kansainväliset ja ylikansalliset laitokset | Luottolaitokset |
| Liikkeeseenlaskijan, velallisen ja takaajan sijoittautumispaikka | Liikkeeseenlaskija (9): ETA-maat tai ETA:n ulkopuoliset G10-maat
  Velallinen: ETA
  Takaaja (9): ETA | Euroalue | Euroalue |
| Hyväksyttävät markkinat | Säännellyt markkinat
  EKP:n hyväksymät ei-säännellyt markkinat | | |
| Valuutta | Euro | Euro | Euro |
| Minimikoko | | Minimikoko silloin, kun lainasopimusta tarjotaan vakuudeksi






  — | Kotimaiset lainasaamiset: kansallisten keskuspankkien päätettävissä |

7)

Korvataan 6.2.3.2 kohdassa oleva taulukko 4 seuraavasti:

”Kelpoisuusvaatimukset

Jälkimarkkinakelpoiset omaisuuserät (7)

Ei-jälkimarkkinakelpoiset omaisuuserät (8)

Omaisuuserän tyyppi

EKP:n velkasitoumukset

Muut jälkimarkkinakelpoiset velkainstrumentit (9)

Lainasaamiset

Asuntolainavakuudelliset velkainstrumentit

Luottokelpoisuus

Omaisuuserän on täytettävä hyvän luottokelpoisuuden vaatimukset. Hyvä luottokelpoisuus arvioidaan jälkimarkkinakelpoisia omaisuuseriä koskevien eurojärjestelmän luottoriskinarviointisääntöjen mukaisesti. (9)

Velallisen/takaajan on täytettävä hyvän luottokelpoisuuden vaatimukset. Luottokelpoisuus arvioidaan lainasaamisia koskevien eurojärjestelmän luottoriskinarviointisääntöjen mukaisesti.

Omaisuuserän on täytettävä hyvän luottokelpoisuuden vaatimukset. Hyvä luottokelpoisuus arvioidaan asuntolainavakuudellisia velkainstrumentteja koskevien eurojärjestelmän luottoriskinarviointisääntöjen mukaisesti.

Liikkeeseenlaskupaikka

ETA (9)

Toimitusmenettelyt ja käsittelyssä noudatettavat menettelyt

Toimituspaikka: euroalue

Instrumenttien tulee olla keskitetysti talletettuina arvo-osuuksina kansallisissa keskuspankeissa tai arvopaperikeskuksessa, jonka eurojärjestelmä on arvioinut kelpoiseksi luotto-operaatioitaan varten eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikossa kuvattujen standardien ja menettelytapojen mukaisesti

Eurojärjestelmän menettelyt

Eurojärjestelmän menettelyt

Liikkeeseenlaskija/velallinen/takaajat

Kansalliset keskuspankit

Julkinen sektori

Yksityinen sektori

Kansainväliset ja ylikansalliset laitokset

Julkinen sektori

Yritykset

Kansainväliset ja ylikansalliset laitokset

Luottolaitokset

Liikkeeseenlaskijan, velallisen ja takaajan sijoittautumispaikka

Liikkeeseenlaskija (9): ETA-maat tai ETA:n ulkopuoliset G10-maat

Velallinen: ETA

Takaaja (9): ETA

Euroalue

Euroalue

Hyväksyttävät markkinat

Säännellyt markkinat

EKP:n hyväksymät ei-säännellyt markkinat

Valuutta

Euro

Euro

Euro

Minimikoko

Minimikoko silloin, kun lainasopimusta tarjotaan vakuudeksi

—

Kotimaiset lainasaamiset: kansallisten keskuspankkien päätettävissä

| — | Toisessa maassa olevat lainasaamiset: yhteinen minimikoko 500 000 euroa. |
| --- | --- |

—

Toisessa maassa olevat lainasaamiset: yhteinen minimikoko 500 000 euroa.

Sovellettava lainsäädäntö

Omaisuusvakuudellisten arvopaperien vakuutena olevien omaisuuserien hankintaan on sovellettava jonkin EU:n jäsenvaltion lainsäädäntöä. Vakuutena oleviin lainasaamisiin on sovellettava jonkin ETA-maan lainsäädäntöä.

Lainasaamissopimukseen ja vakuudeksiottosopimukseen on sovellettava jonkin jäsenvaltion lainsäädäntöä.

Yhteensä enintään kahden maan lainsäädäntöä voidaan soveltaa

| a) | vastapuoleen; |
| --- | --- |

a)

vastapuoleen;

| b) | velkojaan; |
| --- | --- |

b)

velkojaan;

| c) | velalliseen; |
| --- | --- |

c)

velalliseen;

| d) | mahdolliseen takaajaan; |
| --- | --- |

d)

mahdolliseen takaajaan;

| e) | lainasaamissopimukseen ja |
| --- | --- |

e)

lainasaamissopimukseen ja

| f) | vakuudeksiottosopimukseen |
| --- | --- |

f)

vakuudeksiottosopimukseen

Toisessa maassa olevien omaisuuserien käyttö

Sallitaan

Sallitaan

Sallitaan

| 8) | Korvataan 6.3.1 kohdassa alaviitteet 67 ja 69 seuraavasti:






  ”(*) | Eurojärjestelmän yhdenmukaistettu luokitusasteikko on julkaistu EKP:n verkkosivuilla www.ecb.europa.eu. Luokitusasteikon luokalla 3 tarkoitetaan, että Fitchin tai Stardard & Poor'sin pitkän aikavälin luokitus on ollut vähintään ”BBB-”, Moody'sin vähintään ”Baa3” tai DBRS:n vähintään ”BBBL”.” |
| --- | --- | --- |

8)

Korvataan 6.3.1 kohdassa alaviitteet 67 ja 69 seuraavasti:

”(*)

Eurojärjestelmän yhdenmukaistettu luokitusasteikko on julkaistu EKP:n verkkosivuilla www.ecb.europa.eu. Luokitusasteikon luokalla 3 tarkoitetaan, että Fitchin tai Stardard & Poor'sin pitkän aikavälin luokitus on ollut vähintään ”BBB-”, Moody'sin vähintään ”Baa3” tai DBRS:n vähintään ”BBBL”.”

| ”(**) | Luokituksella ”AAA” tarkoitetaan Fitchin, Standard & Poor'sin tai DBRS:n pitkän aikavälin luokitusta ”AAA” tai Moody'sin vastaavaa luokitusta ”Aaa”.” |
| --- | --- |

”(**)

Luokituksella ”AAA” tarkoitetaan Fitchin, Standard & Poor'sin tai DBRS:n pitkän aikavälin luokitusta ”AAA” tai Moody'sin vastaavaa luokitusta ”Aaa”.”

| 9) | Korvataan 6.4.2 kohdan k alakohta seuraavasti:
  ”Arvopaperit arvostetaan päivittäin. Kansalliset keskuspankit (10) laskevat päivittäin omaisuuserien vaaditun arvon ottaen huomioon luottokannan muutokset, 6.5 kohdassa määritellyt arvostusperiaatteet ja vaaditun markkina-arvon aliarvostuksen.

  (10)  Jos vakuushallinnassa käytetään kolmikantasopimusagenttia, agentti hoitaa hinnoittelun ja arvostuksen vastuullisen keskuspankin toimittamien tietojen perusteella.”" |
| --- | --- |

9)

Korvataan 6.4.2 kohdan k alakohta seuraavasti:

”Arvopaperit arvostetaan päivittäin. Kansalliset keskuspankit (10) laskevat päivittäin omaisuuserien vaaditun arvon ottaen huomioon luottokannan muutokset, 6.5 kohdassa määritellyt arvostusperiaatteet ja vaaditun markkina-arvon aliarvostuksen.

(10)  Jos vakuushallinnassa käytetään kolmikantasopimusagenttia, agentti hoitaa hinnoittelun ja arvostuksen vastuullisen keskuspankin toimittamien tietojen perusteella.”"

| 10) | Korvataan 6.6 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Kansalliset keskuspankit (ja EKP) ovat kehittäneet menetelmän, jolla varmistetaan, että kaikkia muissa jäsenvaltiossa olevia vakuuskelpoisia arvopapereita voidaan käyttää. Menetelmää kutsutaan kirjeenvaihtajakeskuspankkimalliksi. Tässä mallissa kansalliset keskuspankit toimivat toistensa (ja EKP:n) omaisuudensäilyttäjinä (”kirjeenvaihtajina”) eli säilyttävät toistensa omaisuuseriä, jotka on hyväksytty niiden paikallisiin säilytys-, kolmikantasopimusagentti- tai selvitysjärjestelmiin. Eräitä erityisratkaisuja voidaan soveltaa sellaisiin ei-jälkimarkkinakelpoisiin omaisuuseriin, kuten lainasaamisiin ja asuntolainavakuudellisiin velkainstrumentteihin, joita ei voida siirtää arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien (11) kautta. Kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin avulla arvopapereita voidaan käyttää kaikenlaisten eurojärjestelmän luotto-operaatioiden vakuutena. Kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin lisäksi vastapuolet voivat käyttää arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisiä hyväksyttyjä linkkejä jälkimarkkinakelpoisten arvopapereiden rajat ylittäviin siirtoihin paikallisessa arvopaperikaupan selvitysjärjestelmässä (12); vastapuolet voivat myös käyttää hyväksyttyjä arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisiä linkkejä yhdessä kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin kanssa (katso 6.6.3 kohta — Linkillinen kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli). Lisäksi kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli (mukaan lukien linkillinen kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli) on käytössä rajat ylittävissä kolmikantavakuushallintapalveluissa (cross-border use of tri-party).

  (11)  Lisätietoja on esitteessä ”Kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli-menettelykuvaus vastapuolille”, joka on julkaistu EKP:n verkkosivuilla www.ecb.europa.eu."


  (12)  Jos kansallisella keskuspankilla on tili toisessa maassa sijaitsevassa arvopaperikaupan selvitysjärjestelmässä, vakuuskelpoisia omaisuuseriä voidaan käyttää tämän tilin kautta, jos eurojärjestelmä on hyväksynyt tilin käytön. Alankomaiden keskuspankki sai vuonna 1999 luvan käyttää Euroclear Bankissa olevaa tiliään toimittaessaan vakuudeksi tässä kansainvälisessä selvitysjärjestelmässä liikkeeseenlaskettuja eurobondeja. Irlannin keskuspankki ja rahoitustarkastus (Central Bank of Ireland) sai elokuussa 2000 luvan avata vastaavanlaisen tilin Euroclear Bankissa. Tilin kautta voidaan käyttää kaikkia Euroclear Bankissa säilytettäviä vakuuskelpoisia omaisuuseriä, mukaan lukien sellaiset vakuuskelpoiset omaisuuserät, jotka on siirretty Euroclear Bankiin hyväksyttyjen linkkien välityksellä.”" |
| --- | --- |

10)

Korvataan 6.6 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Kansalliset keskuspankit (ja EKP) ovat kehittäneet menetelmän, jolla varmistetaan, että kaikkia muissa jäsenvaltiossa olevia vakuuskelpoisia arvopapereita voidaan käyttää. Menetelmää kutsutaan kirjeenvaihtajakeskuspankkimalliksi. Tässä mallissa kansalliset keskuspankit toimivat toistensa (ja EKP:n) omaisuudensäilyttäjinä (”kirjeenvaihtajina”) eli säilyttävät toistensa omaisuuseriä, jotka on hyväksytty niiden paikallisiin säilytys-, kolmikantasopimusagentti- tai selvitysjärjestelmiin. Eräitä erityisratkaisuja voidaan soveltaa sellaisiin ei-jälkimarkkinakelpoisiin omaisuuseriin, kuten lainasaamisiin ja asuntolainavakuudellisiin velkainstrumentteihin, joita ei voida siirtää arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien (11) kautta. Kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin avulla arvopapereita voidaan käyttää kaikenlaisten eurojärjestelmän luotto-operaatioiden vakuutena. Kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin lisäksi vastapuolet voivat käyttää arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisiä hyväksyttyjä linkkejä jälkimarkkinakelpoisten arvopapereiden rajat ylittäviin siirtoihin paikallisessa arvopaperikaupan selvitysjärjestelmässä (12); vastapuolet voivat myös käyttää hyväksyttyjä arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisiä linkkejä yhdessä kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin kanssa (katso 6.6.3 kohta — Linkillinen kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli). Lisäksi kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli (mukaan lukien linkillinen kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli) on käytössä rajat ylittävissä kolmikantavakuushallintapalveluissa (cross-border use of tri-party).

(11)  Lisätietoja on esitteessä ”Kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli-menettelykuvaus vastapuolille”, joka on julkaistu EKP:n verkkosivuilla www.ecb.europa.eu."

(12)  Jos kansallisella keskuspankilla on tili toisessa maassa sijaitsevassa arvopaperikaupan selvitysjärjestelmässä, vakuuskelpoisia omaisuuseriä voidaan käyttää tämän tilin kautta, jos eurojärjestelmä on hyväksynyt tilin käytön. Alankomaiden keskuspankki sai vuonna 1999 luvan käyttää Euroclear Bankissa olevaa tiliään toimittaessaan vakuudeksi tässä kansainvälisessä selvitysjärjestelmässä liikkeeseenlaskettuja eurobondeja. Irlannin keskuspankki ja rahoitustarkastus (Central Bank of Ireland) sai elokuussa 2000 luvan avata vastaavanlaisen tilin Euroclear Bankissa. Tilin kautta voidaan käyttää kaikkia Euroclear Bankissa säilytettäviä vakuuskelpoisia omaisuuseriä, mukaan lukien sellaiset vakuuskelpoiset omaisuuserät, jotka on siirretty Euroclear Bankiin hyväksyttyjen linkkien välityksellä.”"

| 11) | Korvataan 6.6.1 kohdan viimeinen alakohta seuraavasti:
  ”Kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli on vastapuolten käytössä (sekä jälki-markkinakelpoisten että ei-jälkimarkkinakelpoisten omaisuuserien käyttöä varten) ainakin klo 9.00–16.00 EKP:n aikaa (Keski-Euroopan aikaa) jokaisena TARGET2- pankkipäivänä. Vastapuolen, joka haluaa käyttää kirjeenvaihtajakeskuspankkimallia on informoitava kansallista keskuspankkia, jolta se haluaa saada luottoa ts. omaa kotikeskuspankkiaan, ennen klo 17.00. Lisäksi vastapuolen on varmistauduttava, että rahapoliittisen operaation vakuudeksi tarkoitettu vakuus on toimitettu kirjeenvaihtajakeskuspankin tilille viimeistään 17.45 mennessä. Tästä määräajasta poikkeavat ohjeet tai toimitukset voidaan käsitellä ainoastaan parhaan pyrkimyksen mukaisesti ja saatetaan huomioida vasta seuraavan TARGET2-pankkipäivän luotonannossa. Kun vastapuolet ennakoivat tarvitsevansa käyttää kirjeenvaihtajakeskuspankkimallia myöhäisenä ajankohtana, niiden tulisi mahdollisuuksien mukaan toimittaa omaisuuserät etukäteen (ennakkotalletuksena). Poikkeustapauksissa tai rahapoliittisten operaatioiden niin edellyttäessä EKP voi päättää myöhäistää kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin sulkemisaikaa TARGET2-järjestelmän sulkemisaikaan saakka; tällainen päätös edellyttää yhteistyötä arvopaperikeskusten kanssa koskien niiden mahdollisuutta pidentää jälkimarkkinakelpoisten omaisuuserien määräaikoja.” |
| --- | --- |

11)

Korvataan 6.6.1 kohdan viimeinen alakohta seuraavasti:

”Kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli on vastapuolten käytössä (sekä jälki-markkinakelpoisten että ei-jälkimarkkinakelpoisten omaisuuserien käyttöä varten) ainakin klo 9.00–16.00 EKP:n aikaa (Keski-Euroopan aikaa) jokaisena TARGET2- pankkipäivänä. Vastapuolen, joka haluaa käyttää kirjeenvaihtajakeskuspankkimallia on informoitava kansallista keskuspankkia, jolta se haluaa saada luottoa ts. omaa kotikeskuspankkiaan, ennen klo 17.00. Lisäksi vastapuolen on varmistauduttava, että rahapoliittisen operaation vakuudeksi tarkoitettu vakuus on toimitettu kirjeenvaihtajakeskuspankin tilille viimeistään 17.45 mennessä. Tästä määräajasta poikkeavat ohjeet tai toimitukset voidaan käsitellä ainoastaan parhaan pyrkimyksen mukaisesti ja saatetaan huomioida vasta seuraavan TARGET2-pankkipäivän luotonannossa. Kun vastapuolet ennakoivat tarvitsevansa käyttää kirjeenvaihtajakeskuspankkimallia myöhäisenä ajankohtana, niiden tulisi mahdollisuuksien mukaan toimittaa omaisuuserät etukäteen (ennakkotalletuksena). Poikkeustapauksissa tai rahapoliittisten operaatioiden niin edellyttäessä EKP voi päättää myöhäistää kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin sulkemisaikaa TARGET2-järjestelmän sulkemisaikaan saakka; tällainen päätös edellyttää yhteistyötä arvopaperikeskusten kanssa koskien niiden mahdollisuutta pidentää jälkimarkkinakelpoisten omaisuuserien määräaikoja.”

| 12) | Korvataan 6.6.2 kohta seuraavasti:
  ”Kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin lisäksi voidaan käyttää ETA-maiden arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisiä hyväksyttyjä linkkejä jälkimarkkinakelpoisten omaisuuserien siirtämiseksi maasta toiseen.
  Arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisten suorien tai ketjutettujen linkkien avulla yhteen selvitysjärjestelmään kuuluvat voivat pitää hallussaan toisessa selvitysjärjestelmässä liikkeeseen laskettuja arvopapereita kuulumatta tuohon järjestelmään (13). Ennen kuin näitä linkkejä voidaan käyttää vakuuksien siirtoon eurojärjestelmän luotto-operaatioissa, ne on arvioitava ja hyväksyttävä eurojärjestelmän toimesta niiden standardien ja arvioiden mukaan, jotka on kuvattu eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikossa (14).
  Eurojärjestelmän kannalta sekä kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli että eri ETA-maissa toimivien arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien väliset linkit täyttävät saman tehtävän eli mahdollistavat toisessa jäsenvaltiossa olevien vakuuksien käytön; toisin sanoen kummankin järjestelyn avulla vastapuolet voivat saada luottoa kotimaansa keskuspankilta myös sellaisia vakuuksia vastaan, jotka on laskettu liikkeeseen jossakin toisessa maassa toimivassa arvopaperikaupan selvitysjärjestelmässä. Tämä tehtävä toteutetaan kirjeenvaihtajakeskuspankkimallissa eri tavoin kuin arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisiä linkkejä käytettäessä. Kirjeenvaihtajakeskuspankkimallissa yhteys maiden välillä toimii kansallisten keskuspankkien kautta. Keskuspankit toimivat toistensa omaisuudensäilyttäjinä. Linkkejä käytettäessä yhteys maiden välillä toimii arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien avulla. Selvitysjärjestelmät avaavat keskenään kirjaustilin. Kirjeenvaihtajakeskuspankkiin talletettuja arvopapereita voidaan käyttää vain eurojärjestelmän luotto-operaatioiden vakuutena. Linkin välityksellä omaisuuseriä voidaan käyttää sekä eurojärjestelmän luotto-operaatioiden vakuutena että mihin tahansa muuhun vastapuolen valitsemaan tarkoitukseen. Linkkejä käytettäessä omaisuuserät ovat vastapuolen omalla tilillä sen kotimaassa olevassa arvopaperikaupan selvitysjärjestelmässä eikä vastapuoli tarvitse omaisuudensäilyttäjää.

  (13)  Kahden arvopaperikaupan selvitysjärjestelmän välinen linkki muodostuu menettelyistä ja järjestelyistä, joiden avulla järjestelmien välillä voidaan siirtää omaisuuseriä tilikirjauksina. Toinen selvitysjärjestelmä (sijoittava selvitysjärjestelmä) avaa arvopaperikaupan kirjaustilin toisessa selvitysjärjestelmässä (liikkeeseen laskeva selvitysjärjestelmä). Kun linkki on suora, arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välillä ei ole välittäjää. Toisessa maassa olevien omaisuuserien siirtämiseksi eurojärjestelmälle voidaan käyttää myös arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisiä ketjutettuja linkkejä. Ketjutettu linkki on sopimus- ja tekninen järjestely, jossa kaksi selvitysjärjestelmää, joiden välillä ei ole suoraa linkkiä, voivat käyttää omaisuuserien selvityksessä tai vaihdossa välittäjänä kolmatta selvitysjärjestelmää."


  (14)  Kelpoisten linkkien luettelo julkaistaan EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”" |
| --- | --- |

12)

Korvataan 6.6.2 kohta seuraavasti:

”Kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin lisäksi voidaan käyttää ETA-maiden arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisiä hyväksyttyjä linkkejä jälkimarkkinakelpoisten omaisuuserien siirtämiseksi maasta toiseen.

Arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisten suorien tai ketjutettujen linkkien avulla yhteen selvitysjärjestelmään kuuluvat voivat pitää hallussaan toisessa selvitysjärjestelmässä liikkeeseen laskettuja arvopapereita kuulumatta tuohon järjestelmään (13). Ennen kuin näitä linkkejä voidaan käyttää vakuuksien siirtoon eurojärjestelmän luotto-operaatioissa, ne on arvioitava ja hyväksyttävä eurojärjestelmän toimesta niiden standardien ja arvioiden mukaan, jotka on kuvattu eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikossa (14).

Eurojärjestelmän kannalta sekä kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli että eri ETA-maissa toimivien arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien väliset linkit täyttävät saman tehtävän eli mahdollistavat toisessa jäsenvaltiossa olevien vakuuksien käytön; toisin sanoen kummankin järjestelyn avulla vastapuolet voivat saada luottoa kotimaansa keskuspankilta myös sellaisia vakuuksia vastaan, jotka on laskettu liikkeeseen jossakin toisessa maassa toimivassa arvopaperikaupan selvitysjärjestelmässä. Tämä tehtävä toteutetaan kirjeenvaihtajakeskuspankkimallissa eri tavoin kuin arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisiä linkkejä käytettäessä. Kirjeenvaihtajakeskuspankkimallissa yhteys maiden välillä toimii kansallisten keskuspankkien kautta. Keskuspankit toimivat toistensa omaisuudensäilyttäjinä. Linkkejä käytettäessä yhteys maiden välillä toimii arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien avulla. Selvitysjärjestelmät avaavat keskenään kirjaustilin. Kirjeenvaihtajakeskuspankkiin talletettuja arvopapereita voidaan käyttää vain eurojärjestelmän luotto-operaatioiden vakuutena. Linkin välityksellä omaisuuseriä voidaan käyttää sekä eurojärjestelmän luotto-operaatioiden vakuutena että mihin tahansa muuhun vastapuolen valitsemaan tarkoitukseen. Linkkejä käytettäessä omaisuuserät ovat vastapuolen omalla tilillä sen kotimaassa olevassa arvopaperikaupan selvitysjärjestelmässä eikä vastapuoli tarvitse omaisuudensäilyttäjää.

(13)  Kahden arvopaperikaupan selvitysjärjestelmän välinen linkki muodostuu menettelyistä ja järjestelyistä, joiden avulla järjestelmien välillä voidaan siirtää omaisuuseriä tilikirjauksina. Toinen selvitysjärjestelmä (sijoittava selvitysjärjestelmä) avaa arvopaperikaupan kirjaustilin toisessa selvitysjärjestelmässä (liikkeeseen laskeva selvitysjärjestelmä). Kun linkki on suora, arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välillä ei ole välittäjää. Toisessa maassa olevien omaisuuserien siirtämiseksi eurojärjestelmälle voidaan käyttää myös arvopaperikaupan selvitysjärjestelmien välisiä ketjutettuja linkkejä. Ketjutettu linkki on sopimus- ja tekninen järjestely, jossa kaksi selvitysjärjestelmää, joiden välillä ei ole suoraa linkkiä, voivat käyttää omaisuuserien selvityksessä tai vaihdossa välittäjänä kolmatta selvitysjärjestelmää."

(14)  Kelpoisten linkkien luettelo julkaistaan EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”"

| 13) | Lisätään 6.6 kohtaan uusi 6.6.3 kohta seuraavasti:
  ”6.6.3   Linkillinen kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli
  Vastapuolten on myös mahdollista käyttää suoria ja ketjutettuja linkkejä yhdistettynä kirjeen-vaihtajakeskuspankkimalliin siirtääkseen vakuuskelpoisia jälkimarkkinakelpoisia arvopapereita maasta toiseen.
  Käytettäessä arvopaperikaupanselvitysjärjestelmien välisiä linkkejä yhdistettynä kirjeenvaihtajakeskuspankkimalliin vastapuolet säilyttävät liikkeeseen laskevan arvopaperikaupan selvitysjärjestelmässä liikkeeseen lasketut arvopaperit sijoittavassa arvopaperikaupan selvitysjärjestelmässä olevalla tilillä suoraan tai säilyttäjän kautta. Kun kyseessä on ketjutetut linkit, kolmas arvopaperikaupanselvitysjärjestelmä voi toimia välittävänä arvopaperikaupan selvitysjärjestelmänä.
  Nämä arvopaperit voidaan laskea liikkeeseen euroalueen ulkopuolisessa ETA-maan arvopaperikaupan selvitysjärjestelmässä edellyttäen, että eurojärjestelmä on hyväksynyt linkin liikkeeseen laskevan ja sijoittavan arvopaperikaupanselvitysjärjestelmän välillä eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikossa kuvattujen standardien ja määritysten mukaisesti.



  Jos vakuuskelpoiset arvopaperit siirretään linkillisen kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin mukaisesti, vastapuolten tulee varmistua siitä, että arvopaperit on siirretty asianomaisen sijoittavan arvopaperikaupan selvitysjärjestelmän tilille klo 17.00 mennessä selvityspäivänä, jotta varmistetaan saman selvityspäivän arvolla tapahtuva operaatioiden selvitys. Kotikeskuspankin vastapuoliltaan klo 17.00 jälkeen saamat siirtopyynnöt tai klo 17.00 jälkeen saadut vakuuksien toimituspyynnöt asianomaisen sijoittavan arvopaperikaupan selvitysjärjestelmän tilille käsitellään parhaan pyrkimyksen mukaisesti kyseisen arvopaperikaupan selvitysjärjestelmän selvitysmääräaikojen mukaisesti.” |
| --- | --- |

13)

Lisätään 6.6 kohtaan uusi 6.6.3 kohta seuraavasti:

”6.6.3   Linkillinen kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli

Vastapuolten on myös mahdollista käyttää suoria ja ketjutettuja linkkejä yhdistettynä kirjeen-vaihtajakeskuspankkimalliin siirtääkseen vakuuskelpoisia jälkimarkkinakelpoisia arvopapereita maasta toiseen.

Käytettäessä arvopaperikaupanselvitysjärjestelmien välisiä linkkejä yhdistettynä kirjeenvaihtajakeskuspankkimalliin vastapuolet säilyttävät liikkeeseen laskevan arvopaperikaupan selvitysjärjestelmässä liikkeeseen lasketut arvopaperit sijoittavassa arvopaperikaupan selvitysjärjestelmässä olevalla tilillä suoraan tai säilyttäjän kautta. Kun kyseessä on ketjutetut linkit, kolmas arvopaperikaupanselvitysjärjestelmä voi toimia välittävänä arvopaperikaupan selvitysjärjestelmänä.

Nämä arvopaperit voidaan laskea liikkeeseen euroalueen ulkopuolisessa ETA-maan arvopaperikaupan selvitysjärjestelmässä edellyttäen, että eurojärjestelmä on hyväksynyt linkin liikkeeseen laskevan ja sijoittavan arvopaperikaupanselvitysjärjestelmän välillä eurojärjestelmän käyttäjäarviointikehikossa kuvattujen standardien ja määritysten mukaisesti.

Image

Jos vakuuskelpoiset arvopaperit siirretään linkillisen kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin mukaisesti, vastapuolten tulee varmistua siitä, että arvopaperit on siirretty asianomaisen sijoittavan arvopaperikaupan selvitysjärjestelmän tilille klo 17.00 mennessä selvityspäivänä, jotta varmistetaan saman selvityspäivän arvolla tapahtuva operaatioiden selvitys. Kotikeskuspankin vastapuoliltaan klo 17.00 jälkeen saamat siirtopyynnöt tai klo 17.00 jälkeen saadut vakuuksien toimituspyynnöt asianomaisen sijoittavan arvopaperikaupan selvitysjärjestelmän tilille käsitellään parhaan pyrkimyksen mukaisesti kyseisen arvopaperikaupan selvitysjärjestelmän selvitysmääräaikojen mukaisesti.”

| 14) | Lisätään 6.6 kohtaan uusi 6.6.4 kohta seuraavasti:
  ”6.6.4   Kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli ja kolmikantavakuushallintapalvelut
  Kirjeenvaihtajakeskuspankkimallia (mukaan lukien linkillinen kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli) käytetään myös rajat ylittäviin kolmikantavakuushallintapalveluihin, jolloin sen jäsenvaltion kansallinen keskuspankki, jossa rajat ylittäviä kolmikantavakuushallintapalveluita eurojärjestelmän käyttöä varten tarjotaan, toimii säilyttäjäkeskuspankkina sellaisille muissa jäsenvaltioissa oleville kansallisille keskuspankeille, joiden vastapuolet ovat pyytäneet vastaavasti rajat ylittävän kolmikantavakuushallintapalvelun käyttöä. Asianomaisella kolmikantasopimusagentilla tulee olla eurojärjestelmän hyväksymä.
  Rajat ylittävien kolmikantavakuushallintapalveluiden käyttö sallii vastapuolien lisäävän tai vähentävän kotikeskuspankeilleen toimitettavan vakuuden yhteismäärää, (jäljempänä ’Global amount”).




  Huom. Nuoli ”vakuutta koskevat tiedot” vastapuoli A:n ja kansallinen keskuspankki A:n välillä saattaa olla merkityksetön joidenkin kolmikantasopimusagenttien osalta (riippuu valitusta sopimusmallista) ja tällaisissa tapauksissa vastapuoli ei lähetä ohjetta keskuspankki A:lle eikä saa keskuspankki A:lta vahvistusta.” |
| --- | --- |

14)

Lisätään 6.6 kohtaan uusi 6.6.4 kohta seuraavasti:

”6.6.4   Kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli ja kolmikantavakuushallintapalvelut

Kirjeenvaihtajakeskuspankkimallia (mukaan lukien linkillinen kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli) käytetään myös rajat ylittäviin kolmikantavakuushallintapalveluihin, jolloin sen jäsenvaltion kansallinen keskuspankki, jossa rajat ylittäviä kolmikantavakuushallintapalveluita eurojärjestelmän käyttöä varten tarjotaan, toimii säilyttäjäkeskuspankkina sellaisille muissa jäsenvaltioissa oleville kansallisille keskuspankeille, joiden vastapuolet ovat pyytäneet vastaavasti rajat ylittävän kolmikantavakuushallintapalvelun käyttöä. Asianomaisella kolmikantasopimusagentilla tulee olla eurojärjestelmän hyväksymä.

Rajat ylittävien kolmikantavakuushallintapalveluiden käyttö sallii vastapuolien lisäävän tai vähentävän kotikeskuspankeilleen toimitettavan vakuuden yhteismäärää, (jäljempänä ’Global amount”).

Image

Huom. Nuoli ”vakuutta koskevat tiedot” vastapuoli A:n ja kansallinen keskuspankki A:n välillä saattaa olla merkityksetön joidenkin kolmikantasopimusagenttien osalta (riippuu valitusta sopimusmallista) ja tällaisissa tapauksissa vastapuoli ei lähetä ohjetta keskuspankki A:lle eikä saa keskuspankki A:lta vahvistusta.”

| 15) | Lisätään liitteeseen 8, seuraava kohta, josta tulee liitteen toiseksi viimeinen kohta:
  ”Niiden omaisuusvakuudellisten arvopapereiden, joiden vakuussammioissa olevat kassavirtaa synnyttävät omaisuuserät koostuvat luottokorttisaamisista, vakuussammioiden lainakohtaisten tietojen toimittaminen tulee pakolliseksi 1.4.2014 ja yhdeksän kuukauden pituinen siirtymäaika päättyy 31.12.2014.” |
| --- | --- |

15)

Lisätään liitteeseen 8, seuraava kohta, josta tulee liitteen toiseksi viimeinen kohta:

”Niiden omaisuusvakuudellisten arvopapereiden, joiden vakuussammioissa olevat kassavirtaa synnyttävät omaisuuserät koostuvat luottokorttisaamisista, vakuussammioiden lainakohtaisten tietojen toimittaminen tulee pakolliseksi 1.4.2014 ja yhdeksän kuukauden pituinen siirtymäaika päättyy 31.12.2014.”

| 16) | Korvataan liitteessä 8 toinen alaviite seuraavasti:






  ”(*) | Ajankohta määräytyy omaisuusvakuudellisen arvopaperin vakuustyypin mukaan: asuntolainavakuudelliset ja pienten ja keskisuurten yritysten lainat vakuutena 30.9.2013, liikekiinteistövakuudelliset 30.11.2013, autolaina-, kulutusluotto- ja leasing-saamisvakuudelliset 30.9.2014 sekä luottokorttivakuudelliset 31.12.2014.” |
| --- | --- | --- |

16)

Korvataan liitteessä 8 toinen alaviite seuraavasti:

”(*)

Ajankohta määräytyy omaisuusvakuudellisen arvopaperin vakuustyypin mukaan: asuntolainavakuudelliset ja pienten ja keskisuurten yritysten lainat vakuutena 30.9.2013, liikekiinteistövakuudelliset 30.11.2013, autolaina-, kulutusluotto- ja leasing-saamisvakuudelliset 30.9.2014 sekä luottokorttivakuudelliset 31.12.2014.”

---

(7)  Tarkempi selvitys 6.2.1 kohdassa.

(8)  Tarkempi selvitys 6.2.2 kohdassa.

