# Den Europæiske Unions L 172/2014

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 172 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 57. årgang12. juni 2014 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 172

Dansk udgave

Retsforskrifter

57. årgang12. juni 2014

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 620/2014 af 4. juni 2014 om fastsættelse af gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder i hjemlandet og værtslandet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (
  1
  ) | 1 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 621/2014 af 11. juni 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 26 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2014/346/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 26. maj 2014 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne på Den Internationale Arbejdskonferences 103. møde til ændringer af kodeksen i konventionen om søfarendes arbejdsforhold | 28 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 620/2014 af 4. juni 2014 om fastsættelse af gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder i hjemlandet og værtslandet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (
  1
  )

1

1

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 621/2014 af 11. juni 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

26

AFGØRELSER

2014/346/EU

*

Rådets afgørelse af 26. maj 2014 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne på Den Internationale Arbejdskonferences 103. møde til ændringer af kodeksen i konventionen om søfarendes arbejdsforhold

28

| | | III   Andre retsaktern |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 496/13/KOL af 11. december 2013 vedrørende finansieringen af Harpa Koncerthus og Konferencecenter (Island) | 36 |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 91/14/KOL af 26. februar 2014 om det norske regionalstøttekort 2014-2020 (Norge) | 52 |

III   Andre retsaktern

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 496/13/KOL af 11. december 2013 vedrørende finansieringen af Harpa Koncerthus og Konferencecenter (Island)

36

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 91/14/KOL af 26. februar 2014 om det norske regionalstøttekort 2014-2020 (Norge)

52

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1242/2013 af 25. november 2013 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Cordero Segureño (BGB)] ( EUT L 323 af 4.12.2013 ) | 59 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1242/2013 af 25. november 2013 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Cordero Segureño (BGB)] ( EUT L 323 af 4.12.2013 )

( EUT L 323 af 4.12.2013 )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 12.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 172/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 620/2014

af 4. juni 2014

om fastsættelse af gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder i hjemlandet og værtslandet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (1), særlig artikel 50, stk. 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre et effektivt og rettidigt samarbejde mellem de kompetente myndigheder i hjemlandet og værtslandet bør udvekslingen af oplysninger være gensidig inden for myndighedernes respektive tilsynsbeføjelser. Der bør derfor fastsættes standardiserede former, skemaer og procedurer, herunder tidsplaner, for udvekslingen af oplysninger i going concern-situationer og likviditetsstresssituationer. Der bør også fastsættes harmoniserede intervaller og de seneste datoer for indgivelse af de oplysninger, der skal udveksles regelmæssigt, således at der udveksles oplysninger en eller to gange om året. For at sikre, at det er de seneste oplysninger, der udveksles, bør de kompetente myndigheder dog udveksle oplysninger, så snart det er praktisk muligt, og ikke vente til de seneste datoer for indgivelse. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre et effektivt og rettidigt samarbejde mellem de kompetente myndigheder i hjemlandet og værtslandet bør udvekslingen af oplysninger være gensidig inden for myndighedernes respektive tilsynsbeføjelser. Der bør derfor fastsættes standardiserede former, skemaer og procedurer, herunder tidsplaner, for udvekslingen af oplysninger i going concern-situationer og likviditetsstresssituationer. Der bør også fastsættes harmoniserede intervaller og de seneste datoer for indgivelse af de oplysninger, der skal udveksles regelmæssigt, således at der udveksles oplysninger en eller to gange om året. For at sikre, at det er de seneste oplysninger, der udveksles, bør de kompetente myndigheder dog udveksle oplysninger, så snart det er praktisk muligt, og ikke vente til de seneste datoer for indgivelse.

| (2) | Uden at de i denne forordning fastsatte procedurer for standardiseret udveksling af oplysninger derved tilsidesættes, bør de kompetente myndigheder i hjemlandet eller værtslandet snarest muligt underrette hinanden om enhver situation, der kan påvirke en filials finansielle stabilitet eller funktion, og meddele alle væsentlige og relevante oplysninger om situationen. |
| --- | --- |

(2)

Uden at de i denne forordning fastsatte procedurer for standardiseret udveksling af oplysninger derved tilsidesættes, bør de kompetente myndigheder i hjemlandet eller værtslandet snarest muligt underrette hinanden om enhver situation, der kan påvirke en filials finansielle stabilitet eller funktion, og meddele alle væsentlige og relevante oplysninger om situationen.

| (3) | Da filialer i værtslande varierer i størrelse, kompleksitet og betydning, er det vigtigt at anvende proportionalitetsprincippet i udvekslingen af oplysninger. Med henblik herpå bør de mere omfattende oplysningsbehov hos værtslandes kompetente myndigheder, der er ansvarlige for filialer, der betragtes som væsentlige i overensstemmelse med artikel 51 i direktiv 2013/36/EU, afspejles i de former, skemaer og intervaller, der anvendes til udveksling af disse oplysninger. |
| --- | --- |

(3)

Da filialer i værtslande varierer i størrelse, kompleksitet og betydning, er det vigtigt at anvende proportionalitetsprincippet i udvekslingen af oplysninger. Med henblik herpå bør de mere omfattende oplysningsbehov hos værtslandes kompetente myndigheder, der er ansvarlige for filialer, der betragtes som væsentlige i overensstemmelse med artikel 51 i direktiv 2013/36/EU, afspejles i de former, skemaer og intervaller, der anvendes til udveksling af disse oplysninger.

| (4) | De kompetente myndigheder bør med henblik på at sikre effektiv fremsendelse af oplysninger til de relevante personer samt fortrolig behandling af oplysningerne udarbejde, udveksle og regelmæssigt opdatere lister over kontaktpersoner. |
| --- | --- |

(4)

De kompetente myndigheder bør med henblik på at sikre effektiv fremsendelse af oplysninger til de relevante personer samt fortrolig behandling af oplysningerne udarbejde, udveksle og regelmæssigt opdatere lister over kontaktpersoner.

| (5) | Udvekslingen af oplysninger mellem de kompetente myndigheder i hjemlandet og værtslandet er ikke begrænset til de typer oplysninger, der er angivet i artikel 50 i direktiv 2013/36/EU, og derfor heller ikke til de typer oplysninger, der er angivet i denne forordning. Direktiv 2013/36/EU indeholder bestemmelser om udveksling af oplysninger om kontrol på stedet af filialer, underretning om udøvelse af etableringsretten og den frie udveksling af tjenesteydelser og om foranstaltninger, herunder retsbevarende foranstaltninger, der træffes af de kompetente myndigheder i forbindelse med filialer og deres moderselskaber. Denne forordning bør derfor ikke indeholde krav om udveksling af oplysninger på disse områder. |
| --- | --- |

(5)

Udvekslingen af oplysninger mellem de kompetente myndigheder i hjemlandet og værtslandet er ikke begrænset til de typer oplysninger, der er angivet i artikel 50 i direktiv 2013/36/EU, og derfor heller ikke til de typer oplysninger, der er angivet i denne forordning. Direktiv 2013/36/EU indeholder bestemmelser om udveksling af oplysninger om kontrol på stedet af filialer, underretning om udøvelse af etableringsretten og den frie udveksling af tjenesteydelser og om foranstaltninger, herunder retsbevarende foranstaltninger, der træffes af de kompetente myndigheder i forbindelse med filialer og deres moderselskaber. Denne forordning bør derfor ikke indeholde krav om udveksling af oplysninger på disse områder.

| (6) | Standardiserede former, skemaer og procedurer bør også tage højde for udveksling af oplysninger vedrørende udøvelse af aktiviteter i et værtsland, der finder sted i form af udbud af grænseoverskridende tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(6)

Standardiserede former, skemaer og procedurer bør også tage højde for udveksling af oplysninger vedrørende udøvelse af aktiviteter i et værtsland, der finder sted i form af udbud af grænseoverskridende tjenesteydelser.

| (7) | I betragtning af arten af grænseoverskridende tjenesteydelser mangler værtslandenes kompetente myndigheder oplysninger om aktiviteter, der udøves i deres jurisdiktioner, og det er afgørende at fastsætte procedurer til brug for udveksling af oplysninger med henblik på at sikre den finansielle stabilitet og overvågning af betingelserne for meddelelse af tilladelser, især vedrørende overvågning af, om instituttet udbyder tjenesteydelser i overensstemmelse med de oplyste meddelelser. Selv om sådanne oplysninger er vigtige, er det nødvendigt at undgå, at indsamlingen og formidlingen af dem til alle kompetente myndigheder i værtslandene bliver byrdefuld, og oplysningerne bør derfor gives efter anmodning fra de kompetente myndigheder i værtslandene frem for at være omfattet af krav om regelmæssig udveksling. |
| --- | --- |

(7)

I betragtning af arten af grænseoverskridende tjenesteydelser mangler værtslandenes kompetente myndigheder oplysninger om aktiviteter, der udøves i deres jurisdiktioner, og det er afgørende at fastsætte procedurer til brug for udveksling af oplysninger med henblik på at sikre den finansielle stabilitet og overvågning af betingelserne for meddelelse af tilladelser, især vedrørende overvågning af, om instituttet udbyder tjenesteydelser i overensstemmelse med de oplyste meddelelser. Selv om sådanne oplysninger er vigtige, er det nødvendigt at undgå, at indsamlingen og formidlingen af dem til alle kompetente myndigheder i værtslandene bliver byrdefuld, og oplysningerne bør derfor gives efter anmodning fra de kompetente myndigheder i værtslandene frem for at være omfattet af krav om regelmæssig udveksling.

| (8) | Da den type oplysninger, der skal udveksles mellem kompetente myndigheder, er nærmere beskrevet i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014 (2), bør nærværende gennemførelsesforordning betragtes som en nødvendig følge af delegerede forordning (EU) nr. 524/2014. |
| --- | --- |

(8)

Da den type oplysninger, der skal udveksles mellem kompetente myndigheder, er nærmere beskrevet i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014 (2), bør nærværende gennemførelsesforordning betragtes som en nødvendig følge af delegerede forordning (EU) nr. 524/2014.

| (9) | Nærværende forordning er baseret på det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) (EBA) har forelagt Kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Nærværende forordning er baseret på det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) (EBA) har forelagt Kommissionen.

| (10) | EBA har afholdt åbne offentlige høringer om det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (3) — |
| --- | --- |

(10)

EBA har afholdt åbne offentlige høringer om det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (3) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastsættes standardiserede former, skemaer og procedurer til brug ved udveksling af oplysninger, der kan forventes at lette overvågningen af institutter, der udøver virksomhed gennem en filial eller den frie udveksling af tjenesteydelser i en eller flere andre medlemsstater end den, hvor deres hovedkontorer er beliggende.

Denne forordning finder anvendelse i forbindelse med de oplysninger, der er omhandlet i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014.

Artikel 2

Seneste dato for indgivelse af oplysninger og intervaller for udveksling af oplysninger om institutter, der udøver virksomhed gennem en filial

1.   Oplysninger, der vedrører situationer med manglende overholdelse af lovgivningsmæssige eller reguleringsmæssige krav, anvendelse af tilsynsforanstaltninger eller andre administrative foranstaltninger eller pålæggelse af administrative eller strafferetlige sanktioner, gives snarest muligt og senest 14 kalenderdage efter de kompetente myndigheders konstatering af situationer med manglende overholdelse, anvendelse af tilsynsforanstaltninger eller andre administrative foranstaltninger eller pålæggelse af administrative eller strafferetlige sanktioner.

2.   Hvis en filial betragtes som væsentlig i overensstemmelse med artikel 51 i direktiv 2013/36/EU, giver de kompetente myndigheder i hjemlandet kvantitative oplysninger om likviditet og resultater af likviditetstilsyn til de kompetente myndigheder i det værtsland, der fører tilsyn med den væsentlige filial, to gange om året og senest:

| a) | den 28. februar hvert år på grundlag af situationen pr. 31. december året før |
| --- | --- |

a)

den 28. februar hvert år på grundlag af situationen pr. 31. december året før

| b) | den 31. august hvert år på grundlag af situationen pr. 30. juni det samme år. |
| --- | --- |

b)

den 31. august hvert år på grundlag af situationen pr. 30. juni det samme år.

3.   Andre oplysninger end de i stk. 1 og 2 omhandlede skal gives årligt og senest den 30. april hvert år på grundlag af situationen pr. 31. december året før, undtagen oplysninger om ledelsen og ejerforholdet i et institut, som skal gives på grundlag af de senest tilgængelige oplysninger.

Artikel 3

Operationelle procedurer for fremsendelse af oplysninger mellem kompetente myndigheder

1.   De kompetente myndigheder i hjemlandet skal føre en opdateret liste for hvert institut over de relevante kontakter, herunder kontakter i nødsituationer, til udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder i hjemlandet og i værtslandet, og dele denne liste med de kompetente myndigheder i værtslandet.

De kompetente myndigheder i værtslandene underretter snarest muligt de kompetente myndigheder i hjemlandet om deres kontakter og om ændringer i disse kontakter. De kompetente myndigheder i hjemlandet og i værtslandene gennemgår listen over kontakter hvert år.

2.   Oplysningerne udveksles skriftligt eller elektronisk og rettes til de relevante kontaktpersoner, der er anført på den i stk. 1 omhandlede liste over kontakter, medmindre andet angives af en kompetent myndighed, som anmoder om oplysninger.

3.   Hvis oplysningerne udveksles elektronisk, skal der anvendes sikre kommunikationskanaler, medmindre de kompetente myndigheder anser det for passende at anvende usikre kommunikationskanaler.

4.   Følgende oplysninger kan gives mundtligt, før de bekræftes skriftligt eller elektronisk:

| a) | oplysninger om manglende overholdelse af lovgivningsmæssige eller reguleringsmæssige krav |
| --- | --- |

a)

oplysninger om manglende overholdelse af lovgivningsmæssige eller reguleringsmæssige krav

| b) | oplysninger om anvendelse af tilsynsforanstaltninger eller andre administrative foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

oplysninger om anvendelse af tilsynsforanstaltninger eller andre administrative foranstaltninger

| c) | oplysninger om pålæggelse af administrative eller strafferetlige sanktioner |
| --- | --- |

c)

oplysninger om pålæggelse af administrative eller strafferetlige sanktioner

| d) | oplysninger om en likviditetsstresssituation. |
| --- | --- |

d)

oplysninger om en likviditetsstresssituation.

5.   De kompetente myndigheder bekræfter modtagelsen af oplysningerne. Hvis oplysningerne er givet elektronisk via en sikker kommunikationskanal, skal bekræftelsen gives via samme kanal. Der kræves ikke bekræftelse for oplysninger, der er givet mundtligt eller via en sikker kommunikationskanal, der gør det muligt for afsenderen at få bekræftet, at oplysningerne er modtaget.

6.   Hvis der er oprettet et tilsynskollegium, jf. artikel 51, stk. 3, i direktiv 2013/36/EU, og hvis alle instituttets filialer betragtes som væsentlige, finder stk. 1-5 ikke anvendelse. I sådanne tilfælde udveksles oplysningerne ved brug af den procedure i de skriftlige bestemmelser, der er omhandlet i artikel 51, stk. 3, i direktiv 2013/36/EU.

Artikel 4

Former og skemaer, der skal anvendes til udveksling af oplysninger om institutter, der udøver virksomhed gennem en filial

1.   De i artikel 2, stk. 2, omhandlede kvantitative oplysninger udveksles ved hjælp af det skema, der findes i bilag I, del 1, og meddeles i den form, der er angivet i nævnte skema.

2.   Andre kvantitative oplysninger om et instituts likviditet og solvens end de i stk. 1 omhandlede oplysninger udveksles ved hjælp af det skema, der findes i bilag I, del 2, og meddeles i den form, der er angivet i nævnte skema.

3.   Kvantitative oplysninger om omfanget af de tjenesteydelser, der udbydes gennem den frie udveksling af tjenesteydelser, udveksles ved hjælp af det skema, der er anført i bilag I, del 3, og meddeles i den form, den kompetente myndighed, der giver oplysningerne, anser for passende.

4.   Kvantitative oplysninger om en i værtslandet etableret filials markedsandele udveksles ved hjælp af det skema, der er anført i bilag I, del 4, og meddeles i den form, den kompetente myndighed, der giver oplysningerne, anser for passende.

5.   Andre ikkekvantitative oplysninger end de i stk. 6, 7 og 8 omhandlede oplysninger udveksles ved hjælp af de respektive skemaer og meddeles i den form, den kompetente myndighed, der giver oplysningerne, anser for passende, dvs.:

| a) | det skema, der er anført i bilag I, del 2, anvendes til oplysninger om et instituts likviditet og solvens |
| --- | --- |

a)

det skema, der er anført i bilag I, del 2, anvendes til oplysninger om et instituts likviditet og solvens

| b) | det skema, der er anført i bilag I, del 3, anvendes til oplysninger om udbud af grænseoverskridende tjenesteydelser |
| --- | --- |

b)

det skema, der er anført i bilag I, del 3, anvendes til oplysninger om udbud af grænseoverskridende tjenesteydelser

| c) | det skema, der er anført i bilag I, del 4, anvendes til oplysninger om en filial etableret i et værtsland |
| --- | --- |

c)

det skema, der er anført i bilag I, del 4, anvendes til oplysninger om en filial etableret i et værtsland

| d) | det skema, der er anført i bilag I, del 5, anvendes til oplysninger om indskudsgarantiordninger. |
| --- | --- |

d)

det skema, der er anført i bilag I, del 5, anvendes til oplysninger om indskudsgarantiordninger.

6.   Ikkekvantitative oplysninger anført i bilag I, del 6, om et instituts ledelse og ejerforhold, dets likviditets- og finansieringspolitikker, likviditets- og finansieringsberedskabsplaner og forberedelser på nødsituationer meddeles i den form, den kompetente myndighed, der giver oplysningerne, anser for passende. Oplysningerne skal gives som et tillæg til de øvrige oplysninger, der udveksles ved hjælp af de skemaer, der er anført i bilag I, del 1-5.

7.   Oplysninger, der vedrører situationer med manglende overholdelse af lovgivningsmæssige eller reguleringsmæssige krav, anvendelse af tilsynsforanstaltninger eller andre administrative foranstaltninger eller pålæggelse af administrative eller strafferetlige sanktioner som omhandlet i artikel 2, stk. 1, meddeles i den form, den kompetente myndighed, der giver oplysningerne, anser for passende.

8.   Oplysninger om identifikation af et institut som et globalt systemisk vigtigt institut eller som andet systemisk vigtigt institut som defineret i artikel 131, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU meddeles i den form, den kompetente myndighed, der giver oplysningerne, anser for passende.

Artikel 5

Ad hoc-anmodninger om oplysninger fra de kompetente myndigheder

1.   Anmodninger om oplysninger, der ikke er underlagt krav om udveksling i medfør af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014, fremsendes i skriftlig eller elektronisk form til de relevante kontaktpersoner på den liste, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 3, stk. 1.

2.   En kompetent myndighed, der fremsætter en anmodning som omhandlet i stk. 1, skal redegøre for, hvordan oplysningerne kan lette tilsynet med eller overvågningen af et institut, undersøgelsen af betingelserne for meddelelse af tilladelse til et institut eller beskyttelse af stabiliteten i det finansielle system. Nævnte kompetente myndighed skal fastsætte en rimelig svarfrist, idet der tages hensyn til arten af de oplysninger, der anmodes om, og til, om anmodningen haster.

3.   En kompetent myndighed, der modtager en anmodning som omhandlet i stk. 1, skal snarest muligt give oplysningerne og gøre sit yderste for at reagere inden for den i anmodningen anførte svarfrist. Hvis den kompetente myndighed ikke er i stand til at svare inden for den i anmodningen anførte svarfrist, skal den snarest muligt underrette den kompetente myndighed, der har fremsat anmodningen, og oplyse, inden for hvilket tidsrum den vil besvare anmodningen.

Hvis de ønskede oplysninger ikke er til rådighed, skal den kompetente myndighed, der modtog den i stk. 1 omhandlede anmodning, underrette den kompetente myndighed, der har fremsat anmodningen, herom.

Artikel 6

Udveksling af oplysninger om udbydere af grænseoverskridende tjenesteydelser

De kompetente myndigheder i et værtsland, hvor et institut udøver virksomhed gennem den frie udveksling af tjenesteydelser, som anmoder de kompetente myndigheder i hjemlandet om at give de oplysninger om disse tjenesteydelser, der er omhandlet i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014, fremsætter anmodningen skriftligt eller elektronisk over for den relevante kontaktperson, der er anført i den i artikel 3, stk. 1, omhandlede liste. De kompetente myndigheder i hjemlandet skal meddele oplysningerne senest tre måneder efter modtagelsen af anmodningen.

Artikel 7

Udveksling af oplysninger om institutter, der udøver virksomhed gennem en filial under likviditetsstress, som påvirker instituttet eller selve filialen

I en likviditetsstresssituation skal de kompetente myndigheder anvende det skema, der er anført i nærværende forordnings bilag II, og følge de procedurer, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 3, til udveksling af de oplysninger, der er omhandlet i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014.

Artikel 8

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juni 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014 af 12. marts 2014 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder til præcisering af de oplysninger, de kompetente myndigheder i hjemlandet og værtslandet meddeler hinanden (EUT L 148 af 20.5.2014, s. 6).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12).

3

---

BILAG I

DEL 1

HALVÅRLIG SPECIFIK

Skema til oplysninger om likviditet og resultater af likviditetstilsyn vedrørende individuelle institutter, der skal udveksles hvert halve år med et værtslands kompetente myndigheder, der fører tilsyn med en væsentlig filial

| Retsgrundlag | Artikel 4, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014 |
| --- | --- |
| Oplysningsudvekslingens hyppighed | Halvårlig |
| Kompetent myndighed: | |
| Instituttets navn: | |
| Referencedato (30/06/ÅÅÅÅ eller 31/12/ÅÅÅÅ): | |
| Indsendelsesdato (DD/MM/ÅÅÅÅ): | |
| Oplysningerne gives på konsolideret grundlag (ja/nej) | Skriv »ja«, hvis oplysningerne i dette skema gives på konsolideret grundlag og ikke på institutniveau |

Retsgrundlag

Artikel 4, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014

Oplysningsudvekslingens hyppighed

Halvårlig

Kompetent myndighed:

Instituttets navn:

Referencedato (30/06/ÅÅÅÅ eller 31/12/ÅÅÅÅ):

Indsendelsesdato (DD/MM/ÅÅÅÅ):

Oplysningerne gives på konsolideret grundlag (ja/nej)

Skriv »ja«, hvis oplysningerne i dette skema gives på konsolideret grundlag og ikke på institutniveau

| Oplysningskategori | Oplysning | Henvisning til COREP/FINREP-skemaer, hvis relevant, eller andet | Oplysningstype
  (kvantitativ som krævet i tabellen, eller kvalitativ, der angives i fritekst) | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet | LCR (national valuta) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| LCR (væsentlig valuta 1, angiv nærmere) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| LCR (væsentlig valuta 2, angiv nærmere) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| LCR (væsentlig valuta 3, angiv nærmere) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| [indsæt flere rækker til væsentlige valutaer, hvis relevant] | | | |
| NSFR (national valuta) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| NSFR (væsentlig valuta 1, angiv nærmere) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| NSFR (væsentlig valuta 2, angiv nærmere) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| NSFR (væsentlig valuta 3, angiv nærmere) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| [indsæt flere rækker til væsentlige valutaer, hvis relevant] | | | |
| Komponenter i instituttets likviditetsbuffer, inkl. | |
| Kontantbeholdning | baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering | [værdi baseret på GTS] | |
| Indlån i centralbanker | baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering | [værdi baseret på GTS] | |
| Værdipapirer med en risikovægt på 0 % | baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering | [værdi baseret på GTS] | |
| Værdipapirer med en risikovægt på 20 % | baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering | [værdi baseret på GTS] | |
| Ikkefinansielle virksomhedsobligationer | baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering | [værdi baseret på GTS] | |
| Andre aktiver af stor og særdeles stor likviditet og høj og særdeles høj kreditkvalitet, under hensyn til kriterierne i CRR artikel 481, stk. 2 | baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering] | |
| Behæftede aktiver i alt | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| Ubehæftede aktiver i alt | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| Modtaget behæftet sikkerhedsstillelse i alt | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| Modtaget ubehæftet sikkerhedsstillelse i alt | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| Udlåns-/indlånskvote | Baseret på kravene i GTS om tilsynsrapportering | [værdi fra FINREP] | |
| Beskrivelse af indenlandske likviditetsnøgletal, der gælder for instituttet som en del af makrotilsynspolitiske foranstaltninger truffet af de kompetente myndigheder eller af den udpegede myndighed enten som bindende krav, retningslinjer, anbefalinger, advarsler eller på anden måde, herunder definitionerne af sådanne nøgletal | [Definition og beregningsmetode fastsættes af den kompetente myndighed] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering] | |
| Beskrivelse af væsentlige mangler i instituttets likviditetsrisikostyring, som de kompetente myndigheder har kendskab til, og som kan påvirke filialer, tilknyttede tilsynsmæssige foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med disse mangler, og i hvor høj grad instituttet overholder tilsynsforanstaltningerne | | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | Bemærk, at forhold vedrørende manglende overholdelse af reguleringsmæssige mindstekrav og tilsynsforanstaltninger, der træffes af de kompetente myndigheder med henblik på at afhjælpe dem, skal indberettes uden for dette skema til regelmæssig udveksling af oplysninger og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i GTS. |
| Generel vurdering af instituttets likviditetsrisikoprofil og risikostyring, særlig i forbindelse med den eller de filialer, der er etableret i værtslandet | | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |
| Beskrivelse af særlige likviditetskrav, der anvendes i overensstemmelse med artikel 105 i direktiv 2013/36/EU | | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |
| Oplysninger om hindringer for overførsel af kontanter eller sikkerhed til eller fra instituttets filialer | | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |

Oplysningskategori

Oplysning

Henvisning til COREP/FINREP-skemaer, hvis relevant, eller andet

Oplysningstype

(kvantitativ som krævet i tabellen, eller kvalitativ, der angives i fritekst)

Bemærkninger

Likviditet

LCR (national valuta)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

LCR (væsentlig valuta 1, angiv nærmere)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

LCR (væsentlig valuta 2, angiv nærmere)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

LCR (væsentlig valuta 3, angiv nærmere)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

[indsæt flere rækker til væsentlige valutaer, hvis relevant]

NSFR (national valuta)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

NSFR (væsentlig valuta 1, angiv nærmere)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

NSFR (væsentlig valuta 2, angiv nærmere)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

NSFR (væsentlig valuta 3, angiv nærmere)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

[indsæt flere rækker til væsentlige valutaer, hvis relevant]

Komponenter i instituttets likviditetsbuffer, inkl.

Kontantbeholdning

baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering

[værdi baseret på GTS]

Indlån i centralbanker

baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering

[værdi baseret på GTS]

Værdipapirer med en risikovægt på 0 %

baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering

[værdi baseret på GTS]

Værdipapirer med en risikovægt på 20 %

baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering

[værdi baseret på GTS]

Ikkefinansielle virksomhedsobligationer

baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering

[værdi baseret på GTS]

Andre aktiver af stor og særdeles stor likviditet og høj og særdeles høj kreditkvalitet, under hensyn til kriterierne i CRR artikel 481, stk. 2

baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering]

Behæftede aktiver i alt

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

Ubehæftede aktiver i alt

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

Modtaget behæftet sikkerhedsstillelse i alt

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

Modtaget ubehæftet sikkerhedsstillelse i alt

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

Udlåns-/indlånskvote

Baseret på kravene i GTS om tilsynsrapportering

[værdi fra FINREP]

Beskrivelse af indenlandske likviditetsnøgletal, der gælder for instituttet som en del af makrotilsynspolitiske foranstaltninger truffet af de kompetente myndigheder eller af den udpegede myndighed enten som bindende krav, retningslinjer, anbefalinger, advarsler eller på anden måde, herunder definitionerne af sådanne nøgletal

[Definition og beregningsmetode fastsættes af den kompetente myndighed]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering]

Beskrivelse af væsentlige mangler i instituttets likviditetsrisikostyring, som de kompetente myndigheder har kendskab til, og som kan påvirke filialer, tilknyttede tilsynsmæssige foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med disse mangler, og i hvor høj grad instituttet overholder tilsynsforanstaltningerne

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

Bemærk, at forhold vedrørende manglende overholdelse af reguleringsmæssige mindstekrav og tilsynsforanstaltninger, der træffes af de kompetente myndigheder med henblik på at afhjælpe dem, skal indberettes uden for dette skema til regelmæssig udveksling af oplysninger og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i GTS.