(9)  Jos yritysten liikkeeseen laskemilla tai takaamilla jälkimarkkinakelpoisilla velkainstrumenteilla ei ole luottoluokitusta, niiden luottoluokitus määritetään vastapuolen valitseman luottoluokituslähteen perusteella. Vastapuolet noudattavat luottoluokituslähdettä valitessaan lainasaamisia koskevia eurojärjestelmän luottoriskinarviointisääntöjä, jotka on selostettu 6.3.3 kohdassa. Näiden jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien kohdalla jälkimarkkinakelpoisten omaisuuserien kelpoisuusvaatimuksia on muutettu seuraavasti: liikkeeseenlaskijan/takaajan sijoittautumispaikka: euroalue; liikkeeseenlaskupaikka: euroalue.”

---

| 5.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/42 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/42

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT,

annettu 12 päivänä maaliskuuta 2014,

eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä väliaikaisista lisätoimenpiteistä ja suuntaviivojen EKP/2007/9 muuttamisesta annettujen suuntaviivojen EKP/2013/4 muuttamisesta

(EKP/2014/12)

(2014/330/EU)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 3.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan sekä 12.1, 14.3 ja 18.2 artiklan,

ottaa huomioon eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 20 päivänä syyskuuta 2011 annetut suuntaviivat EKP/2011/14 (1), omassa käytössä olevien valtion takaamien kattamattomien pankkien joukkovelkakirjojen käyttämistä vakuutena eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa koskevista säännöistä 20 päivänä maaliskuuta 2013 annetun päätöksen EKP/2013/6 (2), ja eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä lisätoimenpiteistä 26 päivänä syyskuuta 2013 annetun päätöksen EKP/2013/35 (3),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 18.1 artiklassa määrätään, että Euroopan keskuspankki (EKP) ja niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro, voivat tehdä luottotoimia luottolaitosten ja muiden markkinaosapuolten kanssa ja että luottoa annettaessa vakuuksien on oltava riittävät. Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I sekä päätöksessä EKP/2013/6 ja päätöksessä EKP/2013/35 määritellään yleisehdot, mukaan lukien eurojärjestelmän luottotoimissa käytettävien vakuuksien vakuuskelpoisuusvaatimukset, joiden perusteella EKP ja kansalliset keskuspankit ovat valmiita toteuttamaan luottotoimia. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 18.1 artiklassa määrätään, että Euroopan keskuspankki (EKP) ja niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro, voivat tehdä luottotoimia luottolaitosten ja muiden markkinaosapuolten kanssa ja että luottoa annettaessa vakuuksien on oltava riittävät. Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I sekä päätöksessä EKP/2013/6 ja päätöksessä EKP/2013/35 määritellään yleisehdot, mukaan lukien eurojärjestelmän luottotoimissa käytettävien vakuuksien vakuuskelpoisuusvaatimukset, joiden perusteella EKP ja kansalliset keskuspankit ovat valmiita toteuttamaan luottotoimia.

| (2) | Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 1.6 kohdan mukaan EKP:n neuvosto voi milloin tahansa muuttaa niitä välineitä, ehtoja, vaatimuksia ja menettelyjä, joilla eurojärjestelmän rahapoliittisia operaatioita toteutetaan. |
| --- | --- |

(2)

Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 1.6 kohdan mukaan EKP:n neuvosto voi milloin tahansa muuttaa niitä välineitä, ehtoja, vaatimuksia ja menettelyjä, joilla eurojärjestelmän rahapoliittisia operaatioita toteutetaan.

| (3) | Suuntaviivoissa EKP/2013/4 (4), päätöksessä EKP/2013/22 (5)ja päätöksessä EKP/2013/36 (6) sekä muissa säädöksissä määritetään eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvät lisätoimenpiteet, joita sovelletaan väliaikaisesti, kunnes EKP:n neuvosto katsoo, ettei niitä enää tarvita rahapolitiikan välittymismekanismin tarkoituksenmukaisen toiminnan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Suuntaviivoissa EKP/2013/4 (4), päätöksessä EKP/2013/22 (5)ja päätöksessä EKP/2013/36 (6) sekä muissa säädöksissä määritetään eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvät lisätoimenpiteet, joita sovelletaan väliaikaisesti, kunnes EKP:n neuvosto katsoo, ettei niitä enää tarvita rahapolitiikan välittymismekanismin tarkoituksenmukaisen toiminnan varmistamiseksi.

| (4) | Suuntaviivoja EKP/2013/4 tulisi muuttaa vastaamaan eurojärjestelmän vakuuskäytäntöön tehtyjä muutoksia, jotka liittyvät: a) suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteen I mukaisen lainakohtaisten tietojen toimittamisvaatimuksen ulottamiseen luottokorttisaamisvakuudellisiin arvopapereihin, b) tiettyjen luottoluokitusten uudelleenluokitteluun eurojärjestelmän yhdenmukaistetussa luokitusasteikossa ja c) omaisuusvakuudellisia arvopapereita koskevien luottoluokitussääntöjen selkeyttämiseen, |
| --- | --- |

(4)

Suuntaviivoja EKP/2013/4 tulisi muuttaa vastaamaan eurojärjestelmän vakuuskäytäntöön tehtyjä muutoksia, jotka liittyvät: a) suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteen I mukaisen lainakohtaisten tietojen toimittamisvaatimuksen ulottamiseen luottokorttisaamisvakuudellisiin arvopapereihin, b) tiettyjen luottoluokitusten uudelleenluokitteluun eurojärjestelmän yhdenmukaistetussa luokitusasteikossa ja c) omaisuusvakuudellisia arvopapereita koskevien luottoluokitussääntöjen selkeyttämiseen,

ON HYVÄKSYNYT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Muutokset

Muutetaan suuntaviivat EKP/2013/4 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Sovellettaessa 5 artiklan 1 kohtaa ja 7 artiklaa, Helleenien tasavaltaa ja Portugalin tasavaltaa pidetään euroalueeseen kuuluvina jäsenvaltioina, jotka noudattavat Euroopan unionin/Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelmaa.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Sovellettaessa 5 artiklan 1 kohtaa ja 7 artiklaa, Helleenien tasavaltaa ja Portugalin tasavaltaa pidetään euroalueeseen kuuluvina jäsenvaltioina, jotka noudattavat Euroopan unionin/Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelmaa.”

| 2) | Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa vakuuskelpoisia ovat — sellaisten omaisuusvakuudellisten arvopaperien lisäksi, jotka ovat suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 6 luvun mukaan vakuuskelpoisia — myös omaisuusvakuudelliset arvopaperit, jotka eivät täytä suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevassa 6.3 kohdassa vahvistettuja luottokelpoisuusvaatimuksia mutta jotka muutoin täyttävät suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I vahvistetut omaisuusvakuudellisia arvopapereita koskevat vakuuskelpoisuusvaatimukset ja joilla on kaksi hyväksytyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen liikkeeseenlaskulle antamaa vähintään kolmen B:n luottoluokitusta (7). Niiden on lisäksi täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset:






  a) | omaisuusvakuudellisten arvopaperien vakuutena olevien kassavirtaa synnyttävien omaisuuserien on kuuluttava johonkin seuraavista arvopaperiluokista: i) asuntolainat, ii) lainat pienille ja keskisuurille yrityksille, iii) liikekiinteistölainat, iv) autolainat, v) leasingsaamiset, vi) kulutusluotot, vii) luottokorttisaamiset; |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa vakuuskelpoisia ovat — sellaisten omaisuusvakuudellisten arvopaperien lisäksi, jotka ovat suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 6 luvun mukaan vakuuskelpoisia — myös omaisuusvakuudelliset arvopaperit, jotka eivät täytä suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevassa 6.3 kohdassa vahvistettuja luottokelpoisuusvaatimuksia mutta jotka muutoin täyttävät suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I vahvistetut omaisuusvakuudellisia arvopapereita koskevat vakuuskelpoisuusvaatimukset ja joilla on kaksi hyväksytyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen liikkeeseenlaskulle antamaa vähintään kolmen B:n luottoluokitusta (7). Niiden on lisäksi täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset:

a)

omaisuusvakuudellisten arvopaperien vakuutena olevien kassavirtaa synnyttävien omaisuuserien on kuuluttava johonkin seuraavista arvopaperiluokista: i) asuntolainat, ii) lainat pienille ja keskisuurille yrityksille, iii) liikekiinteistölainat, iv) autolainat, v) leasingsaamiset, vi) kulutusluotot, vii) luottokorttisaamiset;

| b) | kassavirtaa synnyttävät omaisuuserät eivät saa kuulua eri arvopaperiluokkiin; |
| --- | --- |

b)

kassavirtaa synnyttävät omaisuuserät eivät saa kuulua eri arvopaperiluokkiin;

| c) | omaisuusvakuudellisten arvopapereiden vakuutena oleviin kassavirtaa synnyttäviin omaisuuseriin ei saa kuulua lainoja, jotka






  i) | ovat järjestämättömiä omaisuusvakuudellisen arvopaperin liikkeeseenlaskun yhteydessä, tai |
| --- | --- | --- |

c)

omaisuusvakuudellisten arvopapereiden vakuutena oleviin kassavirtaa synnyttäviin omaisuuseriin ei saa kuulua lainoja, jotka

i)

ovat järjestämättömiä omaisuusvakuudellisen arvopaperin liikkeeseenlaskun yhteydessä, tai

| ii) | ovat järjestämättömiä hetkenä, jona ne omaisuusvakuudellisen arvopaperin juoksuajan aikana liitetään omaisuusvakuudelliseen arvopaperiin, esim. kassavirtaa synnyttäviä omaisuuseriä vaihdettaessa tai korvattaessa, tai |
| --- | --- |

ii)

ovat järjestämättömiä hetkenä, jona ne omaisuusvakuudellisen arvopaperin juoksuajan aikana liitetään omaisuusvakuudelliseen arvopaperiin, esim. kassavirtaa synnyttäviä omaisuuseriä vaihdettaessa tai korvattaessa, tai

| iii) | ovat strukturoituja, syndikoituja tai vipulainoja minä tahansa ajankohtana; |
| --- | --- |

iii)

ovat strukturoituja, syndikoituja tai vipulainoja minä tahansa ajankohtana;

| d) | omaisuusvakuudelliseen arvopaperiin liittyvissä sopimusasiakirjoissa on oltava sääntöjä hallinnoinnin jatkuvuudesta. |
| --- | --- |

d)

omaisuusvakuudelliseen arvopaperiin liittyvissä sopimusasiakirjoissa on oltava sääntöjä hallinnoinnin jatkuvuudesta.

(7)  Kolmen B:n luottoluokituksella tarkoitetaan vähintään Moody'sin luokitusta ”Baa3”, Fitchin tai Standard & Poor'sin luokitusta ”BBB-” tai DBRS:n luokitusta ”BBBL”.”"

2 artikla

Voimaantulo ja täytäntöönpano

1.   Nämä suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne annetaan tiedoksi kansallisille keskuspankeille.

2.   Kansalliset keskuspankit toteuttavat kaikki näiden suuntaviivojen 1 artiklan noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet ja soveltavat näitä suuntaviivoja 1 päivästä huhtikuuta 2014. Ne antavat viimeistään 24 päivänä maaliskuuta 2014 EKP:lle tiedoksi näihin toimenpiteisiin liittyvät asiakirjat ja keinot.

3 artikla

Osoitus

Nämä suuntaviivat on osoitettu kaikille eurojärjestelmän keskuspankeille.

Tehty Frankfurt am Mainissa 12 päivänä maaliskuuta 2014.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  EUVL L 331, 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  EUVL L 95, 5.4.2013, s. 22.

2

(3)  EUVL L 301, 12.11.2013, s. 6.

3

(4)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat EKP/2013/4, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2013, eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä väliaikaisista lisätoimenpiteistä ja suuntaviivojen EKP/2007/9 muuttamisesta (EUVL L 95, 5.4.2013, s. 23).

4

(5)  Päätös EKP/2013/22, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2013, Kyproksen tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuutta koskevista väliaikaisista toimenpiteistä (EUVL L 195, 18.7.2013, s. 27).

5

(6)  Päätös EKP/2013/36, annettu 26 päivänä syyskuuta 2013, eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä väliaikaisista lisätoimenpiteistä (EUVL L 301, 12.11.2013, s. 13).

6

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 5.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/44

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 407/13/KOL,

annettu 23 päivänä lokakuuta 2013,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 90. kerran lisäämällä niihin alueellisia valtiontukia vuosille 2014–2020 koskeva uusi luku ja pidentämällä alueellisia valtiontukia vuosille 2007–2013 koskevan luvun ja perusteita suurten investointihankkeiden alueellisen tuen perusteelliseksi arvioimiseksi koskevan luvun voimassaoloaikaa

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, JÄLJEMPÄNÄ ’VALVONTAVIRANOMAINEN’, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61–63 artiklan ja pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

Sekä katsoo seuraavaa:

Valvontaviranomainen varmistaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltamisen.

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvista asioista, jos ETA-sopimuksessa tai valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti niin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.

Euroopan komissio antoi 28 päivänä kesäkuuta 2013 alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2014–2020 (1).

Kyseiset suuntaviivat ovat merkitykselliset myös Euroopan talousalueen kannalta.

ETA-sopimuksen 1 artiklassa määritellyn yhdenmukaisuuden tavoitteen mukaisesti ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko Euroopan talousalueella.

ETA-sopimuksen liitteen XV sivulla 11 olevan otsikon ”YLEISTÄ” alla olevan II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat Euroopan komission antamia säädöksiä.

ON kuullut Euroopan komissiota,

ON kuullut EFTA-valtioita 2 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan valtiontuen suuntaviivoja lisäämällä niihin alueellisia valtiontukia vuosille 2014–2020 koskeva uusi luku. Uusi luku on tämän päätöksen liitteessä I.

2 artikla

Pidennetään alueellisia valtiontukia vuosille 2007–2013 koskevan luvun ja perusteita suurten investointihankkeiden alueellisen tuen perusteelliseksi arvioimiseksi koskevan luvun voimassaoloaikaa 30 päivään kesäkuuta 2014.

3 artikla

Ainoastaan päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 23 päivänä lokakuuta 2013.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Oda Helen SLETNES

Puheenjohtaja

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Kollegion jäsen

---

(1)  EUVL C 209, 23.7.2013, s. 1.

1

---

ALUEELLISIA VALTIONTUKIA KOSKEVAT SUUNTAVIIVAT VUOSILLE 2014–2020

JOHDANTO

| (1) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan nojalla EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, voi katsoa, että tiettyjen epäedullisessa asemassa olevien ETA:n alueiden taloudellisen kehityksen edistämiseen tarkoitettu valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille (1). Tällaista valtiontukea kutsutaan alueelliseksi valtiontueksi. |
| --- | --- |

(1)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan nojalla EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, voi katsoa, että tiettyjen epäedullisessa asemassa olevien ETA:n alueiden taloudellisen kehityksen edistämiseen tarkoitettu valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille (1). Tällaista valtiontukea kutsutaan alueelliseksi valtiontueksi.

| (2) | Valvontaviranomainen esittää näissä suuntaviivoissa edellytykset, joiden täyttyessä aluetuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, ja vahvistaa kriteerit niiden alueiden määrittämiseksi, jotka täyttävät ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaiset edellytykset (2). |
| --- | --- |

(2)

Valvontaviranomainen esittää näissä suuntaviivoissa edellytykset, joiden täyttyessä aluetuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, ja vahvistaa kriteerit niiden alueiden määrittämiseksi, jotka täyttävät ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaiset edellytykset (2).

| (3) | Alueellista tukea koskevan valtiontukien valvonnan ensisijainen tavoite on sallia tuki alueelliseen kehitykseen, samalla kun varmistetaan ETA-valtioiden väliset tasapuoliset toimintaedellytykset erityisesti estämällä tukikilpailu, joka voi aiheutua, kun valtiot pyrkivät houkuttelemaan yrityksiä ETA:n epäedullisessa asemassa oleville alueille tai säilyttämään ne siellä, ja rajoittaa kauppaan ja kilpailuun kohdistuvat aluetuen vaikutukset pienimpään mahdolliseen. |
| --- | --- |

(3)

Alueellista tukea koskevan valtiontukien valvonnan ensisijainen tavoite on sallia tuki alueelliseen kehitykseen, samalla kun varmistetaan ETA-valtioiden väliset tasapuoliset toimintaedellytykset erityisesti estämällä tukikilpailu, joka voi aiheutua, kun valtiot pyrkivät houkuttelemaan yrityksiä ETA:n epäedullisessa asemassa oleville alueille tai säilyttämään ne siellä, ja rajoittaa kauppaan ja kilpailuun kohdistuvat aluetuen vaikutukset pienimpään mahdolliseen.

| (4) | Maantieteellisen kehityksen tavoite erottaa alueellisen tuen muista tukimuodoista, joita ovat tuki tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin, työllisyystuki, koulutustuki, energia- tai ympäristönsuojelutuki. Näillä tukimuodoilla tavoitellaan muita ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaisia yhteistä etua koskevia tavoitteita. Eräissä tapauksissa kyseisten muiden tukimuotojen osalta sallitaan korkeampi tuki-intensiteetti, kun tuki myönnetään epäedullisessa asemassa oleville alueille sijoittautuneille yrityksille niiden kyseisillä alueilla kohtaamien erityisten vaikeuksien vuoksi (3). |
| --- | --- |

(4)

Maantieteellisen kehityksen tavoite erottaa alueellisen tuen muista tukimuodoista, joita ovat tuki tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin, työllisyystuki, koulutustuki, energia- tai ympäristönsuojelutuki. Näillä tukimuodoilla tavoitellaan muita ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaisia yhteistä etua koskevia tavoitteita. Eräissä tapauksissa kyseisten muiden tukimuotojen osalta sallitaan korkeampi tuki-intensiteetti, kun tuki myönnetään epäedullisessa asemassa oleville alueille sijoittautuneille yrityksille niiden kyseisillä alueilla kohtaamien erityisten vaikeuksien vuoksi (3).

| (5) | Alueellinen tuki voi olla tehokasta ainoastaan silloin, kun sitä käytetään säästeliäästi ja oikeassa suhteessa ongelmiin ja sen myöntäminen keskittyy kaikkein epäedullisimmassa asemassa oleviin alueisiin ETA-alueella (4). Erityisesti sallittujen tuen enimmäismäärien olisi vastattava kyseessä olevien alueiden kehitykseen vaikuttavien ongelmien suhteellista vakavuutta. Lisäksi niiden etujen, joita tuella saavutetaan epäsuotuisan alueen kehittymisen muodossa, on oltava suurempia kuin tuesta aiheutuva kilpailun vääristyminen (5). Tuella saavutettavien myönteisten vaikutusten painoarvo todennäköisesti vaihtelee ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaisesti sovellettavan poikkeuksen mukaan siten, että kaikkein epäedullisimmassa asemassa olevilla, 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvilla alueilla voidaan hyväksyä kilpailun suurempi vääristyminen kuin 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluvilla alueilla (6). |
| --- | --- |

(5)

Alueellinen tuki voi olla tehokasta ainoastaan silloin, kun sitä käytetään säästeliäästi ja oikeassa suhteessa ongelmiin ja sen myöntäminen keskittyy kaikkein epäedullisimmassa asemassa oleviin alueisiin ETA-alueella (4). Erityisesti sallittujen tuen enimmäismäärien olisi vastattava kyseessä olevien alueiden kehitykseen vaikuttavien ongelmien suhteellista vakavuutta. Lisäksi niiden etujen, joita tuella saavutetaan epäsuotuisan alueen kehittymisen muodossa, on oltava suurempia kuin tuesta aiheutuva kilpailun vääristyminen (5). Tuella saavutettavien myönteisten vaikutusten painoarvo todennäköisesti vaihtelee ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaisesti sovellettavan poikkeuksen mukaan siten, että kaikkein epäedullisimmassa asemassa olevilla, 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvilla alueilla voidaan hyväksyä kilpailun suurempi vääristyminen kuin 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluvilla alueilla (6).

| (6) | Alueellinen tuki voi olla tehokasta edistettäessä heikommassa asemassa olevien alueiden taloudellista kehitystä ainoastaan silloin, kun se kohdistuu tietyille alueille ja kun se myönnetään lisäinvestointien tai taloudellisen toiminnan houkuttelemiseksi kyseisille alueille. Tietyissä erittäin rajoitetuissa, tarkoin määritellyissä tapauksissa tiettyjen alueiden mahdollisesti kohtaamat esteet, jotka liittyvät taloudellisen toiminnan houkuttelemiseen tai säilyttämiseen, voivat olla niin vaikeita tai pysyviä, että investointituki ei ehkä yksinään riitä alueen kehittämiseen. Ainoastaan tällaisissa tapauksissa alueellisia investointitukia voidaan täydentää investointiin liittymättömällä alueellisella toimintatuella. |
| --- | --- |

(6)

Alueellinen tuki voi olla tehokasta edistettäessä heikommassa asemassa olevien alueiden taloudellista kehitystä ainoastaan silloin, kun se kohdistuu tietyille alueille ja kun se myönnetään lisäinvestointien tai taloudellisen toiminnan houkuttelemiseksi kyseisille alueille. Tietyissä erittäin rajoitetuissa, tarkoin määritellyissä tapauksissa tiettyjen alueiden mahdollisesti kohtaamat esteet, jotka liittyvät taloudellisen toiminnan houkuttelemiseen tai säilyttämiseen, voivat olla niin vaikeita tai pysyviä, että investointituki ei ehkä yksinään riitä alueen kehittämiseen. Ainoastaan tällaisissa tapauksissa alueellisia investointitukia voidaan täydentää investointiin liittymättömällä alueellisella toimintatuella.

| (7) | Euroopan komissio esitteli 8. toukokuuta 2012 annetussa valtiontukiuudistusta koskevassa tiedonannossa (7) kolme valtiontukien valvonnan uudistamiseen liittyvää tavoitetta:






  a) | kestävän, älykkään ja osallistavan kasvun edistäminen kilpailuun perustuvilla sisämarkkinoilla; |
| --- | --- | --- |

(7)

Euroopan komissio esitteli 8. toukokuuta 2012 annetussa valtiontukiuudistusta koskevassa tiedonannossa (7) kolme valtiontukien valvonnan uudistamiseen liittyvää tavoitetta:

a)

kestävän, älykkään ja osallistavan kasvun edistäminen kilpailuun perustuvilla sisämarkkinoilla;

| b) | komission ennakkoarvioinnin keskittäminen tapauksiin, joilla on suurin vaikutus sisämarkkinoilla, ja yhteistyön tiivistäminen EU:n jäsenvaltioiden kanssa valtiontukisääntöjen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

b)

komission ennakkoarvioinnin keskittäminen tapauksiin, joilla on suurin vaikutus sisämarkkinoilla, ja yhteistyön tiivistäminen EU:n jäsenvaltioiden kanssa valtiontukisääntöjen täytäntöönpanossa;

| c) | sääntöjen sujuvoittaminen ja päätöksenteon nopeuttaminen. |
| --- | --- |

c)

sääntöjen sujuvoittaminen ja päätöksenteon nopeuttaminen.

| (8) | Tiedonannossa kehotettiin erityisesti omaksumaan eri suuntaviivojen ja puitteiden tarkistusta koskeva yhteinen lähestymistapa, joka perustuisi sisämarkkinoiden lujittamiseen, julkisten menojen vaikuttavuuden parantamiseen kanavoimalla valtiontuki paremmin yhteisen edun mukaisiin tavoitteisiin, kannustavan vaikutuksen suurempaan valvontaan, tuen rajoittamiseen tarvittavaan vähimmäismäärään sekä kilpailuun ja kauppaan mahdollisesti kohdistuvien tuen kielteisten vaikutusten arviointiin. Valvontaviranomainen yhtyy tähän näkemykseen. Näissä suuntaviivoissa esitetyt soveltuvuusedellytykset perustuvat näihin yhteisiin arviointiperiaatteisiin, ja niitä sovelletaan ilmoitettuihin tukiohjelmiin ja yksittäiseen tukeen. |
| --- | --- |

(8)

Tiedonannossa kehotettiin erityisesti omaksumaan eri suuntaviivojen ja puitteiden tarkistusta koskeva yhteinen lähestymistapa, joka perustuisi sisämarkkinoiden lujittamiseen, julkisten menojen vaikuttavuuden parantamiseen kanavoimalla valtiontuki paremmin yhteisen edun mukaisiin tavoitteisiin, kannustavan vaikutuksen suurempaan valvontaan, tuen rajoittamiseen tarvittavaan vähimmäismäärään sekä kilpailuun ja kauppaan mahdollisesti kohdistuvien tuen kielteisten vaikutusten arviointiin. Valvontaviranomainen yhtyy tähän näkemykseen. Näissä suuntaviivoissa esitetyt soveltuvuusedellytykset perustuvat näihin yhteisiin arviointiperiaatteisiin, ja niitä sovelletaan ilmoitettuihin tukiohjelmiin ja yksittäiseen tukeen.

1.   SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

1.1   ALUEELLISEN TUEN SOVELTAMISALA

| (9) | Teräs- (8) ja synteettikuituteollisuudelle (9) myönnettävän aluetuen ei katsota soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(9)

Teräs- (8) ja synteettikuituteollisuudelle (9) myönnettävän aluetuen ei katsota soveltuvan sisämarkkinoille.

| (10) | Valvontaviranomainen soveltaa näissä suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita alueelliseen tukeen kaikilla ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla taloudellisen toiminnan aloilla (10), lukuun ottamatta liikennealaa (11), johon sovelletaan erillisissä säädöksissä vahvistettuja erityissääntöjä, jotka saattavat poiketa osittain tai täysin näistä suuntaviivoista. Valvontaviranomainen soveltaa näitä suuntaviivoja muiksi kuin maataloustuotteiksi jalostettavien maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen. |
| --- | --- |

(10)

Valvontaviranomainen soveltaa näissä suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita alueelliseen tukeen kaikilla ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla taloudellisen toiminnan aloilla (10), lukuun ottamatta liikennealaa (11), johon sovelletaan erillisissä säädöksissä vahvistettuja erityissääntöjä, jotka saattavat poiketa osittain tai täysin näistä suuntaviivoista. Valvontaviranomainen soveltaa näitä suuntaviivoja muiksi kuin maataloustuotteiksi jalostettavien maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen.

| (11) | Näitä suuntaviivoja ei sovelleta lentoasemille (12) tai energia-alalla (13) myönnettyyn valtiontukeen. |
| --- | --- |

(11)

Näitä suuntaviivoja ei sovelleta lentoasemille (12) tai energia-alalla (13) myönnettyyn valtiontukeen.

| (12) | Laajakaistaverkoille myönnetyn alueellisen investointituen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos se näissä suuntaviivoissa vahvistettujen yleisten edellytysten lisäksi täyttää myös seuraavat erityisedellytykset: i) tukea myönnetään vain alueille, joilla ei ole samantyyppistä (joko peruslaajakaista- tai NGA-) verkkoa ja joilla sellaista ei todennäköisesti kehitetä lähitulevaisuudessa; ii) tuettu verkko-operaattori tarjoaa tasapuolisin ja syrjimättömin ehdoin aktiivisia ja passiivisia tukkuliittymiä, joihin sisältyy mahdollisuus tosiasiallisiin ja täysin eriytettyihin tilaajayhteyksiin; iii) tuki olisi myönnettävä tarjouskilpailumenettelyn perusteella valvontaviranomaisen laajakaistasuuntaviivojen 74 kohdan c ja d alakohdan mukaisesti (14). |
| --- | --- |

(12)

Laajakaistaverkoille myönnetyn alueellisen investointituen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos se näissä suuntaviivoissa vahvistettujen yleisten edellytysten lisäksi täyttää myös seuraavat erityisedellytykset: i) tukea myönnetään vain alueille, joilla ei ole samantyyppistä (joko peruslaajakaista- tai NGA-) verkkoa ja joilla sellaista ei todennäköisesti kehitetä lähitulevaisuudessa; ii) tuettu verkko-operaattori tarjoaa tasapuolisin ja syrjimättömin ehdoin aktiivisia ja passiivisia tukkuliittymiä, joihin sisältyy mahdollisuus tosiasiallisiin ja täysin eriytettyihin tilaajayhteyksiin; iii) tuki olisi myönnettävä tarjouskilpailumenettelyn perusteella valvontaviranomaisen laajakaistasuuntaviivojen 74 kohdan c ja d alakohdan mukaisesti (14).

| (13) | Tutkimusinfrastruktuureille (15) myönnettävän alueellisen investointituen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos näissä suuntaviivoissa vahvistettujen yleisten edellytysten lisäksi sen ehtona on avoin ja syrjimätön pääsy infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

(13)

Tutkimusinfrastruktuureille (15) myönnettävän alueellisen investointituen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos näissä suuntaviivoissa vahvistettujen yleisten edellytysten lisäksi sen ehtona on avoin ja syrjimätön pääsy infrastruktuuriin.

| (14) | Investointeihin tai taloudellisen toiminnan säilyttämiseen heikommin kehittyneellä alueella liittyvät alueelliset haitat vaikuttavat yleensä vähemmän suuriin yrityksiin kuin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset). Ensinnäkin suurten yritysten on helpompi saada pääomaa ja luottoa maailmanlaajuisilla markkinoilla, eikä tietyn epäsuotuisan alueen rajoitetumpi rahoituspalvelujen tarjonta sen vuoksi haittaa niitä yhtä paljon. Toiseksi suurten yritysten tekemät investoinnit voivat tuottaa mittakaavaetuja, jotka vähentävät sijaintiin liittyviä alkukustannuksia ja jotka monilta osin eivät ole sidoksissa alueeseen, jolla investointi toteutetaan. Kolmanneksi investointeja tekevillä suurilla yrityksillä on yleensä huomattavasti neuvotteluvoimaa viranomaisiin nähden, mikä saattaa johtaa tuen myöntämiseen tarpeettomasti tai perusteettomasti. Lisäksi voidaan todeta, että suuret yritykset ovat todennäköisemmin merkittäviä toimijoita kyseisillä markkinoilla ja sen vuoksi investointi, johon tukea myönnetään, voi vääristää kilpailua ja kauppaa sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(14)

Investointeihin tai taloudellisen toiminnan säilyttämiseen heikommin kehittyneellä alueella liittyvät alueelliset haitat vaikuttavat yleensä vähemmän suuriin yrityksiin kuin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset). Ensinnäkin suurten yritysten on helpompi saada pääomaa ja luottoa maailmanlaajuisilla markkinoilla, eikä tietyn epäsuotuisan alueen rajoitetumpi rahoituspalvelujen tarjonta sen vuoksi haittaa niitä yhtä paljon. Toiseksi suurten yritysten tekemät investoinnit voivat tuottaa mittakaavaetuja, jotka vähentävät sijaintiin liittyviä alkukustannuksia ja jotka monilta osin eivät ole sidoksissa alueeseen, jolla investointi toteutetaan. Kolmanneksi investointeja tekevillä suurilla yrityksillä on yleensä huomattavasti neuvotteluvoimaa viranomaisiin nähden, mikä saattaa johtaa tuen myöntämiseen tarpeettomasti tai perusteettomasti. Lisäksi voidaan todeta, että suuret yritykset ovat todennäköisemmin merkittäviä toimijoita kyseisillä markkinoilla ja sen vuoksi investointi, johon tukea myönnetään, voi vääristää kilpailua ja kauppaa sisämarkkinoilla.

| (15) | Koska suurten yritysten investointeihin myönnettävällä alueellisella tuella ei todennäköisesti ole kannustavaa vaikutusta, sen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, ellei sitä myönnetä alkuinvestointeihin, joilla luodaan uutta taloudellista toimintaa näillä alueilla (16) tai monipuolistetaan laitoksen tuotantoa uusiin tuotteisiin tai uusiin prosessi-innovaatioihin. |
| --- | --- |

(15)

Koska suurten yritysten investointeihin myönnettävällä alueellisella tuella ei todennäköisesti ole kannustavaa vaikutusta, sen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, ellei sitä myönnetä alkuinvestointeihin, joilla luodaan uutta taloudellista toimintaa näillä alueilla (16) tai monipuolistetaan laitoksen tuotantoa uusiin tuotteisiin tai uusiin prosessi-innovaatioihin.

| (16) | Alueellinen tuki, jonka tavoitteena on vähentää yrityksen juoksevia menoja, on toimintatukea, jonka ei katsota soveltuvan sisämarkkinoille, ellei sitä myönnetä epäedullisessa asemassa olevien alueiden yritysten kohtaamien tiettyjen tai pysyvien haittojen lieventämiseen. Toimintatuen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille, jos sen tavoitteena on vähentää tiettyjä vaikeuksia, joita pk-yritykset kohtaavat ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla erityisen epäedullisessa asemassa olevilla alueilla, tai estää tai vähentää väestökatoa erittäin harvaan asutuilla alueilla. |
| --- | --- |

(16)

Alueellinen tuki, jonka tavoitteena on vähentää yrityksen juoksevia menoja, on toimintatukea, jonka ei katsota soveltuvan sisämarkkinoille, ellei sitä myönnetä epäedullisessa asemassa olevien alueiden yritysten kohtaamien tiettyjen tai pysyvien haittojen lieventämiseen. Toimintatuen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille, jos sen tavoitteena on vähentää tiettyjä vaikeuksia, joita pk-yritykset kohtaavat ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla erityisen epäedullisessa asemassa olevilla alueilla, tai estää tai vähentää väestökatoa erittäin harvaan asutuilla alueilla.

| (17) | Toimintatuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos yrityksen pääasiallinen toiminta kuuluu tilastollisen toimialaluokituksen NACE (17) Rev. 2 (18) pääluokkaan K ”Rahoitus- ja vakuutustoiminta” tai jos sen toiminta kattaa konsernin sisäiset toiminnot ja sen pääasiallinen toiminta kuuluu NACE Rev. 2 -järjestelmän luokkaan 70.10 ”Pääkonttorien toiminta” tai 70.22 ”Muu liikkeenjohdon konsultointi”. |
| --- | --- |

(17)

Toimintatuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos yrityksen pääasiallinen toiminta kuuluu tilastollisen toimialaluokituksen NACE (17) Rev. 2 (18) pääluokkaan K ”Rahoitus- ja vakuutustoiminta” tai jos sen toiminta kattaa konsernin sisäiset toiminnot ja sen pääasiallinen toiminta kuuluu NACE Rev. 2 -järjestelmän luokkaan 70.10 ”Pääkonttorien toiminta” tai 70.22 ”Muu liikkeenjohdon konsultointi”.

| (18) | Alueellista tukea ei saa myöntää myöskään vaikeuksissa oleville yrityksille, sellaisina kuin ne määritellään näiden suuntaviivojen soveltamiseksi vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenteiden uudistamiseksi myönnettävää valtiontukea koskevissa valvontaviranomaisen suuntaviivoissa (19), sellaisina kuin ne ovat muutettuina tai korvattuina. |
| --- | --- |

(18)

Alueellista tukea ei saa myöntää myöskään vaikeuksissa oleville yrityksille, sellaisina kuin ne määritellään näiden suuntaviivojen soveltamiseksi vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenteiden uudistamiseksi myönnettävää valtiontukea koskevissa valvontaviranomaisen suuntaviivoissa (19), sellaisina kuin ne ovat muutettuina tai korvattuina.

| (19) | Arvioidessaan alueellista tukea, jota myönnetään yritykselle, jolle on annettu sellaiseen valvontaviranomaisen aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on todettu sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi, valvontaviranomainen ottaa huomioon vielä perimättä oleman tukimäärän (20). |
| --- | --- |

(19)

Arvioidessaan alueellista tukea, jota myönnetään yritykselle, jolle on annettu sellaiseen valvontaviranomaisen aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on todettu sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi, valvontaviranomainen ottaa huomioon vielä perimättä oleman tukimäärän (20).

1.2   MÄÄRITELMÄT

| (20) | Näissä suuntaviivoissa tarkoitetaan






  a) | ’a-alueilla’ ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan määräyksiä soveltaen aluetukikartassa nimettyjä alueita; ’c-alueilla’ ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan määräyksiä soveltaen aluetukikartassa nimettyjä alueita; |
| --- | --- | --- |

(20)

Näissä suuntaviivoissa tarkoitetaan

a)

’a-alueilla’ ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan määräyksiä soveltaen aluetukikartassa nimettyjä alueita; ’c-alueilla’ ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan määräyksiä soveltaen aluetukikartassa nimettyjä alueita;

| b) | ’tapauskohtaisella tuella’ tukea, jota ei myönnetä tukiohjelman perusteella; |
| --- | --- |

b)

’tapauskohtaisella tuella’ tukea, jota ei myönnetä tukiohjelman perusteella;

| c) | ’mukautetulla tuen määrällä’ suuren investointihankkeen sallitun tuen enimmäismäärää, joka määritetään seuraavan laskentakaavan avulla:
  tuen enimmäismäärä = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C)
  jossa kaavassa R on kyseiseen alueeseen sovellettava tuen enimmäisintensiteetti, lukuun ottamatta pk-yritysten tuki-intensiteetin lisäystä; B on tukikelpoisten kustannusten 50–100 miljoonan euron välinen osa; C on tukikelpoisten kustannusten 100 miljoonan euron ylittävä osa; |
| --- | --- |

c)

’mukautetulla tuen määrällä’ suuren investointihankkeen sallitun tuen enimmäismäärää, joka määritetään seuraavan laskentakaavan avulla:

tuen enimmäismäärä = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C)

jossa kaavassa R on kyseiseen alueeseen sovellettava tuen enimmäisintensiteetti, lukuun ottamatta pk-yritysten tuki-intensiteetin lisäystä; B on tukikelpoisten kustannusten 50–100 miljoonan euron välinen osa; C on tukikelpoisten kustannusten 100 miljoonan euron ylittävä osa;

| d) | ’tuen myöntämispäivällä’ päivää, jolloin EFTA-valtio teki tuen myöntämistä koskevan oikeudellisesti velvoittavan sitoumuksen, johon voidaan vedota kansallisissa tuomioistuimissa; |
| --- | --- |

d)

’tuen myöntämispäivällä’ päivää, jolloin EFTA-valtio teki tuen myöntämistä koskevan oikeudellisesti velvoittavan sitoumuksen, johon voidaan vedota kansallisissa tuomioistuimissa;

| e) | ’tukikelpoisilla kustannuksilla’ investointituen osalta alkuinvestointiin liittyvää aineellista ja aineetonta omaisuutta tai palkkakustannuksia; |
| --- | --- |

e)

’tukikelpoisilla kustannuksilla’ investointituen osalta alkuinvestointiin liittyvää aineellista ja aineetonta omaisuutta tai palkkakustannuksia;

| f) | ’bruttoavustusekvivalentilla’ tai ’BAE:lla’ tuen diskontattua arvoa ilmaistuna prosenttiosuutena tukikelpoisten kustannusten diskontatusta arvosta, joka on laskettu tuen myöntämisajankohtana sovellettavan diskonttokoron perusteella; |
| --- | --- |

f)

’bruttoavustusekvivalentilla’ tai ’BAE:lla’ tuen diskontattua arvoa ilmaistuna prosenttiosuutena tukikelpoisten kustannusten diskontatusta arvosta, joka on laskettu tuen myöntämisajankohtana sovellettavan diskonttokoron perusteella;

| g) | ’yksittäisellä tuella’ tukea, joka myönnetään joko tukiohjelman perusteella tai tapauskohtaisena tukena; |
| --- | --- |

g)

’yksittäisellä tuella’ tukea, joka myönnetään joko tukiohjelman perusteella tai tapauskohtaisena tukena;

| h) | ’alkuinvestoinnilla’:






  i. | aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyä investointia, joka liittyy






  — | uuden laitoksen perustamiseen; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

’alkuinvestoinnilla’:

i.

aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyä investointia, joka liittyy

—

uuden laitoksen perustamiseen;

| — | olemassa olevan laitoksen kapasiteetin lisäämiseen; |
| --- | --- |

—

olemassa olevan laitoksen kapasiteetin lisäämiseen;

| — | laitoksen tuotannon monipuolistamiseen sellaisiin tuotteisiin, joita laitos ei ole aikaisemmin tuottanut; tai |
| --- | --- |

—

laitoksen tuotannon monipuolistamiseen sellaisiin tuotteisiin, joita laitos ei ole aikaisemmin tuottanut; tai

| — | olemassa olevan laitoksen tuotantoprosessin perusteelliseen muuttamiseen; tai |
| --- | --- |

—

olemassa olevan laitoksen tuotantoprosessin perusteelliseen muuttamiseen; tai

| ii. | laitokseen suoraan liittyvän omaisuuden hankintaan, jos laitos on suljettu tai se olisi suljettu, jos sitä ei olisi ostettu, ja jos ostaja on myyjästä riippumaton sijoittaja; pelkkää yrityksen osakkeiden hankkimista ei katsota alkuinvestoinniksi; |
| --- | --- |

ii.

laitokseen suoraan liittyvän omaisuuden hankintaan, jos laitos on suljettu tai se olisi suljettu, jos sitä ei olisi ostettu, ja jos ostaja on myyjästä riippumaton sijoittaja; pelkkää yrityksen osakkeiden hankkimista ei katsota alkuinvestoinniksi;

| i) | ’alkuinvestoinnilla uuteen taloudelliseen toimintaan’:






  i. | aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyä investointia, joka liittyy






  — | uuden laitoksen perustamiseen; tai |
| --- | --- | --- | --- |

i)

’alkuinvestoinnilla uuteen taloudelliseen toimintaan’:

i.

aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyä investointia, joka liittyy

—

uuden laitoksen perustamiseen; tai

| — | laitoksen tuotannon monipuolistamiseen, kunhan uusi toiminta ei ole samaa tai samankaltaista kuin kyseisessä laitoksessa on aikaisemmin harjoitettu; tai |
| --- | --- |

—

laitoksen tuotannon monipuolistamiseen, kunhan uusi toiminta ei ole samaa tai samankaltaista kuin kyseisessä laitoksessa on aikaisemmin harjoitettu; tai

| ii. | sellaisen laitoksen omaisuuden hankintaa, joka on suljettu tai olisi suljettu, jos sitä ei olisi ostettu, ja jos ostaja on myyjästä riippumaton investoija, kunhan hankittua omaisuutta käyttämällä harjoitettava uusi toiminta ei ole samaa tai samankaltaista kuin ennen hankintaa kyseisessä laitoksessa harjoitettu toiminta; |
| --- | --- |

ii.

sellaisen laitoksen omaisuuden hankintaa, joka on suljettu tai olisi suljettu, jos sitä ei olisi ostettu, ja jos ostaja on myyjästä riippumaton investoija, kunhan hankittua omaisuutta käyttämällä harjoitettava uusi toiminta ei ole samaa tai samankaltaista kuin ennen hankintaa kyseisessä laitoksessa harjoitettu toiminta;

| j) | ’aineettomalla omaisuudella’ omaisuutta, joka hankitaan tekniikan siirron, kuten patenttioikeuksien, lisenssien, taitotiedon tai patentoimattoman teknisen tietämyksen, kautta; |
| --- | --- |

j)

’aineettomalla omaisuudella’ omaisuutta, joka hankitaan tekniikan siirron, kuten patenttioikeuksien, lisenssien, taitotiedon tai patentoimattoman teknisen tietämyksen, kautta;

| k) | ’työpaikkojen luomisella’ kyseisen laitoksen työntekijöiden määrän nettolisäystä verrattuna 12 edellisen kuukauden keskiarvoon niin, että luotujen työpaikkojen määrästä vähennetään kyseisellä kaudella menetetyt työpaikat; |
| --- | --- |

k)

’työpaikkojen luomisella’ kyseisen laitoksen työntekijöiden määrän nettolisäystä verrattuna 12 edellisen kuukauden keskiarvoon niin, että luotujen työpaikkojen määrästä vähennetään kyseisellä kaudella menetetyt työpaikat;

| l) | ’suurella investointihankkeella’ alkuinvestointia, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat yli 50 miljoonaa euroa laskettuina tuen myöntämispäivän hintojen ja valuuttakurssien mukaan; |
| --- | --- |

l)

’suurella investointihankkeella’ alkuinvestointia, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat yli 50 miljoonaa euroa laskettuina tuen myöntämispäivän hintojen ja valuuttakurssien mukaan;

| m) | ’tuen enimmäisintensiteetillä’ suurten yritysten tuki-intensiteettiä BAE:na ilmaistuna näiden suuntaviivojen alajakson 5.4 ja asiaankuuluvan aluetukikartan mukaisesti; |
| --- | --- |

m)

’tuen enimmäisintensiteetillä’ suurten yritysten tuki-intensiteettiä BAE:na ilmaistuna näiden suuntaviivojen alajakson 5.4 ja asiaankuuluvan aluetukikartan mukaisesti;

| n) | ’ilmoituskynnysarvolla’ tukimääriä, jotka ylittävät jäljempänä olevassa taulukossa esitetyt raja-arvot:






  Tuki-intensiteetti | Ilmoituskynnysarvo |
| --- | --- | --- |
| 10 % | 7,5 miljoonaa euroa |
| 15 % | 11,25 miljoonaa euroa |
| 25 % | 18,75 miljoonaa euroa |
| 35 % | 26,25 miljoonaa euroa |
| 50 % | 37,5 miljoonaa euroa |

n)

’ilmoituskynnysarvolla’ tukimääriä, jotka ylittävät jäljempänä olevassa taulukossa esitetyt raja-arvot:

Tuki-intensiteetti

Ilmoituskynnysarvo

10 %

7,5 miljoonaa euroa

15 %

11,25 miljoonaa euroa

25 %

18,75 miljoonaa euroa

35 %

26,25 miljoonaa euroa

50 %

37,5 miljoonaa euroa

| o) | ’työntekijöiden määrällä’ vuosityöyksiköiden (VTY) määrää eli vuoden aikana kokopäivätyössä olleen henkilöstön määrää; osa-aikatyötä sekä kausityötä tekevien määrä lasketaan vuosityöyksiköiden murto-osina; |
| --- | --- |

o)

’työntekijöiden määrällä’ vuosityöyksiköiden (VTY) määrää eli vuoden aikana kokopäivätyössä olleen henkilöstön määrää; osa-aikatyötä sekä kausityötä tekevien määrä lasketaan vuosityöyksiköiden murto-osina;

| p) | ’toimintatuella’ tukea, jolla vähennetään yrityksen juoksevia kustannuksia, jotka eivät liity alkuinvestointiin; näihin sisältyvät sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, materiaalit, sopimusperusteiset palvelut, viestintä, energia, huolto, vuokrat, hallinto jne., mutta niihin eivät kuulu poisto- ja rahoituskustannukset, jos ne on sisällytetty tukikelpoisiin kustannuksiin alueellista investointitukea myönnettäessä; |
| --- | --- |

p)

’toimintatuella’ tukea, jolla vähennetään yrityksen juoksevia kustannuksia, jotka eivät liity alkuinvestointiin; näihin sisältyvät sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, materiaalit, sopimusperusteiset palvelut, viestintä, energia, huolto, vuokrat, hallinto jne., mutta niihin eivät kuulu poisto- ja rahoituskustannukset, jos ne on sisällytetty tukikelpoisiin kustannuksiin alueellista investointitukea myönnettäessä;

| q) | ’aluetukikartalla’ luetteloa alueista, jotka EFTA-valtio on nimennyt näissä suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti ja jotka valvontaviranomainen on hyväksynyt; |
| --- | --- |

q)

’aluetukikartalla’ luetteloa alueista, jotka EFTA-valtio on nimennyt näissä suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti ja jotka valvontaviranomainen on hyväksynyt;

| r) | ’samalla tai samankaltaisella toiminnalla’ toimintaa, joka kuuluu samaan tilastollisen toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) nelinumerotasoon (nelinumeroinen tunnus); |
| --- | --- |

r)

’samalla tai samankaltaisella toiminnalla’ toimintaa, joka kuuluu samaan tilastollisen toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) nelinumerotasoon (nelinumeroinen tunnus);

| s) | ’yhdellä ainoalla investointihankkeella’ mitä tahansa alkuinvestointia, jonka sama tuensaaja (konsernitasolla) aloittaa kolmen vuoden kuluessa päivästä, jona toisen tuetun investoinnin työt alkavat samalla 3-tason tilastoalueella (21); |
| --- | --- |

s)

’yhdellä ainoalla investointihankkeella’ mitä tahansa alkuinvestointia, jonka sama tuensaaja (konsernitasolla) aloittaa kolmen vuoden kuluessa päivästä, jona toisen tuetun investoinnin työt alkavat samalla 3-tason tilastoalueella (21);

| t) | ’pk-yrityksillä’ yrityksiä, jotka täyttävät valvontaviranomaisen 19. huhtikuuta 2006 antamissa, mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävää tukea koskevissa suuntaviivoissa (22) esitetyt edellytykset; |
| --- | --- |

t)

’pk-yrityksillä’ yrityksiä, jotka täyttävät valvontaviranomaisen 19. huhtikuuta 2006 antamissa, mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävää tukea koskevissa suuntaviivoissa (22) esitetyt edellytykset;

| u) | ’töiden alkamisella’ joko investoinnin rakennustöiden alkamista tai ensimmäistä pätevää sitoumusta tilata laitteita tai muuta sitoumusta, joka tekee investoinnista peruuttamattoman, riippuen siitä, kumpi on ajallisesti ensimmäinen; maan ostoa ja valmistelutöitä, kuten lupien hankkimista ja alustavien toteutettavuustutkimusten tekemistä, ei katsota töiden alkamiseksi; yrityskaupoissa ’töiden alkamisella’ tarkoitetaan hankittuun laitokseen suoraan liittyvien omaisuuserien hankintahetkeä; |
| --- | --- |

u)

’töiden alkamisella’ joko investoinnin rakennustöiden alkamista tai ensimmäistä pätevää sitoumusta tilata laitteita tai muuta sitoumusta, joka tekee investoinnista peruuttamattoman, riippuen siitä, kumpi on ajallisesti ensimmäinen; maan ostoa ja valmistelutöitä, kuten lupien hankkimista ja alustavien toteutettavuustutkimusten tekemistä, ei katsota töiden alkamiseksi; yrityskaupoissa ’töiden alkamisella’ tarkoitetaan hankittuun laitokseen suoraan liittyvien omaisuuserien hankintahetkeä;

| v) | ’harvaan asutuilla alueilla’ EFTA-valtion näiden suuntaviivojen 149 kohdan ensimmäisen ja toisen virkkeen mukaisesti nimeämiä alueita; |
| --- | --- |

v)

’harvaan asutuilla alueilla’ EFTA-valtion näiden suuntaviivojen 149 kohdan ensimmäisen ja toisen virkkeen mukaisesti nimeämiä alueita;

| w) | ’aineellisella omaisuudella’ maa-alueita, rakennuksia ja laitoksia, koneita ja laitteita; |
| --- | --- |

w)

’aineellisella omaisuudella’ maa-alueita, rakennuksia ja laitoksia, koneita ja laitteita;

| x) | ’hyvin harvaan asutuilla alueilla’ niitä 2-tason tilastoalueita Norjassa ja 3-tason tilastoalueita Islannissa, joilla on vähemmän kuin kahdeksan asukasta neliökilometrillä (perustuen Eurostatin tietoihin väestötiheydestä vuonna 2010), tai EFTA-valtion näiden suuntaviivojen 149 kohdan kolmannen virkkeen mukaisesti nimeämiä tällaisten tilastoalueiden osia; |
| --- | --- |

x)

’hyvin harvaan asutuilla alueilla’ niitä 2-tason tilastoalueita Norjassa ja 3-tason tilastoalueita Islannissa, joilla on vähemmän kuin kahdeksan asukasta neliökilometrillä (perustuen Eurostatin tietoihin väestötiheydestä vuonna 2010), tai EFTA-valtion näiden suuntaviivojen 149 kohdan kolmannen virkkeen mukaisesti nimeämiä tällaisten tilastoalueiden osia;

| y) | ’palkkakustannuksilla’ tuensaajan todellisuudessa maksamaa kokonaissummaa kyseisen työpaikan osalta; kustannuksiin sisältyvät bruttopalkka (ennen veroja) ja pakolliset maksut tietyltä ajalta, kuten sosiaaliturvamaksut sekä lasten ja vanhempien hoitokustannukset. |
| --- | --- |

y)

’palkkakustannuksilla’ tuensaajan todellisuudessa maksamaa kokonaissummaa kyseisen työpaikan osalta; kustannuksiin sisältyvät bruttopalkka (ennen veroja) ja pakolliset maksut tietyltä ajalta, kuten sosiaaliturvamaksut sekä lasten ja vanhempien hoitokustannukset.

2.   ILMOITUSTA EDELLYTTÄVÄ ALUEELLINEN TUKI

| (21) | EFTA-valtioiden on periaatteessa ilmoitettava alueellinen tuki valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti, lukuun ottamatta toimenpiteitä, jotka täyttävät ETA-sopimuksen liitteeseen XV sisällytetyssä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(21)

EFTA-valtioiden on periaatteessa ilmoitettava alueellinen tuki valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti, lukuun ottamatta toimenpiteitä, jotka täyttävät ETA-sopimuksen liitteeseen XV sisällytetyssä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyt edellytykset.

| (22) | Valvontaviranomainen soveltaa näitä suuntaviivoja ilmoitettuihin aluetukiohjelmiin ja yksittäisiin tukiin. |
| --- | --- |

(22)

Valvontaviranomainen soveltaa näitä suuntaviivoja ilmoitettuihin aluetukiohjelmiin ja yksittäisiin tukiin.

| (23) | Ilmoitetun tukiohjelman perusteella myönnetystä yksittäisestä tuesta on ilmoitettava valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti, jos kaikista lähteistä peräisin oleva tuki ylittää ilmoituskynnysarvon (23) tai jos se myönnetään tuensaajalle, joka on lopettanut saman tai samankaltaisen toiminnan ETA:ssa hakupäivää edeltävien kahden vuoden aikana tai jos tukihakemuksen jättöhetkellä tuensaaja aikoo lopettaa tällaisen toiminnan kahden vuoden kuluessa siitä, kun tuettu investointi saatiin päätökseen. |
| --- | --- |

(23)

Ilmoitetun tukiohjelman perusteella myönnetystä yksittäisestä tuesta on ilmoitettava valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti, jos kaikista lähteistä peräisin oleva tuki ylittää ilmoituskynnysarvon (23) tai jos se myönnetään tuensaajalle, joka on lopettanut saman tai samankaltaisen toiminnan ETA:ssa hakupäivää edeltävien kahden vuoden aikana tai jos tukihakemuksen jättöhetkellä tuensaaja aikoo lopettaa tällaisen toiminnan kahden vuoden kuluessa siitä, kun tuettu investointi saatiin päätökseen.

| (24) | Suurelle yritykselle myönnetystä investointituesta c-alueella sijaitsevan laitoksen monipuolistamiseen uusien tuotteiden tuotantoa varten on edelleen ilmoitettava valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(24)

Suurelle yritykselle myönnetystä investointituesta c-alueella sijaitsevan laitoksen monipuolistamiseen uusien tuotteiden tuotantoa varten on edelleen ilmoitettava valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3.   ALUEELLISEN TUEN SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

3.1   YHTEISET ARVIOINTIPERIAATTEET

| (25) | Arvioidessaan, voidaanko ilmoitetun tukitoimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, valvontaviranomainen analysoi yleensä, varmistaako toimenpidesuunnitelma, että tuen myönteinen vaikutus yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen ylittää sen kielteiset vaikutukset kauppaan ja kilpailuun. |
| --- | --- |

(25)

Arvioidessaan, voidaanko ilmoitetun tukitoimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, valvontaviranomainen analysoi yleensä, varmistaako toimenpidesuunnitelma, että tuen myönteinen vaikutus yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen ylittää sen kielteiset vaikutukset kauppaan ja kilpailuun.

| (26) | Toukokuun 8 päivänä 2012 annetussa valtiontukiuudistusta koskevassa komission tiedonannossa, johon viitataan näiden suuntaviivojen johdanto-osassa, kehotettiin yksilöimään ja määrittelemään yhteiset periaatteet, joita komissio soveltaa aina arvioidessaan, soveltuuko tukitoimenpide sisämarkkinoille. Valvontaviranomainen soveltaa samoja yhteisiä periaatteita soveltuvuutta arvioidessaan. Tässä tarkoituksessa valvontaviranomainen katsoo, että tukitoimenpide on ETA-sopimuksen mukainen, jos se täyttää seuraavat kriteerit:






  a) | vaikutus hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen: valtiontukitoimenpiteen tavoitteena on oltava yhteisen edun mukainen tavoite ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaisesti (3.2 jakso); |
| --- | --- | --- |

(26)

Toukokuun 8 päivänä 2012 annetussa valtiontukiuudistusta koskevassa komission tiedonannossa, johon viitataan näiden suuntaviivojen johdanto-osassa, kehotettiin yksilöimään ja määrittelemään yhteiset periaatteet, joita komissio soveltaa aina arvioidessaan, soveltuuko tukitoimenpide sisämarkkinoille. Valvontaviranomainen soveltaa samoja yhteisiä periaatteita soveltuvuutta arvioidessaan. Tässä tarkoituksessa valvontaviranomainen katsoo, että tukitoimenpide on ETA-sopimuksen mukainen, jos se täyttää seuraavat kriteerit:

a)

vaikutus hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen: valtiontukitoimenpiteen tavoitteena on oltava yhteisen edun mukainen tavoite ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaisesti (3.2 jakso);

| b) | tarve tukitoimenpiteisiin: valtiontukitoimenpide olisi kohdennettava tilanteeseen, jossa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä vaikutus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin, esimerkiksi korjaamalla markkinoiden toimintapuute tai puuttumalla oikeudenmukaisuutta tai koheesiota koskevaan ongelmaan (3.3 jakso); |
| --- | --- |

b)

tarve tukitoimenpiteisiin: valtiontukitoimenpide olisi kohdennettava tilanteeseen, jossa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä vaikutus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin, esimerkiksi korjaamalla markkinoiden toimintapuute tai puuttumalla oikeudenmukaisuutta tai koheesiota koskevaan ongelmaan (3.3 jakso);

| c) | toimenpiteen tarkoituksenmukaisuus: ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline (3.4 jakso); |
| --- | --- |

c)

toimenpiteen tarkoituksenmukaisuus: ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline (3.4 jakso);

| d) | kannustava vaikutus: tuen on muutettava yrityksen käyttäytymistä niin, että se harjoittaa sellaista ylimääräistä toimintaa, jota se ei harjoittaisi ilman tukea tai harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla taikka eri paikassa (3.5 jakso); |
| --- | --- |

d)

kannustava vaikutus: tuen on muutettava yrityksen käyttäytymistä niin, että se harjoittaa sellaista ylimääräistä toimintaa, jota se ei harjoittaisi ilman tukea tai harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla taikka eri paikassa (3.5 jakso);

| e) | tuen oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): tuen määrä on rajattava vähimmäismäärään, joka tarvitaan investointien tai toimintojen lisäämiseksi kyseisellä alueella (3.6 jakso); |
| --- | --- |

e)

tuen oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): tuen määrä on rajattava vähimmäismäärään, joka tarvitaan investointien tai toimintojen lisäämiseksi kyseisellä alueella (3.6 jakso);

| f) | kilpailuun ja ETA-valtioiden väliseen kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen: tuen kielteisten vaikutusten on oltava riittävän rajoitettuja niin, että toimenpiteen kokonaisvaikutus on myönteinen (3.7 jakso); |
| --- | --- |

f)

kilpailuun ja ETA-valtioiden väliseen kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen: tuen kielteisten vaikutusten on oltava riittävän rajoitettuja niin, että toimenpiteen kokonaisvaikutus on myönteinen (3.7 jakso);

| g) | tuen läpinäkyvyys: ETA-valtioilla, valvontaviranomaisella, talouden toimijoilla ja kansalaisilla on oltava mahdollisuus saada helposti käyttöönsä kaikki tarvittavat säädökset ja muut tuen myöntämistä koskevat tarpeelliset tiedot (3.8 jakso). |
| --- | --- |

g)

tuen läpinäkyvyys: ETA-valtioilla, valvontaviranomaisella, talouden toimijoilla ja kansalaisilla on oltava mahdollisuus saada helposti käyttöönsä kaikki tarvittavat säädökset ja muut tuen myöntämistä koskevat tarpeelliset tiedot (3.8 jakso).

| (27) | Eräiden tukiohjelmamuotojen kokonaisvaikutuksen selvittämiseksi voidaan edellyttää näiden suuntaviivojen 4 jakson mukaista jälkiarviointia. Valvontaviranomainen voi tällaisissa tapauksissa rajoittaa ohjelmien kestoa (yleensä enintään neljään vuoteen) niin, että ohjelman voimassaolon jatkamisesta voidaan ilmoittaa myöhemmin. |
| --- | --- |

(27)

Eräiden tukiohjelmamuotojen kokonaisvaikutuksen selvittämiseksi voidaan edellyttää näiden suuntaviivojen 4 jakson mukaista jälkiarviointia. Valvontaviranomainen voi tällaisissa tapauksissa rajoittaa ohjelmien kestoa (yleensä enintään neljään vuoteen) niin, että ohjelman voimassaolon jatkamisesta voidaan ilmoittaa myöhemmin.

| (28) | Jos valtiontukitoimenpide on ETA:n lainsäädännön vastainen tai sen ehdot (mukaan lukien rahoitusmenetelmä, kun se kuuluu erottamattomasti valtiontukitoimenpiteeseen) ovat ETA:n lainsäädännön vastaisia, tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana (24). |
| --- | --- |

(28)

Jos valtiontukitoimenpide on ETA:n lainsäädännön vastainen tai sen ehdot (mukaan lukien rahoitusmenetelmä, kun se kuuluu erottamattomasti valtiontukitoimenpiteeseen) ovat ETA:n lainsäädännön vastaisia, tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana (24).

| (29) | Arvioidessaan yksittäisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille valvontaviranomainen ottaa huomioon mahdollisen menettelyn, joka koskee ETA-sopimuksen 53 tai 54 artiklan rikkomista ja joka saattaa koskea tuensaajaa ja joka voi olla merkityksellinen ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaisen arvioinnin kannalta (25). |
| --- | --- |

(29)

Arvioidessaan yksittäisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille valvontaviranomainen ottaa huomioon mahdollisen menettelyn, joka koskee ETA-sopimuksen 53 tai 54 artiklan rikkomista ja joka saattaa koskea tuensaajaa ja joka voi olla merkityksellinen ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaisen arvioinnin kannalta (25).

3.2   VAIKUTUS YHTEISEN EDUN MUKAISEN TAVOITTEEN SAAVUTTAMISEEN

| (30) | Alueellisen tuen ensisijaisena tavoitteena on supistaa ETA:n eri alueiden välistä kehityskuilua. Oikeudenmukaisuus- tai koheesiotavoitteensa avulla alueellinen tuki voi edistää Eurooppa 2020 -strategian saavuttamista osallistavan ja kestävän kasvun aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

(30)

Alueellisen tuen ensisijaisena tavoitteena on supistaa ETA:n eri alueiden välistä kehityskuilua. Oikeudenmukaisuus- tai koheesiotavoitteensa avulla alueellinen tuki voi edistää Eurooppa 2020 -strategian saavuttamista osallistavan ja kestävän kasvun aikaansaamiseksi.

3.2.1   Investointitukiohjelmat

| (31) | Alueellisten tukiohjelmien olisi oltava osa alueellista kehitysstrategiaa, jolla on selvästi määritellyt tavoitteet, ja niiden olisi oltava johdonmukaiset näiden tavoitteiden kanssa ja edistettävä niiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(31)

Alueellisten tukiohjelmien olisi oltava osa alueellista kehitysstrategiaa, jolla on selvästi määritellyt tavoitteet, ja niiden olisi oltava johdonmukaiset näiden tavoitteiden kanssa ja edistettävä niiden saavuttamista.

| (32) | C-alueilla aluetukiohjelmia voidaan ottaa käyttöön pk-yritysten alkuinvestointien ja suurten yritysten uuteen toimintaan liittyvän investoinnin tukemiseksi. |
| --- | --- |

(32)

C-alueilla aluetukiohjelmia voidaan ottaa käyttöön pk-yritysten alkuinvestointien ja suurten yritysten uuteen toimintaan liittyvän investoinnin tukemiseksi.

| (33) | Myöntäessään ohjelman perusteella tukea yksittäisiin investointihankkeisiin tukea myöntävän viranomaisen on vahvistettava, että valittu hanke edistää ohjelman tavoitetta ja kyseisen alueen kehitysstrategiaa. EFTA-valtiot voivat tässä tarkoituksessa käyttää tietoja, jotka tukihakemuksen tekijä antaa näiden suuntaviivojen liitteessä olevan mallin mukaisesti silloin, kun alueelle tehtävän investoinnin myönteisistä vaikutuksista on annettava selvitys (26). |
| --- | --- |

(33)

Myöntäessään ohjelman perusteella tukea yksittäisiin investointihankkeisiin tukea myöntävän viranomaisen on vahvistettava, että valittu hanke edistää ohjelman tavoitetta ja kyseisen alueen kehitysstrategiaa. EFTA-valtiot voivat tässä tarkoituksessa käyttää tietoja, jotka tukihakemuksen tekijä antaa näiden suuntaviivojen liitteessä olevan mallin mukaisesti silloin, kun alueelle tehtävän investoinnin myönteisistä vaikutuksista on annettava selvitys (26).

| (34) | Varmistaakseen, että investoinnilla on todellinen ja kestävä vaikutus kyseisen alueen kehitykseen, investointi on säilytettävä alueella vähintään viiden vuoden ajan investoinnin toteuttamisesta tai kolmen vuoden ajan, jos on kyse pk-yrityksestä (27). |
| --- | --- |

(34)

Varmistaakseen, että investoinnilla on todellinen ja kestävä vaikutus kyseisen alueen kehitykseen, investointi on säilytettävä alueella vähintään viiden vuoden ajan investoinnin toteuttamisesta tai kolmen vuoden ajan, jos on kyse pk-yrityksestä (27).

| (35) | Jos tuki lasketaan palkkakustannusten perusteella, työpaikat on täytettävä kolmen vuoden kuluessa investoinnin valmistumisesta. Kaikki investoinnin avulla luodut työpaikat on säilytettävä kyseisellä alueella viiden vuoden ajan siitä ajankohdasta, kun työpaikka täytettiin ensimmäisen kerran. Pk-yritysten tekemien investointien tapauksessa EFTA-valtiot voivat lyhentää investoinnin tai työpaikkojen säilyttämistä koskevan viiden vuoden määräajan vähintään kolmeen vuoteen. |
| --- | --- |

(35)

Jos tuki lasketaan palkkakustannusten perusteella, työpaikat on täytettävä kolmen vuoden kuluessa investoinnin valmistumisesta. Kaikki investoinnin avulla luodut työpaikat on säilytettävä kyseisellä alueella viiden vuoden ajan siitä ajankohdasta, kun työpaikka täytettiin ensimmäisen kerran. Pk-yritysten tekemien investointien tapauksessa EFTA-valtiot voivat lyhentää investoinnin tai työpaikkojen säilyttämistä koskevan viiden vuoden määräajan vähintään kolmeen vuoteen.

| (36) | Varmistaakseen, että investointi on elinkelpoinen, EFTA-valtion on tarkistettava, että tuensaaja rahoittaa vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista joko omista varoistaan tai ulkopuolisella rahoituksella, johon ei liity julkista tukea (28). |
| --- | --- |

(36)

Varmistaakseen, että investointi on elinkelpoinen, EFTA-valtion on tarkistettava, että tuensaaja rahoittaa vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista joko omista varoistaan tai ulkopuolisella rahoituksella, johon ei liity julkista tukea (28).

| (37) | Jotta valtiontukitoimenpiteet eivät johtaisi ympäristöhaittoihin, EFTA-valtioiden on myös varmistettava, että ETA:n ympäristönsuojelulainsäädäntöä noudatetaan, erityisesti tarvetta suorittaa ympäristövaikutusten arviointi silloin, kun sitä edellytetään lainsäädännössä, ja huolehtia kaikista asiaankuuluvista luvista. |
| --- | --- |

(37)

Jotta valtiontukitoimenpiteet eivät johtaisi ympäristöhaittoihin, EFTA-valtioiden on myös varmistettava, että ETA:n ympäristönsuojelulainsäädäntöä noudatetaan, erityisesti tarvetta suorittaa ympäristövaikutusten arviointi silloin, kun sitä edellytetään lainsäädännössä, ja huolehtia kaikista asiaankuuluvista luvista.