Generel vurdering af instituttets likviditetsrisikoprofil og risikostyring, særlig i forbindelse med den eller de filialer, der er etableret i værtslandet

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

Beskrivelse af særlige likviditetskrav, der anvendes i overensstemmelse med artikel 105 i direktiv 2013/36/EU

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

Oplysninger om hindringer for overførsel af kontanter eller sikkerhed til eller fra instituttets filialer

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

DEL 2

ÅRLIG SPECIFIK

Skema til de oplysninger, der skal udveksles årligt vedrørende individuelle institutters likviditet og solvens

| Retsgrundlag | Artikel 4, stk. 1, og artikel 5 og 11 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014 |
| --- | --- |
| Oplysningsudvekslingens hyppighed | Årlig |
| Kompetent myndighed: | |
| Instituttets navn: | |
| Referencedato (31/12/ÅÅÅÅ): | |
| Indsendelsesdato (DD/MM/ÅÅÅÅ): | |
| Oplysningerne gives på konsolideret grundlag (ja/nej) | Skriv »ja«, hvis oplysningerne i dette skema gives på konsolideret grundlag og ikke på institutniveau |

Retsgrundlag

Artikel 4, stk. 1, og artikel 5 og 11 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014

Oplysningsudvekslingens hyppighed

Årlig

Kompetent myndighed:

Instituttets navn:

Referencedato (31/12/ÅÅÅÅ):

Indsendelsesdato (DD/MM/ÅÅÅÅ):

Oplysningerne gives på konsolideret grundlag (ja/nej)

Skriv »ja«, hvis oplysningerne i dette skema gives på konsolideret grundlag og ikke på institutniveau

| Oplysningskategori | Oplysning | Henvisning til COREP/FINREP-skemaer, hvis relevant, eller andet | Oplysningstype
  (kvantitativ som krævet i tabellen, eller kvalitativ, der angives i fritekst) | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet | LCR (national valuta) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| LCR (væsentlig valuta 1, angiv nærmere) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| LCR (væsentlig valuta 2, angiv nærmere) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| LCR (væsentlig valuta 3, angiv nærmere) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| [indsæt flere rækker til væsentlige valutaer, hvis relevant] | | | |
| NSFR (national valuta) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| NSFR (væsentlig valuta 1, angiv nærmere) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| NSFR (væsentlig valuta 2, angiv nærmere) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| NSFR (væsentlig valuta 3, angiv nærmere) | [baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP] | |
| [indsæt flere rækker til væsentlige valutaer, hvis relevant] | | | |
| Komponenter i instiuttets likviditetsbuffer, inkl. | |
| Kontantbeholdning | baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering | [værdi baseret på GTS] | |
| Indlån i centralbanker | baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering | [værdi baseret på GTS] | |
| Værdipapirer med en risikovægt på 0 % | baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering | [værdi baseret på GTS] | |
| Værdipapirer med en risikovægt på 20 % | baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering | [værdi baseret på GTS] | |
| Ikkefinansielle virksomhedsobligationer | baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering | [værdi baseret på GTS] | |
| Andre aktiver af stor og særdeles stor likviditet og høj og særdeles høj kreditkvalitet, under hensyn til kriterierne i CRR artikel 481, stk. 2 | baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering] | |
| Behæftede aktiver i alt | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| Ubehæftede aktiver i alt | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| Modtaget behæftet sikkerhedsstillelse i alt | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| Modtaget ubehæftet sikkerhedsstillelse i alt | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken | Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser | [værdi baseret på GTS] | |
| Udlåns-/indlånskvote | Baseret på kravene i GTS om tilsynsrapportering | [værdi fra FINREP] | |
| Beskrivelse af indenlandske likviditetsnøgletal, der gælder for instituttet som en del af makrotilsynspolitiske foranstaltninger truffet af de kompetente myndigheder eller af den udpegede myndighed enten som bindende krav, retningslinjer, anbefalinger, advarsler eller på anden måde, herunder definitionerne af sådanne nøgletal | [Definition og beregningsmetode fastsættes af den kompetente myndighed] | [Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering] | |
| Beskrivelse af væsentlige mangler i instituttets likviditetsrisikostyring, som de kompetente myndigheder har kendskab til, og som kan påvirke filialer, tilknyttede tilsynsmæssige foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med disse mangler, og i hvor høj grad instituttet overholder tilsynsforanstaltningerne | | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | Bemærk, at forhold vedrørende manglende overholdelse af reguleringsmæssige mindstekrav og tilsynsforanstaltninger, der træffes af de kompetente myndigheder med henblik på at afhjælpe dem, skal indberettes uden for dette skema til regelmæssig udveksling af oplysninger og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i GTS. |
| Generel vurdering af instituttets likviditetsrisikoprofil og risikostyring, særlig i forbindelse med den eller de filialer, der er etableret i værtslandet | | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |
| Beskrivelse af særlige likviditetskrav, der anvendes i overensstemmelse med artikel 105 i direktiv 2013/36/EU | | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |
| Oplysninger om hindringer for overførsel af kontanter eller sikkerhed til eller fra instituttets filialer | | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |
| Solvens | Oplysninger om, hvorvidt instituttet opfylder følgende krav:






  a) | kapitalgrundlagskravene i artikel 92 i forordning (EU) nr. 575/2013 under hensyn til eventuelle foranstaltninger, der er vedtaget eller anerkendt i overensstemmelse med artikel 458 i nævnte forordning, og, hvis det er relevant, under hensyn til overgangsordningen i tiende del i nævnte forordning |

Oplysningskategori

Oplysning

Henvisning til COREP/FINREP-skemaer, hvis relevant, eller andet

Oplysningstype

(kvantitativ som krævet i tabellen, eller kvalitativ, der angives i fritekst)

Bemærkninger

Likviditet

LCR (national valuta)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

LCR (væsentlig valuta 1, angiv nærmere)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

LCR (væsentlig valuta 2, angiv nærmere)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

LCR (væsentlig valuta 3, angiv nærmere)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

[indsæt flere rækker til væsentlige valutaer, hvis relevant]

NSFR (national valuta)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

NSFR (væsentlig valuta 1, angiv nærmere)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

NSFR (væsentlig valuta 2, angiv nærmere)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

NSFR (væsentlig valuta 3, angiv nærmere)

[baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering, men ud fra den nationalt fastsatte kalibrering, indtil den erstattes af CRR-kalibreringen]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering, indtil der foreligger forholdstal i COREP]

[indsæt flere rækker til væsentlige valutaer, hvis relevant]

Komponenter i instiuttets likviditetsbuffer, inkl.

Kontantbeholdning

baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering

[værdi baseret på GTS]

Indlån i centralbanker

baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering

[værdi baseret på GTS]

Værdipapirer med en risikovægt på 0 %

baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering

[værdi baseret på GTS]

Værdipapirer med en risikovægt på 20 %

baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering

[værdi baseret på GTS]

Ikkefinansielle virksomhedsobligationer

baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering

[værdi baseret på GTS]

Andre aktiver af stor og særdeles stor likviditet og høj og særdeles høj kreditkvalitet, under hensyn til kriterierne i CRR artikel 481, stk. 2

baseret på kravene i GTS om tilsynsmæssige indberetningskrav for likviditetsdækning og stabil finansiering

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering]

Behæftede aktiver i alt

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

Ubehæftede aktiver i alt

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

Modtaget behæftet sikkerhedsstillelse i alt

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

Modtaget ubehæftet sikkerhedsstillelse i alt

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

heraf: kvalificerede til transaktioner med centralbanken

Baseret på kravene i GTS om indberetning af aktivbehæftelser

[værdi baseret på GTS]

Udlåns-/indlånskvote

Baseret på kravene i GTS om tilsynsrapportering

[værdi fra FINREP]

Beskrivelse af indenlandske likviditetsnøgletal, der gælder for instituttet som en del af makrotilsynspolitiske foranstaltninger truffet af de kompetente myndigheder eller af den udpegede myndighed enten som bindende krav, retningslinjer, anbefalinger, advarsler eller på anden måde, herunder definitionerne af sådanne nøgletal

[Definition og beregningsmetode fastsættes af den kompetente myndighed]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering]

Beskrivelse af væsentlige mangler i instituttets likviditetsrisikostyring, som de kompetente myndigheder har kendskab til, og som kan påvirke filialer, tilknyttede tilsynsmæssige foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med disse mangler, og i hvor høj grad instituttet overholder tilsynsforanstaltningerne

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

Bemærk, at forhold vedrørende manglende overholdelse af reguleringsmæssige mindstekrav og tilsynsforanstaltninger, der træffes af de kompetente myndigheder med henblik på at afhjælpe dem, skal indberettes uden for dette skema til regelmæssig udveksling af oplysninger og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i GTS.

Generel vurdering af instituttets likviditetsrisikoprofil og risikostyring, særlig i forbindelse med den eller de filialer, der er etableret i værtslandet

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

Beskrivelse af særlige likviditetskrav, der anvendes i overensstemmelse med artikel 105 i direktiv 2013/36/EU

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

Oplysninger om hindringer for overførsel af kontanter eller sikkerhed til eller fra instituttets filialer

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

Solvens

Oplysninger om, hvorvidt instituttet opfylder følgende krav:

a)

kapitalgrundlagskravene i artikel 92 i forordning (EU) nr. 575/2013 under hensyn til eventuelle foranstaltninger, der er vedtaget eller anerkendt i overensstemmelse med artikel 458 i nævnte forordning, og, hvis det er relevant, under hensyn til overgangsordningen i tiende del i nævnte forordning

| b) | alle andre kapitalgrundlagskrav, der er fastsat i henhold til artikel 104 i direktiv 2013/36/EU |
| --- | --- |

b)

alle andre kapitalgrundlagskrav, der er fastsat i henhold til artikel 104 i direktiv 2013/36/EU

| c) | de krav til kapitalbuffere, der er fastsat i afsnit VII, kapitel 4, i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

c)

de krav til kapitalbuffere, der er fastsat i afsnit VII, kapitel 4, i direktiv 2013/36/EU.

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

Bemærk, at forhold vedrørende manglende overholdelse af reguleringsmæssige mindstekrav og tilsynsforanstaltninger, der træffes af de kompetente myndigheder med henblik på at afhjælpe dem, skal indberettes uden for dette skema til regelmæssig udveksling af oplysninger og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i GTS.

Instituttets egentlige kernekapitalprocent som defineret i artikel 92, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013

Baseret på kravene i GTS om tilsynsrapportering

[værdi fra COREP]

Oplysninger givet til et værtslands kompetente myndigheder, der fører tilsyn med en væsentlig filial

Instituttets kernekapitalprocent som defineret i artikel 92, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013

Baseret på kravene i GTS om tilsynsrapportering

[værdi fra COREP]

Oplysninger givet til et værtslands kompetente myndigheder, der fører tilsyn med en væsentlig filial

Instituttets samlede kapitalprocent som defineret i artikel 92, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013

Baseret på kravene i GTS om tilsynsrapportering

[værdi fra COREP]

Oplysninger givet til et værtslands kompetente myndigheder, der fører tilsyn med en væsentlig filial

Instituttets samlede risikoeksponering som defineret i artikel 92, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013

Baseret på kravene i GTS om tilsynsrapportering

[værdi fra COREP]

Oplysninger givet til et værtslands kompetente myndigheder, der fører tilsyn med en væsentlig filial

De kapitalgrundlagskrav, der finder anvendelse i hjemlandet i overensstemmelse med i artikel 92 i forordning (EU) nr. 575/2013 under hensyn til eventuelle foranstaltninger, der er vedtaget eller anerkendt i overensstemmelse med artikel 458 i nævnte forordning, og, hvor det er relevant, under hensyn til overgangsordningen i tiende del i nævnte forordning

[Definition og beregningsmetode fastsættes af den kompetente myndighed]

[Den angivne værdi baseres på national indberetning og specificering]

Oplysninger givet til et værtslands kompetente myndigheder, der fører tilsyn med en væsentlig filial

Størrelsen af den kapitalbevaringsbuffer, som instituttet er forpligtet til at opretholde i henhold til artikel 129 i direktiv 2013/36/EU

Baseret på kravene i GTS om tilsynsrapportering

[værdi fra COREP]

Oplysninger givet til et værtslands kompetente myndigheder, der fører tilsyn med en væsentlig filial

Størrelsen af en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffer, som instituttet er forpligtet til at opretholde i henhold til artikel 130 i direktiv 2013/36/EU

Baseret på kravene i GTS om tilsynsrapportering

[værdi fra COREP]

Oplysninger givet til et værtslands kompetente myndigheder, der fører tilsyn med en væsentlig filial

Størrelsen af en systemisk buffer, som instituttet er forpligtet til at opretholde i henhold til artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

Baseret på kravene i GTS om tilsynsrapportering

[værdi fra COREP]

Oplysninger givet til et værtslands kompetente myndigheder, der fører tilsyn med en væsentlig filial

Størrelsen af en G-SSI-buffer eller O-SII-buffer, som instituttet er forpligtet til at opretholde i henhold til artikel 131, stk. 4 og 5, i direktiv 2013/36/EU

Baseret på kravene i GTS om tilsynsrapportering

Oplysninger givet til et værtslands kompetente myndigheder, der fører tilsyn med en væsentlig filial

Omfanget af eventuelle yderligere kapitalgrundlagskrav, der pålægges i overensstemmelse med artikel 104, stk. 1, litra a), i direktiv 2013/36/EU, samt af eventuelle andre krav i forbindelse med instituttets solvens i overensstemmelse med nævnte artikel

Baseret på kravene i GTS om tilsynsrapportering

[værdi fra COREP]

Oplysninger givet til et værtslands kompetente myndigheder, der fører tilsyn med en væsentlig filial

Gearing

Oplysninger fra instituttet i overensstemmelse med artikel 451 i forordning (EU) nr. 575/2013 vedrørende dets gearingsgrad og dets styring af risikoen for overdreven gearing

[link til instituttets oplysninger]

DEL 3

ÅRLIG — TJENESTEYDELSER

Skema til de oplysninger, der skal udveksles vedrørende grænseoverskridende tjenesteudbydere

| Retsgrundlag | Artikel 16 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014 |
| --- | --- |
| Oplysningsudvekslingens hyppighed | Årlig efter anmodning |
| Kompetent myndighed: | |
| Instituttets navn: | |
| Referencedato (31/12/ÅÅÅÅ): | |
| Indsendelsesdato (DD/MM/ÅÅÅÅ): | |
| Oplysningerne gives på konsolideret grundlag (ja/nej) | Skriv »ja«, hvis oplysningerne i dette skema gives på konsolideret grundlag og ikke på institutniveau |

Retsgrundlag

Artikel 16 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014

Oplysningsudvekslingens hyppighed

Årlig efter anmodning

Kompetent myndighed:

Instituttets navn:

Referencedato (31/12/ÅÅÅÅ):

Indsendelsesdato (DD/MM/ÅÅÅÅ):

Oplysningerne gives på konsolideret grundlag (ja/nej)

Skriv »ja«, hvis oplysningerne i dette skema gives på konsolideret grundlag og ikke på institutniveau

| Oplysningskategori | Oplysning | Henvisning til COREP/FINREP-skemaer, hvis relevant, eller andet | Oplysningstype
  (kvantitativ som krævet i tabellen, eller kvalitativ, der angives i fritekst) | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oplysninger om grænseover-skridende tjenesteudbydere | Mængden af indskud fra værtslandets residenter | [Definition og beregningsmetode fastsættes af den kompetente myndighed] | [Værdi angives i millioner i den valuta, der finder anvendelse for instituttet, baseret på national indberetning og specificering] | |
| Mængden af udlån til værtslandets residenter | [Definition og beregningsmetode fastsættes af den kompetente myndighed] | [Værdi angives i millioner i den valuta, der finder anvendelse for instituttet, baseret på national indberetning og specificering] | |
| Følgende oplysninger vedrører de aktiviteter, der er opført i bilag I til direktiv 2013/36/EU, som instituttet har meddelt, at det ønsker at udøve i værtslandet i form af udbud af tjenesteydelser: | |
| I hvilken form instituttet udøver aktiviteterne | | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |
| De aktiviteter, der udgør den største andel af instituttets aktiviteter i værtslandet | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |
| Bekræftelse af, om de aktiviteter, der er identificerede som kerneaktiviteter i meddelelsen fra instituttet i henhold til artikel 39 i direktiv 2013/36/EU, udøves af et institut | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |

Oplysningskategori

Oplysning

Henvisning til COREP/FINREP-skemaer, hvis relevant, eller andet

Oplysningstype

(kvantitativ som krævet i tabellen, eller kvalitativ, der angives i fritekst)

Bemærkninger

Oplysninger om grænseover-skridende tjenesteudbydere

Mængden af indskud fra værtslandets residenter

[Definition og beregningsmetode fastsættes af den kompetente myndighed]

[Værdi angives i millioner i den valuta, der finder anvendelse for instituttet, baseret på national indberetning og specificering]

Mængden af udlån til værtslandets residenter

[Definition og beregningsmetode fastsættes af den kompetente myndighed]

[Værdi angives i millioner i den valuta, der finder anvendelse for instituttet, baseret på national indberetning og specificering]

Følgende oplysninger vedrører de aktiviteter, der er opført i bilag I til direktiv 2013/36/EU, som instituttet har meddelt, at det ønsker at udøve i værtslandet i form af udbud af tjenesteydelser:

I hvilken form instituttet udøver aktiviteterne

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

De aktiviteter, der udgør den største andel af instituttets aktiviteter i værtslandet

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

Bekræftelse af, om de aktiviteter, der er identificerede som kerneaktiviteter i meddelelsen fra instituttet i henhold til artikel 39 i direktiv 2013/36/EU, udøves af et institut

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

DEL 4

SPECIFIK FOR FILIAL — FRA VÆRTSLANDE

Skema til de oplysninger, der skal udveksles vedrørende filialer etableret i værtslande

| Retsgrundlag | Artikel 15 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014 |
| --- | --- |
| Oplysningsudvekslingens hyppighed | Årlig |
| Kompetent myndighed: | |
| Filialens navn: | |
| Instituttets navn: | |
| Referencedato (31/12/ÅÅÅÅ): | |
| Indsendelsesdato (DD/MM/ÅÅÅÅ): | |

Retsgrundlag

Artikel 15 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014

Oplysningsudvekslingens hyppighed

Årlig

Kompetent myndighed:

Filialens navn:

Instituttets navn:

Referencedato (31/12/ÅÅÅÅ):

Indsendelsesdato (DD/MM/ÅÅÅÅ):

| Oplysningskategori | Oplysning | Henvisning til COREP/FINREP-skemaer, hvis relevant, eller andet | Oplysningstype
  (kvantitativ som krævet i tabellen, eller kvalitativ, der angives i fritekst) | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oplysninger om filialer etableret i værtslande | Filialens markedsandele i udlån | [Definition og beregningsmetode fastsættes af den kompetente myndighed] | [Værdien angives i % og baseres på national indberetning og specificering. Værdien angives ikke, hvis den ikke overstiger 2 % af de samlede udlån i værtslandet.] | |
| Filialens markedsandele i indskud | [Definition og beregningsmetode fastsættes af den kompetente myndighed] | [Værdien angives i % og baseres på national indberetning og specificering. Værdien angives ikke, hvis den ikke overstiger 2 % af de samlede indskud i værtslandet.] | |
| identifikation af systemiske risici, som filialen eller dens aktiviteter i værtslandet måtte udgøre, herunder vurdering af de sandsynlige virkninger af en suspension eller ophør af filialens virksomhed på systemisk likviditet, betalingssystemer og clearing- og afviklingsordninger | | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |
| Hindringer for overførsel af kontanter eller sikkerhed til eller fra filialen | | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |

Oplysningskategori

Oplysning

Henvisning til COREP/FINREP-skemaer, hvis relevant, eller andet

Oplysningstype

(kvantitativ som krævet i tabellen, eller kvalitativ, der angives i fritekst)

Bemærkninger

Oplysninger om filialer etableret i værtslande

Filialens markedsandele i udlån

[Definition og beregningsmetode fastsættes af den kompetente myndighed]

[Værdien angives i % og baseres på national indberetning og specificering. Værdien angives ikke, hvis den ikke overstiger 2 % af de samlede udlån i værtslandet.]

Filialens markedsandele i indskud

[Definition og beregningsmetode fastsættes af den kompetente myndighed]

[Værdien angives i % og baseres på national indberetning og specificering. Værdien angives ikke, hvis den ikke overstiger 2 % af de samlede indskud i værtslandet.]

identifikation af systemiske risici, som filialen eller dens aktiviteter i værtslandet måtte udgøre, herunder vurdering af de sandsynlige virkninger af en suspension eller ophør af filialens virksomhed på systemisk likviditet, betalingssystemer og clearing- og afviklingsordninger

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

Hindringer for overførsel af kontanter eller sikkerhed til eller fra filialen

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

DEL 5

ÅRLIG GENERISK — DGS

Skema til de oplysninger, der skal udveksles vedrørende indskudsgarantiordninger

| Retsgrundlag | Artikel 6 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014 |
| --- | --- |
| Oplysningsudvekslingens hyppighed | Årlig |
| Kompetent myndighed: | |
| Instituttets navn: | |
| Referencedato (31/12/ÅÅÅÅ): | |
| Indsendelsesdato (DD/MM/ÅÅÅÅ): | |
| Oplysningerne gives på konsolideret grundlag (ja/nej) | Skriv »ja«, hvis oplysningerne i dette skema gives på konsolideret grundlag og ikke på institutniveau |

Retsgrundlag

Artikel 6 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014

Oplysningsudvekslingens hyppighed

Årlig

Kompetent myndighed:

Instituttets navn:

Referencedato (31/12/ÅÅÅÅ):

Indsendelsesdato (DD/MM/ÅÅÅÅ):

Oplysningerne gives på konsolideret grundlag (ja/nej)

Skriv »ja«, hvis oplysningerne i dette skema gives på konsolideret grundlag og ikke på institutniveau

| Oplysningskategori | Oplysning | Oplysningstype
  (kvantitativ som krævet i tabellen, eller kvalitativ, der angives i fritekst) | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| Indskudsgaranti-ordning | Navnet på den indskudsgarantiordning, som instituttet tilhører | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |
| Indskudsgarantiordningens maksimale dækning pr. indskyder, der er omfattet af ordningen | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |
| Dækning, typer af indskud, der dækkes, og enhver undtagelse fra dækningen, herunder produkter og typer indskydere | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |
| Indskudsgarantiordningens finansieringsordning, navnlig om ordningen finansieres forudgående eller efterfølgende, og ordningens størrelse | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |
| Kontaktoplysningerne for indskudsgarantiordningens administrator | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne] | |

Oplysningskategori

Oplysning

Oplysningstype

(kvantitativ som krævet i tabellen, eller kvalitativ, der angives i fritekst)

Bemærkninger

Indskudsgaranti-ordning

Navnet på den indskudsgarantiordning, som instituttet tilhører

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

Indskudsgarantiordningens maksimale dækning pr. indskyder, der er omfattet af ordningen

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

Dækning, typer af indskud, der dækkes, og enhver undtagelse fra dækningen, herunder produkter og typer indskydere

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

Indskudsgarantiordningens finansieringsordning, navnlig om ordningen finansieres forudgående eller efterfølgende, og ordningens størrelse

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

Kontaktoplysningerne for indskudsgarantiordningens administrator

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet på indberetningsdatoen. Hvis der ikke er nogen ændringer siden den foregående indberetningsperiode, kan de kompetente myndigheder anvende tidligere oplysninger eller ajourføre oplysningerne]

DEL 6

ÅRLIG YDERLIGERE

Yderligere oplysninger, der skal udveksles vedrørende individuelle institutters ledelse og ejerforhold, deres likviditets- og finansieringspolitikker, likviditets- og finansieringsberedskabsplaner og forberedelser på nødsituationer

| Retsgrundlag | Artikel 3, artikel 4, stk. 3, og artikel 14 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014 |
| --- | --- |
| Oplysningsudvekslingens hyppighed | Årlig |
| Kompetent myndighed: | |
| Instituttets navn: | |
| Referencedato (31/12/ÅÅÅÅ): | |
| Indsendelsesdato (DD/MM/ÅÅÅÅ): | |
| Oplysningerne gives på konsolideret grundlag (ja/nej) | Skriv »ja«, hvis oplysningerne i dette skema gives på konsolideret grundlag og ikke på institutniveau |

Retsgrundlag

Artikel 3, artikel 4, stk. 3, og artikel 14 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014

Oplysningsudvekslingens hyppighed

Årlig

Kompetent myndighed:

Instituttets navn:

Referencedato (31/12/ÅÅÅÅ):

Indsendelsesdato (DD/MM/ÅÅÅÅ):

Oplysningerne gives på konsolideret grundlag (ja/nej)

Skriv »ja«, hvis oplysningerne i dette skema gives på konsolideret grundlag og ikke på institutniveau

Yderligere oplysninger, der skal udveksles vedrørende instituttets ledelse og ejerforhold samt forberedelser på nødsituationer

| 1. | Instituttets aktuelle organisationsstruktur, herunder dets forretningsområder og forhold til enheder i koncernen |
| --- | --- |

1.

Instituttets aktuelle organisationsstruktur, herunder dets forretningsområder og forhold til enheder i koncernen

| 2. | Nødkontaktoplysningerne for personer i de kompetente myndigheder, der har ansvaret for at håndtere nødsituationer, og de kommunikationsprocedurer, der finder anvendelse i nødsituationer. |
| --- | --- |

2.

Nødkontaktoplysningerne for personer i de kompetente myndigheder, der har ansvaret for at håndtere nødsituationer, og de kommunikationsprocedurer, der finder anvendelse i nødsituationer.

Yderligere oplysninger, der skal udveksles med et værtslands kompetente myndigheder, der fører tilsyn med en væsentlig filial:

| 1. | Ledelsesorganets og den øverste ledelses aktuelle struktur, herunder ansvarsfordelingen for overvågningen af filialen |
| --- | --- |

1.

Ledelsesorganets og den øverste ledelses aktuelle struktur, herunder ansvarsfordelingen for overvågningen af filialen

| 2. | Den aktuelle liste over aktionærer og selskabsdeltagere med kvalificerede kapitalandele baseret på oplysninger fra kreditinstituttet i overensstemmelse med artikel 26, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU |
| --- | --- |

2.

Den aktuelle liste over aktionærer og selskabsdeltagere med kvalificerede kapitalandele baseret på oplysninger fra kreditinstituttet i overensstemmelse med artikel 26, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU

| 3. | Instituttets likviditets- og finansieringspolitik, herunder beskrivelser af finansieringsordningerne for filialer, eventuelle koncerninterne støtteprocedurer og procedurer for centraliseret »cash pooling« |
| --- | --- |

3.

Instituttets likviditets- og finansieringspolitik, herunder beskrivelser af finansieringsordningerne for filialer, eventuelle koncerninterne støtteprocedurer og procedurer for centraliseret »cash pooling«

| 4. | Instituttets likviditets- og finansieringsberedskabsplaner, herunder oplysninger om de formodede stressscenarier. |
| --- | --- |

4.

Instituttets likviditets- og finansieringsberedskabsplaner, herunder oplysninger om de formodede stressscenarier.

---

BILAG II

Skema til udveksling af oplysninger i tilfælde af likviditetsstress

| Retsgrundlag | Artikel 17 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014 |
| --- | --- |
| Kompetent myndighed: | |
| Instituttets navn: | |
| Indsendelsesdato (DD/MM/ÅÅÅÅ): | |
| Oplysningerne gives på konsolideret grundlag (ja/nej) | Skriv »ja«, hvis oplysningerne i dette skema gives på konsolideret grundlag og ikke på institutniveau |

Retsgrundlag

Artikel 17 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 524/2014

Kompetent myndighed:

Instituttets navn:

Indsendelsesdato (DD/MM/ÅÅÅÅ):

Oplysningerne gives på konsolideret grundlag (ja/nej)

Skriv »ja«, hvis oplysningerne i dette skema gives på konsolideret grundlag og ikke på institutniveau

AFDELING 1

Beskrivelse af likviditetsstresssituationen

| Spørgsmål/oplysning | Svar/værdi |
| --- | --- |
| Har der været en stresssituation, eller er det sandsynligt, at en sådan kan indtræffe inden for den næste måned eller senere (angiv tidsperiode)? | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet] |
| Beskrivelse af situationen, inkl. de underliggende årsager til stresssituationen | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet] |
| Hvad sker der nu? Hvad bør ske, der vedrører den kompetente myndighed? | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet] |
| Er der igangsat beredskabsplaner, f.eks. finansierings-beredskabsplaner? | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet] |
| Situationens forventede virkninger for afsmitningsrisikoen i hjemlandets banksektor i de næste 3-6 måneder | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet] |
| Situationens forventede virkninger for instituttet, inkl. dets kritiske økonomiske funktioner, i de næste 3-6 måneder | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet] |
| Situationens forventede virkninger for filialens virksomhed i de næste 3-6 måneder | [fritekst til besvarelse af spørgsmålet] |

Spørgsmål/oplysning

Svar/værdi

Har der været en stresssituation, eller er det sandsynligt, at en sådan kan indtræffe inden for den næste måned eller senere (angiv tidsperiode)?