3.2.2   Ilmoitettu yksittäinen investointituki

| (38) | Osoittaakseen valvontaviranomaiselle ilmoitetun yksittäisen investointituen alueellisen vaikutuksen EFTA-valtiot voivat käyttää esimerkiksi jäljempänä mainittuja indikaattoreita, jotka voivat olla suoria (esimerkiksi välittömien työpaikkojen luominen) tai välillisiä (esimerkiksi paikallinen innovointi).






  a) | Investoinnin luomien välittömien työpaikkojen määrä on tärkeä osoitus hankkeen vaikutuksesta aluekehitykseen. Lisäksi olisi otettava huomioon luotujen työpaikkojen laatu ja niiden edellyttämä koulutustaso. |
| --- | --- | --- |

(38)

Osoittaakseen valvontaviranomaiselle ilmoitetun yksittäisen investointituen alueellisen vaikutuksen EFTA-valtiot voivat käyttää esimerkiksi jäljempänä mainittuja indikaattoreita, jotka voivat olla suoria (esimerkiksi välittömien työpaikkojen luominen) tai välillisiä (esimerkiksi paikallinen innovointi).

a)

Investoinnin luomien välittömien työpaikkojen määrä on tärkeä osoitus hankkeen vaikutuksesta aluekehitykseen. Lisäksi olisi otettava huomioon luotujen työpaikkojen laatu ja niiden edellyttämä koulutustaso.

| b) | Vielä enemmän uusia työpaikkoja saattaa syntyä paikalliseen (ali)hankkijaverkostoon, mikä helpottaa investoinnin integroimista alueelle ja varmistaa heijastusvaikutusten leviämisen laajemmalle. Sen vuoksi myös välillisten työpaikkojen määrä otetaan huomioon. |
| --- | --- |

b)

Vielä enemmän uusia työpaikkoja saattaa syntyä paikalliseen (ali)hankkijaverkostoon, mikä helpottaa investoinnin integroimista alueelle ja varmistaa heijastusvaikutusten leviämisen laajemmalle. Sen vuoksi myös välillisten työpaikkojen määrä otetaan huomioon.

| c) | Tuensaajan sitoumus järjestää laajalti koulutusta työvoiman yleis- ja erityistaitojen parantamiseksi otetaan huomioon aluekehitystä edistävänä tekijänä. Lisäksi painotetaan erityisesti nuorten työharjoittelua tai oppisopimuskoulutusta ja koulutusta, joka parantaa työntekijöiden taitoja ja työllistyvyyttä yrityksen ulkopuolella. Yleis- tai erityiskoulutusta, johon on myönnetty koulutustukea, ei oteta huomioon alueellisen tuen myönteisenä vaikutuksena päällekkäisyyden välttämiseksi. |
| --- | --- |

c)

Tuensaajan sitoumus järjestää laajalti koulutusta työvoiman yleis- ja erityistaitojen parantamiseksi otetaan huomioon aluekehitystä edistävänä tekijänä. Lisäksi painotetaan erityisesti nuorten työharjoittelua tai oppisopimuskoulutusta ja koulutusta, joka parantaa työntekijöiden taitoja ja työllistyvyyttä yrityksen ulkopuolella. Yleis- tai erityiskoulutusta, johon on myönnetty koulutustukea, ei oteta huomioon alueellisen tuen myönteisenä vaikutuksena päällekkäisyyden välttämiseksi.

| d) | Ulkoisia mittakaavaetuja tai muita alueen kehityksestä johtuvia hyötyjä voi syntyä läheisyyden vaikutuksesta (klusterointivaikutus). Saman alan yritysten klusterointi eli keskittäminen antaa yksittäisille laitoksille mahdollisuuden erikoistua enemmän, mikä lisää tehokkuutta. Tämän indikaattorin merkitys määritettäessä vaikutusta alueelliseen kehitykseen riippuu kuitenkin klusterin kehitysvaiheesta. |
| --- | --- |

d)

Ulkoisia mittakaavaetuja tai muita alueen kehityksestä johtuvia hyötyjä voi syntyä läheisyyden vaikutuksesta (klusterointivaikutus). Saman alan yritysten klusterointi eli keskittäminen antaa yksittäisille laitoksille mahdollisuuden erikoistua enemmän, mikä lisää tehokkuutta. Tämän indikaattorin merkitys määritettäessä vaikutusta alueelliseen kehitykseen riippuu kuitenkin klusterin kehitysvaiheesta.

| e) | Investointeihin liittyy teknistä tietämystä, mikä voi olla merkittävän teknologiansiirron lähde (tiedon leviäminen). Teknologiapainotteisilla aloilla tehtäviin investointeihin liittyy todennäköisemmin teknologiansiirtoa vastaanottavalle alueelle. Tiedon levittämisen taso ja tarkkuus ovat myös tärkeitä seikkoja tältä osin. |
| --- | --- |

e)

Investointeihin liittyy teknistä tietämystä, mikä voi olla merkittävän teknologiansiirron lähde (tiedon leviäminen). Teknologiapainotteisilla aloilla tehtäviin investointeihin liittyy todennäköisemmin teknologiansiirtoa vastaanottavalle alueelle. Tiedon levittämisen taso ja tarkkuus ovat myös tärkeitä seikkoja tältä osin.

| f) | Hankkeen vaikutus alueen kykyyn luoda uutta teknologiaa paikallisen innovaatiotoiminnan kautta voidaan myös ottaa huomioon. Uuden tuotantolaitoksen yhteistyö paikallisten korkea-asteen oppilaitosten kanssa voidaan myös katsoa myönteiseksi tekijäksi. |
| --- | --- |

f)

Hankkeen vaikutus alueen kykyyn luoda uutta teknologiaa paikallisen innovaatiotoiminnan kautta voidaan myös ottaa huomioon. Uuden tuotantolaitoksen yhteistyö paikallisten korkea-asteen oppilaitosten kanssa voidaan myös katsoa myönteiseksi tekijäksi.

| g) | Investoinnin kesto ja mahdolliset myöhemmät lisäinvestoinnit ovat osoitus yrityksen kestävästä sitoutumisesta alueelle. |
| --- | --- |

g)

Investoinnin kesto ja mahdolliset myöhemmät lisäinvestoinnit ovat osoitus yrityksen kestävästä sitoutumisesta alueelle.

| (39) | EFTA-valtiot voivat käyttää myös tuensaajan liiketoimintasuunnitelmaa, joka saattaa sisältää tietoja luotujen työpaikkojen lukumäärästä, maksettavista palkoista (kotitalouksien varallisuuden lisääntyminen heijastusvaikutuksena), paikallisilta tuottajilta tehtyjen hankintojen määrästä sekä investoinnin luomasta liikevaihdosta ja siitä johtuvan verotulojen lisäyksen mahdollisesta myönteisestä vaikutuksesta alueeseen. |
| --- | --- |

(39)

EFTA-valtiot voivat käyttää myös tuensaajan liiketoimintasuunnitelmaa, joka saattaa sisältää tietoja luotujen työpaikkojen lukumäärästä, maksettavista palkoista (kotitalouksien varallisuuden lisääntyminen heijastusvaikutuksena), paikallisilta tuottajilta tehtyjen hankintojen määrästä sekä investoinnin luomasta liikevaihdosta ja siitä johtuvan verotulojen lisäyksen mahdollisesta myönteisestä vaikutuksesta alueeseen.

| (40) | Tapauskohtaisen tuen (29) osalta EFTA-valtion on osoitettava 33–37 kohdassa olevien vaatimusten lisäksi, että hanke on johdonmukainen kyseisen alueen kehitysstrategian kanssa ja edistää sitä. |
| --- | --- |

(40)

Tapauskohtaisen tuen (29) osalta EFTA-valtion on osoitettava 33–37 kohdassa olevien vaatimusten lisäksi, että hanke on johdonmukainen kyseisen alueen kehitysstrategian kanssa ja edistää sitä.

3.2.3   Toimintatukiohjelmat

| (41) | Toimintatukiohjelmat edistävät epäedullisessa asemassa olevien alueiden kehitystä ainoastaan, jos kyseisten alueiden haasteet on selvästi yksilöity etukäteen. Taloudellisen toiminnan houkuttelemiseen tai säilyttämiseen liittyvät esteet voivat olla niin vaikeita tai pysyviä, että investointituki ei ehkä yksinään riitä alueen kehittämiseen. |
| --- | --- |

(41)

Toimintatukiohjelmat edistävät epäedullisessa asemassa olevien alueiden kehitystä ainoastaan, jos kyseisten alueiden haasteet on selvästi yksilöity etukäteen. Taloudellisen toiminnan houkuttelemiseen tai säilyttämiseen liittyvät esteet voivat olla niin vaikeita tai pysyviä, että investointituki ei ehkä yksinään riitä alueen kehittämiseen.

| (42) | Jos tuen tarkoituksena on vähentää tiettyjä pk-yritysten a-alueilla kohtaamia vaikeuksia, EFTA-valtioiden on osoitettava näiden erityisten vaikeuksien olemassaolo ja merkitys sekä se, että toimintatukiohjelma on tarpeen, koska näitä erityisiä vaikeuksia ei voida voittaa investointituella. |
| --- | --- |

(42)

Jos tuen tarkoituksena on vähentää tiettyjä pk-yritysten a-alueilla kohtaamia vaikeuksia, EFTA-valtioiden on osoitettava näiden erityisten vaikeuksien olemassaolo ja merkitys sekä se, että toimintatukiohjelma on tarpeen, koska näitä erityisiä vaikeuksia ei voida voittaa investointituella.

| (43) | EFTA-valtion, joka aikoo myöntää toimintatukea väestökadon estämiseksi tai vähentämiseksi hyvin harvaan asutuilla alueilla, on osoitettava kyseiseen alueeseen ilman toimintatukea kohdistuva väestökadon riski. |
| --- | --- |

(43)

EFTA-valtion, joka aikoo myöntää toimintatukea väestökadon estämiseksi tai vähentämiseksi hyvin harvaan asutuilla alueilla, on osoitettava kyseiseen alueeseen ilman toimintatukea kohdistuva väestökadon riski.

3.3   TUKITOIMENPITEIDEN TARVE

| (44) | Jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tarpeen yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, on ensin tarkasteltava ratkaistavana olevaa ongelmaa. Valtiontuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä vaikutus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Tämä pätee erityisesti tilanteissa, joissa julkisia resursseja on vähän. |
| --- | --- |

(44)

Jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tarpeen yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, on ensin tarkasteltava ratkaistavana olevaa ongelmaa. Valtiontuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä vaikutus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Tämä pätee erityisesti tilanteissa, joissa julkisia resursseja on vähän.

| (45) | Valtiontukitoimenpiteillä voidaan tietyin edellytyksin korjata markkinoiden toimintapuutteita ja siten parantaa markkinoiden tehokasta toimintaa ja kilpailukykyä. Kun markkinoilla saavutetaan tehokkaita tuloksia, jotka kuitenkin ovat epätyydyttäviä oikeudenmukaisuuden tai koheesion kannalta, valtiontukea voidaan käyttää suotavamman ja oikeudenmukaisemman markkinatilanteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(45)

Valtiontukitoimenpiteillä voidaan tietyin edellytyksin korjata markkinoiden toimintapuutteita ja siten parantaa markkinoiden tehokasta toimintaa ja kilpailukykyä. Kun markkinoilla saavutetaan tehokkaita tuloksia, jotka kuitenkin ovat epätyydyttäviä oikeudenmukaisuuden tai koheesion kannalta, valtiontukea voidaan käyttää suotavamman ja oikeudenmukaisemman markkinatilanteen saavuttamiseksi.

| (46) | Niiden alueiden kehittämiseen myönnetyn tuen osalta, jotka on sisällytetty aluetukikarttaan näiden suuntaviivojen 5 jakson mukaisesti, valvontaviranomainen katsoo, että ETA-sopimuksessa vahvistettuja koheesiotavoitteita ei saavuteta markkinoiden toimin ilman valtion toimenpiteitä. Sen vuoksi näillä alueilla myönnetyn tuen olisi katsottava soveltuvan sisämarkkinoille ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(46)

Niiden alueiden kehittämiseen myönnetyn tuen osalta, jotka on sisällytetty aluetukikarttaan näiden suuntaviivojen 5 jakson mukaisesti, valvontaviranomainen katsoo, että ETA-sopimuksessa vahvistettuja koheesiotavoitteita ei saavuteta markkinoiden toimin ilman valtion toimenpiteitä. Sen vuoksi näillä alueilla myönnetyn tuen olisi katsottava soveltuvan sisämarkkinoille ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti.

3.4   ALUEELLISEN TUEN ASIANMUKAISUUS

| (47) | Ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava kyseisen poliittisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva väline. Tukitoimenpiteen ei katsota soveltuvan sisämarkkinoille, jos sama aluekehitykseen kohdistuva myönteinen vaikutus saadaan aikaan vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai muilla vähemmän vääristävillä tukivälineillä. |
| --- | --- |

(47)

Ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava kyseisen poliittisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva väline. Tukitoimenpiteen ei katsota soveltuvan sisämarkkinoille, jos sama aluekehitykseen kohdistuva myönteinen vaikutus saadaan aikaan vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai muilla vähemmän vääristävillä tukivälineillä.

3.4.1   Asianmukaisuus verrattuna vaihtoehtoisiin politiikan välineisiin

3.4.1.1   Investointitukiohjelmat

| (48) | Alueellinen investointituki ei ole ainoa EFTA-valtioiden käytettävissä oleva politiikan väline, jolla voidaan tukea investointeja ja työpaikkojen luomista epäedullisessa asemassa olevilla alueilla. EFTA-valtiot voivat toteuttaa muita toimenpiteitä, joita voivat olla esimerkiksi infrastruktuurin kehittäminen, koulutuksen laadun parantaminen tai liiketoimintaympäristön parantaminen. |
| --- | --- |

(48)

Alueellinen investointituki ei ole ainoa EFTA-valtioiden käytettävissä oleva politiikan väline, jolla voidaan tukea investointeja ja työpaikkojen luomista epäedullisessa asemassa olevilla alueilla. EFTA-valtiot voivat toteuttaa muita toimenpiteitä, joita voivat olla esimerkiksi infrastruktuurin kehittäminen, koulutuksen laadun parantaminen tai liiketoimintaympäristön parantaminen.

| (49) | EFTA-valtioiden on osoitettava, miksi alueellinen tuki on asianmukainen väline yhteisen oikeudenmukaisuus- tai koheesiotavoitteen saavuttamiseksi silloin, kun otetaan käyttöön tukiohjelma, joka ei kuulu koheesiopolitiikan varoista rahoitettavan toimintaohjelman piiriin. |
| --- | --- |

(49)

EFTA-valtioiden on osoitettava, miksi alueellinen tuki on asianmukainen väline yhteisen oikeudenmukaisuus- tai koheesiotavoitteen saavuttamiseksi silloin, kun otetaan käyttöön tukiohjelma, joka ei kuulu koheesiopolitiikan varoista rahoitettavan toimintaohjelman piiriin.

| (50) | Valvontaviranomainen ottaa erityisesti huomioon EFTA-valtion ehdotetusta tukiohjelmasta mahdollisesti esittämät vaikutustenarvioinnit. Jälkikäteen tehtyjen 4 jaksossa kuvattujen arviointien tulokset voidaan myös ottaa huomioon arvioitaessa ehdotetun tukiohjelman asianmukaisuutta. |
| --- | --- |

(50)

Valvontaviranomainen ottaa erityisesti huomioon EFTA-valtion ehdotetusta tukiohjelmasta mahdollisesti esittämät vaikutustenarvioinnit. Jälkikäteen tehtyjen 4 jaksossa kuvattujen arviointien tulokset voidaan myös ottaa huomioon arvioitaessa ehdotetun tukiohjelman asianmukaisuutta.

3.4.1.2   Yksittäinen investointituki

| (51) | Tapauskohtaisen tuen osalta EFTA-valtion on osoitettava, kuinka kyseessä olevan alueen kehitys varmistetaan kyseisellä tuella paremmin kuin tukiohjelmasta myönnettävällä tuella tai muunlaisilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(51)

Tapauskohtaisen tuen osalta EFTA-valtion on osoitettava, kuinka kyseessä olevan alueen kehitys varmistetaan kyseisellä tuella paremmin kuin tukiohjelmasta myönnettävällä tuella tai muunlaisilla toimenpiteillä.

3.4.1.3   Toimintatukiohjelmat

| (52) | EFTA-valtion on osoitettava, että tuki on asianmukainen ohjelman tavoitteen saavuttamiseksi suhteessa ongelmiin, jotka tuella on tarkoitus ratkaista. Tuen asianmukaisuuden osoittamiseksi EFTA-valtio voi laskea tuen määrän etukäteen kiinteänä summana, joka kattaa ennustetut lisäkustannukset tiettynä aikana. Tavoitteena on kannustaa yrityksiä rajoittamaan kustannuksia ja kehittämään liiketoimintaansa tehokkaammin (30). |
| --- | --- |

(52)

EFTA-valtion on osoitettava, että tuki on asianmukainen ohjelman tavoitteen saavuttamiseksi suhteessa ongelmiin, jotka tuella on tarkoitus ratkaista. Tuen asianmukaisuuden osoittamiseksi EFTA-valtio voi laskea tuen määrän etukäteen kiinteänä summana, joka kattaa ennustetut lisäkustannukset tiettynä aikana. Tavoitteena on kannustaa yrityksiä rajoittamaan kustannuksia ja kehittämään liiketoimintaansa tehokkaammin (30).

3.4.2   Asianmukaisuus verrattuna muihin tukivälineisiin

| (53) | Alueellista tukea voidaan myöntää eri muodoissa. EFTA-valtion olisi kuitenkin varmistettava, että tuki myönnetään muodossa, josta todennäköisesti aiheutuu vähiten kaupan ja kilpailun vääristymiä. Jos tuki myönnetään muodossa, joka tarjoaa suoran rahallisen edun (esimerkiksi suorat avustukset, vapautukset veroista, sosiaaliturvamaksuista tai muista pakollisista maksuista tai niiden alennukset tai maa-alueiden, tavaroiden tai palvelujen tarjoaminen edulliseen hintaan), EFTA-valtion on osoitettava, miksi muut kilpailua tai kauppaa mahdollisesti vähemmän vääristävät tukimuodot, kuten takaisinmaksettavat ennakot tai velka- tai pääomainstrumentteihin perustuvat tukimuodot (esimerkiksi halpakorkoiset lainat tai korkotuet, valtion takaukset tai edullisin ehdoin toteutettu omistusosuuden hankinta tai muunlainen pääomasijoitus), eivät ole asianmukaisia. |
| --- | --- |

(53)

Alueellista tukea voidaan myöntää eri muodoissa. EFTA-valtion olisi kuitenkin varmistettava, että tuki myönnetään muodossa, josta todennäköisesti aiheutuu vähiten kaupan ja kilpailun vääristymiä. Jos tuki myönnetään muodossa, joka tarjoaa suoran rahallisen edun (esimerkiksi suorat avustukset, vapautukset veroista, sosiaaliturvamaksuista tai muista pakollisista maksuista tai niiden alennukset tai maa-alueiden, tavaroiden tai palvelujen tarjoaminen edulliseen hintaan), EFTA-valtion on osoitettava, miksi muut kilpailua tai kauppaa mahdollisesti vähemmän vääristävät tukimuodot, kuten takaisinmaksettavat ennakot tai velka- tai pääomainstrumentteihin perustuvat tukimuodot (esimerkiksi halpakorkoiset lainat tai korkotuet, valtion takaukset tai edullisin ehdoin toteutettu omistusosuuden hankinta tai muunlainen pääomasijoitus), eivät ole asianmukaisia.

| (54) | Niiden tukiohjelmien osalta, joilla pannaan täytäntöön toimintaohjelmien tavoitteet ja prioriteetit, asianmukaiseksi välineeksi katsotaan kyseisessä toimintaohjelmassa valittu rahoitusväline. |
| --- | --- |

(54)

Niiden tukiohjelmien osalta, joilla pannaan täytäntöön toimintaohjelmien tavoitteet ja prioriteetit, asianmukaiseksi välineeksi katsotaan kyseisessä toimintaohjelmassa valittu rahoitusväline.

| (55) | Jälkikäteen tehtyjen 4 jaksossa kuvattujen arviointien tulokset voidaan ottaa huomioon arvioitaessa ehdotetun tukivälineen asianmukaisuutta. |
| --- | --- |

(55)

Jälkikäteen tehtyjen 4 jaksossa kuvattujen arviointien tulokset voidaan ottaa huomioon arvioitaessa ehdotetun tukivälineen asianmukaisuutta.

3.5   KANNUSTAVA VAIKUTUS

| (56) | Alueellisen tuen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille vain, jos sillä on kannustava vaikutus. Kannustava vaikutus on kyseessä silloin, kun tuki muuttaa yrityksen toimintaa siten, että se harjoittaa sellaista alueen kehitystä edistävää ylimääräistä toimintaa, jota se ei harjoittaisi ilman tukea tai harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla taikka eri paikassa. Tuella ei saa kattaa yritykselle toiminnasta joka tapauksessa aiheutuvia kustannuksia, eikä sillä saa korvata taloudelliseen toimintaan liittyvää tavanomaista liiketoimintariskiä. |
| --- | --- |

(56)

Alueellisen tuen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille vain, jos sillä on kannustava vaikutus. Kannustava vaikutus on kyseessä silloin, kun tuki muuttaa yrityksen toimintaa siten, että se harjoittaa sellaista alueen kehitystä edistävää ylimääräistä toimintaa, jota se ei harjoittaisi ilman tukea tai harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla taikka eri paikassa. Tuella ei saa kattaa yritykselle toiminnasta joka tapauksessa aiheutuvia kustannuksia, eikä sillä saa korvata taloudelliseen toimintaan liittyvää tavanomaista liiketoimintariskiä.

| (57) | Kannustava vaikutus voidaan osoittaa kahdella eri tavalla:






  a) | Tuki kannustaa tekemään myönteisen investointipäätöksen, koska investointi, joka ei muuten olisi tuensaajalle riittävän kannattava, voidaan toteuttaa kyseisellä alueella (31) (skenaario 1, investointipäätös) tai |
| --- | --- | --- |

(57)

Kannustava vaikutus voidaan osoittaa kahdella eri tavalla:

a)

Tuki kannustaa tekemään myönteisen investointipäätöksen, koska investointi, joka ei muuten olisi tuensaajalle riittävän kannattava, voidaan toteuttaa kyseisellä alueella (31) (skenaario 1, investointipäätös) tai

| b) | tuki kannustaa sijoittamaan suunnitellun investoinnin kyseiselle alueelle muun alueen sijaan, koska se korvaa kyseiselle alueelle sijoittautumiseen liittyvät nettohaitat ja kustannukset (skenaario 2, sijaintipaikkaa koskeva päätös). |
| --- | --- |

b)

tuki kannustaa sijoittamaan suunnitellun investoinnin kyseiselle alueelle muun alueen sijaan, koska se korvaa kyseiselle alueelle sijoittautumiseen liittyvät nettohaitat ja kustannukset (skenaario 2, sijaintipaikkaa koskeva päätös).

| (58) | Jos tuki ei muuta tuensaajan toimintaa edistämällä (ylimääräisiä) investointeja kyseisellä alueella, voidaan katsoa, että sama investointi tehtäisiin alueella myös ilman tukea. Tällaisella tuella ei ole riittävää kannustavaa vaikutusta alueellisen tavoitteen saavuttamiseksi, eikä sen voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(58)

Jos tuki ei muuta tuensaajan toimintaa edistämällä (ylimääräisiä) investointeja kyseisellä alueella, voidaan katsoa, että sama investointi tehtäisiin alueella myös ilman tukea. Tällaisella tuella ei ole riittävää kannustavaa vaikutusta alueellisen tavoitteen saavuttamiseksi, eikä sen voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

| (59) | Jos alueellinen tuki myönnetään koheesiopoliittisista rahastoista investointeihin, jotka ovat tarpeen ETA:n oikeudessa vahvistettujen normien saavuttamiseksi, tuella voidaan kuitenkin katsoa olevan kannustava vaikutus, jos ilman tukea investointi ei olisi ollut riittävän kannattava, jotta tuensaaja olisi tehnyt sen kyseisellä alueella, mikä olisi johtanut alueella sijaitsevan laitoksen sulkemiseen. |
| --- | --- |

(59)

Jos alueellinen tuki myönnetään koheesiopoliittisista rahastoista investointeihin, jotka ovat tarpeen ETA:n oikeudessa vahvistettujen normien saavuttamiseksi, tuella voidaan kuitenkin katsoa olevan kannustava vaikutus, jos ilman tukea investointi ei olisi ollut riittävän kannattava, jotta tuensaaja olisi tehnyt sen kyseisellä alueella, mikä olisi johtanut alueella sijaitsevan laitoksen sulkemiseen.

3.5.1   Investointitukiohjelmat

| (60) | Yksittäisen investoinnin työt saa aloittaa vasta tukihakemuksen jättämisen jälkeen. |
| --- | --- |

(60)

Yksittäisen investoinnin työt saa aloittaa vasta tukihakemuksen jättämisen jälkeen.

| (61) | Jos työt aloitetaan, ennen kuin tukihakemus on jätetty, kyseiselle yksittäiselle investoinnille myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(61)

Jos työt aloitetaan, ennen kuin tukihakemus on jätetty, kyseiselle yksittäiselle investoinnille myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille.

| (62) | EFTA-valtioiden on otettava käyttöön näiden suuntaviivojen liitteenä oleva hakemuksen vakiomalli (32). Pk-yritysten ja suurten yritysten on selvitettävä hakulomakkeessa vertailutilanteen perusteella, mitä tapahtuisi, jos ne eivät saisi tukea, ja selvitettävä mikä 57 kohdassa kuvailtu skenaario on kyseessä. |
| --- | --- |

(62)

EFTA-valtioiden on otettava käyttöön näiden suuntaviivojen liitteenä oleva hakemuksen vakiomalli (32). Pk-yritysten ja suurten yritysten on selvitettävä hakulomakkeessa vertailutilanteen perusteella, mitä tapahtuisi, jos ne eivät saisi tukea, ja selvitettävä mikä 57 kohdassa kuvailtu skenaario on kyseessä.

| (63) | Lisäksi suurten yritysten on todistettava asiakirjoin hakulomakkeessa esitetyt vaihtoehtoista tilannetta koskevat tiedot. Tämä velvoite ei koske pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

(63)

Lisäksi suurten yritysten on todistettava asiakirjoin hakulomakkeessa esitetyt vaihtoehtoista tilannetta koskevat tiedot. Tämä velvoite ei koske pk-yrityksiä.

| (64) | Tuen myöntävän viranomaisen on suoritettava vaihtoehtoista tilannetta koskeva luotettavuustarkastus ja vahvistettava, että alueellisella tuella on jotain 57 kohdassa kuvailtua skenaariota vastaava kannustava vaikutus. Vaihtoehtoinen tilanne on uskottava, jos se on todellinen ja liittyy päätöksenteossa huomioon otettaviin tekijöihin ajankohtana, jolloin tuensaaja tekee investointipäätöksen. |
| --- | --- |

(64)

Tuen myöntävän viranomaisen on suoritettava vaihtoehtoista tilannetta koskeva luotettavuustarkastus ja vahvistettava, että alueellisella tuella on jotain 57 kohdassa kuvailtua skenaariota vastaava kannustava vaikutus. Vaihtoehtoinen tilanne on uskottava, jos se on todellinen ja liittyy päätöksenteossa huomioon otettaviin tekijöihin ajankohtana, jolloin tuensaaja tekee investointipäätöksen.

3.5.2   Ilmoitettu yksittäinen investointituki

| (65) | Edellä 60–64 kohdassa esitettyjen vaatimusten lisäksi EFTA-valtion on ilmoitetun yksittäisen tuen (33) osalta toimitettava selkeät todisteet siitä, että tuella on todella vaikutusta investoinnin tai sijaintipaikan valintaan (34). Sen on ilmoitettava, kumpi 57 kohdassa kuvailtu skenaario pätee kyseisessä tapauksessa. Kokonaisvaltaisen arvioinnin suorittamiseksi EFTA-valtion on toimitettava sekä tuettavaa hanketta koskevat tiedot että kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta, jossa mikään ETA:ssa toimiva viranomainen ei myönnä tuensaajalle tukea. |
| --- | --- |

(65)

Edellä 60–64 kohdassa esitettyjen vaatimusten lisäksi EFTA-valtion on ilmoitetun yksittäisen tuen (33) osalta toimitettava selkeät todisteet siitä, että tuella on todella vaikutusta investoinnin tai sijaintipaikan valintaan (34). Sen on ilmoitettava, kumpi 57 kohdassa kuvailtu skenaario pätee kyseisessä tapauksessa. Kokonaisvaltaisen arvioinnin suorittamiseksi EFTA-valtion on toimitettava sekä tuettavaa hanketta koskevat tiedot että kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta, jossa mikään ETA:ssa toimiva viranomainen ei myönnä tuensaajalle tukea.

| (66) | Skenaariossa 1 EFTA-valtio voisi todistaa tuen kannustavan vaikutuksen toimittamalla yrityksen asiakirjoja, jotka osoittavat, että investointi ei olisi ollut riittävän kannattava ilman tukea. |
| --- | --- |

(66)

Skenaariossa 1 EFTA-valtio voisi todistaa tuen kannustavan vaikutuksen toimittamalla yrityksen asiakirjoja, jotka osoittavat, että investointi ei olisi ollut riittävän kannattava ilman tukea.

| (67) | Skenaariossa 2 EFTA-valtio voisi todistaa tuen kannustavan vaikutuksen toimittamalla yrityksen asiakirjoja, jotka osoittavat, että investoinnin sijoittamisesta kyseiselle alueelle aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä on verrattu tilanteeseen, jossa investointi toteutetaan vaihtoehtoisella alueella (vaihtoehtoisilla alueilla). Valvontaviranomainen tarkistaa, onko vertailut tehty realistiselta pohjalta. |
| --- | --- |

(67)

Skenaariossa 2 EFTA-valtio voisi todistaa tuen kannustavan vaikutuksen toimittamalla yrityksen asiakirjoja, jotka osoittavat, että investoinnin sijoittamisesta kyseiselle alueelle aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä on verrattu tilanteeseen, jossa investointi toteutetaan vaihtoehtoisella alueella (vaihtoehtoisilla alueilla). Valvontaviranomainen tarkistaa, onko vertailut tehty realistiselta pohjalta.

| (68) | EFTA-valtioita kehotetaan erityisesti käyttämään yritysten hallintoelinten virallisia asiakirjoja, riskiarviointeja (mukaan lukien sijaintipaikkaan liittyvien riskien arviointi), tilinpäätöksiä, sisäisiä liiketoimintasuunnitelmia, asiantuntijalausuntoja ja muita arvioitavaan investointihankkeeseen liittyviä selvityksiä. Asiakirjat, jotka sisältävät tietoja kysyntä-, kustannus- ja talousennusteista, ja asiakirjat, jotka toimitetaan investointikomitealle ja joissa kuvaillaan erilaisia investointiskenaarioita, tai asiakirjat, jotka on tarkoitettu rahoituslaitoksille, voivat auttaa EFTA-valtioita osoittamaan hankkeen kannustavan vaikutuksen. |
| --- | --- |

(68)

EFTA-valtioita kehotetaan erityisesti käyttämään yritysten hallintoelinten virallisia asiakirjoja, riskiarviointeja (mukaan lukien sijaintipaikkaan liittyvien riskien arviointi), tilinpäätöksiä, sisäisiä liiketoimintasuunnitelmia, asiantuntijalausuntoja ja muita arvioitavaan investointihankkeeseen liittyviä selvityksiä. Asiakirjat, jotka sisältävät tietoja kysyntä-, kustannus- ja talousennusteista, ja asiakirjat, jotka toimitetaan investointikomitealle ja joissa kuvaillaan erilaisia investointiskenaarioita, tai asiakirjat, jotka on tarkoitettu rahoituslaitoksille, voivat auttaa EFTA-valtioita osoittamaan hankkeen kannustavan vaikutuksen.

| (69) | Tässä yhteydessä ja erityisesti skenaariossa 1 kannattavuustaso voidaan arvioida käyttämällä menetelmiä, jotka ovat yleisesti käytössä kyseisellä toimialalla ja joita voivat olla menetelmät, joiden avulla arvioidaan hankkeen nykyarvo (35), sisäinen tuottoprosentti (36) tai sijoitetun pääoman keskimääräinen tuotto. Hankkeen kannattavuutta verrataan yrityksen muihin samantapaisiin investointihankkeisiin soveltamiin tavanomaisiin tuottoprosentteihin. Jos näitä tuottoprosentteja ei ole käytettävissä, hankkeen kannattavuutta verrataan yrityksen pääomakustannuksiin kokonaisuutena tarkasteltuna tai kyseisen alan yleisiin tuottoprosentteihin. |
| --- | --- |

(69)

Tässä yhteydessä ja erityisesti skenaariossa 1 kannattavuustaso voidaan arvioida käyttämällä menetelmiä, jotka ovat yleisesti käytössä kyseisellä toimialalla ja joita voivat olla menetelmät, joiden avulla arvioidaan hankkeen nykyarvo (35), sisäinen tuottoprosentti (36) tai sijoitetun pääoman keskimääräinen tuotto. Hankkeen kannattavuutta verrataan yrityksen muihin samantapaisiin investointihankkeisiin soveltamiin tavanomaisiin tuottoprosentteihin. Jos näitä tuottoprosentteja ei ole käytettävissä, hankkeen kannattavuutta verrataan yrityksen pääomakustannuksiin kokonaisuutena tarkasteltuna tai kyseisen alan yleisiin tuottoprosentteihin.

| (70) | Jos tuki ei muuta tuensaajan toimintaa edistämällä (ylimääräisiä) investointeja kyseisellä alueella, alueeseen ei kohdistu myönteistä vaikutusta. Tämän vuoksi tuen ei katsota soveltuvan sisämarkkinoille tapauksissa, joissa näyttää siltä, että sama investointi tehtäisiin alueella jopa ilman tuen myöntämistä. |
| --- | --- |

(70)

Jos tuki ei muuta tuensaajan toimintaa edistämällä (ylimääräisiä) investointeja kyseisellä alueella, alueeseen ei kohdistu myönteistä vaikutusta. Tämän vuoksi tuen ei katsota soveltuvan sisämarkkinoille tapauksissa, joissa näyttää siltä, että sama investointi tehtäisiin alueella jopa ilman tuen myöntämistä.

3.5.3   Toimintatukiohjelmat

| (71) | Toimintatukiohjelmissa tuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että taloudellinen toiminta kyseisellä alueella vähenisi merkittävästi ilman tukea niiden ongelmien vuoksi, jotka tuella on tarkoitus ratkaista. |
| --- | --- |

(71)

Toimintatukiohjelmissa tuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että taloudellinen toiminta kyseisellä alueella vähenisi merkittävästi ilman tukea niiden ongelmien vuoksi, jotka tuella on tarkoitus ratkaista.

| (72) | Valvontaviranomainen katsoo tämän vuoksi, että tuki lisää taloudellista toimintaa kyseisellä alueella, jos EFTA-valtio on osoittanut näiden ongelmien olemassaolon ja huomattavan merkityksen tällä alueella (vrt. 42 ja 43 kohta). |
| --- | --- |

(72)

Valvontaviranomainen katsoo tämän vuoksi, että tuki lisää taloudellista toimintaa kyseisellä alueella, jos EFTA-valtio on osoittanut näiden ongelmien olemassaolon ja huomattavan merkityksen tällä alueella (vrt. 42 ja 43 kohta).

3.6   TUKIMÄÄRÄN OIKEASUHTEISUUS/TUEN RAJAAMINEN VÄLTTÄMÄTTÖMÄÄN

| (73) | Alueellisen tuen määrä on periaatteessa rajattava vähimmäismäärään, joka tarvitaan investointien tai toimintojen lisäämiseksi kyseisellä alueella. |
| --- | --- |

(73)

Alueellisen tuen määrä on periaatteessa rajattava vähimmäismäärään, joka tarvitaan investointien tai toimintojen lisäämiseksi kyseisellä alueella.

| (74) | Yleensä ilmoitetun yksittäisen tuen katsotaan rajoittuvan vähimmäismäärään, jos tuen määrä vastaa investoinnin toteuttamisesta kyseisellä alueella aiheutuvia ylimääräisiä nettokustannuksia verrattuna vaihtoehtoiseen tilanteeseen, jossa tukea ei myönnettäisi. Samoin kun on kyse suurille yrityksille ilmoitettujen tukiohjelmien puitteissa myönnetystä investointituesta, EFTA-valtioiden on huolehdittava siitä, että tuen määrä rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään, soveltamalla ylimääräisiä nettokustannuksia koskevaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

(74)

Yleensä ilmoitetun yksittäisen tuen katsotaan rajoittuvan vähimmäismäärään, jos tuen määrä vastaa investoinnin toteuttamisesta kyseisellä alueella aiheutuvia ylimääräisiä nettokustannuksia verrattuna vaihtoehtoiseen tilanteeseen, jossa tukea ei myönnettäisi. Samoin kun on kyse suurille yrityksille ilmoitettujen tukiohjelmien puitteissa myönnetystä investointituesta, EFTA-valtioiden on huolehdittava siitä, että tuen määrä rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään, soveltamalla ylimääräisiä nettokustannuksia koskevaa lähestymistapaa.

| (75) | Sen vuoksi skenaarion 1 mukaisissa tilanteissa (investointipäätökset) tuen määrän ei pitäisi ylittää vähimmäismäärää, joka tarvitaan hankkeen saattamiseksi riittävän kannattavaksi, esimerkiksi sen sisäisen tuottoprosentin korottamiseksi niin, että se ylittää ne tavanomaiset tuottoprosentit, joita kyseinen yritys soveltaa muissa samankaltaisissa investointihankkeissa, tai niin, että sisäinen tuottoprosentti ylittää yrityksen pääomakustannukset kokonaisuutena tarkasteltuna tai kyseisen alan yleiset tuottoprosentit. |
| --- | --- |

(75)

Sen vuoksi skenaarion 1 mukaisissa tilanteissa (investointipäätökset) tuen määrän ei pitäisi ylittää vähimmäismäärää, joka tarvitaan hankkeen saattamiseksi riittävän kannattavaksi, esimerkiksi sen sisäisen tuottoprosentin korottamiseksi niin, että se ylittää ne tavanomaiset tuottoprosentit, joita kyseinen yritys soveltaa muissa samankaltaisissa investointihankkeissa, tai niin, että sisäinen tuottoprosentti ylittää yrityksen pääomakustannukset kokonaisuutena tarkasteltuna tai kyseisen alan yleiset tuottoprosentit.

| (76) | Skenaarion 2 mukaisissa tilanteissa (sijaintipaikkaa koskevat kannustimet) tuen määrä ei saisi ylittää kohdealueen investoinnin nettonykyarvon ja vaihtoehtoisen sijaintipaikan investoinnin nettonykyarvon välistä erotusta. Kaikki asiaankuuluvat kustannukset ja hyödyt on otettava huomioon, mukaan lukien hallinto- ja kuljetuskustannukset, koulutustuen ulkopuolelle jäävät koulutuskustannukset sekä palkkaerot. Kun vaihtoehtoinen sijaintipaikka on ETA:ssa, kyseisellä toisella sijaintipaikalla myönnettäviä tukia ei kuitenkaan oteta huomioon. |
| --- | --- |

(76)

Skenaarion 2 mukaisissa tilanteissa (sijaintipaikkaa koskevat kannustimet) tuen määrä ei saisi ylittää kohdealueen investoinnin nettonykyarvon ja vaihtoehtoisen sijaintipaikan investoinnin nettonykyarvon välistä erotusta. Kaikki asiaankuuluvat kustannukset ja hyödyt on otettava huomioon, mukaan lukien hallinto- ja kuljetuskustannukset, koulutustuen ulkopuolelle jäävät koulutuskustannukset sekä palkkaerot. Kun vaihtoehtoinen sijaintipaikka on ETA:ssa, kyseisellä toisella sijaintipaikalla myönnettäviä tukia ei kuitenkaan oteta huomioon.

| (77) | Ennustettavuuden ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi valvontaviranomainen soveltaa investointitukeen myös tuen enimmäisintensiteettejä (37). Näillä tuen enimmäisintensiteeteillä on kaksi tarkoitusta. |
| --- | --- |

(77)

Ennustettavuuden ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi valvontaviranomainen soveltaa investointitukeen myös tuen enimmäisintensiteettejä (37). Näillä tuen enimmäisintensiteeteillä on kaksi tarkoitusta.

| (78) | Ensinnäkin ilmoitettujen tukiohjelmien osalta tuen enimmäisintensiteetit toimivat pk-yritysten kannalta ns. safe harbour -poikkeuksina: niin kauan kuin tuki-intensiteetti ei ylitä sallittua enimmäisrajaa, tuen rajoittamista vähimmäismäärään koskevan kriteerin katsotaan täyttyvän. |
| --- | --- |

(78)

Ensinnäkin ilmoitettujen tukiohjelmien osalta tuen enimmäisintensiteetit toimivat pk-yritysten kannalta ns. safe harbour -poikkeuksina: niin kauan kuin tuki-intensiteetti ei ylitä sallittua enimmäisrajaa, tuen rajoittamista vähimmäismäärään koskevan kriteerin katsotaan täyttyvän.

| (79) | Toiseksi tuen enimmäisintensiteettejä käytetään kaikissa muissa tapauksissa ylärajana sovellettaessa 75 ja 76 kohdassa kuvattua ylimääräisiä nettokustannuksia koskevaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

(79)

Toiseksi tuen enimmäisintensiteettejä käytetään kaikissa muissa tapauksissa ylärajana sovellettaessa 75 ja 76 kohdassa kuvattua ylimääräisiä nettokustannuksia koskevaa lähestymistapaa.

| (80) | Tuen enimmäisintensiteettejä mukautetaan kolmen kriteerin perusteella:






  a) | kyseisen alueen sosioekonominen tilanne, jonka pohjalta määritellään, missä määrin aluetta on kehitettävä lisää ja mahdollisesti missä määrin se kärsii taloudellisen toiminnan houkuttelemiseen ja säilyttämiseen liittyvästä haitasta; |
| --- | --- | --- |

(80)

Tuen enimmäisintensiteettejä mukautetaan kolmen kriteerin perusteella:

a)

kyseisen alueen sosioekonominen tilanne, jonka pohjalta määritellään, missä määrin aluetta on kehitettävä lisää ja mahdollisesti missä määrin se kärsii taloudellisen toiminnan houkuttelemiseen ja säilyttämiseen liittyvästä haitasta;

| b) | tuensaajan koko, jota käytetään hankkeen rahoitukseen tai toteutukseen kyseisellä alueella liittyvien erityisvaikeuksien indikaattorina; ja |
| --- | --- |

b)

tuensaajan koko, jota käytetään hankkeen rahoitukseen tai toteutukseen kyseisellä alueella liittyvien erityisvaikeuksien indikaattorina; ja

| c) | investointihankkeen koko, joka ilmaisee kilpailun ja kaupan vääristymisen arvioidun suuruuden. |
| --- | --- |

c)

investointihankkeen koko, joka ilmaisee kilpailun ja kaupan vääristymisen arvioidun suuruuden.

| (81) | Korkeammat tuki-intensiteetit (ja mahdollisesti kilpailun ja kaupan suurempi vääristyminen) ovat sallittuja vähemmän kehittyneillä kohdealueilla ja kun tuensaaja on pk-yritys. |
| --- | --- |

(81)

Korkeammat tuki-intensiteetit (ja mahdollisesti kilpailun ja kaupan suurempi vääristyminen) ovat sallittuja vähemmän kehittyneillä kohdealueilla ja kun tuensaaja on pk-yritys.

| (82) | Kun otetaan huomioon odotettu kilpailun ja kaupan suurempi vääristyminen, suurten investointihankkeiden tuen enimmäisintensiteettiä on alennettava käyttäen 20 kohdan c alakohdassa määriteltyä menetelmää. |
| --- | --- |

(82)

Kun otetaan huomioon odotettu kilpailun ja kaupan suurempi vääristyminen, suurten investointihankkeiden tuen enimmäisintensiteettiä on alennettava käyttäen 20 kohdan c alakohdassa määriteltyä menetelmää.

3.6.1   Investointitukiohjelmat

| (83) | Pk-yrityksille myönnettävässä tuessa voidaan käyttää 5.4 jaksossa kuvailtuja korotettuja tuen enimmäisintensiteettejä. Pk-yrityksen tuki-intensiteettiä ei voida kuitenkaan korottaa, jos investointi liittyy suureen investointihankkeeseen. |
| --- | --- |

(83)

Pk-yrityksille myönnettävässä tuessa voidaan käyttää 5.4 jaksossa kuvailtuja korotettuja tuen enimmäisintensiteettejä. Pk-yrityksen tuki-intensiteettiä ei voida kuitenkaan korottaa, jos investointi liittyy suureen investointihankkeeseen.

| (84) | EFTA-valtion on varmistettava suurille yrityksille myönnettävän tuen osalta, että tuen määrä vastaa investoinnin toteuttamisesta kyseisellä alueella aiheutuvia ylimääräisiä nettokustannuksia verrattuna vaihtoehtoiseen tilanteeseen, jossa tukea ei myönnettäisi. Edellä 75 ja 76 kohdassa selitettyä menetelmää on käytettävä yhdessä ylärajana toimivien tuen enimmäisintensiteettien kanssa. |
| --- | --- |

(84)

EFTA-valtion on varmistettava suurille yrityksille myönnettävän tuen osalta, että tuen määrä vastaa investoinnin toteuttamisesta kyseisellä alueella aiheutuvia ylimääräisiä nettokustannuksia verrattuna vaihtoehtoiseen tilanteeseen, jossa tukea ei myönnettäisi. Edellä 75 ja 76 kohdassa selitettyä menetelmää on käytettävä yhdessä ylärajana toimivien tuen enimmäisintensiteettien kanssa.

| (85) | Suurten investointihankkeiden osalta on varmistettava, että tuki ei ylitä alennettua tuki-intensiteettiä. Jos tuensaajalle myönnetään tukea investointiin, jonka katsotaan olevan osa yhtä ainoaa investointihanketta, tukea on alennettava niiden tukikelpoisten kustannusten osalta, jotka ylittävät 50 miljoonaa euroa (38). |
| --- | --- |

(85)

Suurten investointihankkeiden osalta on varmistettava, että tuki ei ylitä alennettua tuki-intensiteettiä. Jos tuensaajalle myönnetään tukea investointiin, jonka katsotaan olevan osa yhtä ainoaa investointihanketta, tukea on alennettava niiden tukikelpoisten kustannusten osalta, jotka ylittävät 50 miljoonaa euroa (38).

| (86) | Tukea myöntävän viranomaisen on laskettava hankekohtainen tuen enimmäisintensiteetti ja tukimäärä tukea myöntäessään. Tuki-intensiteetti on laskettava bruttoavustusekvivalentin perusteella suhteessa kaikkiin tukikelpoisiin investointi- tai palkkakustannuksiin, jotka tuensaaja on ilmoittanut hakemuksessaan. |
| --- | --- |

(86)

Tukea myöntävän viranomaisen on laskettava hankekohtainen tuen enimmäisintensiteetti ja tukimäärä tukea myöntäessään. Tuki-intensiteetti on laskettava bruttoavustusekvivalentin perusteella suhteessa kaikkiin tukikelpoisiin investointi- tai palkkakustannuksiin, jotka tuensaaja on ilmoittanut hakemuksessaan.

| (87) | Jos investointikustannusten perusteella laskettu investointituki yhdistetään palkkakustannusten perusteella laskettuun alueelliseen investointitukeen, kokonaistuki ei saa ylittää suurinta tukimäärää, joka saadaan tulokseksi jommallakummalla laskutavalla kyseisellä alueella sallittuun tuen enimmäisintensiteettiin asti. |
| --- | --- |

(87)

Jos investointikustannusten perusteella laskettu investointituki yhdistetään palkkakustannusten perusteella laskettuun alueelliseen investointitukeen, kokonaistuki ei saa ylittää suurinta tukimäärää, joka saadaan tulokseksi jommallakummalla laskutavalla kyseisellä alueella sallittuun tuen enimmäisintensiteettiin asti.

| (88) | Investointitukea voidaan myöntää samanaikaisesti useasta alueellisesta tukiohjelmasta tai se voi kasautua tapauskohtaisen tuen kanssa sillä edellytyksellä, että eri lähteistä myönnettävä tuki yhteensä ei ylitä sallittua hankekohtaista tuen enimmäisintensiteettiä, joka ensimmäisen tuen myöntävän viranomaisen on laskettava ennakkoon. |
| --- | --- |

(88)

Investointitukea voidaan myöntää samanaikaisesti useasta alueellisesta tukiohjelmasta tai se voi kasautua tapauskohtaisen tuen kanssa sillä edellytyksellä, että eri lähteistä myönnettävä tuki yhteensä ei ylitä sallittua hankekohtaista tuen enimmäisintensiteettiä, joka ensimmäisen tuen myöntävän viranomaisen on laskettava ennakkoon.

| (89) | Jos kyseessä on alkuinvestointi, joka liittyy erityissäännöksistä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen tukemiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta annetussa asetuksessa (39) vahvistettuihin Euroopan alueelliseen yhteistyön hankkeisiin, tuen enimmäisintensiteettiä alueella, jolla hanke sijaitsee, sovelletaan kaikkiin hankkeeseen osallistuviin tuensaajiin. Jos alkuinvestointi toteutetaan vähintään kahdella tukialueella, alkuinvestointiin myönnettävän tuen enimmäisintensiteetti on se, jota sovelletaan alueeseen, jolla suurin osa tukikelpoisista kustannuksista aiheutuu. Suurten yritysten c-alueilla toteuttamiin alkuinvestointeihin voidaan myöntää alueellista tukea Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeiden puitteissa vain, jos investoinnit tehdään uuteen toimintaan tai uusiin tuotteisiin. |
| --- | --- |

(89)

Jos kyseessä on alkuinvestointi, joka liittyy erityissäännöksistä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen tukemiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta annetussa asetuksessa (39) vahvistettuihin Euroopan alueelliseen yhteistyön hankkeisiin, tuen enimmäisintensiteettiä alueella, jolla hanke sijaitsee, sovelletaan kaikkiin hankkeeseen osallistuviin tuensaajiin. Jos alkuinvestointi toteutetaan vähintään kahdella tukialueella, alkuinvestointiin myönnettävän tuen enimmäisintensiteetti on se, jota sovelletaan alueeseen, jolla suurin osa tukikelpoisista kustannuksista aiheutuu. Suurten yritysten c-alueilla toteuttamiin alkuinvestointeihin voidaan myöntää alueellista tukea Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeiden puitteissa vain, jos investoinnit tehdään uuteen toimintaan tai uusiin tuotteisiin.

3.6.1.1   Investointikustannusten perusteella lasketut tukikelpoiset kustannukset

| (90) | Hankittavan omaisuuden olisi oltava uutta, paitsi jos on kyse pk-yrityksistä tai laitoshankinnoista (40). |
| --- | --- |

(90)

Hankittavan omaisuuden olisi oltava uutta, paitsi jos on kyse pk-yrityksistä tai laitoshankinnoista (40).

| (91) | Pk-yritysten osalta enintään 50 prosenttia investointiin liittyvistä alustavista selvityksistä tai neuvontapalveluista aiheutuvista kustannuksista voidaan myös ottaa huomioon tukikelpoisina kustannuksina. |
| --- | --- |

(91)

Pk-yritysten osalta enintään 50 prosenttia investointiin liittyvistä alustavista selvityksistä tai neuvontapalveluista aiheutuvista kustannuksista voidaan myös ottaa huomioon tukikelpoisina kustannuksina.

| (92) | Tuotantoprosessin perusteelliseen muutokseen myönnettävän tuen osalta tukikelpoisten kustannusten on oltava suuremmat kuin poistot, jotka on tehty uudistettavaan toimintaan liittyvästä omaisuudesta kolmen edeltävän verovuoden aikana. |
| --- | --- |

(92)

Tuotantoprosessin perusteelliseen muutokseen myönnettävän tuen osalta tukikelpoisten kustannusten on oltava suuremmat kuin poistot, jotka on tehty uudistettavaan toimintaan liittyvästä omaisuudesta kolmen edeltävän verovuoden aikana.

| (93) | Olemassa olevan laitoksen tuotannon monipuolistamiseen myönnetyn tuen osalta tukikelpoisten kustannusten on oltava vähintään 200 prosenttia suuremmat kuin uudelleen käytettävän omaisuuden kirjanpitoarvo töiden alkamista edeltävänä verovuonna. |
| --- | --- |

(93)

Olemassa olevan laitoksen tuotannon monipuolistamiseen myönnetyn tuen osalta tukikelpoisten kustannusten on oltava vähintään 200 prosenttia suuremmat kuin uudelleen käytettävän omaisuuden kirjanpitoarvo töiden alkamista edeltävänä verovuonna.

| (94) | Kustannukset, jotka liittyvät aineellisen omaisuuden vuokraamiseen, voidaan ottaa huomioon seuraavien edellytysten täyttyessä:






  a) | Maa-alueisiin ja rakennuksiin liittyvän vuokrasopimuksen on oltava voimassa vähintään viisi vuotta investoinnin arvioidun valmistumisajankohdan jälkeen, jos kyseessä on suuri yritys, ja kolme vuotta, jos kyseessä on pk-yritys. |
| --- | --- | --- |

(94)

Kustannukset, jotka liittyvät aineellisen omaisuuden vuokraamiseen, voidaan ottaa huomioon seuraavien edellytysten täyttyessä:

a)

Maa-alueisiin ja rakennuksiin liittyvän vuokrasopimuksen on oltava voimassa vähintään viisi vuotta investoinnin arvioidun valmistumisajankohdan jälkeen, jos kyseessä on suuri yritys, ja kolme vuotta, jos kyseessä on pk-yritys.

| b) | Laitoksen tai koneiden vuokrasopimus on tehtävä rahoitusleasingin muodossa ja siihen on sisällyttävä velvoite, jonka mukaan tuensaajan on ostettava kyseinen omaisuuserä vuokrasopimuksen päätyttyä. |
| --- | --- |

b)

Laitoksen tai koneiden vuokrasopimus on tehtävä rahoitusleasingin muodossa ja siihen on sisällyttävä velvoite, jonka mukaan tuensaajan on ostettava kyseinen omaisuuserä vuokrasopimuksen päätyttyä.

| (95) | Laitoksen hankinnan yhteydessä olisi otettava huomioon ainoastaan kustannukset, jotka aiheutuvat omaisuuserien ostamisesta ostajasta riippumattomilta kolmansilta. Kauppa on toteutettava markkinaehdoin. Kun tukea on myönnetty omaisuuserien hankintaan, ennen kuin ne on ostettu, kyseisten omaisuuserien kustannukset on vähennettävä laitoksen hankintaan liittyvistä tukikelpoisista kustannuksista. Jos laitoksen hankintaan liittyy tukikelpoinen lisäinvestointi, tämän investoinnin tukikelpoiset kustannukset olisi lisättävä laitoksen omaisuuserien ostosta aiheutuviin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(95)

Laitoksen hankinnan yhteydessä olisi otettava huomioon ainoastaan kustannukset, jotka aiheutuvat omaisuuserien ostamisesta ostajasta riippumattomilta kolmansilta. Kauppa on toteutettava markkinaehdoin. Kun tukea on myönnetty omaisuuserien hankintaan, ennen kuin ne on ostettu, kyseisten omaisuuserien kustannukset on vähennettävä laitoksen hankintaan liittyvistä tukikelpoisista kustannuksista. Jos laitoksen hankintaan liittyy tukikelpoinen lisäinvestointi, tämän investoinnin tukikelpoiset kustannukset olisi lisättävä laitoksen omaisuuserien ostosta aiheutuviin kustannuksiin.

| (96) | Suurten yritysten tapauksessa aineettoman omaisuuden kustannuksista tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan enintään 50 prosenttia hankkeeseen tehtyjen investointien tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Pk-yritysten tapauksessa voidaan ottaa huomioon aineettomaan omaisuuteen liittyvät kokonaiskustannukset. |
| --- | --- |

(96)

Suurten yritysten tapauksessa aineettoman omaisuuden kustannuksista tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan enintään 50 prosenttia hankkeeseen tehtyjen investointien tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Pk-yritysten tapauksessa voidaan ottaa huomioon aineettomaan omaisuuteen liittyvät kokonaiskustannukset.

| (97) | Aineettoman omaisuuden, joka voidaan ottaa huomioon laskettaessa investoinnin tukikelpoisia kustannuksia, on pysyttävä kyseisellä tukialueella eikä sitä saa siirtää muille alueille. Tässä tarkoituksessa aineettoman omaisuuden on täytettävä seuraavat ehdot:






  a) | sitä on käytettävä ainoastaan tukea saavassa laitoksessa; |
| --- | --- | --- |

(97)

Aineettoman omaisuuden, joka voidaan ottaa huomioon laskettaessa investoinnin tukikelpoisia kustannuksia, on pysyttävä kyseisellä tukialueella eikä sitä saa siirtää muille alueille. Tässä tarkoituksessa aineettoman omaisuuden on täytettävä seuraavat ehdot:

a)

sitä on käytettävä ainoastaan tukea saavassa laitoksessa;

| b) | sen on oltava poistokelpoista; |
| --- | --- |

b)

sen on oltava poistokelpoista;

| c) | se on ostettava markkinaehdoin kolmansilta osapuolilta, jotka ovat ostajasta riippumattomia. |
| --- | --- |

c)

se on ostettava markkinaehdoin kolmansilta osapuolilta, jotka ovat ostajasta riippumattomia.

| (98) | Aineettoman omaisuuden on sisällyttävä tuensaajayrityksen varoihin ja liityttävä hankkeeseen, jota varten tukea myönnetään, vähintään viiden vuoden ajan (kolmen vuoden ajan, kun kyseessä on pk-yritys). |
| --- | --- |

(98)

Aineettoman omaisuuden on sisällyttävä tuensaajayrityksen varoihin ja liityttävä hankkeeseen, jota varten tukea myönnetään, vähintään viiden vuoden ajan (kolmen vuoden ajan, kun kyseessä on pk-yritys).

3.6.1.2   Palkkakustannusten perusteella lasketut tukikelpoiset kustannukset

| (99) | Alueellinen tuki voidaan laskea myös alkuinvestoinnin seurauksena luotujen työpaikkojen odotettujen palkkakustannusten perusteella. Tuella voidaan korvata vain palkatun henkilön palkkakustannukset kahden vuoden ajalta, eikä tuki-intensiteetti saa ylittää kyseisellä alueella sovellettavaa tuki-intensiteettiä. |
| --- | --- |

(99)

Alueellinen tuki voidaan laskea myös alkuinvestoinnin seurauksena luotujen työpaikkojen odotettujen palkkakustannusten perusteella. Tuella voidaan korvata vain palkatun henkilön palkkakustannukset kahden vuoden ajalta, eikä tuki-intensiteetti saa ylittää kyseisellä alueella sovellettavaa tuki-intensiteettiä.

3.6.2   Ilmoitettu yksittäinen investointituki

| (100) | Skenaarion 1 mukaisissa tilanteissa (investointipäätös) valvontaviranomainen tarkastaa, ylittääkö tukimäärä vähimmäismäärän, joka tarvitaan hankkeen saattamiseksi riittävän kannattavaksi, käyttämällä 75 kohdassa esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

(100)

Skenaarion 1 mukaisissa tilanteissa (investointipäätös) valvontaviranomainen tarkastaa, ylittääkö tukimäärä vähimmäismäärän, joka tarvitaan hankkeen saattamiseksi riittävän kannattavaksi, käyttämällä 75 kohdassa esitettyä menetelmää.

| (101) | Skenaarion 2 mukaisissa tilanteissa (sijaintipaikkaa koskeva päätös) valvontaviranomainen vertaa sijaintipaikkaa koskevan kannustimen osalta kohdealueen investoinnin nettonykyarvoa vaihtoehtoisen sijaintipaikan investoinnin nettonykyarvoon käyttämällä 76 kohdassa esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

(101)

Skenaarion 2 mukaisissa tilanteissa (sijaintipaikkaa koskeva päätös) valvontaviranomainen vertaa sijaintipaikkaa koskevan kannustimen osalta kohdealueen investoinnin nettonykyarvoa vaihtoehtoisen sijaintipaikan investoinnin nettonykyarvoon käyttämällä 76 kohdassa esitettyä menetelmää.

| (102) | Kannustavan vaikutuksen arvioinnissa käytettäviä laskelmia voidaan käyttää myös arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta. EFTA-valtion on osoitettava tuen oikeasuhteisuus esimerkiksi 68 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen perusteella. |
| --- | --- |

(102)

Kannustavan vaikutuksen arvioinnissa käytettäviä laskelmia voidaan käyttää myös arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta. EFTA-valtion on osoitettava tuen oikeasuhteisuus esimerkiksi 68 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen perusteella.

| (103) | Tuki-intensiteetti ei saa ylittää sallittua mukautettua tuki-intensiteettiä. |
| --- | --- |

(103)

Tuki-intensiteetti ei saa ylittää sallittua mukautettua tuki-intensiteettiä.

3.6.3   Toimintatukiohjelmat

| (104) | EFTA-valtion on osoitettava, että tuen taso on oikeassa suhteessa ongelmiin, jotka tuella on tarkoitus ratkaista. |
| --- | --- |

(104)

EFTA-valtion on osoitettava, että tuen taso on oikeassa suhteessa ongelmiin, jotka tuella on tarkoitus ratkaista.

| (105) | Erityisesti seuraavien edellytysten on täytyttävä:






  a) | tuki on määritettävä suhteessa ennalta määriteltyihin tukikelpoisiin kustannuksiin, jotka liittyvät kokonaisuudessaan ongelmiin, jotka tuella on tarkoitus ratkaista, kuten EFTA-valtio on osoittanut; |
| --- | --- | --- |

(105)

Erityisesti seuraavien edellytysten on täytyttävä:

a)

tuki on määritettävä suhteessa ennalta määriteltyihin tukikelpoisiin kustannuksiin, jotka liittyvät kokonaisuudessaan ongelmiin, jotka tuella on tarkoitus ratkaista, kuten EFTA-valtio on osoittanut;

| b) | tuki on rajattava tiettyyn osuuteen näistä etukäteen määritellyistä tukikelpoisista kustannuksista, eikä se saa ylittää kyseisiä kustannuksia; |
| --- | --- |

b)

tuki on rajattava tiettyyn osuuteen näistä etukäteen määritellyistä tukikelpoisista kustannuksista, eikä se saa ylittää kyseisiä kustannuksia;

| c) | tuensaajakohtaisen tukimäärän on oltava oikeassa suhteessa kunkin tuensaajan todellisuudessa kohtaamiin ongelmiin. |
| --- | --- |

c)

tuensaajakohtaisen tukimäärän on oltava oikeassa suhteessa kunkin tuensaajan todellisuudessa kohtaamiin ongelmiin.

3.7   KILPAILUUN JA KAUPPAAN KOHDISTUVIEN KOHTUUTTOMIEN KIELTEISTEN VAIKUTUSTEN VÄLTTÄMINEN

| (106) | Jotta tuki soveltuu sisämarkkinoille, tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena EFTA-valtioiden väliseen kauppaan, on oltava rajalliset, ja yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista edistävien myönteisten vaikutusten on oltava suuremmat. On eräitä tilanteita, joissa kielteiset vaikutukset ovat selvästi myönteisiä vaikutuksia suuremmat, jolloin tuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(106)

Jotta tuki soveltuu sisämarkkinoille, tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena EFTA-valtioiden väliseen kauppaan, on oltava rajalliset, ja yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista edistävien myönteisten vaikutusten on oltava suuremmat. On eräitä tilanteita, joissa kielteiset vaikutukset ovat selvästi myönteisiä vaikutuksia suuremmat, jolloin tuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

3.7.1   Yleisiä näkökohtia

| (107) | Alueellinen tuki voi aiheuttaa ensi sijassa kahdenlaisia kilpailun ja kaupan vääristymiä. Näitä ovat tuotemarkkinavääristymät ja sijaintipaikkaa koskevat vaikutukset. Molemmat voivat johtaa allokatiiviseen tehottomuuteen (joka haittaa sisämarkkinoiden taloudellista suorituskykyä) ja jakautumisongelmiin (taloudellisen toiminnan jakautuminen eri alueille). |
| --- | --- |

(107)

Alueellinen tuki voi aiheuttaa ensi sijassa kahdenlaisia kilpailun ja kaupan vääristymiä. Näitä ovat tuotemarkkinavääristymät ja sijaintipaikkaa koskevat vaikutukset. Molemmat voivat johtaa allokatiiviseen tehottomuuteen (joka haittaa sisämarkkinoiden taloudellista suorituskykyä) ja jakautumisongelmiin (taloudellisen toiminnan jakautuminen eri alueille).

| (108) | Yksi mahdollinen valtiontuen haittavaikutus on se, että tuki estää markkinamekanismia tuottamasta tehokkaita tuloksia niin, että tehokkaimmat tuottajat palkittaisiin ja vähiten tehokkaille tuottajille aiheutuisi paineita parantaa tehokkuuttaan, järjestää toimintansa uudelleen tai poistua markkinoilta. Valtiontuesta johtuva huomattava kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla saattaa kohtuuttomasti vääristää kilpailua, sillä liikakapasiteetin luominen tai säilyttäminen voi johtaa voittomarginaaleihin kohdistuviin paineisiin ja kilpailijoiden investointien vähenemiseen tai jopa niiden poistumiseen markkinoilta. Tämä saattaa johtaa tilanteeseen, jossa kilpailijat, jotka muutoin kykenisivät pysymään markkinoilla, ajetaan markkinoilta. Tuki saattaa myös estää yrityksiä tulemasta markkinoille tai laajentumasta niillä ja vähentää kilpailijoiden kannusteita innovoida. Tämä johtaa tehottomiin markkinarakenteisiin, jotka pitkällä aikavälillä ovat haitallisia myös kuluttajien kannalta. Lisäksi tuen saatavuus voi johtaa siihen, että mahdollisista tuensaajista tulee ylimielisiä tai riskihakuisempia. Pitkän aikavälin vaikutus alan kokonaistulokseen on todennäköisesti kielteinen. |
| --- | --- |

(108)

Yksi mahdollinen valtiontuen haittavaikutus on se, että tuki estää markkinamekanismia tuottamasta tehokkaita tuloksia niin, että tehokkaimmat tuottajat palkittaisiin ja vähiten tehokkaille tuottajille aiheutuisi paineita parantaa tehokkuuttaan, järjestää toimintansa uudelleen tai poistua markkinoilta. Valtiontuesta johtuva huomattava kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla saattaa kohtuuttomasti vääristää kilpailua, sillä liikakapasiteetin luominen tai säilyttäminen voi johtaa voittomarginaaleihin kohdistuviin paineisiin ja kilpailijoiden investointien vähenemiseen tai jopa niiden poistumiseen markkinoilta. Tämä saattaa johtaa tilanteeseen, jossa kilpailijat, jotka muutoin kykenisivät pysymään markkinoilla, ajetaan markkinoilta. Tuki saattaa myös estää yrityksiä tulemasta markkinoille tai laajentumasta niillä ja vähentää kilpailijoiden kannusteita innovoida. Tämä johtaa tehottomiin markkinarakenteisiin, jotka pitkällä aikavälillä ovat haitallisia myös kuluttajien kannalta. Lisäksi tuen saatavuus voi johtaa siihen, että mahdollisista tuensaajista tulee ylimielisiä tai riskihakuisempia. Pitkän aikavälin vaikutus alan kokonaistulokseen on todennäköisesti kielteinen.

| (109) | Tuella voi olla myös vääristäviä vaikutuksia, sillä se voi lisätä tuensaajan huomattavaa markkinavoimaa tai säilyttää sen. Myös silloin kun tuki ei vahvista huomattavaa markkinavoimaa suoraan, se voi lisätä sitä välillisesti estämällä olemassa olevien kilpailijoiden laajentumisen tai aiheuttamalla niiden poistumisen markkinoilta tai estämällä uusien kilpailijoiden tulon markkinoille. |
| --- | --- |

(109)

Tuella voi olla myös vääristäviä vaikutuksia, sillä se voi lisätä tuensaajan huomattavaa markkinavoimaa tai säilyttää sen. Myös silloin kun tuki ei vahvista huomattavaa markkinavoimaa suoraan, se voi lisätä sitä välillisesti estämällä olemassa olevien kilpailijoiden laajentumisen tai aiheuttamalla niiden poistumisen markkinoilta tai estämällä uusien kilpailijoiden tulon markkinoille.

| (110) | Tuotemarkkinoihin kohdistuvien vääristymien lisäksi alueellinen tuki vaikuttaa luonteensa vuoksi myös taloudellisen toiminnan sijaintiin. Kun yhdelle alueelle investoidaan tuen johdosta, toinen alue menettää kyseisen mahdollisuuden. Nämä kielteiset vaikutukset alueilla, joihin tuki vaikuttaa epäsuotuisasti, voivat aiheuttaa taloudellisen toiminnan ja työpaikkojen häviämistä myös alihankkijoiden tasolla. Ne voivat johtaa myös myönteisten ulkoisvaikutusten (esimerkiksi klusterointivaikutus, tiedon leviäminen, koulutus jne.) menettämiseen. |
| --- | --- |

(110)

Tuotemarkkinoihin kohdistuvien vääristymien lisäksi alueellinen tuki vaikuttaa luonteensa vuoksi myös taloudellisen toiminnan sijaintiin. Kun yhdelle alueelle investoidaan tuen johdosta, toinen alue menettää kyseisen mahdollisuuden. Nämä kielteiset vaikutukset alueilla, joihin tuki vaikuttaa epäsuotuisasti, voivat aiheuttaa taloudellisen toiminnan ja työpaikkojen häviämistä myös alihankkijoiden tasolla. Ne voivat johtaa myös myönteisten ulkoisvaikutusten (esimerkiksi klusterointivaikutus, tiedon leviäminen, koulutus jne.) menettämiseen.

| (111) | Alueellisen tuen maantieteellinen kohdentaminen erottaa alueellisen tuen muista horisontaalisen tuen muodoista. Alueelliselle tuelle on ominaista, että sen tarkoituksena on vaikuttaa sijoittajien investointihankkeiden sijaintipaikan valintaan. Kun alueellisella tuella korvataan alueellisista haitoista johtuvat lisäkustannukset ja tuetaan lisäinvestointeja tukialueilla viemättä investointeja pois muilta tukialueilta, se vaikuttaa sekä alueen kehitykseen että koheesioon ja loppujen lopuksi hyödyttää koko ETA:ta. Alueellisen tuen mahdollisia negatiivisia vaikutuksia sijoittautumiseen on jo rajoitettu aluetukikartoissa, joissa määritellään tarkasti alueet, joilla alueellista tukea voidaan myöntää, ottaen huomioon oikeudenmukaisuus- ja koheesiopoliittiset tavoitteet sekä hyväksyttävät tuen enimmäisintensiteetit. Arvioitaessa tuen todellista vaikutusta koheesiotavoitteeseen on kuitenkin tärkeää ymmärtää, mitä olisi tapahtunut ilman tukea. |
| --- | --- |

(111)

Alueellisen tuen maantieteellinen kohdentaminen erottaa alueellisen tuen muista horisontaalisen tuen muodoista. Alueelliselle tuelle on ominaista, että sen tarkoituksena on vaikuttaa sijoittajien investointihankkeiden sijaintipaikan valintaan. Kun alueellisella tuella korvataan alueellisista haitoista johtuvat lisäkustannukset ja tuetaan lisäinvestointeja tukialueilla viemättä investointeja pois muilta tukialueilta, se vaikuttaa sekä alueen kehitykseen että koheesioon ja loppujen lopuksi hyödyttää koko ETA:ta. Alueellisen tuen mahdollisia negatiivisia vaikutuksia sijoittautumiseen on jo rajoitettu aluetukikartoissa, joissa määritellään tarkasti alueet, joilla alueellista tukea voidaan myöntää, ottaen huomioon oikeudenmukaisuus- ja koheesiopoliittiset tavoitteet sekä hyväksyttävät tuen enimmäisintensiteetit. Arvioitaessa tuen todellista vaikutusta koheesiotavoitteeseen on kuitenkin tärkeää ymmärtää, mitä olisi tapahtunut ilman tukea.