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet]

Beskrivelse af situationen, inkl. de underliggende årsager til stresssituationen

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet]

Hvad sker der nu? Hvad bør ske, der vedrører den kompetente myndighed?

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet]

Er der igangsat beredskabsplaner, f.eks. finansierings-beredskabsplaner?

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet]

Situationens forventede virkninger for afsmitningsrisikoen i hjemlandets banksektor i de næste 3-6 måneder

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet]

Situationens forventede virkninger for instituttet, inkl. dets kritiske økonomiske funktioner, i de næste 3-6 måneder

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet]

Situationens forventede virkninger for filialens virksomhed i de næste 3-6 måneder

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet]

AFDELING 2

Tiltag og genopretning

| Angiv, hvilke tiltag der er truffet af instituttet eller den kompetente myndighed for at mindske årsagen til stresssituationen. Beskriv, hvilke virkninger disse foranstaltninger har haft: |
| --- |
| Tiltag og den ansvarlige herfor | Virkning |
| fritekst | fritekst |
| fritekst | fritekst |
| fritekst | fritekst |
| Angiv fremtidige tiltag påtænkt af enten instituttet eller den kompetente myndighed for at mindske årsagen til stresssituationen. Beskriv tidsplanen herfor og de forventede virkninger: |
| Tiltag og den ansvarlige herfor | Tidsplan | Virkning |
| fritekst | fritekst | fritekst |
| fritekst | fritekst | fritekst |
| fritekst | fritekst | fritekst |
| Hvad er de fremtidige delmål og udløsende faktorer for yderligere tiltag? |
| [fritekst til besvarelse af spørgsmålet] |
| Angiv, hvilke tiltag der er truffet af instituttet eller den kompetente myndighed for at forbedre likviditetspositionen. Beskriv deres kvantitative virkninger: |
| Tiltag og den ansvarlige herfor | Virkning |
| fritekst | fritekst |
| fritekst | fritekst |
| fritekst | fritekst |
| Angiv fremtidige tiltag påtænkt af instituttet eller den kompetente myndighed for at forbedre likviditetspositionen. Beskriv tidsplanen herfor og de forventede virkninger: |
| Tiltag og den ansvarlige herfor | Tidsplan | Virkning |
| fritekst | fritekst | fritekst |
| fritekst | fritekst | fritekst |
| fritekst | fritekst | fritekst |
| Hvad er de fremtidige delmål og udløsende faktorer for yderligere tiltag? |
| [fritekst til besvarelse af spørgsmålet] |
| Angiv endvidere de seneste tilgængelige kvantitative oplysninger om likviditet, jf. artikel 4, stk. 1, litra c)-h), i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr.524/2014 (se også skemaerne i bilag I, del 1 og 2) |

Angiv, hvilke tiltag der er truffet af instituttet eller den kompetente myndighed for at mindske årsagen til stresssituationen. Beskriv, hvilke virkninger disse foranstaltninger har haft:

Tiltag og den ansvarlige herfor

Virkning

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

Angiv fremtidige tiltag påtænkt af enten instituttet eller den kompetente myndighed for at mindske årsagen til stresssituationen. Beskriv tidsplanen herfor og de forventede virkninger:

Tiltag og den ansvarlige herfor

Tidsplan

Virkning

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

Hvad er de fremtidige delmål og udløsende faktorer for yderligere tiltag?

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet]

Angiv, hvilke tiltag der er truffet af instituttet eller den kompetente myndighed for at forbedre likviditetspositionen. Beskriv deres kvantitative virkninger:

Tiltag og den ansvarlige herfor

Virkning

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

Angiv fremtidige tiltag påtænkt af instituttet eller den kompetente myndighed for at forbedre likviditetspositionen. Beskriv tidsplanen herfor og de forventede virkninger:

Tiltag og den ansvarlige herfor

Tidsplan

Virkning

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

fritekst

Hvad er de fremtidige delmål og udløsende faktorer for yderligere tiltag?

[fritekst til besvarelse af spørgsmålet]

Angiv endvidere de seneste tilgængelige kvantitative oplysninger om likviditet, jf. artikel 4, stk. 1, litra c)-h), i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr.524/2014 (se også skemaerne i bilag I, del 1 og 2)

---

| 12.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 172/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 172/26

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 621/2014

af 11. juni 2014

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juni 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MK | 53,3 |
| TR | 71,7 |
| ZZ | 62,5 |
| 0707 00 05 | MK | 36,9 |
| TR | 105,3 |
| ZZ | 71,1 |
| 0709 93 10 | MA | 68,1 |
| TR | 113,5 |
| ZA | 27,3 |
| ZZ | 69,6 |
| 0805 50 10 | AR | 104,4 |
| TR | 120,8 |
| ZA | 126,5 |
| ZZ | 117,2 |
| 0808 10 80 | AR | 103,5 |
| BR | 77,8 |
| CL | 94,3 |
| CN | 98,7 |
| NZ | 135,2 |
| US | 183,9 |
| UY | 168,2 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 120,1 |
| 0809 10 00 | TR | 250,0 |
| ZZ | 250,0 |
| 0809 29 00 | TR | 377,6 |
| ZZ | 377,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MK

53,3

TR

71,7

ZZ

62,5

0707 00 05

MK

36,9

TR

105,3

ZZ

71,1

0709 93 10

MA

68,1

TR

113,5

ZA

27,3

ZZ

69,6

0805 50 10

AR

104,4

TR

120,8

ZA

126,5

ZZ

117,2

0808 10 80

AR

103,5

BR

77,8

CL

94,3

CN

98,7

NZ

135,2

US

183,9

UY

168,2

ZA

99,1

ZZ

120,1

0809 10 00

TR

250,0

ZZ

250,0

0809 29 00

TR

377,6

ZZ

377,6

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 12.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 172/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 172/28

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 26. maj 2014

om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne på Den Internationale Arbejdskonferences 103. møde til ændringer af kodeksen i konventionen om søfarendes arbejdsforhold

(2014/346/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 9, sammenholdt med artikel 153, stk. 1, litra b), og artikel 153, stk. 2, litra b),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention om søfarendes arbejdsforhold, 2006 (i det følgende benævnt »konventionen«), fastlægges der mindstekrav til arbejds- og levevilkår for alle søfarende, der arbejder på skibe, som fører ratificerende staters flag. |
| --- | --- |

(1)

I Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention om søfarendes arbejdsforhold, 2006 (i det følgende benævnt »konventionen«), fastlægges der mindstekrav til arbejds- og levevilkår for alle søfarende, der arbejder på skibe, som fører ratificerende staters flag.

| (2) | Der er blevet vedtaget ændringer af kodeksen i konventionen, i det følgende benævnt »ændringerne«, på mødet den 7.-11. april 2014 i det særlige trepartsudvalg, som er nedsat i henhold til konventionen (i det følgende benævnt »udvalget«). Ændringerne forelægges til godkendelse på Den Internationale Arbejdskonferences 103. møde fra den 28. maj til den 12. juni 2014. |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet vedtaget ændringer af kodeksen i konventionen, i det følgende benævnt »ændringerne«, på mødet den 7.-11. april 2014 i det særlige trepartsudvalg, som er nedsat i henhold til konventionen (i det følgende benævnt »udvalget«). Ændringerne forelægges til godkendelse på Den Internationale Arbejdskonferences 103. møde fra den 28. maj til den 12. juni 2014.

| (3) | Ændringerne vedrører skibsrederes ansvar i forbindelse med erstatningskrav ved dødsfald, personskade og efterladte søfolk. |
| --- | --- |

(3)

Ændringerne vedrører skibsrederes ansvar i forbindelse med erstatningskrav ved dødsfald, personskade og efterladte søfolk.

| (4) | Dele af konventionens regler og ændringerne henhører under Unionens kompetence og vedrører spørgsmål, om hvilke Unionen har vedtaget regler. Ændringerne vil spille sammen med gældende EU-ret, særlig på områderne social- arbejdsmarkedspolitik og transport. Navnlig har de fleste af konventionens bestemmelser været omfattet af Rådets direktiv 2009/13/EF af 16. februar 2009 om iværksættelse af den aftale, der er indgået mellem European Community Shipowners' Associations (ECSA) og European Transport Workers' Federation (ETF) om konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006, og om ændring af direktiv 1999/63/EF (1). Gennemførelsen af konventionen i Unionen er endvidere sikret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/16/EF af 23. april 2009 om havnestatskontrol (2) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/38/EU (3) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/54/EU (»flagstatsdirektivet«) (4) om gennemførelse af bilaget til direktiv 2009/13/EF. |
| --- | --- |

(4)

Dele af konventionens regler og ændringerne henhører under Unionens kompetence og vedrører spørgsmål, om hvilke Unionen har vedtaget regler. Ændringerne vil spille sammen med gældende EU-ret, særlig på områderne social- arbejdsmarkedspolitik og transport. Navnlig har de fleste af konventionens bestemmelser været omfattet af Rådets direktiv 2009/13/EF af 16. februar 2009 om iværksættelse af den aftale, der er indgået mellem European Community Shipowners' Associations (ECSA) og European Transport Workers' Federation (ETF) om konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006, og om ændring af direktiv 1999/63/EF (1). Gennemførelsen af konventionen i Unionen er endvidere sikret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/16/EF af 23. april 2009 om havnestatskontrol (2) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/38/EU (3) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/54/EU (»flagstatsdirektivet«) (4) om gennemførelse af bilaget til direktiv 2009/13/EF.

| (5) | Ændringerne af kodeksen i konventionen godkendt af Den Internationale Arbejdskonference vil træde i kraft for alle parter i overensstemmelse med og på de betingelser, som er fastsat i artikel XV i konventionen. Det følger heraf, at ændringerne af kodeksen i konventionen om søfarendes arbejdsforhold vil udgøre en retsakt fra et organ oprettet i medfør af en international aftale og vil have retsvirkninger. |
| --- | --- |

(5)

Ændringerne af kodeksen i konventionen godkendt af Den Internationale Arbejdskonference vil træde i kraft for alle parter i overensstemmelse med og på de betingelser, som er fastsat i artikel XV i konventionen. Det følger heraf, at ændringerne af kodeksen i konventionen om søfarendes arbejdsforhold vil udgøre en retsakt fra et organ oprettet i medfør af en international aftale og vil have retsvirkninger.

| (6) | På baggrund af ovenstående er det i overensstemmelse med artikel 218, stk. 9, i TEUF nødvendigt, at Rådet vedtager en afgørelse om fastlæggelse af den holdning, der skal indtages på Unionens vegne til de spørgsmål, der henhører under Unionens kompetence, og om hvilke Unionen har vedtaget regler, og som samtidig giver medlemsstaterne bemyndigelse til at handle i fællesskab i Unionens interesse, idet Unionen ikke er medlem af ILO (5) — |
| --- | --- |

(6)

På baggrund af ovenstående er det i overensstemmelse med artikel 218, stk. 9, i TEUF nødvendigt, at Rådet vedtager en afgørelse om fastlæggelse af den holdning, der skal indtages på Unionens vegne til de spørgsmål, der henhører under Unionens kompetence, og om hvilke Unionen har vedtaget regler, og som samtidig giver medlemsstaterne bemyndigelse til at handle i fællesskab i Unionens interesse, idet Unionen ikke er medlem af ILO (5) —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Unionens holdning på Den Internationale Arbejdskonferences 103. møde er for så vidt angår de spørgsmål, der henhører under Unionens kompetence, og om hvilke Unionen har vedtaget regler, at støtte godkendelse af de ændringer af kodeksen i konventionen, som blev vedtaget af udvalget på mødet den 7.-11. april 2014. Teksten til ændringerne er knyttet som bilag til denne afgørelse.

2.   Unionens holdning som fastlagt i stk. 1 indtages af medlemsstaterne, der handler i fællesskab i Unionens interesse, når de godkender ændringerne af kodeksen i konventionen på Den Internationale Arbejdskonferences 103. møde.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. maj 2014.

På Rådets vegne

Ch. VASILAKOS

Formand

---

(1)  EUT L 124 af 20.5.2009, s. 30.

1

(2)  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 57.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/38/EU af 12. august 2013 om ændring af direktiv 2009/16/EF om havnestatskontrol (EUT L 218 af 14.8.2013, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/54/EU af 20. november 2013 om visse af flagstatens ansvar for overholdelse og håndhævelse af konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006 (EUT L 329 af 10.12.2013, s. 1).

4

(5)  Domstolens udtalelse 2/91 af 19. marts 1993, Sml. 1993 I, s. 1061, præmis 26.

5

---

BILAG

FØRSTE MØDE I DET SÆRLIGE TREPARTSUDVALG NEDSAT AF STYRELSESRÅDET I OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL XIII I KONVENTIONEN OM SØFARENDES ARBEJDSFORHOLD, 2006 (MLC 2006)

Tekst vedtaget af det særlige trepartsudvalg nedsat af Styrelsesrådet i overensstemmelse med artikel XIII i MLC 2006

Forslag til ændringer af kodeksen vedrørende forskrift 2.5 i MLC 2006

A.   Forslag vedrørende norm A2.5

I den nuværende overskrift »Norm A2.5 — Hjemsendelse« erstattes »A2.5« med »A2.5.1«.

Efter stk. 9 i den nuværende norm A2.5 tilføjes følgende overskrift og tekst:

»Norm A2.5.2 — Finansiel sikkerhed

| 1. | Med denne norm til gennemførelse af forskrift 2.5, stk. 2, stilles der krav om at sikre tilvejebringelse af et hurtigt og effektivt finansielt sikkerhedssystem til at bistå søfarende i tilfælde af, at de bliver efterladt. |
| --- | --- |

1.

Med denne norm til gennemførelse af forskrift 2.5, stk. 2, stilles der krav om at sikre tilvejebringelse af et hurtigt og effektivt finansielt sikkerhedssystem til at bistå søfarende i tilfælde af, at de bliver efterladt.

| 2. | I forbindelse med denne norm anses en søfarende for at være efterladt, hvis rederen i strid med kravene i denne konvention eller vilkårene i de søfarendes ansættelsesaftale:






  a) | undlader at dække omkostningerne ved den søfarendes hjemsendelse eller |
| --- | --- | --- |

2.

I forbindelse med denne norm anses en søfarende for at være efterladt, hvis rederen i strid med kravene i denne konvention eller vilkårene i de søfarendes ansættelsesaftale:

a)

undlader at dække omkostningerne ved den søfarendes hjemsendelse eller

| b) | har efterladt den søfarende uden det fornødne til støtte og underhold eller |
| --- | --- |

b)

har efterladt den søfarende uden det fornødne til støtte og underhold eller

| c) | på anden vis ensidigt har afbrudt forbindelsen med den søfarende, herunder manglende betaling af løn ifølge kontrakten i mindst to måneder. |
| --- | --- |

c)

på anden vis ensidigt har afbrudt forbindelsen med den søfarende, herunder manglende betaling af løn ifølge kontrakten i mindst to måneder.

| 3. | Hvert medlem sikrer, at der for skibe, som fører dets flag, findes et finansielt sikkerhedssystem, der opfylder kravene i denne norm. Det finansielle sikkerhedssystem kan være i form af en social sikringsordning eller -forsikring eller en national fond eller andre lignende ordninger. Formen fastlægges af medlemmet efter samråd med de berørte rederes og søfarendes organisationer. |
| --- | --- |

3.

Hvert medlem sikrer, at der for skibe, som fører dets flag, findes et finansielt sikkerhedssystem, der opfylder kravene i denne norm. Det finansielle sikkerhedssystem kan være i form af en social sikringsordning eller -forsikring eller en national fond eller andre lignende ordninger. Formen fastlægges af medlemmet efter samråd med de berørte rederes og søfarendes organisationer.

| 4. | Det finansielle sikkerhedssystem skal give direkte adgang, tilstrækkelig dækning og hurtig finansiel bistand i overensstemmelse med denne norm til enhver efterladt søfarende på et skib, der fører en medlemsstats flag. |
| --- | --- |

4.

Det finansielle sikkerhedssystem skal give direkte adgang, tilstrækkelig dækning og hurtig finansiel bistand i overensstemmelse med denne norm til enhver efterladt søfarende på et skib, der fører en medlemsstats flag.

| 5. | I forbindelse med stk. 2, litra b), i denne norm omfatter det fornødne til støtte og underhold af søfarende: mad, overnatning, drikkevandsforsyninger, fornødent brændstof til at overleve om bord på skibet og nødvendig lægebehandling. |
| --- | --- |

5.

I forbindelse med stk. 2, litra b), i denne norm omfatter det fornødne til støtte og underhold af søfarende: mad, overnatning, drikkevandsforsyninger, fornødent brændstof til at overleve om bord på skibet og nødvendig lægebehandling.

| 6. | Hvert medlem kræver, at skibe, som fører dets flag, og på hvilke forskrift 5.1.3, stk. 1 eller 2, finder anvendelse, om bord medfører et certifikat eller anden dokumentation for finansiel sikkerhed udstedt af leverandøren af denne finansielle sikkerhed. Et eksemplar slås op på et iøjnefaldende sted om bord, hvor det er tilgængeligt for de søfarende. Når mere end én leverandør af finansiel sikkerhed yder dækning, medføres hver leverandørs dokumentation herfor om bord. |
| --- | --- |

6.

Hvert medlem kræver, at skibe, som fører dets flag, og på hvilke forskrift 5.1.3, stk. 1 eller 2, finder anvendelse, om bord medfører et certifikat eller anden dokumentation for finansiel sikkerhed udstedt af leverandøren af denne finansielle sikkerhed. Et eksemplar slås op på et iøjnefaldende sted om bord, hvor det er tilgængeligt for de søfarende. Når mere end én leverandør af finansiel sikkerhed yder dækning, medføres hver leverandørs dokumentation herfor om bord.

| 7. | Certifikatet eller dokumentationen for finansiel sikkerhed indeholder de oplysninger, der kræves i bilag A2-I. De skal være affattet på engelsk eller ledsaget af en oversættelse til engelsk. |
| --- | --- |

7.

Certifikatet eller dokumentationen for finansiel sikkerhed indeholder de oplysninger, der kræves i bilag A2-I. De skal være affattet på engelsk eller ledsaget af en oversættelse til engelsk.

| 8. | Bistand fra det finansielle sikkerhedssystem ydes straks på anmodning fra den søfarende eller den søfarendes udpegede repræsentant, understøttet af det nødvendige bevis for retten hertil i overensstemmelse med stk. 2. |
| --- | --- |

8.

Bistand fra det finansielle sikkerhedssystem ydes straks på anmodning fra den søfarende eller den søfarendes udpegede repræsentant, understøttet af det nødvendige bevis for retten hertil i overensstemmelse med stk. 2.

| 9. | I henhold til forskrift 2.2 og 2.5 skal bistand, der ydes via det finansielle sikkerhedssystem, være tilstrækkelig til at dække følgende:






  a) | udestående lønninger og andre rettigheder, som rederen skylder den søfarende i henhold til deres ansættelsesaftale, relevante overenskomster eller flagstatens nationale lovgivning, begrænset til fire måneders udestående løn og fire måneders udestående rettigheder |
| --- | --- | --- |

9.

I henhold til forskrift 2.2 og 2.5 skal bistand, der ydes via det finansielle sikkerhedssystem, være tilstrækkelig til at dække følgende:

a)

udestående lønninger og andre rettigheder, som rederen skylder den søfarende i henhold til deres ansættelsesaftale, relevante overenskomster eller flagstatens nationale lovgivning, begrænset til fire måneders udestående løn og fire måneders udestående rettigheder

| b) | alle udgifter, som den søfarende med rimelighed har haft, herunder den i stk. 10 nævnte udgift til hjemsendelse |
| --- | --- |

b)

alle udgifter, som den søfarende med rimelighed har haft, herunder den i stk. 10 nævnte udgift til hjemsendelse

| c) | den søfarendes grundlæggende behov, herunder bl.a.: mad, tøj såfremt fornødent, overnatning, drikkevandsforsyninger, fornødent brændstof til at overleve om bord på skibet, nødvendig lægebehandling samt andre rimelige omkostninger eller udgifter fra tidspunktet for den handling eller undladelse, der førte til, at den søfarende blev efterladt, og indtil denne er kommet hjem. |
| --- | --- |

c)

den søfarendes grundlæggende behov, herunder bl.a.: mad, tøj såfremt fornødent, overnatning, drikkevandsforsyninger, fornødent brændstof til at overleve om bord på skibet, nødvendig lægebehandling samt andre rimelige omkostninger eller udgifter fra tidspunktet for den handling eller undladelse, der førte til, at den søfarende blev efterladt, og indtil denne er kommet hjem.

| 10. | Hjemsendelsesomkostninger dækker rejse med passende og hurtige transportmidler, normalt fly, og inkluderer mad og overnatning til den søfarende, fra denne forlader skibet, og indtil vedkommende er ankommet til eget hjem, nødvendig lægebehandling, passage og transport af personlige ejendele og andre rimelige omkostninger eller udgifter som følge af, at den pågældende er blevet efterladt. |
| --- | --- |

10.

Hjemsendelsesomkostninger dækker rejse med passende og hurtige transportmidler, normalt fly, og inkluderer mad og overnatning til den søfarende, fra denne forlader skibet, og indtil vedkommende er ankommet til eget hjem, nødvendig lægebehandling, passage og transport af personlige ejendele og andre rimelige omkostninger eller udgifter som følge af, at den pågældende er blevet efterladt.

| 11. | Den finansielle sikkerhed ophører ikke før udløbet af perioden for den finansielle sikkerheds gyldighed, medmindre leverandøren af den finansielle sikkerhed med mindst 30 dages varsel har givet forudgående underretning herom til den kompetente myndighed i flagstaten. |
| --- | --- |

11.

Den finansielle sikkerhed ophører ikke før udløbet af perioden for den finansielle sikkerheds gyldighed, medmindre leverandøren af den finansielle sikkerhed med mindst 30 dages varsel har givet forudgående underretning herom til den kompetente myndighed i flagstaten.

| 12. | Hvis leverandøren af forsikring eller anden finansiel sikkerhed har foretaget betaling til en søfarende i overensstemmelse med denne norm, indtræder denne leverandør ved subrogation, overdragelse eller andet i den søfarendes rettigheder op til det beløb, leverandøren har betalt og i overensstemmelse med gældende lovgivning. |
| --- | --- |

12.

Hvis leverandøren af forsikring eller anden finansiel sikkerhed har foretaget betaling til en søfarende i overensstemmelse med denne norm, indtræder denne leverandør ved subrogation, overdragelse eller andet i den søfarendes rettigheder op til det beløb, leverandøren har betalt og i overensstemmelse med gældende lovgivning.

| 13. | Intet i denne norm indskrænker den regresret, som forsikringsselskabet eller leverandøren af den finansielle sikkerhed har over for tredjeparter. |
| --- | --- |

13.

Intet i denne norm indskrænker den regresret, som forsikringsselskabet eller leverandøren af den finansielle sikkerhed har over for tredjeparter.

| 14. | Bestemmelserne i denne norm må ikke udelukke eller indskrænke andre rettigheder, krav eller retsmidler, som også kan være til rådighed for søfarende, der er blevet efterladt. Nationale love og forskrifter kan rumme bestemmelser om, at summer, der betales i henhold til denne norm, kan modregnes i beløb fra andre kilder som følge af rettigheder, krav eller retsmidler, som kan være genstand for kompensation i henhold til denne norm.« |
| --- | --- |

14.

Bestemmelserne i denne norm må ikke udelukke eller indskrænke andre rettigheder, krav eller retsmidler, som også kan være til rådighed for søfarende, der er blevet efterladt. Nationale love og forskrifter kan rumme bestemmelser om, at summer, der betales i henhold til denne norm, kan modregnes i beløb fra andre kilder som følge af rettigheder, krav eller retsmidler, som kan være genstand for kompensation i henhold til denne norm.«

B.   Forslag vedrørende retningslinje B2.5

Efter den nuværende retningslinje B2.5 tilføjes følgende overskrift og tekst:

»Retningslinje B2.5.3 — Finansiel sikkerhed

| 1. | Selv om der i forbindelse med gennemførelsen af norm A2.5.2, stk. 8, er behov for tid til at kontrollere gyldigheden af visse aspekter af den søfarendes eller den søfarendes udpegede repræsentants anmodning, bør dette ikke være til hinder for, at den søfarende eller en repræsentant straks modtager den del af den anmodede bistand, som anses for berettiget.« |
| --- | --- |

1.

Selv om der i forbindelse med gennemførelsen af norm A2.5.2, stk. 8, er behov for tid til at kontrollere gyldigheden af visse aspekter af den søfarendes eller den søfarendes udpegede repræsentants anmodning, bør dette ikke være til hinder for, at den søfarende eller en repræsentant straks modtager den del af den anmodede bistand, som anses for berettiget.«

C.   Forslag til et nyt bilag

Før bilag A5-I tilføjes følgende bilag:

»BILAG A2-I

Bevis for finansiel sikkerhed i henhold til forskrift 2.5, stk. 2

Certifikatet eller dokumentationen som nævnt i norm A2.5.2, stk. 7, skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | skibets navn |
| --- | --- |

a)

skibets navn

| b) | skibets registreringshavn |
| --- | --- |

b)

skibets registreringshavn

| c) | skibets kaldesignal |
| --- | --- |

c)

skibets kaldesignal

| d) | skibets IMO-nummer |
| --- | --- |

d)

skibets IMO-nummer

| e) | navn og adresse på leverandøren eller leverandørerne af den finansielle sikkerhed |
| --- | --- |

e)

navn og adresse på leverandøren eller leverandørerne af den finansielle sikkerhed

| f) | kontaktoplysninger om de personer eller enheder, der er ansvarlige for håndtering af de søfarendes anmodning om hjælp |
| --- | --- |

f)

kontaktoplysninger om de personer eller enheder, der er ansvarlige for håndtering af de søfarendes anmodning om hjælp

| g) | rederens navn |
| --- | --- |

g)

rederens navn

| h) | den finansielle sikkerheds gyldighedsperiode og |
| --- | --- |

h)

den finansielle sikkerheds gyldighedsperiode og

| i) | en attestering fra leverandøren af den finansielle sikkerhed af, at den finansielle sikkerhed opfylder kravene i norm A2.5.2.« |
| --- | --- |

i)

en attestering fra leverandøren af den finansielle sikkerhed af, at den finansielle sikkerhed opfylder kravene i norm A2.5.2.«

D.   Forslag vedrørende bilag A5-I, A5-II og A5-III

I slutningen af bilag A5-I tilføjes følgende punkt:

»Finansiel sikkerhed for hjemsendelse«.

I bilag A5-II efter punkt 14 under overskriften Overensstemmelseserklæring — Del I tilføjes følgende punkt:

Overensstemmelseserklæring — Del I

| »15. | Finansiel sikkerhed for hjemsendelse (forskrift 2.5)«. |
| --- | --- |

»15.

Finansiel sikkerhed for hjemsendelse (forskrift 2.5)«.

I bilag A5-II efter punkt 14 under overskriften Overensstemmelseserklæring — Del II tilføjes følgende punkt:

Overensstemmelseserklæring — Del II

| »15. | Finansiel sikkerhed for hjemsendelse (forskrift 2.5).« |
| --- | --- |

»15.

Finansiel sikkerhed for hjemsendelse (forskrift 2.5).«

I slutningen af bilag A5-III tilføjes følgende område:

»Finansiel sikkerhed for hjemsendelse«.

Forslag til ændringer af kodeksen vedrørende forskrift 4.2 i MLC 2006

Forslag til ændringer af kodeksen vedrørende forskrift 4.2 i MLC 2006

A.   Forslag vedrørende norm A4.2

I denne overskift »Norm A4.2 — Redernes ansvar« erstattes A4.2 med A4.2.1.

Efter stk. 7 i den nuværende norm A4.2 tilføjes følgende tekst:

| »8. | Det skal være bestemt i nationale love og forskrifter, at det finansielle sikkerhedssystem til sikring af kompensation som foreskrevet i stk. 1, litra b), i denne norm vedrørende kontraktlige krav som defineret i norm A4.2.2 opfylder følgende minimumskrav:






  a) | kontraktlig kompensation, hvis den er fastlagt i den søfarendes ansættelsesaftale og uden indskrænkning af litra c), betales fuldt ud og uden forsinkelse |
| --- | --- | --- |

»8.

Det skal være bestemt i nationale love og forskrifter, at det finansielle sikkerhedssystem til sikring af kompensation som foreskrevet i stk. 1, litra b), i denne norm vedrørende kontraktlige krav som defineret i norm A4.2.2 opfylder følgende minimumskrav:

a)

kontraktlig kompensation, hvis den er fastlagt i den søfarendes ansættelsesaftale og uden indskrænkning af litra c), betales fuldt ud og uden forsinkelse

| b) | der må ikke lægges pres på nogen om at acceptere en lavere betaling end det kontraktfastsatte |
| --- | --- |

b)

der må ikke lægges pres på nogen om at acceptere en lavere betaling end det kontraktfastsatte

| c) | hvis arten af en søfarendes langvarige invaliditet gør det vanskeligt at vurdere den fulde kompensation, som vedkommende er berettiget til, foretages en eller flere foreløbige betalinger til den søfarende for at undgå unødige trængsler |
| --- | --- |

c)

hvis arten af en søfarendes langvarige invaliditet gør det vanskeligt at vurdere den fulde kompensation, som vedkommende er berettiget til, foretages en eller flere foreløbige betalinger til den søfarende for at undgå unødige trængsler

| d) | i overensstemmelse med forskrift 4.2, stk. 2, modtager den søfarende betaling, uden at det berører andre rettigheder, men denne betaling kan af rederen modregnes i andre erstatninger, der hidrører fra andre krav, som den søfarende har rejst mod rederen som følge af samme hændelse, og |
| --- | --- |

d)

i overensstemmelse med forskrift 4.2, stk. 2, modtager den søfarende betaling, uden at det berører andre rettigheder, men denne betaling kan af rederen modregnes i andre erstatninger, der hidrører fra andre krav, som den søfarende har rejst mod rederen som følge af samme hændelse, og

| e) | kravet om kontraktlig kompensation kan rejses direkte af den berørte søfarende eller dennes slægtning eller en repræsentant for den søfarende eller en udpeget modtager. |
| --- | --- |

e)

kravet om kontraktlig kompensation kan rejses direkte af den berørte søfarende eller dennes slægtning eller en repræsentant for den søfarende eller en udpeget modtager.

| 9. | Nationale love og forskrifter sikrer, at de søfarende underrettes på forhånd, hvis rederens finansielle sikkerhed skal afmeldes eller bringes til ophør. |
| --- | --- |

9.

Nationale love og forskrifter sikrer, at de søfarende underrettes på forhånd, hvis rederens finansielle sikkerhed skal afmeldes eller bringes til ophør.

| 10. | Nationale love og forskrifter sikrer, at flagstatens kompetente myndighed underrettes af leverandøren af den finansielle sikkerhed, hvis en reders finansielle sikkerhed afmeldes eller ophører. |
| --- | --- |

10.

Nationale love og forskrifter sikrer, at flagstatens kompetente myndighed underrettes af leverandøren af den finansielle sikkerhed, hvis en reders finansielle sikkerhed afmeldes eller ophører.

| 11. | Hvert medlem kræver, at skibe, som fører dets flag, om bord medfører et certifikat eller anden dokumentation for finansiel sikkerhed udstedt af leverandøren af denne finansielle sikkerhed. Et eksemplar slås op på et iøjnefaldende sted om bord, hvor det er tilgængeligt for de søfarende. Når mere end én leverandør af finansiel sikkerhed yder dækning, medføres hver leverandørs dokumentation herfor om bord. |
| --- | --- |

11.

Hvert medlem kræver, at skibe, som fører dets flag, om bord medfører et certifikat eller anden dokumentation for finansiel sikkerhed udstedt af leverandøren af denne finansielle sikkerhed. Et eksemplar slås op på et iøjnefaldende sted om bord, hvor det er tilgængeligt for de søfarende. Når mere end én leverandør af finansiel sikkerhed yder dækning, medføres hver leverandørs dokumentation herfor om bord.

| 12. | Den finansielle sikkerhed ophører ikke før udløbet af perioden for den finansielle sikkerheds gyldighed, medmindre leverandøren af den finansielle sikkerhed med mindst 30 dages varsel har givet forudgående underretning herom til den kompetente myndighed i flagstaten. |
| --- | --- |

12.

Den finansielle sikkerhed ophører ikke før udløbet af perioden for den finansielle sikkerheds gyldighed, medmindre leverandøren af den finansielle sikkerhed med mindst 30 dages varsel har givet forudgående underretning herom til den kompetente myndighed i flagstaten.

| 13. | Den finansielle sikkerhed sikrer betaling af alle kontraktlige krav, som den dækker, og som opstår i den periode, hvor dokumentet er gyldigt. |
| --- | --- |

13.

Den finansielle sikkerhed sikrer betaling af alle kontraktlige krav, som den dækker, og som opstår i den periode, hvor dokumentet er gyldigt.

| 14. | Certifikatet eller dokumentationen for finansiel sikkerhed indeholder de oplysninger, der kræves i bilag A4-1. De skal være affattet på engelsk eller ledsaget af en oversættelse til engelsk.« |
| --- | --- |

14.

Certifikatet eller dokumentationen for finansiel sikkerhed indeholder de oplysninger, der kræves i bilag A4-1. De skal være affattet på engelsk eller ledsaget af en oversættelse til engelsk.«

Efter den nuværende norm A4.2 tilføjes følgende overskrift og tekst:

»Norm A4.2.2 — Behandling af kontraktlige krav

| 1. | I forbindelse med norm A4.2.1, stk. 8, og nærværende norm forstås ved »kontraktligt erstatningskrav« ethvert erstatningskrav vedrørende søfarendes død eller langvarige invaliditet som følge af en arbejdsrelateret skade, sygdom eller fare som fastsat i national lovgivning, de søfarendes ansættelsesaftale eller kollektive overenskomst. |
| --- | --- |

1.

I forbindelse med norm A4.2.1, stk. 8, og nærværende norm forstås ved »kontraktligt erstatningskrav« ethvert erstatningskrav vedrørende søfarendes død eller langvarige invaliditet som følge af en arbejdsrelateret skade, sygdom eller fare som fastsat i national lovgivning, de søfarendes ansættelsesaftale eller kollektive overenskomst.

| 2. | Det finansielle sikkerhedssystem, som er omhandlet i norm A4.2.1, stk. 1, litra b), kan være i form af en social sikringsordning eller -forsikring eller en fond eller andre lignende ordninger. Formen fastlægges af medlemmet efter samråd med de berørte rederes og søfarendes organisationer. |
| --- | --- |

2.

Det finansielle sikkerhedssystem, som er omhandlet i norm A4.2.1, stk. 1, litra b), kan være i form af en social sikringsordning eller -forsikring eller en fond eller andre lignende ordninger. Formen fastlægges af medlemmet efter samråd med de berørte rederes og søfarendes organisationer.

| 3. | Nationale love og forskrifter sikrer, at der findes effektive ordninger for modtagelse, behandling og upartisk afgørelse af kontraktlige krav i forbindelse med erstatning som nævnt i norm A4.2.1, stk. 8, gennem hurtige og retfærdige procedurer.« |
| --- | --- |

3.

Nationale love og forskrifter sikrer, at der findes effektive ordninger for modtagelse, behandling og upartisk afgørelse af kontraktlige krav i forbindelse med erstatning som nævnt i norm A4.2.1, stk. 8, gennem hurtige og retfærdige procedurer.«

B.   Forslag vedrørende retningslinje B4.2

I denne overskift »Retningslinje B4.2 — Redernes ansvar« erstattes »B4.2« med »B4.2.1«.

I stk. 1 i den nuværende retningslinje B4.2 erstattes »Norm A4.2« med »Norm A4.2.1«.

Efter stk. 3 i den nuværende retningslinje B4.2 tilføjes følgende overskrift og tekst:

»Retningslinje B4.2.2 — Behandling af kontraktlige krav

| 1. | Det bør i nationale love eller forskrifter bestemmes, at parterne i betalingen af et kontraktligt krav kan benytte modellen til modtagelses- og frigørelsesblanket i bilag B4-I.« |
| --- | --- |

1.

Det bør i nationale love eller forskrifter bestemmes, at parterne i betalingen af et kontraktligt krav kan benytte modellen til modtagelses- og frigørelsesblanket i bilag B4-I.«

C.   Forslag til nye bilag

Efter bilag A2-I tilføjes følgende bilag:

»BILAG A4-I

Bevis for finansiel sikkerhed i henhold til forskrift 4.2

Certifikatet eller dokumentationen for finansiel sikkerhed, der kræves i henhold til norm A4.2.1, stk. 14, skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | skibets navn |
| --- | --- |

a)

skibets navn

| b) | skibets registreringshavn |
| --- | --- |

b)

skibets registreringshavn

| c) | skibets kaldesignal |
| --- | --- |

c)

skibets kaldesignal

| d) | skibets IMO-nummer |
| --- | --- |

d)

skibets IMO-nummer

| e) | navn og adresse på leverandøren eller leverandørerne af den finansielle sikkerhed |
| --- | --- |

e)

navn og adresse på leverandøren eller leverandørerne af den finansielle sikkerhed

| f) | kontaktoplysninger om de personer eller enheder, der er ansvarlige for håndtering af de søfarendes kontraktlige krav |
| --- | --- |

f)

kontaktoplysninger om de personer eller enheder, der er ansvarlige for håndtering af de søfarendes kontraktlige krav

| g) | rederens navn |
| --- | --- |

g)

rederens navn

| h) | den finansielle sikkerheds gyldighedsperiode og |
| --- | --- |

h)

den finansielle sikkerheds gyldighedsperiode og

| i) | en attestering fra leverandøren af den finansielle sikkerhed af, at den finansielle sikkerhed opfylder kravene i norm A4.2.1.« |
| --- | --- |

i)

en attestering fra leverandøren af den finansielle sikkerhed af, at den finansielle sikkerhed opfylder kravene i norm A4.2.1.«

Efter bilag A4-I tilføjes følgende bilag:

»BILAG B4-I

Model til modtagelses- og frigørelsesblanket, jf. retningslinje B4.2.2

Skib (navn, registreringshavn og IMO-nummer):

Hændelse (dato og sted):

Søfarende/retmæssig arving og/eller forsørget familiemedlem:

Reder:

Undertegnede [søfarende][søfarendes retmæssige arving og/eller forsørgede familiemedlem] (1) anerkender herved modtagelsen af summen [beløb og valuta], hvorved rederen opfylder sin forpligtelse til at betale kontraktlig erstatning for personskade og/eller dødsfald på de vilkår og betingelser, der er fastlagt for [min] [den søfarendes] (1) ansættelse, og jeg frigør hermed rederen for dennes forpligtelser i henhold til de nævnte vilkår og betingelser.

Betalingen foretages uden erkendelse af erstatningsansvar og modtages, uden at det indskrænker [min] [den søfarendes retmæssige arvings og/eller forsørgede familiemedlems] (1) ret til at rejse krav ad rettens vej i forbindelse med uagtsomhed, skadevoldende handling, overtrædelse af lovbestemte forpligtelser eller søge anden retlig prøvelse som følge af ovennævnte hændelse.

Dateret den:

Søfarende/retmæssig arving og/eller forsørget familiemedlem:

Underskrift:

Til bekræftelse af ovenstående:

Reder/reders repræsentant:

Underskrift:

Leverandør af finansiel sikkerhed:

Underskrift:

D.   Forslag vedrørende bilag A5-I, A5-II og A5-III

I slutningen af bilag A5-I tilføjes følgende punkt:

»Finansiel sikkerhed vedrørende redernes ansvar«.

I bilag A5-II under overskriften Overensstemmelseserklæring — Del I tilføjes som sidste punkt følgende:

Overensstemmelseserklæring — Del I

| »16. | Finansiel sikkerhed vedrørende redernes ansvar (forskrift 4.2)«. |
| --- | --- |

»16.

Finansiel sikkerhed vedrørende redernes ansvar (forskrift 4.2)«.

I bilag A5-II under overskriften Overensstemmelseserklæring — Del II tilføjes som sidste punkt følgende:

Overensstemmelseserklæring — Del II

| »16. | Finansiel sikkerhed vedrørende redernes ansvar (forskrift 4.2)«. |
| --- | --- |

»16.

Finansiel sikkerhed vedrørende redernes ansvar (forskrift 4.2)«.

I slutningen af bilag A5-III tilføjes følgende område:

»Finansiel sikkerhed vedrørende redernes ansvar«.

---

---

III Andre retsaktern

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 12.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 172/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 172/36

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

nr. 496/13/KOL

af 11. december 2013

vedrørende finansieringen af Harpa Koncerthus og Konferencecenter (Island)

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (herefter benævnt »Tilsynsmyndigheden«) HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS-aftalen«), særlig artikel 61, stk. 3, litra c), og protokol 26,

under henvisning til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (»tilsyns- og domstolsaftalen«), særlig artikel 24,

under henvisning til protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen (i det følgende benævnt »protokol 3«), særlig artikel 7, stk. 3, i del II,

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1) og under henvisning til deres bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFREMSTILLING

1.   SAGSFORLØB

| (1) | I september 2011 modtog Tilsynsmyndigheden en klage (dok. nr. 608967) over den islandske stats (»staten«) og Reykjavik kommunes (»kommunen«) angivelige subsidiering af konferencetjenester og restaurant- og cateringtjenester i Harpa Koncerthus og Konferencecenter (»Harpa«). (2) |
| --- | --- |

(1)

I september 2011 modtog Tilsynsmyndigheden en klage (dok. nr. 608967) over den islandske stats (»staten«) og Reykjavik kommunes (»kommunen«) angivelige subsidiering af konferencetjenester og restaurant- og cateringtjenester i Harpa Koncerthus og Konferencecenter (»Harpa«). (2)

| (2) | Efter at have modtaget alle relevante oplysninger fra de islandske myndigheder og efter at have drøftet sagen på et møde den 5. juni 2012 (3) besluttede Tilsynsmyndigheden ved beslutning nr. 128/13/KOL af 20. marts 2013 at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende mulig statsstøtte i forbindelse med finansieringen af Harpa Koncerthus og Konferencecenter (»beslutning nr. 128/13/KOL« eller »beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren«). |
| --- | --- |

(2)

Efter at have modtaget alle relevante oplysninger fra de islandske myndigheder og efter at have drøftet sagen på et møde den 5. juni 2012 (3) besluttede Tilsynsmyndigheden ved beslutning nr. 128/13/KOL af 20. marts 2013 at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende mulig statsstøtte i forbindelse med finansieringen af Harpa Koncerthus og Konferencecenter (»beslutning nr. 128/13/KOL« eller »beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren«).

| (3) | Ved brev af 28. maj 2013 (dok. nr. 673762) fremsatte de islandske myndigheder deres bemærkninger til Tilsynsmyndighedens beslutning. Sagen var også genstand for drøftelser mellem Tilsynsmyndigheden og de islandske myndigheder på pakkemødet i Reykjavík den 4. juni 2013. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 28. maj 2013 (dok. nr. 673762) fremsatte de islandske myndigheder deres bemærkninger til Tilsynsmyndighedens beslutning. Sagen var også genstand for drøftelser mellem Tilsynsmyndigheden og de islandske myndigheder på pakkemødet i Reykjavík den 4. juni 2013.

| (4) | Beslutning nr. 128/13/KOL blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende samt i EØS-tillægget den 8. august 2013. Interesserede parter fik en måned til at fremsætte bemærkninger til Tilsynsmyndighedens beslutning om at indlede undersøgelsesproceduren. Tilsynsmyndigheden har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(4)

Beslutning nr. 128/13/KOL blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende samt i EØS-tillægget den 8. august 2013. Interesserede parter fik en måned til at fremsætte bemærkninger til Tilsynsmyndighedens beslutning om at indlede undersøgelsesproceduren. Tilsynsmyndigheden har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter.

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Generelt

| (5) | I beslutning nr. 128/13/KOL foretog Tilsynsmyndigheden en vurdering af finansieringen af Harpa Koncerthus og Konferencecenter. Harpa er en multifunktionel bygning i centrum af Reykjavik, som i øjeblikket ejes af den islandske stat (54 %) og Reykjavík kommune (46 %), der sammen bidrager til dens finansiering. |
| --- | --- |

(5)

I beslutning nr. 128/13/KOL foretog Tilsynsmyndigheden en vurdering af finansieringen af Harpa Koncerthus og Konferencecenter. Harpa er en multifunktionel bygning i centrum af Reykjavik, som i øjeblikket ejes af den islandske stat (54 %) og Reykjavík kommune (46 %), der sammen bidrager til dens finansiering.

2.2.   Sagsforløb

| (6) | I 1999 bekendtgjorde Reykjavíks borgmester og repræsentanter for den islandske regering, at der ville blive opført et koncert- og konferencecenter i centrum af Reykjavik. I slutningen af 2002 underskrev den islandske stat og kommunen en aftale om projektet, og det følgende år blev selskabet Austurhöfn-TR ehf. stiftet med det formål at føre tilsyn med projektet (4). |
| --- | --- |

(6)

I 1999 bekendtgjorde Reykjavíks borgmester og repræsentanter for den islandske regering, at der ville blive opført et koncert- og konferencecenter i centrum af Reykjavik. I slutningen af 2002 underskrev den islandske stat og kommunen en aftale om projektet, og det følgende år blev selskabet Austurhöfn-TR ehf. stiftet med det formål at føre tilsyn med projektet (4).

| (7) | Den oprindelige forretningsmodel for Harpa var, at en privat part skulle være ansvarlig for opførelsen og driften af bygningen og til gengæld modtage årlige bidrag fra staten og kommunen. I april 2004 offentliggjorde det statslige handelscenter en prækvalifikationsprocedure vedrørende projektet, og i 2005 nåede et bedømmelsesudvalg frem til den konklusion, at et tilbud fra aktieselskabet Portus ehf. var det mest fordelagtige af de fire modtagne bud. Derpå indgik den islandske stat og kommunen en aftale (»projektaftale«) med Portus om opførelse og drift af et koncert- og konferencecenter (5). Efter det økonomiske sammenbrud i 2008 kom den valgte private partner imidlertid ud i alvorlige økonomiske vanskeligheder og måtte trække sig ud af projektet, og derfor blev opførelsen af Harpa sat i bero. |
| --- | --- |

(7)

Den oprindelige forretningsmodel for Harpa var, at en privat part skulle være ansvarlig for opførelsen og driften af bygningen og til gengæld modtage årlige bidrag fra staten og kommunen. I april 2004 offentliggjorde det statslige handelscenter en prækvalifikationsprocedure vedrørende projektet, og i 2005 nåede et bedømmelsesudvalg frem til den konklusion, at et tilbud fra aktieselskabet Portus ehf. var det mest fordelagtige af de fire modtagne bud. Derpå indgik den islandske stat og kommunen en aftale (»projektaftale«) med Portus om opførelse og drift af et koncert- og konferencecenter (5). Efter det økonomiske sammenbrud i 2008 kom den valgte private partner imidlertid ud i alvorlige økonomiske vanskeligheder og måtte trække sig ud af projektet, og derfor blev opførelsen af Harpa sat i bero.

| (8) | Da den private partner trak sig ud af projektet, var omkring halvdelen af Harpa allerede blevet bygget, og de islandske myndigheder måtte derfor træffe en beslutning om Harpas fremtid. Ifølge de islandske myndigheder havde de i det væsentlige tre muligheder på det pågældende tidspunkt (6):






  a) | Det var muligt at fortsætte projektet med offentlige midler. Udgifterne til dette blev på daværende tidspunkt skønnet til at ligge omkring 13 milliarder ISK. |
| --- | --- | --- |

(8)

Da den private partner trak sig ud af projektet, var omkring halvdelen af Harpa allerede blevet bygget, og de islandske myndigheder måtte derfor træffe en beslutning om Harpas fremtid. Ifølge de islandske myndigheder havde de i det væsentlige tre muligheder på det pågældende tidspunkt (6):

a)

Det var muligt at fortsætte projektet med offentlige midler. Udgifterne til dette blev på daværende tidspunkt skønnet til at ligge omkring 13 milliarder ISK.

| b) | Den anden mulighed var midlertidigt at udskyde byggeriet af Harpa. Dette blev anslået til at koste omkring 19 milliarder ISK. |
| --- | --- |

b)

Den anden mulighed var midlertidigt at udskyde byggeriet af Harpa. Dette blev anslået til at koste omkring 19 milliarder ISK.

| c) | Den tredje mulighed var at stoppe projektet på ubestemt tid eller endda at nedrive det, der allerede var bygget. Udgifterne til at standse projektet blev på daværende tidspunkt skønnet til at ligge omkring 10 milliarder ISK. |
| --- | --- |

c)

Den tredje mulighed var at stoppe projektet på ubestemt tid eller endda at nedrive det, der allerede var bygget. Udgifterne til at standse projektet blev på daværende tidspunkt skønnet til at ligge omkring 10 milliarder ISK.

| (9) | Det var også klart, at en »halvfærdig« bygning på størrelse med Harpa i hjertet af byen ville give problemer på lang sigt, og værdier ville blive ødelagt. Derfor blev det ikke anset for gennemførligt at indstille projektet, idet der var brugt store ressourcer til at påbegynde projektet, og at genoptage det på et senere tidspunkt ville være en meget bekostelig og kompleks opgave. Derfor indgik Reykjaviks borgmester og uddannelsesministeren i februar 2009 en aftale, som betød at staten og Reykjavik kommune fortsatte opførelsen af projektet uden den private partner (7). |
| --- | --- |

(9)

Det var også klart, at en »halvfærdig« bygning på størrelse med Harpa i hjertet af byen ville give problemer på lang sigt, og værdier ville blive ødelagt. Derfor blev det ikke anset for gennemførligt at indstille projektet, idet der var brugt store ressourcer til at påbegynde projektet, og at genoptage det på et senere tidspunkt ville være en meget bekostelig og kompleks opgave. Derfor indgik Reykjaviks borgmester og uddannelsesministeren i februar 2009 en aftale, som betød at staten og Reykjavik kommune fortsatte opførelsen af projektet uden den private partner (7).

| (10) | Austurhöfn-TR ehf. overtog følgelig projektet, og planerne blev gennemgået med henblik på at finde mere økonomiske løsninger i forhold til byggeprocessen og husets design. I en pressemeddelelse fra staten og kommunen blev det anført, at overtagelsen var en midlertidig løsning, og at ejerforholdene og finansieringen af Harpa ville blive genovervejet, når økonomien var kommet sig. Projektaftalen blev ændret i 2010 for at afspejle den nye ledelse af projektet og den private partners udtræden (8), og byggeriet blev genoptaget. Landsbankinn afskrev en stor del af investeringsomkostningerne, og al aktiekapital blev slettet i forløbet. I 2011 blev opførelsen af Harpa afsluttet, og bygningen blev formelt åbnet den 20. august 2011. |
| --- | --- |

(10)

Austurhöfn-TR ehf. overtog følgelig projektet, og planerne blev gennemgået med henblik på at finde mere økonomiske løsninger i forhold til byggeprocessen og husets design. I en pressemeddelelse fra staten og kommunen blev det anført, at overtagelsen var en midlertidig løsning, og at ejerforholdene og finansieringen af Harpa ville blive genovervejet, når økonomien var kommet sig. Projektaftalen blev ændret i 2010 for at afspejle den nye ledelse af projektet og den private partners udtræden (8), og byggeriet blev genoptaget. Landsbankinn afskrev en stor del af investeringsomkostningerne, og al aktiekapital blev slettet i forløbet. I 2011 blev opførelsen af Harpa afsluttet, og bygningen blev formelt åbnet den 20. august 2011.

| (11) | Indtil for nylig deltog flere aktieselskaber i Harpas drift, nemlig: Portus ehf., som var ansvarlig for Harpa og driften deraf, og Situs ehf., som var ansvarlig for andre bygninger, der er planlagt i samme område. Portus havde to datterselskaber: Totus ehf., som ejede selve den faste ejendom, og Ago ehf., som var ansvarlig for al drift i Harpa og forpagtede ejendommen af Totus. Situs havde også to datterselskaber: Hospes ehf, som skulle have ejet og drevet et hotel, der skulle bygges i området, og Custos ehf, som skulle eje og drive alle andre bygninger i området.. |
| --- | --- |

(11)

Indtil for nylig deltog flere aktieselskaber i Harpas drift, nemlig: Portus ehf., som var ansvarlig for Harpa og driften deraf, og Situs ehf., som var ansvarlig for andre bygninger, der er planlagt i samme område. Portus havde to datterselskaber: Totus ehf., som ejede selve den faste ejendom, og Ago ehf., som var ansvarlig for al drift i Harpa og forpagtede ejendommen af Totus. Situs havde også to datterselskaber: Hospes ehf, som skulle have ejet og drevet et hotel, der skulle bygges i området, og Custos ehf, som skulle eje og drive alle andre bygninger i området..

| (12) | For at minimere driftsomkostningerne og øge effektiviteten besluttede bestyrelsen for Austurhöfn-TR ehf. imidlertid i december 2012 at forenkle Harpas operationelle struktur ved at sammenlægge de fleste af de aktieselskaber, der deltager i centrets aktiviteter, til ét selskab. Staten og kommunen stiftede derfor selskabet Harpa koncert- og konferencecenter ehf. (Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf.), som har ansvaret for Harpas samlede drift. Forenklingen af infrastrukturen i Harpa er en del af en langsigtet plan, der skal gøre Harpas drift bæredygtig. |
| --- | --- |

(12)

For at minimere driftsomkostningerne og øge effektiviteten besluttede bestyrelsen for Austurhöfn-TR ehf. imidlertid i december 2012 at forenkle Harpas operationelle struktur ved at sammenlægge de fleste af de aktieselskaber, der deltager i centrets aktiviteter, til ét selskab. Staten og kommunen stiftede derfor selskabet Harpa koncert- og konferencecenter ehf. (Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf.), som har ansvaret for Harpas samlede drift. Forenklingen af infrastrukturen i Harpa er en del af en langsigtet plan, der skal gøre Harpas drift bæredygtig.

2.3.   Formål og mål for Harpa-projektet

| (13) | Ifølge de islandske myndigheder skal Harpa være et forum for forskelligartet og ambitiøst musik- og kulturliv i Island, med det formål at fremme det bedste, som islandske kunstnere til enhver tid har at byde på, med særlig vægt på mangeartede musikalske begivenheder. Det er desuden planen, at Harpa skal være en kilde til innovation på den islandske kultur- og musikscene, og der vil blive lagt vægt på internationale forbindelser, så Harpa vil være et passende sted at optræde for udenlandske kunstnere, der besøger Island. |
| --- | --- |

(13)

Ifølge de islandske myndigheder skal Harpa være et forum for forskelligartet og ambitiøst musik- og kulturliv i Island, med det formål at fremme det bedste, som islandske kunstnere til enhver tid har at byde på, med særlig vægt på mangeartede musikalske begivenheder. Det er desuden planen, at Harpa skal være en kilde til innovation på den islandske kultur- og musikscene, og der vil blive lagt vægt på internationale forbindelser, så Harpa vil være et passende sted at optræde for udenlandske kunstnere, der besøger Island.

| (14) | Derudover er Harpa tænkt som et forum for alle former for konferencer, møder og sammenkomster, indenlandske såvel som udenlandske, der kan styrke Islands position som et mødested for internationale konferencer ved at tilbyde tjenester og konferencelokaler, der kan måle sig med konferencefaciliteter i andre lande. Formålet med Harpa er også at fremme turismen i Island og at styrke Reykjaviks bycentrum ved at være centrum for alle islændinge i området og et udflugtsmål for besøgende, både islandske og udenlandske, der gerne vil udforske bygningen og dens serviceudbud og arkitektur samt se den kunst, der vises i bygningen. |
| --- | --- |

(14)

Derudover er Harpa tænkt som et forum for alle former for konferencer, møder og sammenkomster, indenlandske såvel som udenlandske, der kan styrke Islands position som et mødested for internationale konferencer ved at tilbyde tjenester og konferencelokaler, der kan måle sig med konferencefaciliteter i andre lande. Formålet med Harpa er også at fremme turismen i Island og at styrke Reykjaviks bycentrum ved at være centrum for alle islændinge i området og et udflugtsmål for besøgende, både islandske og udenlandske, der gerne vil udforske bygningen og dens serviceudbud og arkitektur samt se den kunst, der vises i bygningen.

| (15) | Det Islandske Symfoniorkester, Den Islandske Opera og Reykjavik Big Band har indgået langsigtede kontrakter om brug af nærmere bestemte faciliteter i Harpa. I Harpa holdes også konferencer samt forskellige arrangementer af kunstnerisk karakter som f.eks. pop- og rockkoncerter med både islandske og udenlandske kunstnere. Andre aktiviteter i Harpa som f.eks. catering, restauranter, en musikbutik og en møbelforretning bliver drevet af private virksomheder, som lejer lokaler i Harpa. Disse lokaler udlejes til de private aktører på markedsvilkår og har været genstand for et offentligt udbud, hvor de mest fordelagtige tilbud blev valgt. |
| --- | --- |

(15)

Det Islandske Symfoniorkester, Den Islandske Opera og Reykjavik Big Band har indgået langsigtede kontrakter om brug af nærmere bestemte faciliteter i Harpa. I Harpa holdes også konferencer samt forskellige arrangementer af kunstnerisk karakter som f.eks. pop- og rockkoncerter med både islandske og udenlandske kunstnere. Andre aktiviteter i Harpa som f.eks. catering, restauranter, en musikbutik og en møbelforretning bliver drevet af private virksomheder, som lejer lokaler i Harpa. Disse lokaler udlejes til de private aktører på markedsvilkår og har været genstand for et offentligt udbud, hvor de mest fordelagtige tilbud blev valgt.

| (16) | Forud for opførelsen af Harpa fandtes der ingen koncertsale i Island med god akustik, som havde mere end 300 siddepladser, og som kunne stille faciliteter til rådighed for både Det Islandske Symfoniorkester og Den Islandske Opera. De islandske myndigheder mente derfor, at det var nødvendigt at opføre et kulturhus, der kunne sikre, at borgerne i Island havde mulighed for at opleve musik og kunst. Med hensyn til konferencefaciliteter fandtes der ifølge de islandske myndigheder ingen konferencecentre eller faciliteter i Island, der kunne være vært for store konferencer. |
| --- | --- |

(16)

Forud for opførelsen af Harpa fandtes der ingen koncertsale i Island med god akustik, som havde mere end 300 siddepladser, og som kunne stille faciliteter til rådighed for både Det Islandske Symfoniorkester og Den Islandske Opera. De islandske myndigheder mente derfor, at det var nødvendigt at opføre et kulturhus, der kunne sikre, at borgerne i Island havde mulighed for at opleve musik og kunst. Med hensyn til konferencefaciliteter fandtes der ifølge de islandske myndigheder ingen konferencecentre eller faciliteter i Island, der kunne være vært for store konferencer.