3.7.2   Selvät kielteiset vaikutukset

| (112) | Valvontaviranomainen yksilöi useita tilanteita, joissa kielteiset vaikutukset ovat selvästi myönteisiä vaikutuksia suuremmat, jolloin tuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(112)

Valvontaviranomainen yksilöi useita tilanteita, joissa kielteiset vaikutukset ovat selvästi myönteisiä vaikutuksia suuremmat, jolloin tuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

| (113) | Valvontaviranomainen vahvistaa tuen enimmäisintensiteetit. Ne muodostavat sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevan vähimmäisvaatimuksen, jonka tavoitteena on estää valtiontuen käyttö hankkeissa, joissa tukimäärän ja tukikelpoisten kustannusten välinen suhde katsotaan hyvin suureksi ja erittäin mahdollisesti vääristäväksi. Yleensä voidaan todeta, että mitä suuremmat tuetun hankkeen myönteiset vaikutukset todennäköisesti ovat ja mitä suurempi tuen tarve on, sitä korkeampi on tuki-intensiteetin yläraja. |
| --- | --- |

(113)

Valvontaviranomainen vahvistaa tuen enimmäisintensiteetit. Ne muodostavat sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevan vähimmäisvaatimuksen, jonka tavoitteena on estää valtiontuen käyttö hankkeissa, joissa tukimäärän ja tukikelpoisten kustannusten välinen suhde katsotaan hyvin suureksi ja erittäin mahdollisesti vääristäväksi. Yleensä voidaan todeta, että mitä suuremmat tuetun hankkeen myönteiset vaikutukset todennäköisesti ovat ja mitä suurempi tuen tarve on, sitä korkeampi on tuki-intensiteetin yläraja.

| (114) | Skenaarion 1 tapauksissa (investointipäätökset), joissa hankkeella luodaan kapasiteettia rakenteellisesti absoluuttisesti taantuvilla markkinoilla, valvontaviranomainen katsoo sen kielteiseksi vaikutukseksi, jonka kompensoiminen myönteisillä vaikutuksilla on epätodennäköistä. |
| --- | --- |

(114)

Skenaarion 1 tapauksissa (investointipäätökset), joissa hankkeella luodaan kapasiteettia rakenteellisesti absoluuttisesti taantuvilla markkinoilla, valvontaviranomainen katsoo sen kielteiseksi vaikutukseksi, jonka kompensoiminen myönteisillä vaikutuksilla on epätodennäköistä.

| (115) | Skenaarion 2 mukaisissa tapauksissa (sijaintipaikkaa koskevat päätökset), joissa investointi olisi ilman tukea sijoitettu alueelle, jonka alueellinen tuki-intensiteetti on sama tai korkeampi kuin kohdealueen intensiteetti, kyseessä on kielteinen vaikutus, jota myönteiset vaikutukset eivät todennäköisesti kompensoi, koska se on vastoin alueellisen tuen perusteita. |
| --- | --- |

(115)

Skenaarion 2 mukaisissa tapauksissa (sijaintipaikkaa koskevat päätökset), joissa investointi olisi ilman tukea sijoitettu alueelle, jonka alueellinen tuki-intensiteetti on sama tai korkeampi kuin kohdealueen intensiteetti, kyseessä on kielteinen vaikutus, jota myönteiset vaikutukset eivät todennäköisesti kompensoi, koska se on vastoin alueellisen tuen perusteita.

| (116) | Jos tuensaaja lopettaa saman tai samantapaisen toiminnon toisella ETA:ssa sijaitsevalla alueella ja siirtää tämän toiminnon kohdealueelle ja jos tuen ja toiminnon siirron välillä on syy-yhteys, kyseessä on kielteinen vaikutus, jota myönteiset seikat eivät todennäköisesti kompensoi. |
| --- | --- |

(116)

Jos tuensaaja lopettaa saman tai samantapaisen toiminnon toisella ETA:ssa sijaitsevalla alueella ja siirtää tämän toiminnon kohdealueelle ja jos tuen ja toiminnon siirron välillä on syy-yhteys, kyseessä on kielteinen vaikutus, jota myönteiset seikat eivät todennäköisesti kompensoi.

| (117) | Kun arvioidaan ilmoitettuja toimenpiteitä, valvontaviranomainen pyytää kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella se voi arvioida, johtaisiko valtiontuki merkittävään työpaikkojen menetykseen olemassa olevilla sijaintipaikoilla ETA:ssa. |
| --- | --- |

(117)

Kun arvioidaan ilmoitettuja toimenpiteitä, valvontaviranomainen pyytää kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella se voi arvioida, johtaisiko valtiontuki merkittävään työpaikkojen menetykseen olemassa olevilla sijaintipaikoilla ETA:ssa.

3.7.3   Investointitukiohjelmat

| (118) | Investointitukiohjelmat eivät saa johtaa merkittäviin kilpailun ja kaupan vääristymiin. Vaikka vääristymien voidaan katsoa olevan rajoitettuja yksittäisellä tasolla (jos kaikki investointituelle asetetut edellytykset täyttyvät), tukiohjelmat voivat silti johtaa suuriin vääristymiin kasautumisen vuoksi. Tällaiset vääristymät voivat koskea tuotosmarkkinoita luomalla tai pahentamalla liikakapasiteettia tai johtamalla eräiden tuensaajien huomattavan markkinavoiman syntymiseen, lisääntymiseen tai säilymiseen tavalla, jolla on kielteinen vaikutus dynaamisiin kannusteisiin. Tukiohjelmien puitteissa myönnetty tuki voi myös johtaa merkittävään taloudellisen toiminnan menetykseen muilla ETA:n alueilla. Tietyille aloille keskittyvän tukiohjelman tapauksessa tällaisten vääristymien riski on vielä suurempi. |
| --- | --- |

(118)

Investointitukiohjelmat eivät saa johtaa merkittäviin kilpailun ja kaupan vääristymiin. Vaikka vääristymien voidaan katsoa olevan rajoitettuja yksittäisellä tasolla (jos kaikki investointituelle asetetut edellytykset täyttyvät), tukiohjelmat voivat silti johtaa suuriin vääristymiin kasautumisen vuoksi. Tällaiset vääristymät voivat koskea tuotosmarkkinoita luomalla tai pahentamalla liikakapasiteettia tai johtamalla eräiden tuensaajien huomattavan markkinavoiman syntymiseen, lisääntymiseen tai säilymiseen tavalla, jolla on kielteinen vaikutus dynaamisiin kannusteisiin. Tukiohjelmien puitteissa myönnetty tuki voi myös johtaa merkittävään taloudellisen toiminnan menetykseen muilla ETA:n alueilla. Tietyille aloille keskittyvän tukiohjelman tapauksessa tällaisten vääristymien riski on vielä suurempi.

| (119) | Sen vuoksi EFTA-valtion on osoitettava, että kielteiset vaikutukset rajoittuvat vähimmäismäärään ottaen huomioon esimerkiksi kyseisten hankkeiden koon, yksittäiset ja kumulatiiviset tukimäärät, oletetut tuensaajat ja kohdealojen ominaispiirteet. Jotta valvontaviranomainen voi arvioida todennäköisiä kielteisiä vaikutuksia, EFTA-valtio voi toimittaa minkä tahansa käytettävissään olevan vaikutustenarvioinnin ja samanlaisista aikaisemmista tukiohjelmista jälkikäteen tehdyt arvioinnit. |
| --- | --- |

(119)

Sen vuoksi EFTA-valtion on osoitettava, että kielteiset vaikutukset rajoittuvat vähimmäismäärään ottaen huomioon esimerkiksi kyseisten hankkeiden koon, yksittäiset ja kumulatiiviset tukimäärät, oletetut tuensaajat ja kohdealojen ominaispiirteet. Jotta valvontaviranomainen voi arvioida todennäköisiä kielteisiä vaikutuksia, EFTA-valtio voi toimittaa minkä tahansa käytettävissään olevan vaikutustenarvioinnin ja samanlaisista aikaisemmista tukiohjelmista jälkikäteen tehdyt arvioinnit.

| (120) | Myöntäessään ohjelman perusteella tukea yksittäisiin hankkeisiin tukea myöntävän viranomaisen on todennettava ja vahvistettava, että tuki ei johda 115 kohdassa kuvattuihin selvästi kielteisiin vaikutuksiin. Tämä todentaminen voidaan tehdä niiden tietojen perusteella, jotka tuensaaja on toimittanut tukea hakiessaan, ja vakiomuotoisessa tukihakemuksessa annetun ilmoituksen perusteella, jossa olisi mainittava vaihtoehtoinen sijaintipaikka ilman tukea. |
| --- | --- |

(120)

Myöntäessään ohjelman perusteella tukea yksittäisiin hankkeisiin tukea myöntävän viranomaisen on todennettava ja vahvistettava, että tuki ei johda 115 kohdassa kuvattuihin selvästi kielteisiin vaikutuksiin. Tämä todentaminen voidaan tehdä niiden tietojen perusteella, jotka tuensaaja on toimittanut tukea hakiessaan, ja vakiomuotoisessa tukihakemuksessa annetun ilmoituksen perusteella, jossa olisi mainittava vaihtoehtoinen sijaintipaikka ilman tukea.

3.7.4   Ilmoitettu yksittäinen investointituki

| (121) | Arvioidessaan ilmoitetun tuen kielteisiä vaikutuksia valvontaviranomainen tekee eron edellä 100 ja 101 kohdassa kuvailtujen kahden vaihtoehtoisen tilanteen välillä. |
| --- | --- |

(121)

Arvioidessaan ilmoitetun tuen kielteisiä vaikutuksia valvontaviranomainen tekee eron edellä 100 ja 101 kohdassa kuvailtujen kahden vaihtoehtoisen tilanteen välillä.

3.7.4.1   Skenaarion 1 tapaukset (investointipäätökset)

| (122) | Skenaarion 1 mukaisissa tapauksissa valvontaviranomainen keskittyy erityisesti kielteisiin vaikutuksiin, jotka liittyvät taantuvien alojen liikakapasiteetin kasvuun, markkinoilta poistumisen ehkäisemiseen ja huomattavan markkinavoiman käsitteeseen. Näitä kielteisiä vaikutuksia kuvaillaan jäljempänä 123–132 kohdassa ja ne on tasapainotettava tuen myönteisten vaikutusten kanssa. Jos kuitenkin havaitaan, että tuki johtaisi 114 kohdassa kuvailtuihin selviin kielteisiin vaikutuksiin, tuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, koska on epätodennäköistä, että myönteiset vaikutukset kompensoivat kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

(122)

Skenaarion 1 mukaisissa tapauksissa valvontaviranomainen keskittyy erityisesti kielteisiin vaikutuksiin, jotka liittyvät taantuvien alojen liikakapasiteetin kasvuun, markkinoilta poistumisen ehkäisemiseen ja huomattavan markkinavoiman käsitteeseen. Näitä kielteisiä vaikutuksia kuvaillaan jäljempänä 123–132 kohdassa ja ne on tasapainotettava tuen myönteisten vaikutusten kanssa. Jos kuitenkin havaitaan, että tuki johtaisi 114 kohdassa kuvailtuihin selviin kielteisiin vaikutuksiin, tuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, koska on epätodennäköistä, että myönteiset vaikutukset kompensoivat kielteiset vaikutukset.

| (123) | Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien mahdollisten vääristymien kartoittamiseksi ja arvioimiseksi EFTA-valtioiden olisi toimitettava todisteita, joiden perusteella valvontaviranomainen voi määrittää kyseiset tuotemarkkinat (toisin sanoen tuotteet, joihin tuensaajan toiminnan muuttuminen vaikuttaa) ja vaikutuksen piiriin kuuluvat kilpailijat ja asiakkaat/kuluttajat. |
| --- | --- |

(123)

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien mahdollisten vääristymien kartoittamiseksi ja arvioimiseksi EFTA-valtioiden olisi toimitettava todisteita, joiden perusteella valvontaviranomainen voi määrittää kyseiset tuotemarkkinat (toisin sanoen tuotteet, joihin tuensaajan toiminnan muuttuminen vaikuttaa) ja vaikutuksen piiriin kuuluvat kilpailijat ja asiakkaat/kuluttajat.

| (124) | Valvontaviranomainen soveltaa erilaisia perusteita arvioidessaan näitä mahdollisia vääristymiä, kuten kyseisten tuotemarkkinoiden rakenne, markkinoiden toiminta (taantuvat vai kasvavat markkinat), tuensaajan valintaprosessi, markkinoille tulon ja sieltä poistumisen esteet sekä tuotteiden erilaistaminen. |
| --- | --- |

(124)

Valvontaviranomainen soveltaa erilaisia perusteita arvioidessaan näitä mahdollisia vääristymiä, kuten kyseisten tuotemarkkinoiden rakenne, markkinoiden toiminta (taantuvat vai kasvavat markkinat), tuensaajan valintaprosessi, markkinoille tulon ja sieltä poistumisen esteet sekä tuotteiden erilaistaminen.

| (125) | Jos yritys järjestelmällisesti tukeutuu valtiontukeen, se voi olla osoitus siitä, että yritys ei kestä kilpailua omin voimin tai että se saa kohtuutonta etua kilpailijoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(125)

Jos yritys järjestelmällisesti tukeutuu valtiontukeen, se voi olla osoitus siitä, että yritys ei kestä kilpailua omin voimin tai että se saa kohtuutonta etua kilpailijoihin verrattuna.

| (126) | Valvontaviranomainen erottaa kaksi pääasiallista tuotemarkkinoihin kohdistuvien mahdollisten kielteisten vaikutusten lähdettä:






  a) | tapaukset, joissa merkittävä kapasiteetin lisäys johtaa liikakapasiteettiin tai pahentaa jo olemassa olevaa liikakapasiteettia erityisesti taantuvilla markkinoilla, ja |
| --- | --- | --- |

(126)

Valvontaviranomainen erottaa kaksi pääasiallista tuotemarkkinoihin kohdistuvien mahdollisten kielteisten vaikutusten lähdettä:

a)

tapaukset, joissa merkittävä kapasiteetin lisäys johtaa liikakapasiteettiin tai pahentaa jo olemassa olevaa liikakapasiteettia erityisesti taantuvilla markkinoilla, ja

| b) | tapaukset, joissa tuensaajalla on huomattava markkinavoima. |
| --- | --- |

b)

tapaukset, joissa tuensaajalla on huomattava markkinavoima.

| (127) | Arvioidessaan, voidaanko tuen avulla luoda tai säilyttää tehottomat markkinarakenteet, valvontaviranomainen ottaa huomioon hankkeesta johtuvan tuotantokapasiteetin lisäyksen ja sen, onko kyse tehottomista markkinoista. |
| --- | --- |

(127)

Arvioidessaan, voidaanko tuen avulla luoda tai säilyttää tehottomat markkinarakenteet, valvontaviranomainen ottaa huomioon hankkeesta johtuvan tuotantokapasiteetin lisäyksen ja sen, onko kyse tehottomista markkinoista.

| (128) | Kun kyseessä ovat kasvavat markkinat, on yleensä vähemmän syytä huoleen siitä, että tuella on kielteinen vaikutus dynaamisiin kannusteisiin tai että se kohtuuttomasti estää markkinoilta poistumista tai markkinoille tuloa. |
| --- | --- |

(128)

Kun kyseessä ovat kasvavat markkinat, on yleensä vähemmän syytä huoleen siitä, että tuella on kielteinen vaikutus dynaamisiin kannusteisiin tai että se kohtuuttomasti estää markkinoilta poistumista tai markkinoille tuloa.

| (129) | Enemmän huolta aiheuttaa tilanne, jossa on kyse taantuvista markkinoista. Tältä osin valvontaviranomainen erottaa toisistaan tapaukset, joissa merkitykselliset markkinat ovat pitkällä aikavälillä rakenteellisesti taantuvat (toisin sanoen niiden kasvu on negatiivinen), ja tapaukset, joissa merkitykselliset markkinat ovat suhteellisesti taantuvat (toisin sanoen kasvu on positiivinen mutta ei ylitä vertailukohteena olevaa kasvua). |
| --- | --- |

(129)

Enemmän huolta aiheuttaa tilanne, jossa on kyse taantuvista markkinoista. Tältä osin valvontaviranomainen erottaa toisistaan tapaukset, joissa merkitykselliset markkinat ovat pitkällä aikavälillä rakenteellisesti taantuvat (toisin sanoen niiden kasvu on negatiivinen), ja tapaukset, joissa merkitykselliset markkinat ovat suhteellisesti taantuvat (toisin sanoen kasvu on positiivinen mutta ei ylitä vertailukohteena olevaa kasvua).

| (130) | Markkinoiden tehottomuutta mitataan yleensä ottamalla vertailukohdaksi ETA:n BKT kolmen edellisen vuoden ajalta ennen hankkeen aloittamista (vertailuarvo). Se voidaan määrittää myös seuraavien kolmen–viiden vuoden ennustetun kasvun perusteella. Tähän liittyviä indikaattoreita voivat olla kyseisten markkinoiden ennustettu kasvu ja odotettu kapasiteetin käyttöaste sekä kapasiteetin lisäyksen todennäköinen vaikutus kilpailijoihin hintojen ja voittomarginaalien välityksellä. |
| --- | --- |

(130)

Markkinoiden tehottomuutta mitataan yleensä ottamalla vertailukohdaksi ETA:n BKT kolmen edellisen vuoden ajalta ennen hankkeen aloittamista (vertailuarvo). Se voidaan määrittää myös seuraavien kolmen–viiden vuoden ennustetun kasvun perusteella. Tähän liittyviä indikaattoreita voivat olla kyseisten markkinoiden ennustettu kasvu ja odotettu kapasiteetin käyttöaste sekä kapasiteetin lisäyksen todennäköinen vaikutus kilpailijoihin hintojen ja voittomarginaalien välityksellä.

| (131) | Eräissä tapauksissa kyseisten tuotemarkkinoiden kasvu ETA:ssa ei ehkä ole asianmukainen vertailukohde tarkasteltaessa tuen vaikutuksia kokonaisuudessaan, erityisesti silloin, kun maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. Tällaisissa tapauksissa valvontaviranomainen tarkastelee tuen vaikutusta kyseisiin markkinarakenteisiin, erityisesti sitä, voiko tuen myöntäminen johtaa ETA:ssa toimivien tuottajien syrjäytymiseen markkinoilta. |
| --- | --- |

(131)

Eräissä tapauksissa kyseisten tuotemarkkinoiden kasvu ETA:ssa ei ehkä ole asianmukainen vertailukohde tarkasteltaessa tuen vaikutuksia kokonaisuudessaan, erityisesti silloin, kun maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. Tällaisissa tapauksissa valvontaviranomainen tarkastelee tuen vaikutusta kyseisiin markkinarakenteisiin, erityisesti sitä, voiko tuen myöntäminen johtaa ETA:ssa toimivien tuottajien syrjäytymiseen markkinoilta.

| (132) | Arvioidessaan huomattavan markkinavoiman olemassaoloa valvontaviranomainen ottaa huomioon tuensaajan aseman tietyn ajanjakson aikana ennen tuen saantia ja oletetun markkina-aseman investoinnin toteuttamisen jälkeen. Valvontaviranomainen ottaa huomioon sekä tuensaajan että sen kilpailijoiden markkinaosuudet ja myös muita asiaankuuluvia tekijöitä, esimerkiksi markkinarakenteen, tarkastelemalla markkinoiden keskittymistä, markkinoille tulon mahdollisia esteitä (41), neuvotteluvoimaa (42) sekä laajentumisen tai markkinoilta poistumisen esteitä. |
| --- | --- |

(132)

Arvioidessaan huomattavan markkinavoiman olemassaoloa valvontaviranomainen ottaa huomioon tuensaajan aseman tietyn ajanjakson aikana ennen tuen saantia ja oletetun markkina-aseman investoinnin toteuttamisen jälkeen. Valvontaviranomainen ottaa huomioon sekä tuensaajan että sen kilpailijoiden markkinaosuudet ja myös muita asiaankuuluvia tekijöitä, esimerkiksi markkinarakenteen, tarkastelemalla markkinoiden keskittymistä, markkinoille tulon mahdollisia esteitä (41), neuvotteluvoimaa (42) sekä laajentumisen tai markkinoilta poistumisen esteitä.

3.7.4.2   Skenaarion 2 tapaukset (sijaintipaikkaa koskevat päätökset)

| (133) | Jos vertailuanalyysi osoittaa, että investointi olisi tehty ilman tukea toisessa paikassa (skenaario 2), joka kuuluu kyseisen tuotteen samoille maantieteellisille markkinoille, ja jos tuki on oikeasuhteista, liikakapasiteettiin tai huomattavaan markkinavoimaan liittyvät mahdolliset tulokset olisivat periaatteessa samat tuesta riippumatta. Tällaisissa tapauksissa on todennäköistä, että tuen myönteiset vaikutukset ovat suuremmat kuin rajalliset kielteiset vaikutukset kilpailuun. Jos vaihtoehtoinen sijaintipaikka on ETA:ssa, valvontaviranomainen on erityisen huolestunut vaihtoehtoiseen sijaintipaikkaan liittyvistä kielteisistä vaikutuksista, ja jos tuki johtaa 115 ja 116 kohdassa kuvailtuihin selviin kielteisiin vaikutuksiin, tuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, koska on epätodennäköistä, että mahdolliset myönteiset vaikutukset kompensoivat kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

(133)

Jos vertailuanalyysi osoittaa, että investointi olisi tehty ilman tukea toisessa paikassa (skenaario 2), joka kuuluu kyseisen tuotteen samoille maantieteellisille markkinoille, ja jos tuki on oikeasuhteista, liikakapasiteettiin tai huomattavaan markkinavoimaan liittyvät mahdolliset tulokset olisivat periaatteessa samat tuesta riippumatta. Tällaisissa tapauksissa on todennäköistä, että tuen myönteiset vaikutukset ovat suuremmat kuin rajalliset kielteiset vaikutukset kilpailuun. Jos vaihtoehtoinen sijaintipaikka on ETA:ssa, valvontaviranomainen on erityisen huolestunut vaihtoehtoiseen sijaintipaikkaan liittyvistä kielteisistä vaikutuksista, ja jos tuki johtaa 115 ja 116 kohdassa kuvailtuihin selviin kielteisiin vaikutuksiin, tuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, koska on epätodennäköistä, että mahdolliset myönteiset vaikutukset kompensoivat kielteiset vaikutukset.

3.7.5   Toimintatukiohjelmat

| (134) | Jos tuki on välttämätön ja oikeasuhteinen 3.2.3 alajaksossa esitetyn yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi, on todennäköistä, että tuen myönteiset vaikutukset kompensoivat sen kielteiset vaikutukset. Eräissä tapauksissa tuki voi kuitenkin johtaa markkinarakenteen tai toimialan tai teollisuusalan ominaispiirteiden muuttumiseen niin, että se voi merkittävästi vääristää kilpailua asettamalla markkinoille tulolle tai niiltä poistumiselle esteitä, johtamalla korvaavuusvaikutuksiin tai muuttamalla kauppavirtojen suuntaa. Näissä tapauksissa on epätodennäköistä, että myönteiset vaikutukset kompensoivat havaitut kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

(134)

Jos tuki on välttämätön ja oikeasuhteinen 3.2.3 alajaksossa esitetyn yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi, on todennäköistä, että tuen myönteiset vaikutukset kompensoivat sen kielteiset vaikutukset. Eräissä tapauksissa tuki voi kuitenkin johtaa markkinarakenteen tai toimialan tai teollisuusalan ominaispiirteiden muuttumiseen niin, että se voi merkittävästi vääristää kilpailua asettamalla markkinoille tulolle tai niiltä poistumiselle esteitä, johtamalla korvaavuusvaikutuksiin tai muuttamalla kauppavirtojen suuntaa. Näissä tapauksissa on epätodennäköistä, että myönteiset vaikutukset kompensoivat havaitut kielteiset vaikutukset.

3.8   AVOIMUUS

| (135) | EFTA-valtioiden on julkaistava ilmoitetuista valtiontukitoimenpiteistä vähintään seuraavat tiedot keskitetyllä verkkosivustolla tai yhdellä verkkosivustolla, jolle haetaan tietoja useilta verkkosivustoilta (esimerkiksi alueelliset verkkosivustot): ilmoitetun tukiohjelman ja sen täytäntöönpanosääntöjen koko teksti, tuen myöntävä viranomainen, yksittäiset tuensaajat, tuensaajakohtainen tuen määrä ja tuki-intensiteetti. Näitä vaatimuksia sovelletaan sekä ilmoitettujen tukiohjelmien perusteella myönnettyyn yksittäiseen tukeen että tapauskohtaiseen tukeen. Nämä tiedot on julkaistava tuen myöntämispäätöksen tekemisen jälkeen, ne on säilytettävä vähintään 10 vuoden ajan ja niiden oltava rajoituksetta yleisön saatavissa (43). |
| --- | --- |

(135)

EFTA-valtioiden on julkaistava ilmoitetuista valtiontukitoimenpiteistä vähintään seuraavat tiedot keskitetyllä verkkosivustolla tai yhdellä verkkosivustolla, jolle haetaan tietoja useilta verkkosivustoilta (esimerkiksi alueelliset verkkosivustot): ilmoitetun tukiohjelman ja sen täytäntöönpanosääntöjen koko teksti, tuen myöntävä viranomainen, yksittäiset tuensaajat, tuensaajakohtainen tuen määrä ja tuki-intensiteetti. Näitä vaatimuksia sovelletaan sekä ilmoitettujen tukiohjelmien perusteella myönnettyyn yksittäiseen tukeen että tapauskohtaiseen tukeen. Nämä tiedot on julkaistava tuen myöntämispäätöksen tekemisen jälkeen, ne on säilytettävä vähintään 10 vuoden ajan ja niiden oltava rajoituksetta yleisön saatavissa (43).

4.   ARVIOINTI

| (136) | Varmistaakseen, että kilpailun ja kaupan vääristyminen on rajallista, valvontaviranomainen voi edellyttää, että tiettyihin tukiohjelmiin sovelletaan aikarajoitusta (yleensä raja on enintään neljä vuotta) ja 27 kohdassa tarkoitettua arviointia. |
| --- | --- |

(136)

Varmistaakseen, että kilpailun ja kaupan vääristyminen on rajallista, valvontaviranomainen voi edellyttää, että tiettyihin tukiohjelmiin sovelletaan aikarajoitusta (yleensä raja on enintään neljä vuotta) ja 27 kohdassa tarkoitettua arviointia.

| (137) | Arvioinnit suoritetaan sellaisten tukiohjelmien osalta, joissa mahdollinen vääristymä on erityisen suuri, toisin sanoen ne voivat rajoittaa kilpailua merkittävästi, jos niiden täytäntöönpanoa ei tarkisteta hyvissä ajoin. |
| --- | --- |

(137)

Arvioinnit suoritetaan sellaisten tukiohjelmien osalta, joissa mahdollinen vääristymä on erityisen suuri, toisin sanoen ne voivat rajoittaa kilpailua merkittävästi, jos niiden täytäntöönpanoa ei tarkisteta hyvissä ajoin.

| (138) | Arvioinnin tavoitteiden vuoksi ja jotta EFTA-valtioihin kohdistuva hallinnollinen rasitus ei olisi kohtuuton pienempien tukimäärien ollessa kyseessä, tällaista velvoitetta sovelletaan vain tukiohjelmiin, joiden talousarvio on suuri tai joihin sisältyy uusia ominaispiirteitä, tai kun on odotettavissa merkittäviä markkinoihin, teknologiaan tai sääntelyyn liittyviä muutoksia. Arvioinnin tekijän on oltava valtiontuen myöntävästä viranomaisesta riippumaton asiantuntija, ja se on tehtävä yhteisten menetelmien (44) mukaisesti. Arviointi on myös julkistettava. Arviointi on toimitettava valvontaviranomaiselle riittävän ajoissa, jotta se voi tarvittaessa harkita tukiohjelman voimassaolon jatkamista, ja joka tapauksessa ennen tukiohjelman voimassaolon päättymistä. Arvioinnin tarkka laajuus ja arvioinnissa käytettävä menetelmä määritetään tukiohjelman hyväksymispäätöksessä. Kyseisen arvioinnin tulokset on otettava huomioon päätettäessä tulevista tukitoimenpiteistä, joilla on samankaltainen tavoite. |
| --- | --- |

(138)

Arvioinnin tavoitteiden vuoksi ja jotta EFTA-valtioihin kohdistuva hallinnollinen rasitus ei olisi kohtuuton pienempien tukimäärien ollessa kyseessä, tällaista velvoitetta sovelletaan vain tukiohjelmiin, joiden talousarvio on suuri tai joihin sisältyy uusia ominaispiirteitä, tai kun on odotettavissa merkittäviä markkinoihin, teknologiaan tai sääntelyyn liittyviä muutoksia. Arvioinnin tekijän on oltava valtiontuen myöntävästä viranomaisesta riippumaton asiantuntija, ja se on tehtävä yhteisten menetelmien (44) mukaisesti. Arviointi on myös julkistettava. Arviointi on toimitettava valvontaviranomaiselle riittävän ajoissa, jotta se voi tarvittaessa harkita tukiohjelman voimassaolon jatkamista, ja joka tapauksessa ennen tukiohjelman voimassaolon päättymistä. Arvioinnin tarkka laajuus ja arvioinnissa käytettävä menetelmä määritetään tukiohjelman hyväksymispäätöksessä. Kyseisen arvioinnin tulokset on otettava huomioon päätettäessä tulevista tukitoimenpiteistä, joilla on samankaltainen tavoite.

5.   ALUETUKIKARTAT

| (139) | Valvontaviranomainen esittää tässä jaksossa perusteet, joiden pohjalta voidaan määrittää ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan edellytysten mukaiset alueet. Alueiden, jotka täyttävät nämä edellytykset ja jotka EFTA-valtio haluaa nimetä a- tai c-alueiksi, on käytävä ilmi aluetukikartasta, josta on ilmoitettava valvontaviranomaiselle ja joka valvontaviranomaisen on hyväksyttävä, ennen kuin alueellista tukea voidaan myöntää kohdealueilla sijaitseville yrityksille. Aluetukikartoissa on myös määritettävä näihin alueisiin sovellettavat tuen enimmäisintensiteetit. |
| --- | --- |

(139)

Valvontaviranomainen esittää tässä jaksossa perusteet, joiden pohjalta voidaan määrittää ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan edellytysten mukaiset alueet. Alueiden, jotka täyttävät nämä edellytykset ja jotka EFTA-valtio haluaa nimetä a- tai c-alueiksi, on käytävä ilmi aluetukikartasta, josta on ilmoitettava valvontaviranomaiselle ja joka valvontaviranomaisen on hyväksyttävä, ennen kuin alueellista tukea voidaan myöntää kohdealueilla sijaitseville yrityksille. Aluetukikartoissa on myös määritettävä näihin alueisiin sovellettavat tuen enimmäisintensiteetit.

5.1   ALUEELLISEEN TUKEEN OIKEUTETTUJEN ALUEIDEN VÄESTÖKATTAVUUS

| (140) | Koska aluetuen myöntäminen on poikkeus ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä valtiontukikiellosta, EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että EFTA-valtioiden tukialueiden kokonaisväestökattavuuden on oltava pienempi kuin ei-nimettyjen alueiden. |
| --- | --- |

(140)

Koska aluetuen myöntäminen on poikkeus ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä valtiontukikiellosta, EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että EFTA-valtioiden tukialueiden kokonaisväestökattavuuden on oltava pienempi kuin ei-nimettyjen alueiden.

| (141) | Alueellisia valtiontukia koskevissa valvontaviranomaisen suuntaviivoissa vuosille 2007–2013 (45) tukialueiden kattama väestönosuus määritettiin harvaan asuttujen alueiden perusteella ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Norjan enimmäisväestönosuudeksi vahvistettiin 29,08 prosenttia ja Islannin enimmäisväestönosuudeksi 31,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(141)

Alueellisia valtiontukia koskevissa valvontaviranomaisen suuntaviivoissa vuosille 2007–2013 (45) tukialueiden kattama väestönosuus määritettiin harvaan asuttujen alueiden perusteella ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Norjan enimmäisväestönosuudeksi vahvistettiin 29,08 prosenttia ja Islannin enimmäisväestönosuudeksi 31,6 prosenttia.

| (142) | EFTA-valtioilla on tiettyjä erityispiirteitä, jotka on otettava huomioon tukikelpoisia väestönosuuksia määritettäessä:






  a) | koska EFTA-valtioiden BKT asukasta kohti on suhteellisen korkea, mikään alue ei ole oikeutettu ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseen poikkeukseen (46); |
| --- | --- | --- |

(142)

EFTA-valtioilla on tiettyjä erityispiirteitä, jotka on otettava huomioon tukikelpoisia väestönosuuksia määritettäessä:

a)

koska EFTA-valtioiden BKT asukasta kohti on suhteellisen korkea, mikään alue ei ole oikeutettu ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseen poikkeukseen (46);

| b) | monet EFTA-valtioiden alueista ovat harvaan asuttuja alueita; |
| --- | --- |

b)

monet EFTA-valtioiden alueista ovat harvaan asuttuja alueita;

EFTA-valtioiden erityispiirteiden vuoksi valvontaviranomainen määrittää tukialueiden kattaman väestönosuuden harvaan asuttujen alueiden perusteella, samoin kuin alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vuosille 2007–2013 (47).

Norjassa on kahdeksan harvaan asuttua 3-tason tilastoaluetta, joiden väestö kattaa 25,51 prosenttia Norjan väestöstä. Näin ollen tukialueiden kattama väestönosuus on Norjassa 25,51 prosenttia vuosina 2014–2020.

Islannissa on kaksi 3-tason tilastoaluetta, joista toinen on harvaan asuttu. Sen väestö kattaa 36,5 prosenttia Islannin väestöstä. Näin ollen tukialueiden kattama väestönosuus on Islannissa 36,5 prosenttia vuosina 2014–2020.

Liechtensteinissa ei ole harvaan asuttuja alueita eikä siten myöskään sillä perusteella tukikelpoisia alueita.

5.2   ETA-SOPIMUKSEN 61 ARTIKLAN 3 KOHDAN a ALAKOHDAN POIKKEUS

| (143) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseksi alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma”. Unionin tuomioistuimen mukaan se, että [Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen] [107] artiklan 3 kohdan a alakohdassa käytetään poikkeuksesta määrättäessä ilmaisuja ”poikkeuksellinen” ja ”vakava”, osoittaa, että mainittu alakohta koskee vain sellaisia alueita, joilla taloudellinen tilanne on äärimmäisen epäsuotuisa, kun sitä verrataan koko [unioniin] (48). |
| --- | --- |

(143)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseksi alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma”. Unionin tuomioistuimen mukaan se, että [Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen] [107] artiklan 3 kohdan a alakohdassa käytetään poikkeuksesta määrättäessä ilmaisuja ”poikkeuksellinen” ja ”vakava”, osoittaa, että mainittu alakohta koskee vain sellaisia alueita, joilla taloudellinen tilanne on äärimmäisen epäsuotuisa, kun sitä verrataan koko [unioniin] (48).

| (144) | Valvontaviranomainen katsoo ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyjen edellytysten täyttyvän, jos 2-tason tilastoalueen bruttokansantuote asukasta kohti ostovoimastandardina mitattuna on alle 75 prosenttia Euroopan talousalueen keskiarvosta. Analyysissä käytettävät BKT asukasta kohti (49) kullakin alueella ja Euroopan talousalueen keskiarvo määritetään asiaa koskevien virallisten tilastotietojen perusteella. EFTA-valtioissa ei näiden suuntaviivojen laatimisajankohtana ollut 2-tason tilastoalueita, jotka olisivat täyttäneet tämän edellytyksen (50). Mihinkään EFTA-valtion alueeseen ei siis voida soveltaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta. |
| --- | --- |

(144)

Valvontaviranomainen katsoo ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyjen edellytysten täyttyvän, jos 2-tason tilastoalueen bruttokansantuote asukasta kohti ostovoimastandardina mitattuna on alle 75 prosenttia Euroopan talousalueen keskiarvosta. Analyysissä käytettävät BKT asukasta kohti (49) kullakin alueella ja Euroopan talousalueen keskiarvo määritetään asiaa koskevien virallisten tilastotietojen perusteella. EFTA-valtioissa ei näiden suuntaviivojen laatimisajankohtana ollut 2-tason tilastoalueita, jotka olisivat täyttäneet tämän edellytyksen (50). Mihinkään EFTA-valtion alueeseen ei siis voida soveltaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta.

5.3   ETA-SOPIMUKSEN 61 ARTIKLAN 3 KOHDAN c ALAKOHDAN POIKKEUS

| (145) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Unionin tuomioistuimen mukaan [107] artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksessa sallitaan tiettyjen alueiden kehittäminen, mitä ei rajoiteta [107] artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla taloudellisilla edellytyksillä, jos tuki ”ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla”. Tämä määräys antaa komissiolle toimivallan hyväksyä tuen taloudellisen kehityksen edistämiseen sellaisilla EU:n jäsenvaltion alueilla, jotka ovat epäedullisessa asemassa kansalliseen keskiarvoon nähden (51). Valvontaviranomainen katsoo, että sama pätee ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaan. |
| --- | --- |

(145)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Unionin tuomioistuimen mukaan [107] artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksessa sallitaan tiettyjen alueiden kehittäminen, mitä ei rajoiteta [107] artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla taloudellisilla edellytyksillä, jos tuki ”ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla”. Tämä määräys antaa komissiolle toimivallan hyväksyä tuen taloudellisen kehityksen edistämiseen sellaisilla EU:n jäsenvaltion alueilla, jotka ovat epäedullisessa asemassa kansalliseen keskiarvoon nähden (51). Valvontaviranomainen katsoo, että sama pätee ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaan.

| (146) | Komissio on vastaavissa suuntaviivoissaan vahvistanut Euroopan unionin jäsenvaltioiden tukikelpoisten väestönosuuksien määrittämisessä käytettävän menetelmän. Menetelmä on seuraavanlainen: |
| --- | --- |

(146)

Komissio on vastaavissa suuntaviivoissaan vahvistanut Euroopan unionin jäsenvaltioiden tukikelpoisten väestönosuuksien määrittämisessä käytettävän menetelmän. Menetelmä on seuraavanlainen:

| (147) | Komission suuntaviivojen mukaan c-alueita on kahdenlaisia:






  a) | alueet, jotka täyttävät tietyt ennalta määritetyt edellytykset ja jotka EU:n jäsenvaltio voi sen vuoksi nimetä c-alueiksi ilman lisäperusteluja, jäljempänä ’ennalta määritellyt c-alueet’; |
| --- | --- | --- |

(147)

Komission suuntaviivojen mukaan c-alueita on kahdenlaisia:

a)

alueet, jotka täyttävät tietyt ennalta määritetyt edellytykset ja jotka EU:n jäsenvaltio voi sen vuoksi nimetä c-alueiksi ilman lisäperusteluja, jäljempänä ’ennalta määritellyt c-alueet’;

| b) | alueet, jotka EU:n jäsenvaltio voi oman harkintansa mukaan nimetä c-alueiksi sillä edellytyksellä, että se osoittaa kyseisten alueiden täyttävän tietyt sosioekonomiset kriteerit, jäljempänä ’ennalta määrittelemättömät c-alueet’. |
| --- | --- |

b)

alueet, jotka EU:n jäsenvaltio voi oman harkintansa mukaan nimetä c-alueiksi sillä edellytyksellä, että se osoittaa kyseisten alueiden täyttävän tietyt sosioekonomiset kriteerit, jäljempänä ’ennalta määrittelemättömät c-alueet’.

| (148) | Komission suuntaviivojen mukaan väestökattavuuden jakaminen ennalta määritellyille c-alueille tapahtuu suuntaviivojen 5.3.1 jaksossa kuvattua jakomenetelmää käyttäen. Menetelmän mukaan entisiä kauden 2011–2013 a-alueita sekä harvaan asuttuja alueita pidetään ennalta määriteltyinä c-alueina. Koska EFTA-valtioissa ei ollut kyseisellä kaudella a-alueita, tähän luokkaan kuuluvat vain harvaan asutut alueet. |
| --- | --- |

(148)

Komission suuntaviivojen mukaan väestökattavuuden jakaminen ennalta määritellyille c-alueille tapahtuu suuntaviivojen 5.3.1 jaksossa kuvattua jakomenetelmää käyttäen. Menetelmän mukaan entisiä kauden 2011–2013 a-alueita sekä harvaan asuttuja alueita pidetään ennalta määriteltyinä c-alueina. Koska EFTA-valtioissa ei ollut kyseisellä kaudella a-alueita, tähän luokkaan kuuluvat vain harvaan asutut alueet.

5.3.1   Ennalta määritellyt c-alueet

| (149) | Harvaan asuttujen alueiden osalta EFTA-valtion olisi periaatteessa nimettävä c-alueiksi 2-tason tilastoalueet, joilla on vähemmän kuin 8 asukasta neliökilometrillä, tai 3-tason tilastoalueet, joilla on vähemmän kuin 12,5 asukasta neliökilometrillä. EFTA-valtio voi kuitenkin nimetä osia 3-tason tilastoalueista, joilla on vähemmän kuin 12,5 asukasta neliökilometrillä, tai muita kyseisten 3-tason tilastoalueiden viereisiä alueita, jos nimetyillä alueilla on vähemmän kuin 12,5 asukasta neliökilometrillä eikä niiden nimeäminen ylitä 142 kohdassa tarkoitettua c-väestökattavuutta. Hyvin harvaan asuttujen alueiden osalta EFTA-valtio voi nimetä osia Norjan 2-tason tilastoalueista ja Islannin 3-tason tilastoalueista, joilla on vähemmän kuin 8 asukasta neliökilometrillä, tai muita kyseisten tilastoalueiden viereisiä pienehköjä alueita, jos nimetyillä alueilla on vähemmän kuin 8 asukasta neliökilometrillä eikä niiden nimeäminen ylitä 142 kohdassa tarkoitettua c-väestökattavuutta. |
| --- | --- |

(149)

Harvaan asuttujen alueiden osalta EFTA-valtion olisi periaatteessa nimettävä c-alueiksi 2-tason tilastoalueet, joilla on vähemmän kuin 8 asukasta neliökilometrillä, tai 3-tason tilastoalueet, joilla on vähemmän kuin 12,5 asukasta neliökilometrillä. EFTA-valtio voi kuitenkin nimetä osia 3-tason tilastoalueista, joilla on vähemmän kuin 12,5 asukasta neliökilometrillä, tai muita kyseisten 3-tason tilastoalueiden viereisiä alueita, jos nimetyillä alueilla on vähemmän kuin 12,5 asukasta neliökilometrillä eikä niiden nimeäminen ylitä 142 kohdassa tarkoitettua c-väestökattavuutta. Hyvin harvaan asuttujen alueiden osalta EFTA-valtio voi nimetä osia Norjan 2-tason tilastoalueista ja Islannin 3-tason tilastoalueista, joilla on vähemmän kuin 8 asukasta neliökilometrillä, tai muita kyseisten tilastoalueiden viereisiä pienehköjä alueita, jos nimetyillä alueilla on vähemmän kuin 8 asukasta neliökilometrillä eikä niiden nimeäminen ylitä 142 kohdassa tarkoitettua c-väestökattavuutta.

5.3.2   Ennalta määrittelemättömät c-alueet

| (150) | Valvontaviranomainen katsoo, että EFTA-valtioiden c-alueiden nimeämisessä käyttämien perusteiden olisi heijastettava erilaisia tilanteita, joissa alueellisen tuen myöntäminen voi olla perusteltua. Perusteiden olisi näin ollen kohdistuttava tiettyihin sosioekonomisiin, maantieteellisiin tai rakenteellisiin ongelmiin, joita todennäköisesti esiintyy c-alueilla, ja niiden olisi taattava riittävässä määrin, ettei aluetuen myöntäminen muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla. |
| --- | --- |

(150)

Valvontaviranomainen katsoo, että EFTA-valtioiden c-alueiden nimeämisessä käyttämien perusteiden olisi heijastettava erilaisia tilanteita, joissa alueellisen tuen myöntäminen voi olla perusteltua. Perusteiden olisi näin ollen kohdistuttava tiettyihin sosioekonomisiin, maantieteellisiin tai rakenteellisiin ongelmiin, joita todennäköisesti esiintyy c-alueilla, ja niiden olisi taattava riittävässä määrin, ettei aluetuen myöntäminen muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla.

| (151) | EFTA-valtio voi näin ollen nimetä c-alueiksi ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on määritelty seuraavien kriteerien perusteella:






  a) | Arviointikriteeri 1: viereiset alueet, joilla on vähintään 100 000 asukasta (52) ja jotka sijaitsevat sellaisilla 2-tason tai 3-tason tilastoalueilla, joiden






  — | BKT asukasta kohti on alle EU-27:n keskiarvon tai vastaa sitä, tai |
| --- | --- | --- | --- |

(151)

EFTA-valtio voi näin ollen nimetä c-alueiksi ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on määritelty seuraavien kriteerien perusteella:

a)

Arviointikriteeri 1: viereiset alueet, joilla on vähintään 100 000 asukasta (52) ja jotka sijaitsevat sellaisilla 2-tason tai 3-tason tilastoalueilla, joiden

—

BKT asukasta kohti on alle EU-27:n keskiarvon tai vastaa sitä, tai

| — | työttömyysaste on vähintään 115 prosenttia kansallisesta keskiarvosta (53). |
| --- | --- |

—

työttömyysaste on vähintään 115 prosenttia kansallisesta keskiarvosta (53).

| b) | Arviointikriteeri 2: 3-tason tilastoalueet, joiden asukasmäärä on alle 100 000 ja joiden






  — | BKT asukasta kohti on alle EU-27:n keskiarvon tai vastaa sitä, tai |
| --- | --- | --- |

b)

Arviointikriteeri 2: 3-tason tilastoalueet, joiden asukasmäärä on alle 100 000 ja joiden

—

BKT asukasta kohti on alle EU-27:n keskiarvon tai vastaa sitä, tai

| — | työttömyysaste on vähintään 115 prosenttia kansallisesta keskiarvosta. |
| --- | --- |

—

työttömyysaste on vähintään 115 prosenttia kansallisesta keskiarvosta.

| c) | Arviointikriteeri 3: saaret tai vierekkäiset alueet, joille on ominaista samanlainen maantieteellinen eristyneisyys (esimerkiksi niemimaat tai vuoristoalueet) ja joiden






  — | BKT asukasta kohti on alle EU-27:n keskiarvon tai vastaa sitä (54), tai |
| --- | --- | --- |

c)

Arviointikriteeri 3: saaret tai vierekkäiset alueet, joille on ominaista samanlainen maantieteellinen eristyneisyys (esimerkiksi niemimaat tai vuoristoalueet) ja joiden

—

BKT asukasta kohti on alle EU-27:n keskiarvon tai vastaa sitä (54), tai

| — | työttömyysaste on vähintään 115 prosenttia kansallisesta keskiarvosta (55), tai |
| --- | --- |

—

työttömyysaste on vähintään 115 prosenttia kansallisesta keskiarvosta (55), tai

| — | asukasmäärä on alle 5 000. |
| --- | --- |

—

asukasmäärä on alle 5 000.

| d) | Arviointikriteeri 4: 3-tason tilastoalueet tai 3-tason tilastoalueiden osat, jotka muodostavat vierekkäisiä alueita, jotka ovat a-alueen vieressä tai jotka jakavat maarajan ETA:n tai Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) ulkopuolisen maan kanssa. |
| --- | --- |

d)

Arviointikriteeri 4: 3-tason tilastoalueet tai 3-tason tilastoalueiden osat, jotka muodostavat vierekkäisiä alueita, jotka ovat a-alueen vieressä tai jotka jakavat maarajan ETA:n tai Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) ulkopuolisen maan kanssa.

| e) | Arviointikriteeri 5: vierekkäiset alueet, joilla on vähintään 50 000 asukasta (56) ja jotka ovat suuren rakennemuutoksen tai vakavan suhteellisen taantuman kohteena, edellyttäen, että kyseiset alueet eivät sijaitse 3-tason tilastoalueilla tai vierekkäisillä alueilla, jotka täyttävät edellytykset tulla nimetyiksi ennalta määritellyiksi alueiksi tai jotka voidaan nimetä arviointikriteerien 1–4 mukaisesti (57). |
| --- | --- |

e)

Arviointikriteeri 5: vierekkäiset alueet, joilla on vähintään 50 000 asukasta (56) ja jotka ovat suuren rakennemuutoksen tai vakavan suhteellisen taantuman kohteena, edellyttäen, että kyseiset alueet eivät sijaitse 3-tason tilastoalueilla tai vierekkäisillä alueilla, jotka täyttävät edellytykset tulla nimetyiksi ennalta määritellyiksi alueiksi tai jotka voidaan nimetä arviointikriteerien 1–4 mukaisesti (57).

| (152) | Sovellettaessa 151 kohdassa vahvistettuja arviointikriteerejä vierekkäisten alueiden käsitteellä tarkoitetaan kokonaisia paikallisten hallintoyksiköiden 2-tason alueita (LAU 2 -alueita) (58) tai kokonaisten LAU 2 -alueiden ryhmää (59). LAU 2 -alueiden ryhmän katsotaan muodostavan vierekkäisen alueen, jos jokaisella ryhmään kuuluvalla alueella on hallinnollinen raja toisen niin ikään ryhmään kuuluvan alueen kanssa (60). |
| --- | --- |

(152)

Sovellettaessa 151 kohdassa vahvistettuja arviointikriteerejä vierekkäisten alueiden käsitteellä tarkoitetaan kokonaisia paikallisten hallintoyksiköiden 2-tason alueita (LAU 2 -alueita) (58) tai kokonaisten LAU 2 -alueiden ryhmää (59). LAU 2 -alueiden ryhmän katsotaan muodostavan vierekkäisen alueen, jos jokaisella ryhmään kuuluvalla alueella on hallinnollinen raja toisen niin ikään ryhmään kuuluvan alueen kanssa (60).

| (153) | Se, onko kussakin EFTA-valtiossa sallittua väestökattavuutta noudatettu, määritetään ottamalla huomioon kyseisten alueiden kokonaisväestömäärä viimeisimpien kansallisen tilastotoimiston julkaisemien tilastotietojen perusteella. |
| --- | --- |

(153)

Se, onko kussakin EFTA-valtiossa sallittua väestökattavuutta noudatettu, määritetään ottamalla huomioon kyseisten alueiden kokonaisväestömäärä viimeisimpien kansallisen tilastotoimiston julkaisemien tilastotietojen perusteella.

5.4   ALUEELLISEEN INVESTOINTITUKEEN SOVELLETTAVAT TUEN ENIMMÄISINTENSITEETIT

| (154) | C-alueiden tuki-intensiteetti saa olla enintään:






  a) | 15 prosenttia BAE harvaan asutuilla alueilla ja alueilla (3-tason tilastoalueet tai tällaisten alueiden osat), jotka jakavat maarajan ETA:n tai EFTAn ulkopuolisen maan kanssa; |
| --- | --- | --- |

(154)

C-alueiden tuki-intensiteetti saa olla enintään:

a)

15 prosenttia BAE harvaan asutuilla alueilla ja alueilla (3-tason tilastoalueet tai tällaisten alueiden osat), jotka jakavat maarajan ETA:n tai EFTAn ulkopuolisen maan kanssa;

| b) | 10 prosenttia BAE ennalta määrittelemättömillä c-alueilla. |
| --- | --- |

b)

10 prosenttia BAE ennalta määrittelemättömillä c-alueilla.

5.4.1   Pk-yritysten korotetut tuki-intensiteetit

| (155) | Edellä 154 kohdassa määrättyjä tuen enimmäisintensiteettejä voidaan korottaa enintään 20 prosenttiyksikköä pienten yritysten osalta tai enintään 10 prosenttiyksikköä keskisuurten yritysten osalta (61). |
| --- | --- |

(155)

Edellä 154 kohdassa määrättyjä tuen enimmäisintensiteettejä voidaan korottaa enintään 20 prosenttiyksikköä pienten yritysten osalta tai enintään 10 prosenttiyksikköä keskisuurten yritysten osalta (61).

5.5   ILMOITTAMINEN JA TOTEAMINEN SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVAKSI

| (156) | Kun nämä suuntaviivat on julkaistu, kunkin EFTA-valtion olisi ilmoitettava valvontaviranomaiselle aluetukikartta, jota sovelletaan 1. heinäkuuta 2014–31. joulukuuta 2020. Kussakin ilmoituksessa olisi esitettävä liitteessä III olevan mallin mukaiset tiedot. |
| --- | --- |

(156)

Kun nämä suuntaviivat on julkaistu, kunkin EFTA-valtion olisi ilmoitettava valvontaviranomaiselle aluetukikartta, jota sovelletaan 1. heinäkuuta 2014–31. joulukuuta 2020. Kussakin ilmoituksessa olisi esitettävä liitteessä III olevan mallin mukaiset tiedot.

| (157) | Valvontaviranomainen tutkii jokaisen ilmoitetun aluetukikartan näiden suuntaviivojen perusteella ja tekee päätöksen kyseisen EFTA-valtion aluetukikartan hyväksymisestä. Kukin aluetukikartta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa, ja ne muodostavat olennaisen osan näitä suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(157)

Valvontaviranomainen tutkii jokaisen ilmoitetun aluetukikartan näiden suuntaviivojen perusteella ja tekee päätöksen kyseisen EFTA-valtion aluetukikartan hyväksymisestä. Kukin aluetukikartta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa, ja ne muodostavat olennaisen osan näitä suuntaviivoja.

5.6   MUUTOKSET

5.6.1   Väestökattavuusmarginaali

| (158) | EFTA-valtio voi omasta aloitteestaan määrittää kansallisen väestökattavuusmarginaalin, joka koostuu kyseisen EFTA-valtion enimmäisväestökattavuuden, sellaisena kuin valvontaviranomainen on sen kohdentanut (62), ja aluetukikartassa nimettyjen c-alueiden väestökattavuuden välisestä erosta. |
| --- | --- |

(158)

EFTA-valtio voi omasta aloitteestaan määrittää kansallisen väestökattavuusmarginaalin, joka koostuu kyseisen EFTA-valtion enimmäisväestökattavuuden, sellaisena kuin valvontaviranomainen on sen kohdentanut (62), ja aluetukikartassa nimettyjen c-alueiden väestökattavuuden välisestä erosta.

| (159) | Jos EFTA-valtio on päättänyt luoda tällaisen marginaalin, se voi koska tahansa käyttää marginaalia lisätäkseen karttaan uusia c-alueita, kunnes kansallinen enimmäisväestökattavuus on saavutettu. Tätä varten EFTA-valtio voi käyttää Eurostatin, kansallisen tilastotoimistonsa tai muiden tunnustettujen lähteiden toimittamia uusimpia sosioekonomisia tietoja. C-alueiden väestö olisi laskettava alustavaa karttaa laadittaessa käytettyjen väestötietojen perusteella. |
| --- | --- |

(159)

Jos EFTA-valtio on päättänyt luoda tällaisen marginaalin, se voi koska tahansa käyttää marginaalia lisätäkseen karttaan uusia c-alueita, kunnes kansallinen enimmäisväestökattavuus on saavutettu. Tätä varten EFTA-valtio voi käyttää Eurostatin, kansallisen tilastotoimistonsa tai muiden tunnustettujen lähteiden toimittamia uusimpia sosioekonomisia tietoja. C-alueiden väestö olisi laskettava alustavaa karttaa laadittaessa käytettyjen väestötietojen perusteella.

| (160) | EFTA-valtion on tehtävä ilmoitus valvontaviranomaiselle joka kerta, kun se aikoo käyttää väestökattavuusmarginaalia uusien c-alueiden lisäämiseen, ennen muutoksen täytäntöönpanemista. |
| --- | --- |

(160)

EFTA-valtion on tehtävä ilmoitus valvontaviranomaiselle joka kerta, kun se aikoo käyttää väestökattavuusmarginaalia uusien c-alueiden lisäämiseen, ennen muutoksen täytäntöönpanemista.

5.6.2   Väliarviointi

| (161) | Valvontaviranomainen suorittaa tarvittaessa väliarvioinnin samaan aikaan kuin Euroopan komissio eli kesäkuussa 2016 määrittääkseen alueet, joista on mahdollisesti tullut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisia aluetukikelpoisia alueita, ja vahvistaakseen niiden asukasta kohti laskettua BKT:tä vastaavan tuki-intensiteetin. |
| --- | --- |

(161)

Valvontaviranomainen suorittaa tarvittaessa väliarvioinnin samaan aikaan kuin Euroopan komissio eli kesäkuussa 2016 määrittääkseen alueet, joista on mahdollisesti tullut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisia aluetukikelpoisia alueita, ja vahvistaakseen niiden asukasta kohti laskettua BKT:tä vastaavan tuki-intensiteetin.

6.   ALUETUKISÄÄNTÖJEN SOVELTAMISALA

| (162) | Valvontaviranomainen pidentää vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (63) ja suurten investointihankkeiden alueellisen tuen perusteellista arvioimista koskevien perusteiden (64) voimassaoloaikaa 30. kesäkuuta 2014 asti. |
| --- | --- |

(162)

Valvontaviranomainen pidentää vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (63) ja suurten investointihankkeiden alueellisen tuen perusteellista arvioimista koskevien perusteiden (64) voimassaoloaikaa 30. kesäkuuta 2014 asti.

| (163) | Vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella hyväksyttyjen aluetukikarttojen voimassaoloaika päättyy 31. joulukuuta 2013. Sen vuoksi yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (65) 44 artiklan 3 kohdassa säädettyä kuuden kuukauden siirtymäaikaa ei sovelleta kyseisen asetuksen perusteella täytäntöönpantuihin aluetukiohjelmiin. Jotta EFTA-valtiot voivat myöntää 31. joulukuuta 2013 jälkeen alueellista tukea voimassa olevien ryhmäpoikkeusohjelmien perusteella, niitä pyydetään ilmoittamaan aluetukikarttojen voimassaolon jatkamisesta hyvissä ajoin, jotta valvontaviranomainen voi hyväksyä aluetukikarttojen voimassaolon jatkamisen ennen 31. joulukuuta 2013. Yleensä ottaen tukiohjelmien, jotka on hyväksytty vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella, voimassaoloaika päättyy vuoden 2013 lopussa, kuten vastaavassa valvontaviranomaisen päätöksessä todetaan. Näiden tukiohjelmien voimassaolon mahdollisesta jatkamisesta on ilmoitettava valvontaviranomaiselle hyvissä ajoin. |
| --- | --- |

(163)

Vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella hyväksyttyjen aluetukikarttojen voimassaoloaika päättyy 31. joulukuuta 2013. Sen vuoksi yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (65) 44 artiklan 3 kohdassa säädettyä kuuden kuukauden siirtymäaikaa ei sovelleta kyseisen asetuksen perusteella täytäntöönpantuihin aluetukiohjelmiin. Jotta EFTA-valtiot voivat myöntää 31. joulukuuta 2013 jälkeen alueellista tukea voimassa olevien ryhmäpoikkeusohjelmien perusteella, niitä pyydetään ilmoittamaan aluetukikarttojen voimassaolon jatkamisesta hyvissä ajoin, jotta valvontaviranomainen voi hyväksyä aluetukikarttojen voimassaolon jatkamisen ennen 31. joulukuuta 2013. Yleensä ottaen tukiohjelmien, jotka on hyväksytty vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella, voimassaoloaika päättyy vuoden 2013 lopussa, kuten vastaavassa valvontaviranomaisen päätöksessä todetaan. Näiden tukiohjelmien voimassaolon mahdollisesta jatkamisesta on ilmoitettava valvontaviranomaiselle hyvissä ajoin.

| (164) | Valvontaviranomainen soveltaa näiden suuntaviivojen periaatteita arvioidessaan kaikkien sellaisten alueellisten tukien soveltuvuutta sisämarkkinoille, jotka aiotaan myöntää 30. kesäkuuta 2014 jälkeen. Alueellista tukea, joka on myönnetty sääntöjenvastaisesti tai joka aiotaan myöntää 31. joulukuuta 2013 jälkeen mutta ennen 1. heinäkuuta 2014, arvioidaan vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(164)

Valvontaviranomainen soveltaa näiden suuntaviivojen periaatteita arvioidessaan kaikkien sellaisten alueellisten tukien soveltuvuutta sisämarkkinoille, jotka aiotaan myöntää 30. kesäkuuta 2014 jälkeen. Alueellista tukea, joka on myönnetty sääntöjenvastaisesti tai joka aiotaan myöntää 31. joulukuuta 2013 jälkeen mutta ennen 1. heinäkuuta 2014, arvioidaan vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti.

| (165) | Koska ilmoitusten on oltava johdonmukaisia aluetukikartan kanssa, ilmoituksia, jotka koskevat aluetukiohjelmia tai tukitoimenpiteitä, jotka aiotaan myöntää 30. kesäkuuta 2014 jälkeen, ei voida pitää täydellisinä, ennen kuin valvontaviranomainen on tehnyt päätöksen kyseisen EFTA-valtion aluetukikartan hyväksymisestä 5.5 alajaksossa kuvailtujen järjestelyjen mukaisesti. Sen vuoksi valvontaviranomainen ei periaatteessa arvioi sellaisia aluetukiohjelmia koskevia ilmoituksia, joita on tarkoitus soveltaa 30. kesäkuuta 2014 jälkeen, tai sellaista yksittäistä tukea koskevia ilmoituksia, joka on tarkoitus myöntää kyseisen ajankohdan jälkeen, ennen kuin se on tehnyt päätöksen kyseisen EFTA-valtion aluetukikartan hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(165)

Koska ilmoitusten on oltava johdonmukaisia aluetukikartan kanssa, ilmoituksia, jotka koskevat aluetukiohjelmia tai tukitoimenpiteitä, jotka aiotaan myöntää 30. kesäkuuta 2014 jälkeen, ei voida pitää täydellisinä, ennen kuin valvontaviranomainen on tehnyt päätöksen kyseisen EFTA-valtion aluetukikartan hyväksymisestä 5.5 alajaksossa kuvailtujen järjestelyjen mukaisesti. Sen vuoksi valvontaviranomainen ei periaatteessa arvioi sellaisia aluetukiohjelmia koskevia ilmoituksia, joita on tarkoitus soveltaa 30. kesäkuuta 2014 jälkeen, tai sellaista yksittäistä tukea koskevia ilmoituksia, joka on tarkoitus myöntää kyseisen ajankohdan jälkeen, ennen kuin se on tehnyt päätöksen kyseisen EFTA-valtion aluetukikartan hyväksymisestä.

| (166) | Valvontaviranomainen katsoo, että näiden suuntaviivojen täytäntöönpano johtaa alueelliseen tukeen sovellettavien sääntöjen merkittävään muuttumiseen ETA:ssa. Lisäksi ETA:n muuttuneiden taloudellisten ja sosiaalisten olosuhteiden vuoksi näyttää välttämättömältä tarkastella uudelleen, ovatko kaikki aluetukiohjelmat, investointituki- ja toimintatukiohjelmat mukaan luettuina, edelleen perusteltuja ja tehokkaita. |
| --- | --- |

(166)

Valvontaviranomainen katsoo, että näiden suuntaviivojen täytäntöönpano johtaa alueelliseen tukeen sovellettavien sääntöjen merkittävään muuttumiseen ETA:ssa. Lisäksi ETA:n muuttuneiden taloudellisten ja sosiaalisten olosuhteiden vuoksi näyttää välttämättömältä tarkastella uudelleen, ovatko kaikki aluetukiohjelmat, investointituki- ja toimintatukiohjelmat mukaan luettuina, edelleen perusteltuja ja tehokkaita.

| (167) | Tämän vuoksi valvontaviranomainen ehdottaa EFTA-valtioille seuraavia aiheellisia toimenpiteitä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti:






  a) | EFTA-valtioiden on rajoitettava kaikkien voimassa olevien, ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan kuulumattomien aluetukiohjelmien ja kaikkien aluetukikarttojen soveltaminen tukiin, jotka aiotaan myöntää 30. kesäkuuta 2014 tai sitä ennen; |
| --- | --- | --- |

(167)

Tämän vuoksi valvontaviranomainen ehdottaa EFTA-valtioille seuraavia aiheellisia toimenpiteitä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti:

a)

EFTA-valtioiden on rajoitettava kaikkien voimassa olevien, ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan kuulumattomien aluetukiohjelmien ja kaikkien aluetukikarttojen soveltaminen tukiin, jotka aiotaan myöntää 30. kesäkuuta 2014 tai sitä ennen;

| b) | EFTA-valtioiden on muutettava muita voimassa olevia horisontaalisia tukiohjelmia, joissa määrätään erityiskohtelusta tukialueilla toteutettaviin hankkeisiin myönnettävän tuen osalta, varmistaakseen, että 30. kesäkuuta 2014 jälkeen myönnettävä tuki on yhdenmukainen tuen myöntämispäivänä sovellettavan aluetukikartan kanssa; |
| --- | --- |

b)

EFTA-valtioiden on muutettava muita voimassa olevia horisontaalisia tukiohjelmia, joissa määrätään erityiskohtelusta tukialueilla toteutettaviin hankkeisiin myönnettävän tuen osalta, varmistaakseen, että 30. kesäkuuta 2014 jälkeen myönnettävä tuki on yhdenmukainen tuen myöntämispäivänä sovellettavan aluetukikartan kanssa;

| c) | EFTA-valtioiden on vahvistettava edellä esitettyjä ehdotuksia koskeva hyväksyntänsä 31. joulukuuta 2013 mennessä. |
| --- | --- |

c)

EFTA-valtioiden on vahvistettava edellä esitettyjä ehdotuksia koskeva hyväksyntänsä 31. joulukuuta 2013 mennessä.