2.4.   Faciliteterne i Harpa

| (17) | Harpa dækker 28 000 kvadratmeter og er beliggende på den gamle havn i Reykjavik på adressen Austurbakki 2. Huset er tegnet af den danske tegnestue Henning Larsen Architects i samarbejde med det islandske arkitektfirma Batteríið arkitektar. Kunstneren Olafur Eliasson har designet glasstrukturen omkring huset i samarbejde med arkitekterne. Artec Consultants Inc har stået for akustik, lydisolering og design af teater- og lydudstyret. |
| --- | --- |

(17)

Harpa dækker 28 000 kvadratmeter og er beliggende på den gamle havn i Reykjavik på adressen Austurbakki 2. Huset er tegnet af den danske tegnestue Henning Larsen Architects i samarbejde med det islandske arkitektfirma Batteríið arkitektar. Kunstneren Olafur Eliasson har designet glasstrukturen omkring huset i samarbejde med arkitekterne. Artec Consultants Inc har stået for akustik, lydisolering og design af teater- og lydudstyret.

| (18) | Husets indretning har til formål at sikre mangfoldighed og gode faciliteter for alle typer af koncerter og konferencer og give islændingene faciliteter, der ikke var til rådighed i landet tidligere. Harpa har allerede vundet priser for koncertfaciliteterne og blev af Gramophone Magazine valgt som en af de bedste koncertsale i det nye årtusind og af Travel & Leisure Magazine som bedste spillested 2011. Desuden er Harpa vinder af Den Europæiske Unions pris for moderne arkitektur for 2013 — Mies van der Rohe-prisen (9). |
| --- | --- |

(18)

Husets indretning har til formål at sikre mangfoldighed og gode faciliteter for alle typer af koncerter og konferencer og give islændingene faciliteter, der ikke var til rådighed i landet tidligere. Harpa har allerede vundet priser for koncertfaciliteterne og blev af Gramophone Magazine valgt som en af de bedste koncertsale i det nye årtusind og af Travel & Leisure Magazine som bedste spillested 2011. Desuden er Harpa vinder af Den Europæiske Unions pris for moderne arkitektur for 2013 — Mies van der Rohe-prisen (9).

| (19) | Harpa indeholder følgende sale (10):






  i) | Eldborg har 1.800 siddepladser og er Harpas største sal på i alt 1 008 m2. Loftshøjden i Eldborg er 23 m, og scenen måler 22 m × 17 m. Eldborg er udstyret med konfigurerbar efterklangstid, korpodier og optagefaciliteter samt faciliteter til kunstnere. Salen er specielt designet til koncerter. |
| --- | --- | --- |

(19)

Harpa indeholder følgende sale (10):

i)

Eldborg har 1.800 siddepladser og er Harpas største sal på i alt 1 008 m2. Loftshøjden i Eldborg er 23 m, og scenen måler 22 m × 17 m. Eldborg er udstyret med konfigurerbar efterklangstid, korpodier og optagefaciliteter samt faciliteter til kunstnere. Salen er specielt designet til koncerter.

| ii) | Norðurljós er en koncertsal, der er designet til koncerter. Der er balkoner hele vejen rundt om salen, og scenen er flytbar. Salen er udstyret med specialdesignet lysudstyr, der kan konfigureres i en række farvede temaer med henblik på at skabe den mest passende atmosfære for den begivenhed, der finder sted. To lydisolerede porte forbinder Norðurljós og Silfurberg, således at de to sale let kan anvendes sammen til større arrangementer. Salen er 540 m2 og kan rumme 520 siddepladser (teateropstilling). |
| --- | --- |

ii)

Norðurljós er en koncertsal, der er designet til koncerter. Der er balkoner hele vejen rundt om salen, og scenen er flytbar. Salen er udstyret med specialdesignet lysudstyr, der kan konfigureres i en række farvede temaer med henblik på at skabe den mest passende atmosfære for den begivenhed, der finder sted. To lydisolerede porte forbinder Norðurljós og Silfurberg, således at de to sale let kan anvendes sammen til større arrangementer. Salen er 540 m2 og kan rumme 520 siddepladser (teateropstilling).

| iii) | Silfurberg er den eneste sal i Harpa, der er specielt designet til konferencer. Salen er 735 m2 og kan rumme op til 840 siddepladser (teateropstilling). Scenen er flytbar og kan udvides. Salen kan opdeles i to dele, hver med 325 siddepladser, med en lydisoleret skillevæg, der kan skubbes til side. Silfurberg og Norðurljós forbindes af to lydisolerede porte, der kan åbnes, således at salene, hvis der er behov for det, kan forbindes ved større arrangementer. Salen er velegnet til alle typer af konferencer, receptioner eller koncerter. Den er udstyret med det bedste teknologiske konferenceudstyr, der kan fås. Salen er også velegnet til mange typer musikalsk optræden. |
| --- | --- |

iii)

Silfurberg er den eneste sal i Harpa, der er specielt designet til konferencer. Salen er 735 m2 og kan rumme op til 840 siddepladser (teateropstilling). Scenen er flytbar og kan udvides. Salen kan opdeles i to dele, hver med 325 siddepladser, med en lydisoleret skillevæg, der kan skubbes til side. Silfurberg og Norðurljós forbindes af to lydisolerede porte, der kan åbnes, således at salene, hvis der er behov for det, kan forbindes ved større arrangementer. Salen er velegnet til alle typer af konferencer, receptioner eller koncerter. Den er udstyret med det bedste teknologiske konferenceudstyr, der kan fås. Salen er også velegnet til mange typer musikalsk optræden.

| iv) | Kaldalón er den mindste sal i Harpa på 198 m2. Salen har 195 siddepladser. Den er designet til koncerter. Scenen er flytbar, og gulvet kan også anvendes som scene for musikere. Efterklangstiden i salen kan ændres, hvilket bevirker, at den kan tilpasses til forskellige former for arrangementer. |
| --- | --- |

iv)

Kaldalón er den mindste sal i Harpa på 198 m2. Salen har 195 siddepladser. Den er designet til koncerter. Scenen er flytbar, og gulvet kan også anvendes som scene for musikere. Efterklangstiden i salen kan ændres, hvilket bevirker, at den kan tilpasses til forskellige former for arrangementer.

| v) | Björtuloft er en 400 m2 stor sal på 6. og 7. etage med 130 siddeplader. Salen er velegnet til møder og banketter, stående receptioner og andre arrangementer. Salen har plads til omkring 130 personer på øverste etage (7. etage) og omkring 60-70 personer på etagen under, hvilket bringer den samlede kapacitet op på omkring 200 personer, der kan sidde ved runde borde på begge etager. I forbindelse med stående receptioner er der plads til omkring 300-350 personer på de to etager. 7. etage er udstyret med en skærm, en projektor og et lydsystem, og belysningen er justerbar. |
| --- | --- |

v)

Björtuloft er en 400 m2 stor sal på 6. og 7. etage med 130 siddeplader. Salen er velegnet til møder og banketter, stående receptioner og andre arrangementer. Salen har plads til omkring 130 personer på øverste etage (7. etage) og omkring 60-70 personer på etagen under, hvilket bringer den samlede kapacitet op på omkring 200 personer, der kan sidde ved runde borde på begge etager. I forbindelse med stående receptioner er der plads til omkring 300-350 personer på de to etager. 7. etage er udstyret med en skærm, en projektor og et lydsystem, og belysningen er justerbar.

| (20) | Der er 7 mindre konferencelokaler i Harpa med 8-250 siddepladser, og der er også flere offentlige områder i Harpa, der lejlighedsvis lejes ud til udstillinger og receptioner med henblik på at øge selskabets indkomst. Mødelokalerne kan opdeles i mindre lokaler. Alle mødelokaler er udstyret med teknik, der omfatter en projektor, udstyr til internetmøder samt et lydsystem. |
| --- | --- |

(20)

Der er 7 mindre konferencelokaler i Harpa med 8-250 siddepladser, og der er også flere offentlige områder i Harpa, der lejlighedsvis lejes ud til udstillinger og receptioner med henblik på at øge selskabets indkomst. Mødelokalerne kan opdeles i mindre lokaler. Alle mødelokaler er udstyret med teknik, der omfatter en projektor, udstyr til internetmøder samt et lydsystem.

2.5.   Finansieringen af Harpas drift

| (21) | Som tidligere nævnt er Harpa helejet af den islandske stat og kommunen gennem Austurhöfn-TR ehf. Forpligtelsen for staten og kommunen er reguleret i artikel 13 i projektaftalen fra 2006. (11) De årlige betalinger fra staten og kommunen er dækket af deres respektive budgetter. Ifølge statens budget for 2011 forventedes det årlige statslige bidrag at beløbe sig til 424 400 000 ISK. For året 2012 var størrelsen af det forventede bidrag fra staten 553 600 000 ISK. Alle offentlige bidrag til Harpa afholdes i forhold til deltagelsen i projektet, dvs. staten betaler 54 % og kommunen 46 %. Bidragene er også indekseret efter forbrugerprisindekset. |
| --- | --- |

(21)

Som tidligere nævnt er Harpa helejet af den islandske stat og kommunen gennem Austurhöfn-TR ehf. Forpligtelsen for staten og kommunen er reguleret i artikel 13 i projektaftalen fra 2006. (11) De årlige betalinger fra staten og kommunen er dækket af deres respektive budgetter. Ifølge statens budget for 2011 forventedes det årlige statslige bidrag at beløbe sig til 424 400 000 ISK. For året 2012 var størrelsen af det forventede bidrag fra staten 553 600 000 ISK. Alle offentlige bidrag til Harpa afholdes i forhold til deltagelsen i projektet, dvs. staten betaler 54 % og kommunen 46 %. Bidragene er også indekseret efter forbrugerprisindekset.

| (22) | Ud over det bidrag, der er fastsat i statens og kommunens budgetter, har Islands regering og Reykjavik kommune påtaget sig en forpligtelse til at yde et kortfristet lån til driften af Harpa, indtil den langsigtede finansiering, der er nødvendig til fuldt ud at dække udgifterne til projektet, er gennemført. Fra 2013 udgjorde det samlede lånebeløb 794 mio. ISK med en rente på 5 % og en præmie på 200 basispoint. Lånet skulle tilbagebetales inden den 15. februar 2013. Den 6. marts 2013 underskrev kommunen, staten og Harpa koncert- og konferencecenter ehf. en aftale om, at mellemfinansieringslånet skulle konverteres til aktiekapital i Harpa, idet selskabet ikke tidligere havde fået tilført kapital. I samme aftale forpligtede staten og kommunen sig til yderligere midlertidige betalinger til Harpa med et beløb på 160 mio. ISK årligt i årene 2013-2016; disse betalinger skulle dække for det første de ejendomsskatter, der var blevet pålignet Harpa, da de viste sig at være langt højere end forventet (12), og for det andet en række andre uforudsete omkostninger i forbindelse med Harpa. |
| --- | --- |

(22)

Ud over det bidrag, der er fastsat i statens og kommunens budgetter, har Islands regering og Reykjavik kommune påtaget sig en forpligtelse til at yde et kortfristet lån til driften af Harpa, indtil den langsigtede finansiering, der er nødvendig til fuldt ud at dække udgifterne til projektet, er gennemført. Fra 2013 udgjorde det samlede lånebeløb 794 mio. ISK med en rente på 5 % og en præmie på 200 basispoint. Lånet skulle tilbagebetales inden den 15. februar 2013. Den 6. marts 2013 underskrev kommunen, staten og Harpa koncert- og konferencecenter ehf. en aftale om, at mellemfinansieringslånet skulle konverteres til aktiekapital i Harpa, idet selskabet ikke tidligere havde fået tilført kapital. I samme aftale forpligtede staten og kommunen sig til yderligere midlertidige betalinger til Harpa med et beløb på 160 mio. ISK årligt i årene 2013-2016; disse betalinger skulle dække for det første de ejendomsskatter, der var blevet pålignet Harpa, da de viste sig at være langt højere end forventet (12), og for det andet en række andre uforudsete omkostninger i forbindelse med Harpa.

| (23) | Staten og kommunen overfører midler på månedlig basis for at betale af på låneforpligtelser i forbindelse med Harpa. Da projektet skal være selvfinansierende, skal overskuddet dække alle driftsomkostninger. Midlerne fra ejerne er således ifølge de islandske myndigheder kun beregnet til at dække udestående lån. (13) |
| --- | --- |

(23)

Staten og kommunen overfører midler på månedlig basis for at betale af på låneforpligtelser i forbindelse med Harpa. Da projektet skal være selvfinansierende, skal overskuddet dække alle driftsomkostninger. Midlerne fra ejerne er således ifølge de islandske myndigheder kun beregnet til at dække udestående lån. (13)

| (24) | Den 16. april 2013 blev der underskrevet en ny aftale (»projektaftale 2013«), som erstatter den ændrede projektaftale (14). Ifølge den nye aftale vil bidraget fra kommunen og staten fortsat være en ubetinget betaling, som betales i lige store månedlige rater, på 595 000 000 ISK hvert år i en periode på 35 år fra marts 2011. Når det årlige beløb er blevet justeret i forhold til stigningen i forbrugerprisindekset pr. marts 2013, er det beløb, der hvert år skal betales, 1 023 339 932 ISK (15). |
| --- | --- |

(24)

Den 16. april 2013 blev der underskrevet en ny aftale (»projektaftale 2013«), som erstatter den ændrede projektaftale (14). Ifølge den nye aftale vil bidraget fra kommunen og staten fortsat være en ubetinget betaling, som betales i lige store månedlige rater, på 595 000 000 ISK hvert år i en periode på 35 år fra marts 2011. Når det årlige beløb er blevet justeret i forhold til stigningen i forbrugerprisindekset pr. marts 2013, er det beløb, der hvert år skal betales, 1 023 339 932 ISK (15).

| (25) | Ifølge det forventede årsregnskab for Austurhöfn-TR ehf. for året 2012 forventedes selskabet at komme ud med et betydeligt driftsunderskud svarende til en samlet negativ EBITDA på 406,5 mio. ISK. Konferencedelen af Harpa havde en negativ EBITDA på 120 mio. ISK i 2012, og det samme gælder for »andre arrangementer af kunstnerisk karakter« (negativ EBITDA på 131 mio. ISK). Det forventede årsregnskab og indtjeningsanalysen for 2013 forudser også et betydeligt driftstab, en samlet negativ EBITDA på omkring 348 mio. ISK, på både konferenceaktiviteter og »andre arrangementer af kunstnerisk karakter«. (16) |
| --- | --- |

(25)

Ifølge det forventede årsregnskab for Austurhöfn-TR ehf. for året 2012 forventedes selskabet at komme ud med et betydeligt driftsunderskud svarende til en samlet negativ EBITDA på 406,5 mio. ISK. Konferencedelen af Harpa havde en negativ EBITDA på 120 mio. ISK i 2012, og det samme gælder for »andre arrangementer af kunstnerisk karakter« (negativ EBITDA på 131 mio. ISK). Det forventede årsregnskab og indtjeningsanalysen for 2013 forudser også et betydeligt driftstab, en samlet negativ EBITDA på omkring 348 mio. ISK, på både konferenceaktiviteter og »andre arrangementer af kunstnerisk karakter«. (16)

2.6.   Omkostningsfordeling og adskillelse af regnskaber

| (26) | Ifølge den oprindelige projektaftale skulle der være regnskabsmæssig adskillelse mellem de forskellige selskaber, der deltager i driften af Harpa og mellem de forskellige former for drift og aktiviteter:
  13.11.1.   Den private partner skal til enhver tid sikre, at der er økonomisk adskillelse mellem ejendomsselskabet, driftsselskabet, Hringur og den private partner. Hver enhed skal administreres og drives hver for sig i økonomisk henseende.«
  13.11.2.   Den private partner skal til enhver tid sikre, at der er tilstrækkelig økonomisk adskillelse, dvs. adskillelse i forbindelse med bogføring, mellem det indtægtsdækkede arbejde og andre former for drift og aktiviteter inden for CC. Så længe aftalen er i kraft, skal den private partner til enhver tid efter anmodning fra kunden kunne dokumentere, at den økonomiske adskillelse er til stede. |
| --- | --- |

(26)

Ifølge den oprindelige projektaftale skulle der være regnskabsmæssig adskillelse mellem de forskellige selskaber, der deltager i driften af Harpa og mellem de forskellige former for drift og aktiviteter:

13.11.1.   Den private partner skal til enhver tid sikre, at der er økonomisk adskillelse mellem ejendomsselskabet, driftsselskabet, Hringur og den private partner. Hver enhed skal administreres og drives hver for sig i økonomisk henseende.«

13.11.2.   Den private partner skal til enhver tid sikre, at der er tilstrækkelig økonomisk adskillelse, dvs. adskillelse i forbindelse med bogføring, mellem det indtægtsdækkede arbejde og andre former for drift og aktiviteter inden for CC. Så længe aftalen er i kraft, skal den private partner til enhver tid efter anmodning fra kunden kunne dokumentere, at den økonomiske adskillelse er til stede.

| (27) | Driften af Harpa er inddelt i flere kategorier: 1) Det Islandske Symfoniorkester, 2) Den Islandske Opera, 3) andre arrangementer af kunstnerisk karakter, 4) konferenceafdeling, 5) drift, 6) billetsalg, 7) drift af faciliteter, 8) administrationsomkostninger. Alle disse omkostningskategorier hører nu under Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., og de indtægter og omkostninger, der henføres til hver af kategorierne, er medtaget i budgettet under den relevante kategori. Generelle driftsomkostninger såsom løn, lokaler (varme og el) og administrationsomkostninger fordeles mellem kategorierne efter en omkostningsfordelingsmodel (17). |
| --- | --- |

(27)

Driften af Harpa er inddelt i flere kategorier: 1) Det Islandske Symfoniorkester, 2) Den Islandske Opera, 3) andre arrangementer af kunstnerisk karakter, 4) konferenceafdeling, 5) drift, 6) billetsalg, 7) drift af faciliteter, 8) administrationsomkostninger. Alle disse omkostningskategorier hører nu under Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., og de indtægter og omkostninger, der henføres til hver af kategorierne, er medtaget i budgettet under den relevante kategori. Generelle driftsomkostninger såsom løn, lokaler (varme og el) og administrationsomkostninger fordeles mellem kategorierne efter en omkostningsfordelingsmodel (17).

| (28) | Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 128/13/KOL indeholder en mere detaljeret beskrivelse af foranstaltningen (18). |
| --- | --- |

(28)

Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 128/13/KOL indeholder en mere detaljeret beskrivelse af foranstaltningen (18).

3.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (29) | I beslutning nr. 128/13/KOL foretog Tilsynsmyndigheden en foreløbig vurdering af, om finansieringen af Harpa udgjorde statsstøtte, og i bekræftende fald, om støtten var forenelig med reglerne om statsstøtte i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(29)

I beslutning nr. 128/13/KOL foretog Tilsynsmyndigheden en foreløbig vurdering af, om finansieringen af Harpa udgjorde statsstøtte, og i bekræftende fald, om støtten var forenelig med reglerne om statsstøtte i EØS-aftalen.

| (30) | Ifølge de islandske myndigheder involverer finansieringen af Harpa ikke statsstøtte, idet det på korrekt måde er sikret, at der er adskilte regnskaber for de forskellige aktiviteter i koncerthuset og konferencecentret. Til støtte for denne påstand har de islandske myndigheder indsendt to rapporter fra to revisionsvirksomheder, som omhandler adskillelsen af regnskaber for de selskaber, der deltager i driften af Harpa. De islandske myndigheder indsendte også en prisanalyse, hvori de sammenlignede priser hos sammenlignelige konferencefaciliteter i Reykjavik på baggrund af størrelse og kapacitet. De islandske myndigheder fastholdt derudover, at konferencevirksomheden bidrager positivt til andre aktiviteter i Harpa, og at de omkostninger, som de andre aktiviteter skulle bære, ville være betydelig højere uden konferencevirksomheden. |
| --- | --- |

(30)

Ifølge de islandske myndigheder involverer finansieringen af Harpa ikke statsstøtte, idet det på korrekt måde er sikret, at der er adskilte regnskaber for de forskellige aktiviteter i koncerthuset og konferencecentret. Til støtte for denne påstand har de islandske myndigheder indsendt to rapporter fra to revisionsvirksomheder, som omhandler adskillelsen af regnskaber for de selskaber, der deltager i driften af Harpa. De islandske myndigheder indsendte også en prisanalyse, hvori de sammenlignede priser hos sammenlignelige konferencefaciliteter i Reykjavik på baggrund af størrelse og kapacitet. De islandske myndigheder fastholdt derudover, at konferencevirksomheden bidrager positivt til andre aktiviteter i Harpa, og at de omkostninger, som de andre aktiviteter skulle bære, ville være betydelig højere uden konferencevirksomheden.

| (31) | Tilsynsmyndighedens foreløbige vurdering var imidlertid, at finansieringen af Harpa måtte anses for at udgøre statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Følgende aspekter blev identificeret i beslutning nr. 128/13/KOL:






  i) | Tilsynsmyndigheden konkluderede, at eftersom den islandske stat og Reykjavik kommune sammen dækker Harpas årlige underskud gennem årlige bidrag fra deres budgetter, er der tale om statsmidler efter EØS-aftalens artikel 61. |
| --- | --- | --- |

(31)

Tilsynsmyndighedens foreløbige vurdering var imidlertid, at finansieringen af Harpa måtte anses for at udgøre statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Følgende aspekter blev identificeret i beslutning nr. 128/13/KOL:

i)

Tilsynsmyndigheden konkluderede, at eftersom den islandske stat og Reykjavik kommune sammen dækker Harpas årlige underskud gennem årlige bidrag fra deres budgetter, er der tale om statsmidler efter EØS-aftalens artikel 61.

| ii) | Tilsynsmyndigheden gav udtryk for, at såvel opførelsen som driften af en infrastruktur udgør en økonomisk aktivitet, hvis infrastrukturen anvendes til eller vil blive anvendt til at forsyne markedet med varer eller tjenesteydelser (19). Nogle af de aktiviteter, der finder sted i Harpa, især konferencer, teaterforestillinger og popkoncerter mv., kan tiltrække et betydeligt antal kunder i konkurrence med private konferencecentre, teatre og andre spillesteder. Tilsynsmyndigheden anlagde derfor den foreløbige vurdering, at de selskaber, der deltog i driften af Harpa, måtte kvalificeres som virksomheder, i og med at de driver erhvervsvirksomhed. |
| --- | --- |

ii)

Tilsynsmyndigheden gav udtryk for, at såvel opførelsen som driften af en infrastruktur udgør en økonomisk aktivitet, hvis infrastrukturen anvendes til eller vil blive anvendt til at forsyne markedet med varer eller tjenesteydelser (19). Nogle af de aktiviteter, der finder sted i Harpa, især konferencer, teaterforestillinger og popkoncerter mv., kan tiltrække et betydeligt antal kunder i konkurrence med private konferencecentre, teatre og andre spillesteder. Tilsynsmyndigheden anlagde derfor den foreløbige vurdering, at de selskaber, der deltog i driften af Harpa, måtte kvalificeres som virksomheder, i og med at de driver erhvervsvirksomhed.

| iii) | Endvidere vurderede Tilsynsmyndigheden, at den offentlige finansiering af opførelsen af Harpa udgjorde en økonomisk fordel og dermed støtte, idet projektet nok ikke ville være blevet gennemført uden denne finansiering. Yderligere vurderede Tilsynsmyndigheden, at de virksomheder, som deltager i driften af Harpa, blev indrømmet en fordel i form af indtægter, som staten og kommunen gav afkald på ved ikke at kræve noget udbytte af deres investering i koncerthuset og konferencecenteret, i og med at de pågældende virksomheder udøver forretningsmæssige aktiviteter som f.eks. at være værter for konferencer eller andre arrangementer af kunstnerisk karakter. Tilsynsmyndighedens foreløbige vurdering viste således, at det ikke på noget plan (opførelse, drift eller brug) kunne udelukkes, at der var tale om en selektiv økonomisk fordel. |
| --- | --- |

iii)

Endvidere vurderede Tilsynsmyndigheden, at den offentlige finansiering af opførelsen af Harpa udgjorde en økonomisk fordel og dermed støtte, idet projektet nok ikke ville være blevet gennemført uden denne finansiering. Yderligere vurderede Tilsynsmyndigheden, at de virksomheder, som deltager i driften af Harpa, blev indrømmet en fordel i form af indtægter, som staten og kommunen gav afkald på ved ikke at kræve noget udbytte af deres investering i koncerthuset og konferencecenteret, i og med at de pågældende virksomheder udøver forretningsmæssige aktiviteter som f.eks. at være værter for konferencer eller andre arrangementer af kunstnerisk karakter. Tilsynsmyndighedens foreløbige vurdering viste således, at det ikke på noget plan (opførelse, drift eller brug) kunne udelukkes, at der var tale om en selektiv økonomisk fordel.

| iv) | Afslutningsvis konkluderede Tilsynsmyndigheden, at foranstaltningerne kunne fordreje konkurrencen. Da markedet for afholdelse af internationale arrangementer som f.eks. konferencer og arrangementer er åbent for konkurrence mellem udstillings- og konferencecentre og udbydere af konferencer og kurser, der generelt er involveret i aktiviteter, som er genstand for samhandel mellem EØS-stater, kunne det antages, at der ville ske en påvirkning af samhandelen. I denne sag er det endda endnu mere sandsynligt, at der ville ske en påvirkning af samhandelen mellem visse nabostater inden for EØS på grund af konferencebranchens karakter (20). Tilsynsmyndigheden var derfor af den foreløbige opfattelse, at foranstaltningen truede med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandlen inden for EØS. |
| --- | --- |

iv)

Afslutningsvis konkluderede Tilsynsmyndigheden, at foranstaltningerne kunne fordreje konkurrencen. Da markedet for afholdelse af internationale arrangementer som f.eks. konferencer og arrangementer er åbent for konkurrence mellem udstillings- og konferencecentre og udbydere af konferencer og kurser, der generelt er involveret i aktiviteter, som er genstand for samhandel mellem EØS-stater, kunne det antages, at der ville ske en påvirkning af samhandelen. I denne sag er det endda endnu mere sandsynligt, at der ville ske en påvirkning af samhandelen mellem visse nabostater inden for EØS på grund af konferencebranchens karakter (20). Tilsynsmyndigheden var derfor af den foreløbige opfattelse, at foranstaltningen truede med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandlen inden for EØS.

| (32) | Tilsynsmyndigheden betvivlede endvidere, at statsstøtten kunne betragtes som forenelig med EØS-aftalen. Ifølge EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), kan støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven betragtes som forenelig med EØS-aftalens funktion, når den pågældende støtte ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i EØS i et omfang, der strider mod de fælles interesser. De islandske myndigheder tilkendegav, at det primære formål med den pågældende foranstaltning var at fremme kulturen gennem opførelsen af et koncerthus, der kunne huse både Det Islandske Symfoniorkester og Den Islandske Opera. Tilsynsmyndigheden accepterede, at opførelsen og driften af en facilitet til symfonisk musik og opera under hensyn til det kulturelle formål kunne betragtes som støtte til fremme af kulturen. |
| --- | --- |

(32)

Tilsynsmyndigheden betvivlede endvidere, at statsstøtten kunne betragtes som forenelig med EØS-aftalen. Ifølge EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), kan støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven betragtes som forenelig med EØS-aftalens funktion, når den pågældende støtte ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i EØS i et omfang, der strider mod de fælles interesser. De islandske myndigheder tilkendegav, at det primære formål med den pågældende foranstaltning var at fremme kulturen gennem opførelsen af et koncerthus, der kunne huse både Det Islandske Symfoniorkester og Den Islandske Opera. Tilsynsmyndigheden accepterede, at opførelsen og driften af en facilitet til symfonisk musik og opera under hensyn til det kulturelle formål kunne betragtes som støtte til fremme af kulturen.

| (33) | Tilsynsmyndigheden accepterede videre, at en infrastruktur som Harpa også kunne bruges til at huse forskellige former for erhvervsmæssig virksomhed som restauranter, caféer, butikker, konferencer og koncerter med populærmusik. For at undgå konkurrencefordrejning måtte der imidlertid træffes forholdsregler til sikring af, at der ikke finder krydssubsidiering sted mellem de forskellige former for erhvervsmæssig virksomhed og de subsidierede kulturelle aktiviteter. Tilsynsmyndigheden kom til den foreløbige konklusion, at den var i tvivl om, hvorvidt de islandske myndigheder havde truffet de nødvendige foranstaltninger til sikring af, at en sådan krydssubsidiering ikke forekom. I overensstemmelse med sin foreløbige vurdering var Tilsynsmyndigheden således i tvivl om, hvorvidt opførelsen og driften af Harpa kunne anses for forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(33)

Tilsynsmyndigheden accepterede videre, at en infrastruktur som Harpa også kunne bruges til at huse forskellige former for erhvervsmæssig virksomhed som restauranter, caféer, butikker, konferencer og koncerter med populærmusik. For at undgå konkurrencefordrejning måtte der imidlertid træffes forholdsregler til sikring af, at der ikke finder krydssubsidiering sted mellem de forskellige former for erhvervsmæssig virksomhed og de subsidierede kulturelle aktiviteter. Tilsynsmyndigheden kom til den foreløbige konklusion, at den var i tvivl om, hvorvidt de islandske myndigheder havde truffet de nødvendige foranstaltninger til sikring af, at en sådan krydssubsidiering ikke forekom. I overensstemmelse med sin foreløbige vurdering var Tilsynsmyndigheden således i tvivl om, hvorvidt opførelsen og driften af Harpa kunne anses for forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c).

4   DE ISLANDSKE MYNDIGHEDERS BEMÆRKNINGER

| (34) | I deres bemærkninger gav de islandske myndigheder udtryk for, at finansieringen af Harpas drift set med deres øjne ikke indebærer statsstøtte, idet myndighederne på korrekt vis havde sikret, at virksomhederne førte særskilte regnskaber for de forskellige aktiviteter i Harpa (21). |
| --- | --- |

(34)

I deres bemærkninger gav de islandske myndigheder udtryk for, at finansieringen af Harpas drift set med deres øjne ikke indebærer statsstøtte, idet myndighederne på korrekt vis havde sikret, at virksomhederne førte særskilte regnskaber for de forskellige aktiviteter i Harpa (21).

| (35) | De islandske myndigheder har ikke bestridt, at de økonomiske bidrag til Harpa ydes ved hjælp af statsmidler og kan tilregnes staten. De hævder dog, at Harpa ikke kan anses for at være en virksomhed efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Ifølge de islandske myndigheder er Harpa en infrastruktur og et kulturelt mødested, der har til formål at bevare og fremme kultur og islandsk arv, og derfor kan stedet ikke anskues som leverandør af varer og tjenesteydelser på et marked, hvorpå der konkurreres. De islandske myndigheder er endvidere af den opfattelse, at betingelsen om en økonomisk fordel ikke er til stede i denne sag, idet der er skabt sikkerhed for, at den forretningsmæssige del af Harpa ikke finansieres gennem statsmidler, som kun gives til kulturelle aktiviteter. Endelig har de islandske myndigheder med hensyn til indvirkningen på konkurrencen og samhandelen mellem de kontraherende parter bemærket, at man må holde sig Islands geografiske placering for øje, og at det ikke er sandsynligt, at publikum fra andre partnerstater i EØS-aftalen vil rejse til Island specifikt for at overvære koncerter eller lignende arrangementer. |
| --- | --- |

(35)

De islandske myndigheder har ikke bestridt, at de økonomiske bidrag til Harpa ydes ved hjælp af statsmidler og kan tilregnes staten. De hævder dog, at Harpa ikke kan anses for at være en virksomhed efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Ifølge de islandske myndigheder er Harpa en infrastruktur og et kulturelt mødested, der har til formål at bevare og fremme kultur og islandsk arv, og derfor kan stedet ikke anskues som leverandør af varer og tjenesteydelser på et marked, hvorpå der konkurreres. De islandske myndigheder er endvidere af den opfattelse, at betingelsen om en økonomisk fordel ikke er til stede i denne sag, idet der er skabt sikkerhed for, at den forretningsmæssige del af Harpa ikke finansieres gennem statsmidler, som kun gives til kulturelle aktiviteter. Endelig har de islandske myndigheder med hensyn til indvirkningen på konkurrencen og samhandelen mellem de kontraherende parter bemærket, at man må holde sig Islands geografiske placering for øje, og at det ikke er sandsynligt, at publikum fra andre partnerstater i EØS-aftalen vil rejse til Island specifikt for at overvære koncerter eller lignende arrangementer.

| (36) | De islandske myndigheder understreger, at Harpas drift overordnet set ikke er af erhvervsmæssig karakter. Ifølge myndighederne ville Harpa ikke være blevet opført af en privat virksomhed, og centret kan ikke sammenlignes med en privat virksomhedskoncern. Ifølge de islandske myndigheder viser de faktiske forhold derfor klart, at den markedsøkonomiske investortest har sine begrænsninger i denne sag. |
| --- | --- |

(36)

De islandske myndigheder understreger, at Harpas drift overordnet set ikke er af erhvervsmæssig karakter. Ifølge myndighederne ville Harpa ikke være blevet opført af en privat virksomhed, og centret kan ikke sammenlignes med en privat virksomhedskoncern. Ifølge de islandske myndigheder viser de faktiske forhold derfor klart, at den markedsøkonomiske investortest har sine begrænsninger i denne sag.

| (37) | Efter at have rådført sig med Harpas ledelse har de islandske myndigheder foreslået, at den struktur, der skal anvendes til at sikre forebyggelse af krydssubsidiering, ikke skal have form af separate selskaber eller obligatorisk udbud af konferencedriften. De islandske myndigheder er overbeviste om, at andre foranstaltninger er bedre egnet og vil skabe mindre vanskeligheder i forbindelse med driften af centret. Uanset, om de statslige midler, der anvendes til at finansiere og drive Harpa, anses for at udgøre statsstøtte, der er forenelig med statsstøttereglerne — eller slet ikke at udgøre statsstøtte — er de islandske myndigheder således enige i, at der skal gennemføres foranstaltninger for at sikre, at støtte ikke ulovligt fordrejer konkurrencen på markedet for konferencer. |
| --- | --- |

(37)

Efter at have rådført sig med Harpas ledelse har de islandske myndigheder foreslået, at den struktur, der skal anvendes til at sikre forebyggelse af krydssubsidiering, ikke skal have form af separate selskaber eller obligatorisk udbud af konferencedriften. De islandske myndigheder er overbeviste om, at andre foranstaltninger er bedre egnet og vil skabe mindre vanskeligheder i forbindelse med driften af centret. Uanset, om de statslige midler, der anvendes til at finansiere og drive Harpa, anses for at udgøre statsstøtte, der er forenelig med statsstøttereglerne — eller slet ikke at udgøre statsstøtte — er de islandske myndigheder således enige i, at der skal gennemføres foranstaltninger for at sikre, at støtte ikke ulovligt fordrejer konkurrencen på markedet for konferencer.

| (38) | De islandske myndigheder er enige med Tilsynsmyndigheden i, at det skal sikres, at konferencedriften er økonomisk uafhængig af Harpas øvrige drift, og at der skal opstilles et værn, der kan hindre krydssubsidiering mellem de to dele. Derfor skal der for at sikre en korrekt adskillelse mellem den forretningsmæssige virksomhed og andre former for virksomhed og for helt at undgå tilskud til de førstnævnte iværksættes to grundlæggende foranstaltninger:






  i) | For det første har Harpas ledelse implementeret en ny drifts- og regnskabssoftware. (22) Det gør det muligt for Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. at sikre en korrekt opdeling af forskellige aktiviteter og knytte centrets regnskabssystem tættere sammen med dets projektstyring. Det nye system er meget mere gennemsigtigt og indeholder mange flere analytiske funktioner. Regnskabsadskillelsen i Harpa sker i henhold til vejledningen i direktiv 2006/111/EF om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (»gennemsigtighedsdirektivet«) (23). Der føres særlige regnskaber for alle kulturelle aktiviteter og lejere samt for konferencedriften, og dermed sikres det, at der føres interne regnskaber svarende til de forskellige aktiviteter. |
| --- | --- | --- |

(38)

De islandske myndigheder er enige med Tilsynsmyndigheden i, at det skal sikres, at konferencedriften er økonomisk uafhængig af Harpas øvrige drift, og at der skal opstilles et værn, der kan hindre krydssubsidiering mellem de to dele. Derfor skal der for at sikre en korrekt adskillelse mellem den forretningsmæssige virksomhed og andre former for virksomhed og for helt at undgå tilskud til de førstnævnte iværksættes to grundlæggende foranstaltninger:

i)

For det første har Harpas ledelse implementeret en ny drifts- og regnskabssoftware. (22) Det gør det muligt for Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. at sikre en korrekt opdeling af forskellige aktiviteter og knytte centrets regnskabssystem tættere sammen med dets projektstyring. Det nye system er meget mere gennemsigtigt og indeholder mange flere analytiske funktioner. Regnskabsadskillelsen i Harpa sker i henhold til vejledningen i direktiv 2006/111/EF om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (»gennemsigtighedsdirektivet«) (23). Der føres særlige regnskaber for alle kulturelle aktiviteter og lejere samt for konferencedriften, og dermed sikres det, at der føres interne regnskaber svarende til de forskellige aktiviteter.

| ii) | For det andet har de islandske myndigheder sikret, at en vis del af Harpas faste og fælles omkostninger er henført under hver enkelt del af driften, baseret på faktisk brug og forretningsmæssig aktivitet. Derudover bliver konferenceafdelingen nu afkrævet markedsleje for kontorlokaler og andre faciliteter. De islandske myndigheder fastlagde markedsværdien af leje og vederlag for brugen af fælles tjenester ved at sammenligne med, hvad private parter ville opkræve i sammenlignelige situationer. |
| --- | --- |

ii)

For det andet har de islandske myndigheder sikret, at en vis del af Harpas faste og fælles omkostninger er henført under hver enkelt del af driften, baseret på faktisk brug og forretningsmæssig aktivitet. Derudover bliver konferenceafdelingen nu afkrævet markedsleje for kontorlokaler og andre faciliteter. De islandske myndigheder fastlagde markedsværdien af leje og vederlag for brugen af fælles tjenester ved at sammenligne med, hvad private parter ville opkræve i sammenlignelige situationer.

| (39) | De islandske myndigheder har fremlagt et forslag til en fuldstændig adskillelse af regnskaberne for Harpas konferenceafdeling, der bygger på den nye metode til fordeling af omkostninger og indtægter (24). Nedenstående tabel viser den foreslåede regnskabsadskillelse i Harpa (25):








  Adskillelse af regnskaberne for Harpas konferenceafdeling |
| --- | --- |
| | Driftsindtægter: | 2013 | 2016 |
| 1 | Indtægter fra leje af konferencefaciliteter | 109 282 | 141 815 |
| 2 | Indtægter fra leje af teknisk udstyr | 37 965 | 47 870 |
| 3 | Indtægter fra teknikerservice | 38 054 | 48 105 |
| 4 | Andre indtægter | 2 186 | 2 836 |
| | — | Samlede indtægter bortset fra cateringrelateret indtægt: |

(39)

De islandske myndigheder har fremlagt et forslag til en fuldstændig adskillelse af regnskaberne for Harpas konferenceafdeling, der bygger på den nye metode til fordeling af omkostninger og indtægter (24). Nedenstående tabel viser den foreslåede regnskabsadskillelse i Harpa (25):

Adskillelse af regnskaberne for Harpas konferenceafdeling

Driftsindtægter:

2013

2016

1

Indtægter fra leje af konferencefaciliteter

109 282

141 815

2

Indtægter fra leje af teknisk udstyr

37 965

47 870

3

Indtægter fra teknikerservice

38 054

48 105

4

Andre indtægter

2 186

2 836

—

Samlede indtægter bortset fra cateringrelateret indtægt:

187 486

240 626

Cateringrelateret indtægt:

5

Konferenceafdelingens andel i cateringindtægter

34 396

38 697

6

Fast husleje

7 209

7 209

Samlede konferenceindtægter

229 091

286 533

Driftsudgifter:

7

Fast leje — konferencekontor

686

686

8

Fast leje — catering

7 209

7 209

9

Lønninger og hermed forbundne udgifter — konferencemedarbejdere

42 908

42 908

10

Økonomisk administration (bogføring)

1 000

1 000

11

Lønninger og relaterede udgifter — marketingmedarbejdere

6 738

6 738

12

Markedsføringsomkostninger

22 000

22 000

Eventrelaterede omkostninger:

13

Lejeafgift (75 % af lejeindtægterne for faciliteterne)

81 961

106 361

14

Omkostninger ved leje af udstyr (75 % af indtægten for leje af udstyret)

28 474

35 903

15

Udgifter i fm. teknikerservice (75 % af indtægten fra teknikerservice)

28 541

36 079

Driftsudgifter i alt

219 571

258 884

EBITDA

9 574

27 649

| (40) | Med hensyn til lejebetalingen har de islandske myndigheder forelagt Tilsynsmyndigheden en sammenligning med den leje, som andre konferencefaciliteter i Island tager, og som viser, at konferenceafdelingens husleje ligger over det sammenlignelige markedsniveau for detailkunder. Ifølge de islandske myndigheder ville lejeprisen for en engros-operatør som konferenceafdelingen normalt være betydeligt lavere, end hvad en detailkunde skulle betale. Derfor foreslår de islandske myndigheder, at der anvendes en 25 % margin (rabat) (26). Ifølge de islandske myndigheder vil en sådan lav margin sikre, at konferenceafdelingen bliver pålagt en korrekt leje i sammenligning med andre aktører på markedet. |
| --- | --- |

(40)

Med hensyn til lejebetalingen har de islandske myndigheder forelagt Tilsynsmyndigheden en sammenligning med den leje, som andre konferencefaciliteter i Island tager, og som viser, at konferenceafdelingens husleje ligger over det sammenlignelige markedsniveau for detailkunder. Ifølge de islandske myndigheder ville lejeprisen for en engros-operatør som konferenceafdelingen normalt være betydeligt lavere, end hvad en detailkunde skulle betale. Derfor foreslår de islandske myndigheder, at der anvendes en 25 % margin (rabat) (26). Ifølge de islandske myndigheder vil en sådan lav margin sikre, at konferenceafdelingen bliver pålagt en korrekt leje i sammenligning med andre aktører på markedet.

| (41) | Ifølge de islandske myndigheder er det forståeligt, at en investering som Harpa ligesom ethvert andet stort investeringsprojekt ikke vil kaste noget overskud af sig de første par år af dets drift. Den nye omkostnings- og indtægtsmodel viser imidlertid, at den forretningsmæssige del gradvis vil blive mere rentabel og dermed give Harpas ejere et afkast af deres investering i de kommende år. Den nye model viser også, at konferenceafdelingen indtil nu sandsynligvis har båret en uforholdsmæssig stor del af de fælles omkostninger. |
| --- | --- |

(41)

Ifølge de islandske myndigheder er det forståeligt, at en investering som Harpa ligesom ethvert andet stort investeringsprojekt ikke vil kaste noget overskud af sig de første par år af dets drift. Den nye omkostnings- og indtægtsmodel viser imidlertid, at den forretningsmæssige del gradvis vil blive mere rentabel og dermed give Harpas ejere et afkast af deres investering i de kommende år. Den nye model viser også, at konferenceafdelingen indtil nu sandsynligvis har båret en uforholdsmæssig stor del af de fælles omkostninger.

| (42) | Afslutningsvis, og for det tilfælde, at Tilsynsmyndigheden skulle anse foranstaltningen for at udgøre statsstøtte, har de islandske myndigheder givet udtryk for den opfattelse, at en sådan støtte må kunne anses for forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, når henses til formålene med foranstaltningen, herunder det formål at bevare og fremme kulturen og den islandske arv. I denne forbindelse har de islandske myndigheder også opfordret Tilsynsmyndigheden til at vurdere, hvorvidt en sådan støtte bør betragtes som finansiering af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse (»SGEI«). |
| --- | --- |

(42)

Afslutningsvis, og for det tilfælde, at Tilsynsmyndigheden skulle anse foranstaltningen for at udgøre statsstøtte, har de islandske myndigheder givet udtryk for den opfattelse, at en sådan støtte må kunne anses for forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, når henses til formålene med foranstaltningen, herunder det formål at bevare og fremme kulturen og den islandske arv. I denne forbindelse har de islandske myndigheder også opfordret Tilsynsmyndigheden til at vurdere, hvorvidt en sådan støtte bør betragtes som finansiering af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse (»SGEI«).

II.   VURDERING

1.   STATSSTØTTE EFTER EØS-AFTALENS ARTIKEL 61, STK. 1

| (43) | I artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen hedder det:
  »Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter.« |
| --- | --- |

(43)

I artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen hedder det:

»Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter.«

| (44) | Dette indebærer, at en foranstaltning udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, hvis følgende betingelser kumulativt er opfyldt: foranstaltningen i) ydes af staten eller med statsmidler, ii) giver en økonomisk fordel for modtageren, iii) er selektiv og iv) har en indvirkning på handelen mellem de kontraherende parter og kan fordreje konkurrencen (27). |
| --- | --- |

(44)

Dette indebærer, at en foranstaltning udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, hvis følgende betingelser kumulativt er opfyldt: foranstaltningen i) ydes af staten eller med statsmidler, ii) giver en økonomisk fordel for modtageren, iii) er selektiv og iv) har en indvirkning på handelen mellem de kontraherende parter og kan fordreje konkurrencen (27).

| (45) | I de følgende afsnit vil statens deltagelse i finansieringen af Harpa blive vurderet i forhold til disse kriterier. |
| --- | --- |

(45)

I de følgende afsnit vil statens deltagelse i finansieringen af Harpa blive vurderet i forhold til disse kriterier.

1.1.   Statsmidler

| (46) | Efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal en foranstaltning være ydet af staten eller ved hjælp af statsmidler, for at den kan betragtes som statsstøtte. |
| --- | --- |

(46)

Efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal en foranstaltning være ydet af staten eller ved hjælp af statsmidler, for at den kan betragtes som statsstøtte.

| (47) | Tilsynsmyndigheden bemærker indledningsvis, at både lokale og regionale myndigheder betragtes som sidestillede med staten (28). I forhold til artikel 61, stk. 1, omfatter staten derfor alle dele af den statslige forvaltning, fra centraladministrationen til distriktsniveau eller det laveste administrative niveau samt offentlige virksomheder og organer. Desuden anses kommunale midler for at være statsmidler efter EØS-aftalens artikel 61 (29). |
| --- | --- |

(47)

Tilsynsmyndigheden bemærker indledningsvis, at både lokale og regionale myndigheder betragtes som sidestillede med staten (28). I forhold til artikel 61, stk. 1, omfatter staten derfor alle dele af den statslige forvaltning, fra centraladministrationen til distriktsniveau eller det laveste administrative niveau samt offentlige virksomheder og organer. Desuden anses kommunale midler for at være statsmidler efter EØS-aftalens artikel 61 (29).

| (48) | Da den islandske stat og Reykjavik kommune sammen dækker det årlige underskud i det selskab, der driver Harpa, gennem årlige bidrag fra deres budgetter, er der tale om statsmidler. Desuden indebærer konvertering af lån til aktiekapital også en overførsel af statslige midler, da staten og kommunen giver afkald på deres krav på at få de udestående lån tilbagebetalt fuldt ud. Derfor er det første kriterium i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, opfyldt. |
| --- | --- |

(48)

Da den islandske stat og Reykjavik kommune sammen dækker det årlige underskud i det selskab, der driver Harpa, gennem årlige bidrag fra deres budgetter, er der tale om statsmidler. Desuden indebærer konvertering af lån til aktiekapital også en overførsel af statslige midler, da staten og kommunen giver afkald på deres krav på at få de udestående lån tilbagebetalt fuldt ud. Derfor er det første kriterium i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, opfyldt.

1.2.   Virksomhed

| (49) | For at en foranstaltning kan udgøre statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal den give en virksomhed en fordel. Virksomheder er enheder, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset deres juridiske status og den måde, hvorpå de er finansieret (30). Økonomiske aktiviteter er aktiviteter, der består i at udbyde varer eller tjenesteydelser på et marked (31). Omvendt er enheder, der ikke er forretningsmæssigt aktive i den forstand, at de ikke udbyder varer og tjenesteydelser på et bestemt marked, ikke virksomheder. |
| --- | --- |

(49)

For at en foranstaltning kan udgøre statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal den give en virksomhed en fordel. Virksomheder er enheder, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset deres juridiske status og den måde, hvorpå de er finansieret (30). Økonomiske aktiviteter er aktiviteter, der består i at udbyde varer eller tjenesteydelser på et marked (31). Omvendt er enheder, der ikke er forretningsmæssigt aktive i den forstand, at de ikke udbyder varer og tjenesteydelser på et bestemt marked, ikke virksomheder.

| (50) | Som det blev anført i beslutning 128/13/KOL finder Tilsynsmyndigheden, at såvel opførelsen som driften af infrastruktur udgør en økonomisk aktivitet i sig selv (og derfor er underlagt statsstøttereglerne), hvis den infrastruktur, som der er tale om, anvendes eller vil blive anvendt til at forsyne markedet med varer eller tjenesteydelser (32). I dette tilfælde er Harpa beregnet til f.eks. at blive brugt til afholdelse af konferencer samt musik- og kulturarrangementer samt »andre arrangementer af kunstnerisk karakter« på et forretningsmæssigt grundlag, dvs. levering af tjenesteydelser til markedet. Denne opfattelse er blevet bekræftet af Den Europæiske Unions Domstol (»Domstolen«) i sagen Leipzig/Halle
   (33)
  . Derfor kan der i sager om infrastruktur være tale om ydelse af støtte på flere niveauer: opførelse, drift og brug af faciliteterne (34). |
| --- | --- |

(50)

Som det blev anført i beslutning 128/13/KOL finder Tilsynsmyndigheden, at såvel opførelsen som driften af infrastruktur udgør en økonomisk aktivitet i sig selv (og derfor er underlagt statsstøttereglerne), hvis den infrastruktur, som der er tale om, anvendes eller vil blive anvendt til at forsyne markedet med varer eller tjenesteydelser (32). I dette tilfælde er Harpa beregnet til f.eks. at blive brugt til afholdelse af konferencer samt musik- og kulturarrangementer samt »andre arrangementer af kunstnerisk karakter« på et forretningsmæssigt grundlag, dvs. levering af tjenesteydelser til markedet. Denne opfattelse er blevet bekræftet af Den Europæiske Unions Domstol (»Domstolen«) i sagen Leipzig/Halle
   (33)
  . Derfor kan der i sager om infrastruktur være tale om ydelse af støtte på flere niveauer: opførelse, drift og brug af faciliteterne (34).

| (51) | Som tidligere bemærket huser Harpa koncerter med Det Islandske Symfoniorkester, Den Islandske Opera og forskellige andre arrangementer af kunstnerisk karakter samt konferencer. Efter de islandske myndigheders opfattelse er det kun konferencedelen af Harpas drift, der udgør en økonomisk aktivitet. Alle øvrige aktiviteter bør derfor klassificeres som ikke-økonomiske. |
| --- | --- |

(51)

Som tidligere bemærket huser Harpa koncerter med Det Islandske Symfoniorkester, Den Islandske Opera og forskellige andre arrangementer af kunstnerisk karakter samt konferencer. Efter de islandske myndigheders opfattelse er det kun konferencedelen af Harpas drift, der udgør en økonomisk aktivitet. Alle øvrige aktiviteter bør derfor klassificeres som ikke-økonomiske.

| (52) | Nogle af de aktiviteter, der finder sted i Harpa, især konferencer, teaterforestillinger, koncerter med populærmusik og lignende kan imidlertid tiltrække betydelige mængder kunder i konkurrence med private konferencecentre, teatre og andre spillesteder. Derfor er Tilsynsmyndigheden af den opfattelse, at Harpa Koncerthus og Konferencecenter og det selskab, der deltager i driften af det, må kvalificeres som virksomhed, for så vidt som de udøver forretningsmæssige aktiviteter. (35) |
| --- | --- |

(52)

Nogle af de aktiviteter, der finder sted i Harpa, især konferencer, teaterforestillinger, koncerter med populærmusik og lignende kan imidlertid tiltrække betydelige mængder kunder i konkurrence med private konferencecentre, teatre og andre spillesteder. Derfor er Tilsynsmyndigheden af den opfattelse, at Harpa Koncerthus og Konferencecenter og det selskab, der deltager i driften af det, må kvalificeres som virksomhed, for så vidt som de udøver forretningsmæssige aktiviteter. (35)

1.3.   Fordel

| (53) | For at foranstaltningen udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, skal den give støttemodtageren en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(53)

For at foranstaltningen udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, skal den give støttemodtageren en økonomisk fordel.

| (54) | Med hensyn til finansieringen af opførelsen af Harpa kan statsstøtte udelukkes, hvis finansieringen er sket i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip (36). De islandske myndigheder har imidlertid rejst indsigelse mod anvendelsen af det markedsøkonomiske investorprincip i dette tilfælde, idet Harpas drift, efter deres opfattelse, overordnet set ikke er af erhvervsmæssig karakter. Ifølge de islandske myndigheder ville Harpa ikke være blevet opført af en privat virksomhed, og centret kan derfor ikke sammenlignes med en privat virksomhedskoncern. Derfor har den markedsøkonomiske investortest følge de islandske myndigheder sine begrænsninger i denne sag. |
| --- | --- |

(54)

Med hensyn til finansieringen af opførelsen af Harpa kan statsstøtte udelukkes, hvis finansieringen er sket i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip (36). De islandske myndigheder har imidlertid rejst indsigelse mod anvendelsen af det markedsøkonomiske investorprincip i dette tilfælde, idet Harpas drift, efter deres opfattelse, overordnet set ikke er af erhvervsmæssig karakter. Ifølge de islandske myndigheder ville Harpa ikke være blevet opført af en privat virksomhed, og centret kan derfor ikke sammenlignes med en privat virksomhedskoncern. Derfor har den markedsøkonomiske investortest følge de islandske myndigheder sine begrænsninger i denne sag.

| (55) | Med hensyn til opførelsen af Harpa havde staten og kommunen ifølge de islandske myndigheder i første omgang håbet, at en privat investor ville finansiere gennemførelsen af projektet. På grund af den finansielle krise blev det imidlertid umuligt at gennemføre projektet uden offentlig finansiering. De direkte tilskud fra staten og kommunen hævdes således at være nødvendige, for uden dem ville der ikke have været tilstrækkelige midler til at finansiere projektet. Tilsynsmyndigheden mener derfor, at den offentlige finansiering af opførelsen af Harpa kan udgøre en økonomisk fordel og dermed støtte, eftersom projektet formentlig ikke ville være blevet realiseret uden offentlig finansiering. Statens og kommunens deltagelse var derfor af afgørende betydning for Harpa-projektet som helhed. |
| --- | --- |

(55)

Med hensyn til opførelsen af Harpa havde staten og kommunen ifølge de islandske myndigheder i første omgang håbet, at en privat investor ville finansiere gennemførelsen af projektet. På grund af den finansielle krise blev det imidlertid umuligt at gennemføre projektet uden offentlig finansiering. De direkte tilskud fra staten og kommunen hævdes således at være nødvendige, for uden dem ville der ikke have været tilstrækkelige midler til at finansiere projektet. Tilsynsmyndigheden mener derfor, at den offentlige finansiering af opførelsen af Harpa kan udgøre en økonomisk fordel og dermed støtte, eftersom projektet formentlig ikke ville være blevet realiseret uden offentlig finansiering. Statens og kommunens deltagelse var derfor af afgørende betydning for Harpa-projektet som helhed.