7.   RAPORTOINTI JA SEURANTA

| (168) | EFTA-valtioiden on toimitettava valvontaviranomaiselle vuosikertomukset valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 21 artiklan sekä päätöksen N:o 195/04/KOL 5 ja 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(168)

EFTA-valtioiden on toimitettava valvontaviranomaiselle vuosikertomukset valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 21 artiklan sekä päätöksen N:o 195/04/KOL 5 ja 6 artiklan mukaisesti.

| (169) | EFTA-valtioiden on toimitettava valvontaviranomaiselle tiedot jokaisesta yksittäisestä yli 3 miljoonan euron tuesta, joka on myönnetty tukiohjelmasta, liitteessä IV olevan mallin mukaisesti 20 työpäivän kuluessa tuen myöntämispäivästä. |
| --- | --- |

(169)

EFTA-valtioiden on toimitettava valvontaviranomaiselle tiedot jokaisesta yksittäisestä yli 3 miljoonan euron tuesta, joka on myönnetty tukiohjelmasta, liitteessä IV olevan mallin mukaisesti 20 työpäivän kuluessa tuen myöntämispäivästä.

| (170) | EFTA-valtioiden on säilytettävä yksityiskohtaista asiakirja-aineistoa kaikista tukitoimenpiteistä. Aineistoon on sisällyttävä kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella voidaan vahvistaa, että tukikelpoisia kustannuksia ja tuen enimmäisintensiteettejä koskevia edellytyksiä on noudatettu. Asiakirja-aineisto on säilytettävä 10 vuoden ajan tuen myöntämispäivästä ja toimitettava valvontaviranomaiselle tämän pyynnöstä. |
| --- | --- |

(170)

EFTA-valtioiden on säilytettävä yksityiskohtaista asiakirja-aineistoa kaikista tukitoimenpiteistä. Aineistoon on sisällyttävä kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella voidaan vahvistaa, että tukikelpoisia kustannuksia ja tuen enimmäisintensiteettejä koskevia edellytyksiä on noudatettu. Asiakirja-aineisto on säilytettävä 10 vuoden ajan tuen myöntämispäivästä ja toimitettava valvontaviranomaiselle tämän pyynnöstä.

8.   UUDELLEENTARKASTELU

| (171) | Valvontaviranomainen voi päättää näiden suuntaviivojen muuttamisesta milloin tahansa, jos tämä on tarpeen kilpailupolitiikkaan liittyvistä syistä tai muiden ETA:n politiikan alojen ja kansainvälisten sitoumusten tai muiden perusteltujen syiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(171)

Valvontaviranomainen voi päättää näiden suuntaviivojen muuttamisesta milloin tahansa, jos tämä on tarpeen kilpailupolitiikkaan liittyvistä syistä tai muiden ETA:n politiikan alojen ja kansainvälisten sitoumusten tai muiden perusteltujen syiden huomioon ottamiseksi.

---

(1)  ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla aluetukikelpoiset alueet eli a-alueet ovat usein epäedullisessa asemassa ETA-alueella taloudellisen kehityksen kannalta. ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla aluetukikelpoiset alueet eli c-alueet ovat myös epäedullisessa asemassa mutta vähemmässä määrin. Koska EFTA-valtioiden BKT asukasta kohti on suhteellisen korkea, mikään alue ei ole tällä hetkellä oikeutettu ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseen poikkeukseen.

(2)  Nämä suuntaviivat vastaavat 28. kesäkuuta 2013 annettua komission tiedonantoa ”Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2014–2020”, jäljempänä ’komission suuntaviivat’ (EUVL C 209, 23.7.2013, s. 1).

(3)  Tämän vuoksi näihin tarkoituksiin myönnetyn tuen enimmäisintensiteetin alueellisia korotuksia ei katsota aluetueksi.

(4)  Kukin EFTA-valtio voi määrittää kyseiset alueet aluetukikartassa 5 jaksossa vahvistettujen edellytysten perusteella.

(5)  Ks. asia 730/79, Philip Morris, tuomio 17.9.1980, Kok., s. 2671, 17 kohta, ja asia C-169/95, Espanja v. komissio, tuomio 14.1.1997, Kok., s. I-148, 20 kohta.

(6)  Ks. tältä osin asia T-380/94, AIUFFASS ja AKT v. komissio, tuomio 12.12.1996, Kok., s. II-2169, 54 kohta.

(7)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — EU:n valtiontukiuudistus, COM(2012) 209 final.

(8)  Liitteessä II olevien määritelmien mukaisesti.

(9)  Liitteessä II a olevien määritelmien mukaisesti.

(10)  Valvontaviranomaisen antamien laivanrakennusteollisuuden valtiontukia koskevien suuntaviivojen (EUVL L 31, 31.1.2013, s. 77, ja ETA-täydennysosa N:o 7, 31.1.2013, s. 1) voimassaolon päätyttyä 31. joulukuuta 2013 myös laivanrakennusteollisuuden alueellinen tuki kuuluu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan. Kaikki valvontaviranomaisen antamat suuntaviivat ovat saatavilla seuraavasta osoitteesta: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(11)  ’Liikenteellä’ tarkoitetaan matkustajien kuljettamista ilma-aluksella, meriteitse, maanteitse, rautateitse ja sisävesitse tai rahdinkuljetuspalvelujen tarjoamista toisen lukuun.

(12)  Ks. valvontaviranomaisen antamat ilmailualan tukea koskevat suuntaviivat (EYVL L 124, 23.5.1996, s. 41), joissa viitataan yhteisön suuntaviivoihin EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltamisesta ilmailualan valtiontukiin (EYVL C 350, 10.12.1994, s. 5), ja valvontaviranomaisen suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta (EUVL L 62, 6.3.2008, s. 30, ja ETA-täydennysosa N:o 12, 6.3.2008, s. 3), sellaisina kuin ne ovat muutettuina tai korvattuina.

(13)  Valvontaviranomainen arvioi energia-alan valtiontukien soveltuvuuden sisämarkkinoille valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen suuntaviivojen muuttamista koskevien tulevien energiaa ja ympäristönsuojelutukea koskevien suuntaviivojen perusteella ja ottaa huomioon tukialueiden erityiset haitat.

(14)  Suuntaviivat valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä (ei vielä julkaistu). Kaikki valvontaviranomaisen antamat suuntaviivat ovat saatavilla seuraavasta osoitteesta: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(15)  Kuten ne on määritelty eurooppalaiseen tutkimusinfrastruktuurikonsortioon (ERIC) sovellettavasta yhteisön oikeudellisesta kehyksestä 25 päivänä kesäkuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 723/2009 (EUVL L 206, 8.8.2009, s. 1), jota sovelletaan ETA-alueella ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 nojalla, tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävää tukea koskevien valvontaviranomaisen suuntaviivojen (EUVL L 305, 19.11.2009, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 60, 19.11.2009, s. 1) mukaisesti.

(16)  Katso 20 kohdan i alakohta.

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

(18)  NACE-lyhenne on peräisin EU:n taloudellisen toiminnan tilastoluokituksia varten kehitetyn järjestelmän ranskankielisestä nimestä ”Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes” (Euroopan yhteisöjen tilastollinen toimialaluokitus).

(19)  EUVL L 107, 28.4.2005, s. 28, sellaisena kuin se on jatkettuna EUVL:ssä L 48, 25.2.2010, s. 27,ja valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 86. kerran 28 päivänä marraskuuta 2012 annetulla valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 438/12/KOL (EUVL L 190, 11.7.2013, s. 91, ja ETA-täydennysosa N:o 40, 11.7.2013, s. 15). Kuten kyseisten suuntaviivojen 19 kohdassa todetaan, koska vaikeuksissa olevan yrityksen olemassaolo on vaarassa, sitä ei voida katsoa asianmukaiseksi välineeksi edistämään muita julkisen politiikan tavoitteita ennen kuin sen elinkelpoisuus on varmistettu.

(20)  Ks. tältä osin yhdistetyt asiat T-244/93 ja T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH v. komissio, tuomio 13.9.1995, Kok., s. II-2265.

(21)  Näissä suuntaviivoissa käytetään termiä ’tilastoalue’ komission suuntaviivoissa käytetyn lyhenteen ’NUTS’ sijasta. NUTS-lyhenne on peräisin nimestä ”Nomenclature of Territorial Units for Statistics” (tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö), joka vahvistetaan yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) 26 päivänä toukokuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1059/2003 (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1). Tätä asetusta ei ole otettu osaksi ETA-sopimusta. Aluetason tilastotietojen kysynnän jatkuvasti kasvaessa on kuitenkin tarpeen vahvistaa yhteisiä määritelmiä, mistä syystä Euroopan unionin tilastotoimisto (Eurostat) sekä ehdokasvaltioiden ja EFTA-valtioiden kansalliset tilastolaitokset ovat sopineet NUTS-luokittelua vastaavien tilastoalueiden vahvistamisesta.

(22)  Saatavilla seuraavasta osoitteesta: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(23)  Ks. 20 kohdan n alakohta.

(24)  Ks. esim. asia C-156/98, Saksa v. komissio, tuomio 19.9.2000, Kok., s. I-6857, 78 kohta, ja asia C-333/07, Régie Networks v. Rhone Alpes Bourgogne, tuomio 22.12.2008, Kok., s. I-10807, 94–116 kohta.

(25)  Ks. asia C-225/91, Matra v. komissio, tuomio 15.6.1993, Kok., s. I-3203, 42 kohta.

(26)  Ks. näiden suuntaviivojen liite V.

(27)  Velvollisuuden säilyttää investointi alueella vähintään viiden vuoden ajan (kolmen vuoden ajan pk-yritysten osalta) ei pitäisi estää vanhentuneen tai rikkoutuneen laitoksen tai kaluston korvaamista tämän ajan kuluessa, jos taloudellinen toiminta säilyy alueella kyseisen vähimmäisajan. Alueellista tukea ei kuitenkaan saa myöntää laitoksen tai kaluston korvaamiseen.

(28)  Näin ei ole esimerkiksi silloin, kun on kyse korkotukilainoista, julkisista pääomalainoista tai osakkuuksista, jotka eivät ole markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisia, valtiontakauksista, joihin sisältyy tukea, tai julkisesta tuesta, jota myönnetään vähämerkityksistä tukea koskevan säännön perusteella.

(29)  Tapauskohtaiseen tukeen sovelletaan samoja vaatimuksia kuin tukiohjelman perusteella myönnettyyn yksittäiseen tukeen, ellei toisin mainita.

(30)  Jos tulevien kustannusten ja tulojen kehitykseen liittyy paljon epävarmuutta ja käytettävissä oleva informaatio on hyvin epäsymmetristä, viranomaiset saattavat haluta käyttää korvausmalleja, joihin sisältyy ennakkoarvioinnin lisäksi jälkitarkastuksia (esimerkiksi soveltamalla takaisinperintää, jolla satunnaiset voitot voidaan jakaa).

(31)  Tällaiset investoinnit voivat luoda edellytykset jatkoinvestoinneille, jotka ovat elinkelpoisia ilman lisätukea.

(32)  Ks. liite III.

(33)  Myös tapauskohtaisen tuen on täytettävä näiden suuntaviivojen 60–64 kohdassa vahvistetut vaatimukset 3.5.2 jakson vaatimusten lisäksi.

(34)  Vaihtoehtoisia tilanteita käsitellään 57 kohdassa.

(35)  Hankkeen nettonykyarvo on investoinnin elinaikana kertyvien positiivisten ja negatiivisten kassavirtojen erotus diskontattuna niiden käypään arvoon (käyttäen yleensä pääomakustannuksia).

(36)  Sisäinen tuottoprosentti ei perustu tietyn vuoden kirjanpidollisiin tuloihin, vaan siinä otetaan huomioon tulevat kassavirrat, jotka investoija odottaa saavansa investoinnin elinaikana. Se määritetään diskonttokorkona, jota käytettäessä kassavirtojen nettonykyarvo on nolla.

(37)  Ks. tuen enimmäisintensiteettejä käsittelevä 5.4 alajakso.

(38)  Alennetut tuki-intensiteetit saadaan 20 kohdan c alakohdassa määritellyllä menetelmällä.

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus erityissäännöksistä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen tukemiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta, komission ehdotus KOM(2011) 611 EAKR/Euroopan alueellinen yhteistyö.

(40)  Määritelty 20 kohdan h ja i alakohdassa.

(41)  Markkinoille tulon esteitä ovat oikeudelliset esteet (erityisesti immateriaalioikeudet), mittakaavaedut ja tuotevarioinnin edut sekä verkostoihin ja infrastruktuuriin pääsyn esteet. Kun tukea myönnetään markkinoilla, joilla tuensaaja on vakiintunut toiminnanharjoittaja, mahdolliset markkinoille tulon esteet voivat lisätä tuensaajan mahdollista huomattavaa markkinavoimaa ja siten pahentaa kyseisen markkinavoiman kielteisiä vaikutuksia.

(42)  Kun markkinoilla on vahvoja ostajia, on epätodennäköisempää, että tuensaaja voi nostaa niiltä veloitettuja hintoja.

(43)  Nämä tiedot olisi päivitettävä säännöllisesti, esimerkiksi kuuden kuukauden välein, ja niiden olisi oltava saatavilla vapaassa muodossa.

(44)  Valvontaviranomainen voi määrittää yhteiset menetelmät.

(45)  EUVL L 54, 28.2.2008, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 11, 28.2.2008, s. 1.

(46)  Tämän olisi tulkittava tarkoittavan sitä, että EFTA-valtioiden minkään alueen BKT asukasta kohti ei ole alle 75 prosenttia ETA:n keskiarvosta 144 kohdassa esitetyn mukaisesti.

(47)  Eurostatin vuoden 2010 tietojen mukaan.

(48)  Asia 248/84, Saksa v. komissio, tuomio 14.10.1987, Kok., s. 4036, 19 kohta; asia C-169/95, Espanja v. komissio, tuomio 14.1.1997, Kok., s. I-148, 15 kohta; ja asia C-310/99, Italia v. komissio, tuomio 7.3.2002, Kok., s. I-2289, 77 kohta.

(49)  BKT mitataan ostovoimastandardina tässä ja muissa näiden suuntaviivojen viittauksissa BKT:hen asukasta kohti.

(50)  Jos tilanne muuttuu, valvontaviranomainen antaa uudet suuntaviivat muuttuneen tilanteen huomioon ottamiseksi.

(51)  Asia 248/84, Saksa v. komissio, tuomio 14.10.1987, Kok., s. 4036, 19 kohta.

(52)  Tätä väestömäärän kynnysarvoa alennetaan 50 000 asukkaaseen niiden EFTA-valtioiden osalta, joiden ennalta määrittelemätön c-väestökattavuus on alle 1 miljoona asukasta, tai 10 000 asukkaaseen niiden EFTA-valtioiden osalta, joiden väestömäärä on alle 1 miljoona asukasta.

(53)  Työttömyyttä koskevien laskelmien olisi perustuttava kansallisen tilastotoimiston julkaisemiin alueellisiin tietoihin käyttäen niiden kolmen viimeisen vuoden keskiarvoa, joilta tiedot ovat saatavilla (aluetukikartan ilmoitushetkellä). Ellei näissä suuntaviivoissa ole toisin ilmoitettu, työttömyysaste suhteessa kansalliseen keskiarvoon lasketaan tältä pohjalta.

(54)  Määrittäessään, onko näiden saarten tai vierekkäisten alueiden BKT asukasta kohti alle EU-27:n keskiarvon tai vastaako se sitä, EFTA-valtio voi käyttää kansallisen tilastotoimistonsa tai muiden tunnustettujen lähteiden toimittamia tietoja.

(55)  Määrittäessään, onko näiden saarten tai vierekkäisten alueiden työttömyysaste vähintään 115 prosenttia kansallisesta keskiarvosta, EFTA-valtio voi käyttää kansallisen tilastotoimistonsa tai muiden tunnustettujen lähteiden toimittamia tietoja.

(56)  Tätä väestömäärän kynnysarvoa alennetaan 25 000 asukkaaseen niiden EFTA-valtioiden osalta, joiden ennalta määrittelemätön c-väestökattavuus on alle 1 miljoona asukasta, tai 10 000 asukkaaseen niiden EFTA-valtioiden osalta, joiden kokonaisväestömäärä on alle 1 miljoona asukasta, tai 5 000 asukkaaseen saarien tai sellaisten vierekkäisten alueiden osalta, joille on tunnusomaista samantapainen maantieteellinen eristyneisyys.

(57)  Arviointikriteeriä 5 sovellettaessa EFTA-valtion on osoitettava edellytysten täyttyminen vertailemalla kyseisten alueiden tilannetta saman EFTA-valtion muiden alueiden tai muiden EFTA-valtioiden alueiden tilanteeseen ottamalla huomioon sellaiset sosioekonomiset indikaattorit, jotka koskevat yritystoiminnan rakennetilastoja, työmarkkinoita, kotitalouksien tilejä, koulutusta tai muita samantapaisia indikaattoreita. Tätä varten EFTA-valtio voi käyttää kansallisen tilastotoimistonsa tai muiden tunnustettujen lähteiden toimittamia tietoja.

(58)  EFTA-valtio voi käyttää LAU 1 -alueita LAU 2 -alueiden sijaan, jos kyseisten alueiden asukasmäärä on pienempi kuin sen LAU 2 -alueen asukasmäärä, jonka osan ne muodostavat.

(59)  EFTA-valtio voi kuitenkin nimetä osia LAU 2 -alueesta (tai LAU 1 -alueesta), jos kyseisen LAU-alueen väestömäärä ylittää arviointikriteerin 1 tai 5 mukaisen vierekkäisten alueiden vähimmäisväestömäärän (mukaan lukien kyseisten kriteerien mukaiset alennetut väestömäärän kynnysarvot) ja jos kyseisen LAU-alueen osien väestömäärä on vähintään 50 prosenttia sovellettavan kriteerin mukaisesta vähimmäisväestömäärästä.

(60)  Saarien osalta hallinnollisia rajoja ovat myös merirajat, jotka rajoittuvat kyseisen EFTA-valtion muihin hallinnollisiin yksiköihin.

(61)  Pk-yritysten korotettuja tuki-intensiteettejä ei sovelleta suuriin investointihankkeisiin myönnettyyn tukeen.

(62)  Ks. 142 kohta.

(63)  EUVL L 54, 28.2.2008, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 11, 28.2.2008, s. 1. Saatavilla seuraavasta osoitteesta: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(64)  EUVL L 206, 2.8.2012, s. 13, ja ETA-täydennysosa N:o 42, 2.8.2012, s. 1. Saatavilla seuraavasta osoitteesta: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(65)  Komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3), sisällytetty ETA-sopimuksen XV liitteessä olevaan 1j kohtaan 8. marraskuuta 2008 voimaan tulleella ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 120/2008 (EUVL L 339, 18.12.2008, s. 111, ja ETA-täydennysosa N:o 79, 18.12.2008, s. 20).

---

LIITE I

LOMAKE ALUETUKIKARTTOJA KOSKEVIEN TIETOJEN TOIMITTAMISEKSI

| 1) | EFTA-valtioiden on toimitettava soveltuvin osin tiedot seuraavista nimettäväksi ehdotettujen alueiden ryhmistä:






  — | harvaan asutut alueet; |
| --- | --- | --- |

1)

EFTA-valtioiden on toimitettava soveltuvin osin tiedot seuraavista nimettäväksi ehdotettujen alueiden ryhmistä:

—

harvaan asutut alueet;

| — | ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 1 perusteella; |
| --- | --- |

—

ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 1 perusteella;

| — | ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 2 perusteella; |
| --- | --- |

—

ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 2 perusteella;

| — | ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 3 perusteella; |
| --- | --- |

—

ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 3 perusteella;

| — | ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 4 perusteella; |
| --- | --- |

—

ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 4 perusteella;

| — | ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 5 perusteella; |
| --- | --- |

—

ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 5 perusteella;

| 2) | EFTA-valtion on toimitettava kuhunkin ryhmään kuuluvien ehdotettujen alueiden osalta seuraavat tiedot:






  — | alueen yksilöinti (käyttäen alueen 2-tason tai 3-tason tilastoaluekoodia, niiden alueiden LAU 2- tai LAU 1 -koodia, jotka muodostavat vierekkäisen alueen, tai muita kyseisten hallinnollisten yksikköjen virallisia nimikkeitä); |
| --- | --- | --- |

2)

EFTA-valtion on toimitettava kuhunkin ryhmään kuuluvien ehdotettujen alueiden osalta seuraavat tiedot:

—

alueen yksilöinti (käyttäen alueen 2-tason tai 3-tason tilastoaluekoodia, niiden alueiden LAU 2- tai LAU 1 -koodia, jotka muodostavat vierekkäisen alueen, tai muita kyseisten hallinnollisten yksikköjen virallisia nimikkeitä);

| — | alueen ehdotettu tuki-intensiteetti kaudella 2014–2020 (ottaen huomioon tuki-intensiteetin mahdollisen korotuksen 155 kohdan perusteella); |
| --- | --- |

—

alueen ehdotettu tuki-intensiteetti kaudella 2014–2020 (ottaen huomioon tuki-intensiteetin mahdollisen korotuksen 155 kohdan perusteella);

| — | alueen kokonaisväestö 153 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

alueen kokonaisväestö 153 kohdan mukaisesti.

| 3) | Harvaan asuttujen alueiden ja arviointikriteerien 1–5 perusteella nimettyjen ennalta määrittelemättömien alueiden osalta EFTA-valtion on esitettävä riittävät todisteet siitä, että kukin 149 ja 151–153 kohdassa vahvistetuista sovellettavista edellytyksistä täyttyy. |
| --- | --- |

3)

Harvaan asuttujen alueiden ja arviointikriteerien 1–5 perusteella nimettyjen ennalta määrittelemättömien alueiden osalta EFTA-valtion on esitettävä riittävät todisteet siitä, että kukin 149 ja 151–153 kohdassa vahvistetuista sovellettavista edellytyksistä täyttyy.

---

LIITE II

TERÄSTEOLLISUUDEN MÄÄRITELMÄ

Näissä suuntaviivoissa ’terästeollisuudella’ tarkoitetaan kaikkia toimintoja, jotka liittyvät yhden tai useamman seuraavassa luetellun tuotteen tuotantoon:

| a) | harkkorauta ja ferroseokset; harkkorauta teräksen valmistukseen, metallivalimoissa käytettävä ja muu harkkorauta, peilirauta ja runsashiilinen rautamangaani, lukuun ottamatta muita rautaseoksia; |
| --- | --- |

a)

harkkorauta ja ferroseokset; harkkorauta teräksen valmistukseen, metallivalimoissa käytettävä ja muu harkkorauta, peilirauta ja runsashiilinen rautamangaani, lukuun ottamatta muita rautaseoksia;

| b) | rautaa, tavallista terästä tai erikoisterästä olevat tuotteet alkumuodossa tai välituotteena: sula teräs, myös valanteina, myös taottavaksi tarkoitetut harkot, puolivalmisteet kuten tankoteelmät, billetit ja laattateelmät, levyaihiot, tinalevyaihiot, kuumavalssatut levyainekset keloina, lukuun ottamatta sulan teräksen valmistusta pienistä ja keskisuurista sulatoista peräisin olevasta valuteräksestä; |
| --- | --- |

b)

rautaa, tavallista terästä tai erikoisterästä olevat tuotteet alkumuodossa tai välituotteena: sula teräs, myös valanteina, myös taottavaksi tarkoitetut harkot, puolivalmisteet kuten tankoteelmät, billetit ja laattateelmät, levyaihiot, tinalevyaihiot, kuumavalssatut levyainekset keloina, lukuun ottamatta sulan teräksen valmistusta pienistä ja keskisuurista sulatoista peräisin olevasta valuteräksestä;

| c) | raudasta, tavallisesta teräksestä tai erikoisteräksistä valmistetut kuumamuokatut tuotteet: kiskot, ratapölkyt, sidekiskot, aluslaatat, palkit, raskaat profiilit, vähintään 80 mm, ponttirauta ja -teräs, tangot ja profiilit, alle 80 mm, ja laatat, alle 150 mm, valssilanka, putkien renkaat ja neliöt, kuumavalssattu vanne ja nauha (myös nauha putkia varten), kuumavalssatut levyt (myös päällystetyt), levyt, vähintään 3 mm, leveät laatat, vähintään 150 mm, lukuun ottamatta metallilankaa ja metallilankatuotteita, tankoja ja rautavaloksia; |
| --- | --- |

c)

raudasta, tavallisesta teräksestä tai erikoisteräksistä valmistetut kuumamuokatut tuotteet: kiskot, ratapölkyt, sidekiskot, aluslaatat, palkit, raskaat profiilit, vähintään 80 mm, ponttirauta ja -teräs, tangot ja profiilit, alle 80 mm, ja laatat, alle 150 mm, valssilanka, putkien renkaat ja neliöt, kuumavalssattu vanne ja nauha (myös nauha putkia varten), kuumavalssatut levyt (myös päällystetyt), levyt, vähintään 3 mm, leveät laatat, vähintään 150 mm, lukuun ottamatta metallilankaa ja metallilankatuotteita, tankoja ja rautavaloksia;

| d) | kylmänä viimeistellyt tuotteet: tinapinnoitettu levy, lyijy-tinapinnoitettu levy, mustalevy, galvanoidut levyt, muut päällystetyt levyt, kylmävalssatut levyvalmisteet, sähkölevyt, tinapinnoitetun levyn valmistamiseen tarkoitettu levy, kylmävalssatut levyt, rullina tai suorina levyinä; |
| --- | --- |

d)

kylmänä viimeistellyt tuotteet: tinapinnoitettu levy, lyijy-tinapinnoitettu levy, mustalevy, galvanoidut levyt, muut päällystetyt levyt, kylmävalssatut levyvalmisteet, sähkölevyt, tinapinnoitetun levyn valmistamiseen tarkoitettu levy, kylmävalssatut levyt, rullina tai suorina levyinä;

| e) | putket: saumattomat teräsputket, hitsatut teräsputket, halkaisija yli 406,4 mm. |
| --- | --- |

e)

putket: saumattomat teräsputket, hitsatut teräsputket, halkaisija yli 406,4 mm.

---

LIITE II a

SYNTEETTIKUITUTEOLLISUUDEN MÄÄRITELMÄ

Näissä suuntaviivoissa ’synteettikuituteollisuudella’ tarkoitetaan:

| a) | polyesteriin, polyamidiin, akryyliin tai polypropyleeniin perustuvien kuitujen ja lankojen yleistyyppien valmistaminen suulakepuristuksella/teksturoinnilla niiden loppukäytöstä riippumatta; tai |
| --- | --- |

a)

polyesteriin, polyamidiin, akryyliin tai polypropyleeniin perustuvien kuitujen ja lankojen yleistyyppien valmistaminen suulakepuristuksella/teksturoinnilla niiden loppukäytöstä riippumatta; tai

| b) | polymerisaatio (mukaan lukien polykondensaatio) sen ollessa integroitu suulakepuristuksella valmistamiseen käytettyjen koneiden osalta; tai |
| --- | --- |

b)

polymerisaatio (mukaan lukien polykondensaatio) sen ollessa integroitu suulakepuristuksella valmistamiseen käytettyjen koneiden osalta; tai

| c) | mikä tahansa teollinen prosessi, joka liittyy mahdollisen tuensaajan tai muun sen kanssa samaan yhtymään kuuluvan yrityksen nykyiseen asennettuun suulakepuristusvalmistus-/teksturointikapasiteettiin, ja joka kyseisessä liiketoiminnassa on tavallisesti integroitu tällaiseen kapasiteettiin käytettyjen koneiden osalta. |
| --- | --- |

c)

mikä tahansa teollinen prosessi, joka liittyy mahdollisen tuensaajan tai muun sen kanssa samaan yhtymään kuuluvan yrityksen nykyiseen asennettuun suulakepuristusvalmistus-/teksturointikapasiteettiin, ja joka kyseisessä liiketoiminnassa on tavallisesti integroitu tällaiseen kapasiteettiin käytettyjen koneiden osalta.

---

LIITE III

ALUEELLISEN INVESTOINTITUEN HAKULOMAKE

| 1. | Tuensaajaa koskevat tiedot:






  — | nimi, päätoimipaikan rekisteröity osoite, päätoimiala (NACE-koodi) |
| --- | --- | --- |

1.

Tuensaajaa koskevat tiedot:

—

nimi, päätoimipaikan rekisteröity osoite, päätoimiala (NACE-koodi)

| — | yrityksen ilmoitus, että se ei ole pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys |
| --- | --- |

—

yrityksen ilmoitus, että se ei ole pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys

| — | ilmoitus tuesta (sekä vähämerkityksisestä tuesta että valtiontuesta), jonka yritys on jo saanut muihin hankkeisiin kolmen edellisen vuoden aikana samalla 3-tason tilastoalueella, jossa uusi investointi sijaitsee; ilmoitus aluetuesta, joka on saatu tai saadaan muilta tukea myöntäviltä viranomaisilta samaan hankkeeseen. |
| --- | --- |

—

ilmoitus tuesta (sekä vähämerkityksisestä tuesta että valtiontuesta), jonka yritys on jo saanut muihin hankkeisiin kolmen edellisen vuoden aikana samalla 3-tason tilastoalueella, jossa uusi investointi sijaitsee; ilmoitus aluetuesta, joka on saatu tai saadaan muilta tukea myöntäviltä viranomaisilta samaan hankkeeseen.

| — | ilmoitus siitä, onko yritys lopettanut saman tai samanlaisen toiminnan ETA:ssa hakemuslomakkeen päivämäärää edeltävien kahden vuoden aikana |
| --- | --- |

—

ilmoitus siitä, onko yritys lopettanut saman tai samanlaisen toiminnan ETA:ssa hakemuslomakkeen päivämäärää edeltävien kahden vuoden aikana

| — | ilmoitus siitä, aikooko yritys lopettaa tukihakemuksen jättöhetkellä harjoitetun toiminnan kahden vuoden kuluessa tuetun investoinnin päättämisestä. |
| --- | --- |

—

ilmoitus siitä, aikooko yritys lopettaa tukihakemuksen jättöhetkellä harjoitetun toiminnan kahden vuoden kuluessa tuetun investoinnin päättämisestä.

| 2. | Tuettavaa hanketta/toimintaa koskevat tiedot:






  — | lyhyt kuvaus hankkeesta/toiminnasta |
| --- | --- | --- |

2.

Tuettavaa hanketta/toimintaa koskevat tiedot:

—

lyhyt kuvaus hankkeesta/toiminnasta

| — | lyhyt kuvaus alueeseen kohdistuvista oletetuista myönteisistä vaikutuksista (esimerkiksi luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen määrä, T&K&I-toiminta, koulutustoiminta, klusterin perustaminen) |
| --- | --- |

—

lyhyt kuvaus alueeseen kohdistuvista oletetuista myönteisistä vaikutuksista (esimerkiksi luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen määrä, T&K&I-toiminta, koulutustoiminta, klusterin perustaminen)

| — | kansallinen tai ETA:n oikeusperusta (tai molemmat) |
| --- | --- |

—

kansallinen tai ETA:n oikeusperusta (tai molemmat)

| — | hankkeen/toiminnan suunniteltu aloitus- ja lopetusajankohta |
| --- | --- |

—

hankkeen/toiminnan suunniteltu aloitus- ja lopetusajankohta

| — | hankkeen sijainti |
| --- | --- |

—

hankkeen sijainti

| 3. | Hankkeen/toiminnan rahoitusta koskevat tiedot:






  — | hankkeeseen liittyvät investointi- ja muut kustannukset, ilmoitettujen tukitoimenpiteiden kustannus-hyötyanalyysi |
| --- | --- | --- |

3.

Hankkeen/toiminnan rahoitusta koskevat tiedot:

—

hankkeeseen liittyvät investointi- ja muut kustannukset, ilmoitettujen tukitoimenpiteiden kustannus-hyötyanalyysi

| — | tukikelpoiset kustannukset yhteensä |
| --- | --- |

—

tukikelpoiset kustannukset yhteensä

| — | hankkeen/toiminnan toteuttamiseen tarvittava tukimäärä |
| --- | --- |

—

hankkeen/toiminnan toteuttamiseen tarvittava tukimäärä

| — | tuki-intensiteetti |
| --- | --- |

—

tuki-intensiteetti

| 4. | Tiedot tuen tarpeesta ja sen odotetusta vaikutuksesta:






  — | lyhyt selvitys tuen tarpeesta ja sen vaikutuksesta investointia tai sijaintipaikkaa koskevaan päätökseen; on mainittava vaihtoehtoinen investointi tai sijaintipaikka ilman tukea. |
| --- | --- | --- |

4.

Tiedot tuen tarpeesta ja sen odotetusta vaikutuksesta:

—

lyhyt selvitys tuen tarpeesta ja sen vaikutuksesta investointia tai sijaintipaikkaa koskevaan päätökseen; on mainittava vaihtoehtoinen investointi tai sijaintipaikka ilman tukea.

| — | ilmoitus, jossa todetaan, että tuensaaja ja hankkeen toteuttavat toimeksisaajat eivät ole tehneet sitovaa sopimusta |
| --- | --- |

—

ilmoitus, jossa todetaan, että tuensaaja ja hankkeen toteuttavat toimeksisaajat eivät ole tehneet sitovaa sopimusta

---

LIITE IV

LOMAKE 169 KOHDAN MUKAISEN ILMOITUKSEN TEKEMISEKSI VALVONTAVIRANOMAISELLE

Image

---