| (56) | Det følger af Tilsynsmyndighedens beslutningspraksis, at der skal benyttes et omkostningsfordelingssystem, der sikrer, at de forretningsmæssige aktiviteter ikke finansieres af statslige ressourcer beregnet til almennyttige aktiviteter, når en enhed udøver både forretningsmæssige og ikke-forretningsmæssige aktiviteter (37). Dette princip findes også i gennemsigtighedsdirektivet. Gennemsigtighedsdirektivet finder ikke direkte anvendelse på den foreliggende sag, idet Harpas samlede nettoomsætning i de sidste to år ligger under omsætningstærsklen i direktivets artikel 5, stk. 1, litra d) (38). Tilsynsmyndigheden er imidlertid af den opfattelse, at principperne for drift af økonomiske aktiviteter på forretningsmæssige vilkår med særskilte regnskaber og en klar fastlæggelse af regnskabsprincipper, hvorefter der føres adskilte regnskaber, alligevel er gældende. |
| --- | --- |

(56)

Det følger af Tilsynsmyndighedens beslutningspraksis, at der skal benyttes et omkostningsfordelingssystem, der sikrer, at de forretningsmæssige aktiviteter ikke finansieres af statslige ressourcer beregnet til almennyttige aktiviteter, når en enhed udøver både forretningsmæssige og ikke-forretningsmæssige aktiviteter (37). Dette princip findes også i gennemsigtighedsdirektivet. Gennemsigtighedsdirektivet finder ikke direkte anvendelse på den foreliggende sag, idet Harpas samlede nettoomsætning i de sidste to år ligger under omsætningstærsklen i direktivets artikel 5, stk. 1, litra d) (38). Tilsynsmyndigheden er imidlertid af den opfattelse, at principperne for drift af økonomiske aktiviteter på forretningsmæssige vilkår med særskilte regnskaber og en klar fastlæggelse af regnskabsprincipper, hvorefter der føres adskilte regnskaber, alligevel er gældende.

| (57) | Som beskrevet i afsnit I.2 ovenfor er driften af Harpa opdelt i flere kategorier, f.eks. at huse Det Islandske Symfoniorkester og Den Islandske Opera samt andre arrangementer af kunstnerisk karakter og konferencer. De islandske myndigheder har imidlertid først efter, at Tilsynsmyndigheden havde vedtaget beslutning nr. 128/13/KOL, behørigt sikret, at der er en klar og konsekvent adskillelse af regnskaberne for Harpas forskellige aktiviteter. I henhold til EØS-retten kan det ikke anses for en klar adskillelse af regnskaber blot at dele de tab, der er forbundet med driften af bygningen, og de fælles administrative omkostninger mellem Harpas forskellige aktiviteter baseret på anslået brug og andre kriterier, således som praksis var gennem de første år af Harpas drift. Denne situation kunne derfor have ført til krydssubsidiering mellem de kulturelle aktiviteter og de økonomiske aktiviteter i Harpa. |
| --- | --- |

(57)

Som beskrevet i afsnit I.2 ovenfor er driften af Harpa opdelt i flere kategorier, f.eks. at huse Det Islandske Symfoniorkester og Den Islandske Opera samt andre arrangementer af kunstnerisk karakter og konferencer. De islandske myndigheder har imidlertid først efter, at Tilsynsmyndigheden havde vedtaget beslutning nr. 128/13/KOL, behørigt sikret, at der er en klar og konsekvent adskillelse af regnskaberne for Harpas forskellige aktiviteter. I henhold til EØS-retten kan det ikke anses for en klar adskillelse af regnskaber blot at dele de tab, der er forbundet med driften af bygningen, og de fælles administrative omkostninger mellem Harpas forskellige aktiviteter baseret på anslået brug og andre kriterier, således som praksis var gennem de første år af Harpas drift. Denne situation kunne derfor have ført til krydssubsidiering mellem de kulturelle aktiviteter og de økonomiske aktiviteter i Harpa.

| (58) | Som beskrevet i afsnit I.4 har de islandske myndigheder indført visse foranstaltninger med henblik på at adskille regnskaberne for de forretningsmæssige og ikke-forretningsmæssige aktiviteter i Harpa (39). Foranstaltningerne omfatter en ny metode til fordeling af omkostninger og indtægter og indebærer, at der føres særskilte regnskaber for Harpas konferenceafdeling. Selv om disse nye ordninger minimerer den fordel, der er for de selskaber, der deltager i driften af Harpa, til det strengt nødvendige for at sikre driften af infrastrukturen, kan det ikke helt udelukkes, at der består en fordel for konferenceafdelingen. |
| --- | --- |

(58)

Som beskrevet i afsnit I.4 har de islandske myndigheder indført visse foranstaltninger med henblik på at adskille regnskaberne for de forretningsmæssige og ikke-forretningsmæssige aktiviteter i Harpa (39). Foranstaltningerne omfatter en ny metode til fordeling af omkostninger og indtægter og indebærer, at der føres særskilte regnskaber for Harpas konferenceafdeling. Selv om disse nye ordninger minimerer den fordel, der er for de selskaber, der deltager i driften af Harpa, til det strengt nødvendige for at sikre driften af infrastrukturen, kan det ikke helt udelukkes, at der består en fordel for konferenceafdelingen.

| (59) | Yderligere indrømmes der de virksomheder, som deltager i driften af Harpa, en fordel i form af indtægter, som staten og kommunen giver afkald på ved ikke at kræve noget udbytte af deres investering i koncerthuset og konferencecenteret, i og med de pågældende virksomheder udøver forretningsmæssige aktiviteter som f.eks. at være værter for konferencer. Enhver virksomhedsejer eller investor vil normalt kræve et afkast af sin investering i en erhvervsmæssig virksomhed. Et sådant krav udgør en faktisk udgift for virksomheden. Hvis en statsejet virksomhed ikke er forpligtet til at generere et normalt afkast for sin ejer, betyder dette rent faktisk, at virksomheden opnår en fordel, når ejeren giver afkald på dette overskud (40). |
| --- | --- |

(59)

Yderligere indrømmes der de virksomheder, som deltager i driften af Harpa, en fordel i form af indtægter, som staten og kommunen giver afkald på ved ikke at kræve noget udbytte af deres investering i koncerthuset og konferencecenteret, i og med de pågældende virksomheder udøver forretningsmæssige aktiviteter som f.eks. at være værter for konferencer. Enhver virksomhedsejer eller investor vil normalt kræve et afkast af sin investering i en erhvervsmæssig virksomhed. Et sådant krav udgør en faktisk udgift for virksomheden. Hvis en statsejet virksomhed ikke er forpligtet til at generere et normalt afkast for sin ejer, betyder dette rent faktisk, at virksomheden opnår en fordel, når ejeren giver afkald på dette overskud (40).

1.4.   Fordel vurderet i lyset af Altmark

| (60) | De islandske myndigheder er af den opfattelse, at finansieringen af opførelsen og driften af Harpa bør karakteriseres som finansiering af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, og at de fire kumulative kriterier i »Altmark-testen« er opfyldt, således at foranstaltningen ikke udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. |
| --- | --- |

(60)

De islandske myndigheder er af den opfattelse, at finansieringen af opførelsen og driften af Harpa bør karakteriseres som finansiering af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, og at de fire kumulative kriterier i »Altmark-testen« er opfyldt, således at foranstaltningen ikke udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

| (61) | Domstolen afklarede i Altmark-sagen betingelserne for, hvornår kompensation for offentlig tjeneste ikke udgør statsstøtte, fordi den ikke indebærer fordele (41). For at en sådan kompensation kan undgå at blive kvalificeret som statsstøtte i et konkret tilfælde, skal fire kumulative betingelser, der almindeligvis omtales som Altmark-kriterierne, være opfyldt (42). |
| --- | --- |

(61)

Domstolen afklarede i Altmark-sagen betingelserne for, hvornår kompensation for offentlig tjeneste ikke udgør statsstøtte, fordi den ikke indebærer fordele (41). For at en sådan kompensation kan undgå at blive kvalificeret som statsstøtte i et konkret tilfælde, skal fire kumulative betingelser, der almindeligvis omtales som Altmark-kriterierne, være opfyldt (42).

| (62) | De fire betingelser er: i) modtageren af statsmidler i forbindelse med en SGEI skal formelt være blevet pålagt at udføre en SGEI, og forpligtelserne i denne henseende skal være klart definerede, ii) parametrene for beregningen af kompensationen skal fastlægges på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde for at undgå, at kompensationen indebærer en økonomisk fordel, der kan begunstige den pågældende virksomhed i forhold til dens konkurrenter, iii) kompensationen må ikke overstige, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække de udgifter, der er afholdt ved udførelsen af SGEI, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne, og iv) når støttemodtageren ikke udvælges inden for rammerne af en procedure for tildeling af offentlige kontrakter, skal størrelsen af den tildelte kompensation fastlægges på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet, ville have ved at opfylde forpligtelserne, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste. |
| --- | --- |

(62)

De fire betingelser er: i) modtageren af statsmidler i forbindelse med en SGEI skal formelt være blevet pålagt at udføre en SGEI, og forpligtelserne i denne henseende skal være klart definerede, ii) parametrene for beregningen af kompensationen skal fastlægges på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde for at undgå, at kompensationen indebærer en økonomisk fordel, der kan begunstige den pågældende virksomhed i forhold til dens konkurrenter, iii) kompensationen må ikke overstige, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække de udgifter, der er afholdt ved udførelsen af SGEI, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne, og iv) når støttemodtageren ikke udvælges inden for rammerne af en procedure for tildeling af offentlige kontrakter, skal størrelsen af den tildelte kompensation fastlægges på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet, ville have ved at opfylde forpligtelserne, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste.

| (63) | EØS-lande har generelt et vidt skøn med hensyn til identifikation af en tjenesteydelse som en SGEI, når de følger den relevante retspraksis, der fastsætter de generelle principper, som skal overholdes. Det følger af EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, at virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, har fået overdraget en »særlig opgave« (43). |
| --- | --- |

(63)

EØS-lande har generelt et vidt skøn med hensyn til identifikation af en tjenesteydelse som en SGEI, når de følger den relevante retspraksis, der fastsætter de generelle principper, som skal overholdes. Det følger af EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, at virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, har fået overdraget en »særlig opgave« (43).

| (64) | Ifølge Tilsynsmyndighedens retningslinjer for anvendelse af statsstøttereglerne på kompensation for levering af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (44) skal den offentlige opgave overdrages gennem en akt, der afhængigt af, hvilken EFTA-stat det drejer sig om, kan tage form af et lovgivningsmæssigt eller administrativt instrument eller en kontrakt. Opgaven kan også overdrages ved flere akter. På grundlag af Kommissionens og Tilsynsmyndighedens tilgang i sådanne sager skal akten eller akterne som minimum fastlægge:






  a) | indholdet og varigheden af forpligtelserne til offentlig tjeneste |
| --- | --- | --- |

(64)

Ifølge Tilsynsmyndighedens retningslinjer for anvendelse af statsstøttereglerne på kompensation for levering af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (44) skal den offentlige opgave overdrages gennem en akt, der afhængigt af, hvilken EFTA-stat det drejer sig om, kan tage form af et lovgivningsmæssigt eller administrativt instrument eller en kontrakt. Opgaven kan også overdrages ved flere akter. På grundlag af Kommissionens og Tilsynsmyndighedens tilgang i sådanne sager skal akten eller akterne som minimum fastlægge:

a)

indholdet og varigheden af forpligtelserne til offentlig tjeneste

| b) | virksomheden og eventuelt det omhandlede geografiske område |
| --- | --- |

b)

virksomheden og eventuelt det omhandlede geografiske område

| c) | eventuelle eksklusive eller særlige rettigheder, som den omhandlede myndighed overdrager til virksomheden |
| --- | --- |

c)

eventuelle eksklusive eller særlige rettigheder, som den omhandlede myndighed overdrager til virksomheden

| d) | parametrene for beregning, kontrol og revision af kompensationen, og |
| --- | --- |

d)

parametrene for beregning, kontrol og revision af kompensationen, og

| e) | de foranstaltninger, der er truffet for at undgå og sikre tilbagebetaling af en eventuel overkompensation. |
| --- | --- |

e)

de foranstaltninger, der er truffet for at undgå og sikre tilbagebetaling af en eventuel overkompensation.

| (65) | Harpas forpligtelser til offentlig tjeneste er ifølge de islandske myndigheder klart definerede i centrets vedtægter. Ifølge vedtægterne er Harpas formål at: i) være et forum for musik- og kulturlivet i Island, ii) styrke Islands position som mødested for konferencer, iii) styrke rejsebranchens position i Island og iv) skabe mere liv i Reykjaviks bycentrum. Desuden hedder det i vedtægterne, at driften af Harpa skal være selvbærende, og at der ikke skal ydes nogen yderligere bidrag til Harpa ud over dem, der er aftalt i projektaftalen. Vedtægterne siger dog hverken noget om varigheden af forpligtelserne til offentlig tjeneste eller fastsætter bestemte parametre for beregning, kontrol og revision af kompensationen eller beskriver de foranstaltninger, der er truffet for at undgå og sikre tilbagebetaling af overkompensation. Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse er det første Altmark-kriterium derfor ikke opfyldt. |
| --- | --- |

(65)

Harpas forpligtelser til offentlig tjeneste er ifølge de islandske myndigheder klart definerede i centrets vedtægter. Ifølge vedtægterne er Harpas formål at: i) være et forum for musik- og kulturlivet i Island, ii) styrke Islands position som mødested for konferencer, iii) styrke rejsebranchens position i Island og iv) skabe mere liv i Reykjaviks bycentrum. Desuden hedder det i vedtægterne, at driften af Harpa skal være selvbærende, og at der ikke skal ydes nogen yderligere bidrag til Harpa ud over dem, der er aftalt i projektaftalen. Vedtægterne siger dog hverken noget om varigheden af forpligtelserne til offentlig tjeneste eller fastsætter bestemte parametre for beregning, kontrol og revision af kompensationen eller beskriver de foranstaltninger, der er truffet for at undgå og sikre tilbagebetaling af overkompensation. Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse er det første Altmark-kriterium derfor ikke opfyldt.

| (66) | I henhold til projektaftalen skulle bidraget fra staten og kommunen desuden være et fast årligt beløb (595 000 000 ISK), som skulle tilpasses hver betalingstermin i overensstemmelse med ændringer i forbrugerprisindekset, men på grund af Harpas økonomiske situation har der været ydet betydelige midlertidige finansielle bidrag fra Harpas ejere, ligesom der er gennemført lånekonverteringer (45). Modsat de islandske myndigheders opfattelse synes kompensationen for den påståede forpligtelse til offentlig tjeneste derfor ikke at have været fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde. Desuden kan støttens uigennemsigtige karakter (dækningen af Harpas årlige underskud, den potentielle krydssubsidiering og den praksis, hvorefter der ikke krævedes en rimelig forrentning af investeringerne) kun lede Tilsynsmyndigheden til at konkludere, at de islandske myndigheder ikke på korrekt vis sikrede, at kompensationen ikke oversteg, hvad der var nødvendigt. |
| --- | --- |

(66)

I henhold til projektaftalen skulle bidraget fra staten og kommunen desuden være et fast årligt beløb (595 000 000 ISK), som skulle tilpasses hver betalingstermin i overensstemmelse med ændringer i forbrugerprisindekset, men på grund af Harpas økonomiske situation har der været ydet betydelige midlertidige finansielle bidrag fra Harpas ejere, ligesom der er gennemført lånekonverteringer (45). Modsat de islandske myndigheders opfattelse synes kompensationen for den påståede forpligtelse til offentlig tjeneste derfor ikke at have været fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde. Desuden kan støttens uigennemsigtige karakter (dækningen af Harpas årlige underskud, den potentielle krydssubsidiering og den praksis, hvorefter der ikke krævedes en rimelig forrentning af investeringerne) kun lede Tilsynsmyndigheden til at konkludere, at de islandske myndigheder ikke på korrekt vis sikrede, at kompensationen ikke oversteg, hvad der var nødvendigt.

| (67) | Tilsynsmyndigheden bemærker endelig, at operatøren af Harpa ikke er blevet udvalgt i en udbudsprocedure, og at de islandske myndigheder ikke har givet Tilsynsmyndigheden oplysninger, der muliggør en kontrol af, om de omkostninger, der er afholdt af Harpa, svarer til omkostningerne for en typisk virksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret som foreskrevet i det fjerde Altmark-kriterium. |
| --- | --- |

(67)

Tilsynsmyndigheden bemærker endelig, at operatøren af Harpa ikke er blevet udvalgt i en udbudsprocedure, og at de islandske myndigheder ikke har givet Tilsynsmyndigheden oplysninger, der muliggør en kontrol af, om de omkostninger, der er afholdt af Harpa, svarer til omkostningerne for en typisk virksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret som foreskrevet i det fjerde Altmark-kriterium.

| (68) | På grundlag af ovenstående konkluderer Tilsynsmyndigheden derfor, at finansieringen af Harpa ikke opfylder alle Altmark-kriterierne og derfor ikke kan betegnes som finansiering af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse. |
| --- | --- |

(68)

På grundlag af ovenstående konkluderer Tilsynsmyndigheden derfor, at finansieringen af Harpa ikke opfylder alle Altmark-kriterierne og derfor ikke kan betegnes som finansiering af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse.

1.5.   Selektivitet

| (69) | For at foranstaltningen udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal den være selektiv. |
| --- | --- |

(69)

For at foranstaltningen udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal den være selektiv.

| (70) | De islandske myndigheder yder støtte til de selskaber, der deltager i driften af Harpa. Midlerne anvendes til at dække tab i forbindelse med de forskellige aktiviteter i Harpa, herunder økonomiske aktiviteter som f.eks. afholdelse af konferencer. Denne kompensationsordning, der kan medføre krydssubsidiering, er ikke til rådighed for andre virksomheder, som er aktive på konferencemarkedet i Island eller andre steder. |
| --- | --- |

(70)

De islandske myndigheder yder støtte til de selskaber, der deltager i driften af Harpa. Midlerne anvendes til at dække tab i forbindelse med de forskellige aktiviteter i Harpa, herunder økonomiske aktiviteter som f.eks. afholdelse af konferencer. Denne kompensationsordning, der kan medføre krydssubsidiering, er ikke til rådighed for andre virksomheder, som er aktive på konferencemarkedet i Island eller andre steder.

| (71) | I lyset af ovenstående er det Tilsynsmyndighedens opfattelse, at de selskaber, der deltager i driften af Harpa, modtager en selektiv økonomisk fordel i forhold til deres konkurrenter på markedet. |
| --- | --- |

(71)

I lyset af ovenstående er det Tilsynsmyndighedens opfattelse, at de selskaber, der deltager i driften af Harpa, modtager en selektiv økonomisk fordel i forhold til deres konkurrenter på markedet.

1.6.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne

| (72) | Endelig skal foranstaltningen for at blive betragtet som statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(72)

Endelig skal foranstaltningen for at blive betragtet som statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen.

| (73) | Ifølge fast retspraksis anses den omstændighed, at en foranstaltning styrker en virksomheds stilling i forhold til andre virksomheder, der konkurrerer i samhandelen inden for EØS, for at være tilstrækkeligt til at konkludere, at foranstaltningen vil kunne påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter og fordreje konkurrencen mellem virksomheder etableret i andre EØS-lande (46). De statslige midler, der er afsat til at dække tabet hos de selskaber, som deltager i driften af Harpa, udgør en fordel, der styrker Harpas position i forhold til andre virksomheder, der konkurrerer på det samme marked. |
| --- | --- |

(73)

Ifølge fast retspraksis anses den omstændighed, at en foranstaltning styrker en virksomheds stilling i forhold til andre virksomheder, der konkurrerer i samhandelen inden for EØS, for at være tilstrækkeligt til at konkludere, at foranstaltningen vil kunne påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter og fordreje konkurrencen mellem virksomheder etableret i andre EØS-lande (46). De statslige midler, der er afsat til at dække tabet hos de selskaber, som deltager i driften af Harpa, udgør en fordel, der styrker Harpas position i forhold til andre virksomheder, der konkurrerer på det samme marked.

| (74) | Selv om de fleste af de aktiviteter, der finder sted i Harpa, er af lokal karakter, har Harpa også kapacitet til at afholde store og mellemstore internationale arrangementer, og dermed kan en påvirkning af konkurrencen og samhandelen mellem de kontraherende parter ikke udelukkes (47). Det er dog ifølge de islandske myndigheder ret usandsynligt, at mere end nogle få, om nogen, af de arrangementer, der finder sted i Harpa, vil være af en sådan interesse for personer, der bor i nabolandene, at de vil være villige til at rejse den lange vej til Reykjavik for at deltage i arrangementerne, og derfor ville det være usandsynligt, at arrangementer, der finder sted i Harpa, ville konkurrere med lignende arenaer i lande i nærheden. |
| --- | --- |

(74)

Selv om de fleste af de aktiviteter, der finder sted i Harpa, er af lokal karakter, har Harpa også kapacitet til at afholde store og mellemstore internationale arrangementer, og dermed kan en påvirkning af konkurrencen og samhandelen mellem de kontraherende parter ikke udelukkes (47). Det er dog ifølge de islandske myndigheder ret usandsynligt, at mere end nogle få, om nogen, af de arrangementer, der finder sted i Harpa, vil være af en sådan interesse for personer, der bor i nabolandene, at de vil være villige til at rejse den lange vej til Reykjavik for at deltage i arrangementerne, og derfor ville det være usandsynligt, at arrangementer, der finder sted i Harpa, ville konkurrere med lignende arenaer i lande i nærheden.

| (75) | Eftersom markedet for afholdelse af internationale arrangementer er åbent for konkurrence mellem udstillings- og konferencecentre og udbydere af konferencer og kurser, der generelt er involveret i aktiviteter, som er genstand for samhandel mellem EØS-stater, kan det antages, at der vil ske en påvirkning af samhandelen. I denne sag er det endda endnu mere sandsynligt, at der vil ske en påvirkning af samhandelen mellem visse nabostater inden for EØS på grund af konferencebranchens karakter. Desuden fandt Retten for nylig i sin kendelse vedrørende Ahoy-komplekset i Nederlandene, at der ikke var nogen grund til at begrænse definitionen af markedet til den pågældende medlemsstats område. (48) |
| --- | --- |

(75)

Eftersom markedet for afholdelse af internationale arrangementer er åbent for konkurrence mellem udstillings- og konferencecentre og udbydere af konferencer og kurser, der generelt er involveret i aktiviteter, som er genstand for samhandel mellem EØS-stater, kan det antages, at der vil ske en påvirkning af samhandelen. I denne sag er det endda endnu mere sandsynligt, at der vil ske en påvirkning af samhandelen mellem visse nabostater inden for EØS på grund af konferencebranchens karakter. Desuden fandt Retten for nylig i sin kendelse vedrørende Ahoy-komplekset i Nederlandene, at der ikke var nogen grund til at begrænse definitionen af markedet til den pågældende medlemsstats område. (48)

| (76) | Derfor er Tilsynsmyndigheden som i beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren af den opfattelse, at støtten til Harpa vil kunne påvirke konkurrencen og samhandelen inden for EØS. |
| --- | --- |

(76)

Derfor er Tilsynsmyndigheden som i beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren af den opfattelse, at støtten til Harpa vil kunne påvirke konkurrencen og samhandelen inden for EØS.

1.7.   Konklusion med hensyn til statsstøtte

| (77) | Under hensyn til ovenstående betragtninger konkluderer Tilsynsmyndigheden, at den pågældende foranstaltning, dvs. finansieringen af Harpa, indeholder elementer af statsstøtte som anført i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Under de ovenfor nævnte omstændigheder er det derfor nødvendigt at overveje, om foranstaltningen kan anses for at være forenelig med EØS-aftalens funktion. |
| --- | --- |

(77)

Under hensyn til ovenstående betragtninger konkluderer Tilsynsmyndigheden, at den pågældende foranstaltning, dvs. finansieringen af Harpa, indeholder elementer af statsstøtte som anført i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Under de ovenfor nævnte omstændigheder er det derfor nødvendigt at overveje, om foranstaltningen kan anses for at være forenelig med EØS-aftalens funktion.

2.   PROCEDUREKRAV

| (78) | I henhold til artikel 1, stk. 3, i protokol 3, del I, skal »EFTA-Tilsynsmyndigheden [....] underrettes så betids om enhver påtænkt indførelse eller ændring af støtteforanstaltninger, at den kan fremsætte sine bemærkninger hertil. [...] Den pågældende stat må ikke gennemføre de påtænkte foranstaltninger, før den nævnte procedure har ført til endelig beslutning.« |
| --- | --- |

(78)

I henhold til artikel 1, stk. 3, i protokol 3, del I, skal »EFTA-Tilsynsmyndigheden [....] underrettes så betids om enhver påtænkt indførelse eller ændring af støtteforanstaltninger, at den kan fremsætte sine bemærkninger hertil. [...] Den pågældende stat må ikke gennemføre de påtænkte foranstaltninger, før den nævnte procedure har ført til endelig beslutning.«

| (79) | De islandske myndigheder anmeldte ikke støtteforanstaltningerne til Tilsynsmyndigheden. Desuden har de islandske myndigheder ved at opføre og drive Harpa sat disse foranstaltninger i kraft, før Tilsynsmyndigheden har truffet en endelig beslutning. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at de islandske myndigheder ikke har overholdt deres forpligtelser efter artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3. Ydelsen af støtte er derfor ulovlig. |
| --- | --- |

(79)

De islandske myndigheder anmeldte ikke støtteforanstaltningerne til Tilsynsmyndigheden. Desuden har de islandske myndigheder ved at opføre og drive Harpa sat disse foranstaltninger i kraft, før Tilsynsmyndigheden har truffet en endelig beslutning. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at de islandske myndigheder ikke har overholdt deres forpligtelser efter artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3. Ydelsen af støtte er derfor ulovlig.

3.   VURDERING AF FORENELIGHEDEN

| (80) | Støtteforanstaltninger, der falder ind under EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, er generelt uforenelige med EØS-aftalen, medmindre de er omfattet af en undtagelse i EØS-aftalens artikel 61, stk. 2 eller 3, eller artikel 59, stk. 2, og er nødvendige, forholdsmæssige og ikke forårsager unødig konkurrencefordrejning. De islandske myndigheder har gjort gældende, at en støtte i forbindelse med projektet ville være forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3. |
| --- | --- |

(80)

Støtteforanstaltninger, der falder ind under EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, er generelt uforenelige med EØS-aftalen, medmindre de er omfattet af en undtagelse i EØS-aftalens artikel 61, stk. 2 eller 3, eller artikel 59, stk. 2, og er nødvendige, forholdsmæssige og ikke forårsager unødig konkurrencefordrejning. De islandske myndigheder har gjort gældende, at en støtte i forbindelse med projektet ville være forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3.

| (81) | EØS-aftalen indeholder ikke en bestemmelse svarende til artikel 107, stk. 3, litra d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Tilsynsmyndigheden anerkender dog, at statslige støtteforanstaltninger vil kunne godkendes på baggrund af kulturelle hensyn på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c) (49). |
| --- | --- |

(81)

EØS-aftalen indeholder ikke en bestemmelse svarende til artikel 107, stk. 3, litra d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Tilsynsmyndigheden anerkender dog, at statslige støtteforanstaltninger vil kunne godkendes på baggrund af kulturelle hensyn på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c) (49).

| (82) | På grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), kan støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven betragtes som forenelig med EØS-aftalens funktion, når den pågældende støtte ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i EØS i et omfang, der kan anses for at stride mod de fælles interesser. Tilsynsmyndigheden skal derfor vurdere, om ydelse af støtte til de forskellige aktiviteter i Harpa kan begrundes som støtte til fremme af kulturen på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(82)

På grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), kan støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven betragtes som forenelig med EØS-aftalens funktion, når den pågældende støtte ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i EØS i et omfang, der kan anses for at stride mod de fælles interesser. Tilsynsmyndigheden skal derfor vurdere, om ydelse af støtte til de forskellige aktiviteter i Harpa kan begrundes som støtte til fremme af kulturen på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c).

| (83) | Det bemærkes, at de principper, der er fastlagt i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), er blevet anvendt i tilfælde, der i et vist omfang ligner den foreliggende sag. (50) De islandske myndigheder har tilkendegivet, at det primære formål med den pågældende foranstaltning har været at fremme kulturen gennem opførelsen af et koncerthus, der både kunne huse Det Islandske Symfoniorkester og Den Islandske Opera. Lignende multifunktionelle kulturcentre allerede findes i de fleste andre europæiske byer. Det er hensigten, at Harpa skal være Islands nationale koncerthus og tilvejebringe den nødvendige kulturelle infrastruktur, der manglede i Island, og centret vil fungere som omdrejningspunkt for udvikling og fremme af disse udøvende kunstarter i Island. Harpa bidrager derfor til udviklingen af kulturel viden og giver adgang til kulturelle, uddannelsesmæssige og rekreative værdier for offentligheden (51). |
| --- | --- |

(83)

Det bemærkes, at de principper, der er fastlagt i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), er blevet anvendt i tilfælde, der i et vist omfang ligner den foreliggende sag. (50) De islandske myndigheder har tilkendegivet, at det primære formål med den pågældende foranstaltning har været at fremme kulturen gennem opførelsen af et koncerthus, der både kunne huse Det Islandske Symfoniorkester og Den Islandske Opera. Lignende multifunktionelle kulturcentre allerede findes i de fleste andre europæiske byer. Det er hensigten, at Harpa skal være Islands nationale koncerthus og tilvejebringe den nødvendige kulturelle infrastruktur, der manglede i Island, og centret vil fungere som omdrejningspunkt for udvikling og fremme af disse udøvende kunstarter i Island. Harpa bidrager derfor til udviklingen af kulturel viden og giver adgang til kulturelle, uddannelsesmæssige og rekreative værdier for offentligheden (51).

| (84) | Under hensyn til ovenstående er det Tilsynsmyndighedens opfattelse, at opførelse og drift af en facilitet til symfonisk musik og opera på grund af det kulturelle formål vil kunne kvalificeres som støtte til fremme af kulturen som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). Imidlertid har Tilsynsmyndigheden givet udtryk for tvivl om, hvorvidt den støtte, der er ydet til at subsidiere konferenceaktiviteter, er berettiget i henhold til artikel 61, stk. 3, litra c), og dette spørgsmål skal derfor vurderes særskilt. |
| --- | --- |

(84)

Under hensyn til ovenstående er det Tilsynsmyndighedens opfattelse, at opførelse og drift af en facilitet til symfonisk musik og opera på grund af det kulturelle formål vil kunne kvalificeres som støtte til fremme af kulturen som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). Imidlertid har Tilsynsmyndigheden givet udtryk for tvivl om, hvorvidt den støtte, der er ydet til at subsidiere konferenceaktiviteter, er berettiget i henhold til artikel 61, stk. 3, litra c), og dette spørgsmål skal derfor vurderes særskilt.

| (85) | For så vidt angår støttens nødvendighed, proportionalitet og eventuelle konkurrencefordrejende karakter, har Tilsynsmyndigheden følgende bemærkninger: Som tidligere nævnt var hovedgrunden til at opføre Harpa det åbenbare behov for et passende koncerthus med plads til både Det Islandske Symfoniorkester og Den Islandske Opera. På baggrund af projektets omfang er det forståeligt, at en infrastruktur som Harpa også ville blive brugt til at huse forskellige forretningsmæssige aktiviteter som f.eks. restauranter, caféer, butikker, konferencer og koncerter med populærmusik. For at undgå konkurrencefordrejning skal der imidlertid træffes forholdsregler, som sikrer, at der ikke finder krydssubsidiering sted mellem de forretningsmæssige aktiviteter og de kraftigt subsidierede kulturelle aktiviteter. |
| --- | --- |

(85)

For så vidt angår støttens nødvendighed, proportionalitet og eventuelle konkurrencefordrejende karakter, har Tilsynsmyndigheden følgende bemærkninger: Som tidligere nævnt var hovedgrunden til at opføre Harpa det åbenbare behov for et passende koncerthus med plads til både Det Islandske Symfoniorkester og Den Islandske Opera. På baggrund af projektets omfang er det forståeligt, at en infrastruktur som Harpa også ville blive brugt til at huse forskellige forretningsmæssige aktiviteter som f.eks. restauranter, caféer, butikker, konferencer og koncerter med populærmusik. For at undgå konkurrencefordrejning skal der imidlertid træffes forholdsregler, som sikrer, at der ikke finder krydssubsidiering sted mellem de forretningsmæssige aktiviteter og de kraftigt subsidierede kulturelle aktiviteter.

| (86) | I beslutning nr. 128/13/KOL redegjorde Tilsynsmyndigheden for tre metoder, hvormed de islandske myndigheder kunne sikre, at der ikke skete nogen krydssubsidiering mellem de forretningsmæssige aktiviteter og de kulturelle aktiviteter i Harpa. (52)
  For det første anførte Tilsynsmyndigheden, at dette mål ville kunne nås ved at udlicitere de faciliteter, der er beregnet til de forretningsmæssige aktiviteter, hvorved det sikres, at den økonomiske operatør betaler markedspris for faciliteterne og ikke profiterer af krydssubsidiering. For det andet kunne de islandske myndigheder have etableret en selvstændig juridisk enhed for de forretningsmæssige aktiviteter. Den tredje mulighed, som Tilsynsmyndigheden anførte i beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren, var i tilstrækkeligt omfang at adskille de økonomiske aktiviteter fra ikke-forretningsmæssige aktiviteter gennem implementering af et tilstrækkeligt effektivt system til omkostningsfordeling og separate regnskaber, der sikrer en rimelig forrentning af investeringerne. |
| --- | --- |

(86)

I beslutning nr. 128/13/KOL redegjorde Tilsynsmyndigheden for tre metoder, hvormed de islandske myndigheder kunne sikre, at der ikke skete nogen krydssubsidiering mellem de forretningsmæssige aktiviteter og de kulturelle aktiviteter i Harpa. (52)
  For det første anførte Tilsynsmyndigheden, at dette mål ville kunne nås ved at udlicitere de faciliteter, der er beregnet til de forretningsmæssige aktiviteter, hvorved det sikres, at den økonomiske operatør betaler markedspris for faciliteterne og ikke profiterer af krydssubsidiering. For det andet kunne de islandske myndigheder have etableret en selvstændig juridisk enhed for de forretningsmæssige aktiviteter. Den tredje mulighed, som Tilsynsmyndigheden anførte i beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren, var i tilstrækkeligt omfang at adskille de økonomiske aktiviteter fra ikke-forretningsmæssige aktiviteter gennem implementering af et tilstrækkeligt effektivt system til omkostningsfordeling og separate regnskaber, der sikrer en rimelig forrentning af investeringerne.

| (87) | De islandske myndigheder har understreget, at der i forbindelse med driften af Harpa er behov for en vis fleksibilitet, idet både de kulturelle arrangementer og konferenceaktiviteterne er nødt til at sameksistere, og der er adskillige tilfælde, hvor disse to hovedaktiviteter ville kollidere, medmindre tilsyn og planlægning blev udført på en meget kohærent vis. Det ville således øge den administrative byrde og påføre den i forvejen vanskelige drift af Harpa ekstra begrænsninger og omkostninger at introducere en ny operatør, enten en privat operatør eller en særskilt offentligt ejet enhed, i bygningen. Derfor konkluderede de islandske myndigheder efter samråd med Harpas ledelse, at den tredje mulighed, dvs. adskillelsen af de økonomiske aktiviteter og de ikke-forretningsmæssige aktiviteter i Harpa og implementeringen af et effektivt system til omkostningsfordeling og separate regnskaber, var den bedste løsning i lyset af de ovenfor beskrevne omstændigheder. |
| --- | --- |

(87)

De islandske myndigheder har understreget, at der i forbindelse med driften af Harpa er behov for en vis fleksibilitet, idet både de kulturelle arrangementer og konferenceaktiviteterne er nødt til at sameksistere, og der er adskillige tilfælde, hvor disse to hovedaktiviteter ville kollidere, medmindre tilsyn og planlægning blev udført på en meget kohærent vis. Det ville således øge den administrative byrde og påføre den i forvejen vanskelige drift af Harpa ekstra begrænsninger og omkostninger at introducere en ny operatør, enten en privat operatør eller en særskilt offentligt ejet enhed, i bygningen. Derfor konkluderede de islandske myndigheder efter samråd med Harpas ledelse, at den tredje mulighed, dvs. adskillelsen af de økonomiske aktiviteter og de ikke-forretningsmæssige aktiviteter i Harpa og implementeringen af et effektivt system til omkostningsfordeling og separate regnskaber, var den bedste løsning i lyset af de ovenfor beskrevne omstændigheder.

| (88) | Som tidligere nævnt har ejerne af Harpa ved indførelsen af de særskilte regnskaber og den nye metode til fordeling af omkostninger og indtægter støttet sig til vejledningen i »gennemsigtighedsdirektivet«. Der føres særlige regnskaber (afdelinger) for alle kulturelle aktiviteter og lejere samt for konferencedriften, og dermed sikres det, at der føres interne regnskaber svarende til de forskellige aktiviteter. Endvidere har de islandske myndigheder sikret, at en vis del af Harpas faste og fælles omkostninger er allokeret til hver enkelt del af driften, baseret på faktisk brug og forretningsmæssig aktivitet. Derudover bliver konferenceafdelingen nu afkrævet markedsleje for kontorlokaler og andre faciliteter. (53) De foranstaltninger, de islandske myndigheder har indført, sikrer effektivt, at der ikke vil forekomme nogen krydssubsidiering mellem de forretningsmæssige aktiviteter og de kulturelle aktiviteter i Harpa. |
| --- | --- |

(88)

Som tidligere nævnt har ejerne af Harpa ved indførelsen af de særskilte regnskaber og den nye metode til fordeling af omkostninger og indtægter støttet sig til vejledningen i »gennemsigtighedsdirektivet«. Der føres særlige regnskaber (afdelinger) for alle kulturelle aktiviteter og lejere samt for konferencedriften, og dermed sikres det, at der føres interne regnskaber svarende til de forskellige aktiviteter. Endvidere har de islandske myndigheder sikret, at en vis del af Harpas faste og fælles omkostninger er allokeret til hver enkelt del af driften, baseret på faktisk brug og forretningsmæssig aktivitet. Derudover bliver konferenceafdelingen nu afkrævet markedsleje for kontorlokaler og andre faciliteter. (53) De foranstaltninger, de islandske myndigheder har indført, sikrer effektivt, at der ikke vil forekomme nogen krydssubsidiering mellem de forretningsmæssige aktiviteter og de kulturelle aktiviteter i Harpa.

| (89) | Ifølge det foreløbige regnskab for 2013 forventes konferenceafdelingen at levere en marginal fortjeneste på 9 574 000 ISK. I år 2016 forventes dette overskud at være vokset til over 23 mio. ISK. Den nye omkostnings- og indtægtsmodel viser imidlertid, at den forretningsmæssige del gradvis vil blive mere rentabel og dermed give Harpas ejere et afkast af deres investering i de kommende år. |
| --- | --- |

(89)

Ifølge det foreløbige regnskab for 2013 forventes konferenceafdelingen at levere en marginal fortjeneste på 9 574 000 ISK. I år 2016 forventes dette overskud at være vokset til over 23 mio. ISK. Den nye omkostnings- og indtægtsmodel viser imidlertid, at den forretningsmæssige del gradvis vil blive mere rentabel og dermed give Harpas ejere et afkast af deres investering i de kommende år.

| (90) | Med hensyn til konferenceafdelingens underskud i de første år af Harpas drift er Tilsynsmyndigheden enig i, at det er forståeligt, at en investering som Harpa, ligesom ethvert andet stort investeringsprojekt, ikke ville kaste noget overskud af sig de første år af dets drift. Dækningen af et driftsmæssigt underskud i de første år af den forretningsmæssige drift kan således ses som en nødvendig startomkostning i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. Desuden synes de særskilte regnskaber og den nye metode til fordeling af omkostninger og indtægter at antyde, at det enorme underskud på de forretningsmæssige dele af Harpa, der blev konstateret i Tilsynsmyndighedens beslutning om at indlede undersøgelsesproceduren (en negativ EBITDA på 120 mio. ISK for året 2012), ikke nødvendigvis afspejlede den faktiske økonomiske situation i konferenceafdelingen. |
| --- | --- |

(90)

Med hensyn til konferenceafdelingens underskud i de første år af Harpas drift er Tilsynsmyndigheden enig i, at det er forståeligt, at en investering som Harpa, ligesom ethvert andet stort investeringsprojekt, ikke ville kaste noget overskud af sig de første år af dets drift. Dækningen af et driftsmæssigt underskud i de første år af den forretningsmæssige drift kan således ses som en nødvendig startomkostning i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. Desuden synes de særskilte regnskaber og den nye metode til fordeling af omkostninger og indtægter at antyde, at det enorme underskud på de forretningsmæssige dele af Harpa, der blev konstateret i Tilsynsmyndighedens beslutning om at indlede undersøgelsesproceduren (en negativ EBITDA på 120 mio. ISK for året 2012), ikke nødvendigvis afspejlede den faktiske økonomiske situation i konferenceafdelingen.

| (91) | Desuden har de islandske myndigheder vist, at Harpa både vil tilføre eksisterende faciliteter ekstra kapacitet og øge udbuddet af begivenheder, både kulturelle og forretningsmæssige, der kan finde sted i Reykjavik, og i betydelig grad være til gavn for den kulturelle udvikling og befolkningen i Island generelt. Støtten må således anses for at være godt målrettet og den offentlige finansiering heraf berettiget. |
| --- | --- |

(91)

Desuden har de islandske myndigheder vist, at Harpa både vil tilføre eksisterende faciliteter ekstra kapacitet og øge udbuddet af begivenheder, både kulturelle og forretningsmæssige, der kan finde sted i Reykjavik, og i betydelig grad være til gavn for den kulturelle udvikling og befolkningen i Island generelt. Støtten må således anses for at være godt målrettet og den offentlige finansiering heraf berettiget.

| (92) | Hertil kommer, når henses til Harpas placering, og at de fleste af de aktiviteter, der finder sted i centret, er af lokal karakter, at indvirkningen på konkurrencen og samhandelen mellem de kontraherende parter er begrænset, selv om den som beskrevet ovenfor ikke kan udelukkes (54). |
| --- | --- |

(92)

Hertil kommer, når henses til Harpas placering, og at de fleste af de aktiviteter, der finder sted i centret, er af lokal karakter, at indvirkningen på konkurrencen og samhandelen mellem de kontraherende parter er begrænset, selv om den som beskrevet ovenfor ikke kan udelukkes (54).

| (93) | På ovennævnte grundlag er det blevet påvist, at statens og kommunens deltagelse i finansieringen af Harpa er både nødvendig og forholdsmæssig, og at den ikke forårsager unødig konkurrencefordrejning. Desuden har de islandske myndigheder ved fuldt ud at adskille regnskaberne for den forretningsmæssige og den ikke-forretningsmæssige del af Harpa været i stand til at sikre, at der ikke er nogen negative afsmittende virkninger af deres bidrag til de kulturelle aspekter af Harpas drift. Finansieringen af Harpa er derfor forenelig med EØS-aftalens statsstøtteregler. |
| --- | --- |

(93)

På ovennævnte grundlag er det blevet påvist, at statens og kommunens deltagelse i finansieringen af Harpa er både nødvendig og forholdsmæssig, og at den ikke forårsager unødig konkurrencefordrejning. Desuden har de islandske myndigheder ved fuldt ud at adskille regnskaberne for den forretningsmæssige og den ikke-forretningsmæssige del af Harpa været i stand til at sikre, at der ikke er nogen negative afsmittende virkninger af deres bidrag til de kulturelle aspekter af Harpas drift. Finansieringen af Harpa er derfor forenelig med EØS-aftalens statsstøtteregler.

4.   KONKLUSION

| (94) | På grundlag af ovenstående konkluderer Tilsynsmyndigheden, at finansieringen af Harpa udgør statsstøtte, der er forenelig med EØS-aftalen efter dennes artikel 61, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(94)

På grundlag af ovenstående konkluderer Tilsynsmyndigheden, at finansieringen af Harpa udgør statsstøtte, der er forenelig med EØS-aftalen efter dennes artikel 61, stk. 3, litra c).

| (95) | De islandske myndigheder erindres om, at alle planer om at ændre finansieringen af Harpa, herunder enhver forøgelse af tilskuddene fra staten eller kommunen med mere end 20 % skal anmeldes til Tilsynsmyndigheden — |
| --- | --- |

(95)

De islandske myndigheder erindres om, at alle planer om at ændre finansieringen af Harpa, herunder enhver forøgelse af tilskuddene fra staten eller kommunen med mere end 20 % skal anmeldes til Tilsynsmyndigheden —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Finansieringen af Harpa Koncerthus og Konferencecenter er forenelig med EØS-aftalen.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Republikken Island.

Artikel 3

Kun den engelske udgave af beslutningen er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. december 2013.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Oda Helen SLETNES

Præsident

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Medlem af kollegiet

---

(1)  EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 128/13/KOL af 20.3.2013 om at indlede en formel undersøgelsesprocedure vedrørende mulig statsstøtte i forbindelse med finansieringen af Harpa Koncerthus og Konferencecenter, offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, EUT C 229, af 8.8.2013, s. 18, og EØS-tillæg nr. 44 af 8.8.2013, s. 5.

1

Den Europæiske Unions Tidende

(2)  I forbindelse med denne beslutning refererer »Harpa« til selve bygningen og dens faciliteter.

2

(3)  For en mere detaljeret beskrivelse af korrespondancen henvises til Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 128/13/KOL.

3

(4)  Yderligere oplysninger om Austurhöfn-TR ehf. kan findes på deres hjemmeside: http://www.austurhofn.is/.

4

(5)  Projektaftale mellem Austurhofn-TR ehf. og Eignarhaldsfelagid Portus ehf, underskrevet den 9. marts 2006.

5

(6)  Se brev fra de islandske myndigheder af 28. maj 2013 (dok. nr. 673762).

6

(7)  Erklæringen fra Ministeriet for Kultur- og Uddannelse findes online på: http://www.menntamalaraduneyti.is/frettir/Frettatilkynningar/nr/4833.

7

(8)  Ændret og tilrettet projektaftale mellem Austurhofn-TR ehf. og Eignarhaldsfelagid Portus ehf, underskrevet den 19.1.2010.

8

(9)  Pressemeddelelsen findes online på: http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-76_da.htm.

9

(10)  Som beskrevet i brevet fra de islandske myndigheder af 28. maj 2013 (dok. nr. 673762). Yderligere oplysninger om sale og mødelokaler i Harpa findes online på: http://harpa.is/harpa/salir-og-skipulag.

10

(11)  Som ændret og tilpasset i 2010.

11

(12)  Der verserer i øjeblikket en tvist for Reykjavik herredsret vedrørende Harpas ejendomsskatter og om, hvorvidt de er baseret på korrekte vurderinger.

12

(13)  Se memorandum fra Harpas direktør af 24. september 2012 (dok. nr. 648320).

13

(14)  Aftale af 16.4.2013 mellem den islandske stat, Reykjavik kommune og Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. om drift af og aktiviteter i Harpa Koncerthus og Konferencecenter.

14

(15)  Samme.

15

(16)  Se rapport af 7.2.2013 fra KPMG (dok. nr. 662.444).

16

(17)  Samme.

17

(18)  Især del 3 i beslutningen.

18

(19)  Se Kommissionens afgørelse i sag SA. 33618 (Sverige) Finansiering af Uppsala multiarena (EUT C 152 af 30.5.2012, s. 18), pkt. 19.

19

Finansiering af Uppsala multiarena

(20)  Se sag T-90/09, Mojo Concerts og Amsterdam Music Dome Exploitatie mod Europa-Kommissionen, Rettens kendelse af 26.1.2012, præmis 45, offentliggjort i EUT C 89 af 24.3.2012, s. 36.

20

Mojo Concerts og Amsterdam Music Dome Exploitatie mod Europa-Kommissionen

(21)  Se fodnote 6.

21

(22)  Den nye software, Microsoft Dynamics Nav, blev introduceret i januar 2013. Se memorandum fra Harpas direktør af 24. september 2012 (dok. nr. 648.320).

22

(23)  Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2006 s. 17), inkorporeret i punkt 1a i bilag XV til EØS-aftalen.

23

(24)  Tilsynsmyndighedens har forstået, at den nye metode til fordeling af omkostninger og indtægter og modellen for særskilte regnskaber vil fremgå af Harpas årsregnskab for 2013.

24

(25)  Alle tal er i tusind ISK.

25

(26)  Ifølge de islandske myndigheder er det sædvanligt, at margenen i sammenlignelige brancher ligger mellem 20 % og 30 %.

26

(27)  Ifølge fast retspraksis kræver klassificering som støtte, at alle betingelser i bestemmelsen er opfyldt, se sag C-142/87, Kongeriget Belgien mod Kommissionen (»Tubemeuse«), Sml. 1990 I, s. 959.

27

Kongeriget Belgien mod Kommissionen (»Tubemeuse«)

(28)  Se artikel 2 i gennemsigtighedsdirektivet 2006/111/EF.

28

(29)  Se Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 55/05/KOL, afsnit II.3., s. 19 med yderligere henvisninger offentliggjort i EUT L 324 af 23.11.2006, s. 11, og EØS-tillæg nr. 56 af 23.11.2006, s. 1.

29

(30)  Sag C-41/90, Höfner og Elser mod Macroton, Sml. 1991 I, s. 1979, præmis 21-23, og sag E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, EFTA Court Report 2008, s. 61, præmis 78.

30

Höfner og Elser

Macroton,

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA-Tilsynsmyndigheden

(31)  Sag C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze mod Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl., Sml. 2006 I, s. 289, præmis 108.

31

Ministero dell'Economia e delle Finanze mod Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl.

(32)  Se fodnote 19.

32

(33)  Sag C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen og Flughafen Leipzig-Halle mod Europa-Kommissionen, dom af 19.12.2012, præmis 40-43, endnu ikke offentliggjort i Samlingen af Afgørelser.

33

Mitteldeutsche Flughafen og Flughafen Leipzig-Halle mod Europa-Kommissionen,

(34)  Se Kommissionens afgørelse i sag SA. 33728 (Danmark) Finansiering af en ny multiarena i København (EUT C 152, 30.5.2012, s. 15), pkt. 24.

34

Finansiering af en ny multiarena i København

(35)  Se Kommissionens afgørelse i sag N 293/2008 (Ungarn) Kulturel støtte til multifunktionelle fælles kulturcentre, museer og offentlige biblioteker (EUT C 66 af 20.3.2009, s. 22), pkt. 19.

35

Kulturel støtte til multifunktionelle fælles kulturcentre, museer og offentlige biblioteker

(36)  Se Kommissionens afgørelse i sag SA. 33728 (Danmark) Finansiering af en ny multiarena i København (EUT C 152, 30.5.2012, s. 15), pkt. 25.

36

Finansiering af en ny multiarena i København

(37)  Se Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 343/09/KOL angående ejendomshandler gennemført af Time kommune vedrørende ejendomsnumrene 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 2/32 (EUT L 123 af 12.5.2011, s. 72, EØS-tillæg nr. 27 af 12.5.2011, s. 1.) og Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 91/13/KOL af 27.2.2013 om finansiering af kommunale affaldsordninger, pkt. 34, der findes online på: http://www.eftasurv.int/media/decisions/91-13-COL.pdf.

37

(38)  Se fodnote 23.

38

(39)  Tilsynsmyndighedens har forstået, at disse foranstaltninger vil fremgå af Harpas årsregnskab for 2013.

39

(40)  Sag C-234/84, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1986 I, s. 2263, præmis 14.

40

Belgien mod Kommissionen

(41)  Sag C-280/00 Altmark Trans GmbH og Regierungspräsidium Magdeburg mod Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Sml. 2003 I, s. 7747.

41

Altmark Trans GmbH og Regierungspräsidium Magdeburg mod Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(42)  Se præmis 87 til 93 i den nævnte dom, citeret ovenfor.

42

(43)  Se for eksempel sag C-127/73, BRT mod SABAM, Sml. 1974, s. 313, præmis 19-20.

43

BRT mod SABAM

(44)  Se Tilsynsmyndighedens regler for statsstøttereglernes anvendelse på kompensation for tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT L 161 af 13.6.2013, s. 12, og EØS-tillæg nr. 34 af 13.6.2013, s. 1), der findes online på: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf.

44

(45)  Konverteringen af lån til aktiekapital.

45

(46)  Sag E-6/98, Norges regering mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, EFTA-Domstolens samling af afgørelser, 1999, s. 76, præmis 59; sag 730/79, Philip Morris mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671, præmis 11.

46

Norges regering mod EFTA-Tilsynsmyndigheden

Philip Morris mod Kommissionen

(47)  Se Kommissionens afgørelse i sag SA. 33618 (Sverige) Finansiering af Uppsala arena af 2.5.2013, EUT L 243 af 12.9.2013, s. 19, pkt. 45.

47

Finansiering af Uppsala arena

(48)  Se fodnote 20.

48

(49)  Se f.eks. punkt 7 (med yderligere henvisninger) i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte til biograffilm og andre audiovisuelle værker, som findes på myndighedens websted på: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

49

(50)  Se Kommissionens afgørelse i sag N 122/2010 (Ungarn) Statsstøtte til Donau Kulturhus (EUT C 147 af 18.05.2011, s. 3) og Kommissionens afgørelse i sag N 293/2008 (Ungarn) Kulturel støtte til multifunktionelle fælles kulturelle centre, museer og offentlige biblioteker (EUT C 66 af 20.3.2009, s. 22).

50

Statsstøtte til Donau Kulturhus

Kulturel støtte til multifunktionelle fælles kulturelle centre, museer og offentlige biblioteker

(51)  Se Kommissionens afgørelse i sag SA 33241 (Cypern) Statsstøtte til Cyperns Kulturcenter (EFT C 377 af 23.12.2011, s. 11), pkt. 36-39.

51

Statsstøtte til Cyperns Kulturcenter

(52)  Beslutningens pkt. 64.

52

(53)  Markedslejen og vederlaget for brugen af fælles tjenester blev fastlagt ved at se på, hvad private parter ville opkræve i sammenlignelige situationer.

53

(54)  Se Kommissionens afgørelse i sag SA. 33618 (Sverige) Finansiering af Uppsala arena af 2.5.2013, EUT L 243 af 12.9.2013, s. 19, pkt. 59.

54

Finansiering af Uppsala arena

---

| 12.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 172/52 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 172/52

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

nr. 91/14/KOL

af 26. februar 2014

om det norske regionalstøttekort 2014-2020 (Norge)

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (»TILSYNSMYNDIGHEDEN«) HAR —

UNDER HENVISNING til:

aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 61-63 og protokol 26,

aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (»tilsyns- og domstolsaftalen«), særlig artikel 24, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 31. januar 2014 anmeldte de norske myndigheder deres regionalstøttekort gældende fra 1. juli 2014 til 31. december 2020 (»regionalstøttekortet«) i henhold til punkt 156 i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020 (»regionalstøtteretningslinjerne«) (1). Efter disse retningslinjer skal EFTA-stater, der agter at yde regionalstøtte, anmelde regionalstøttekort. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 31. januar 2014 anmeldte de norske myndigheder deres regionalstøttekort gældende fra 1. juli 2014 til 31. december 2020 (»regionalstøttekortet«) i henhold til punkt 156 i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020 (»regionalstøtteretningslinjerne«) (1). Efter disse retningslinjer skal EFTA-stater, der agter at yde regionalstøtte, anmelde regionalstøttekort.

| (2) | Denne beslutning er Tilsynsmyndighedens vurdering af det anmeldte regionalstøttekorts forenelighed med regionalstøtteretningslinjerne i overensstemmelse med punkt 157 i retningslinjerne. Selve regionalstøttekortet indebærer ikke statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61. Tilsynsmyndighedens godkendelse af regionalstøttekortet er ikke en tilladelse til at yde støtte. Godkendelsen af regionalstøttekortet danner sammen med regionalstøtteretningslinjerne rammen for, at der kan ydes regional investeringsstøtte. I den henseende udgør regionalstøttekortet en integrerende del af regionalstøtteretningslinjerne (2). |
| --- | --- |

(2)

Denne beslutning er Tilsynsmyndighedens vurdering af det anmeldte regionalstøttekorts forenelighed med regionalstøtteretningslinjerne i overensstemmelse med punkt 157 i retningslinjerne. Selve regionalstøttekortet indebærer ikke statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61. Tilsynsmyndighedens godkendelse af regionalstøttekortet er ikke en tilladelse til at yde støtte. Godkendelsen af regionalstøttekortet danner sammen med regionalstøtteretningslinjerne rammen for, at der kan ydes regional investeringsstøtte. I den henseende udgør regionalstøttekortet en integrerende del af regionalstøtteretningslinjerne (2).

2.   REGIONER, DER ER STØTTEBERETTIGEDE EFTER BEFOLKNINGSTÆTHEDSKRITERIET

2.1.   INDLEDNING

| (3) | De norske myndigheder har kun anmeldt regioner, der er omfattet af undtagelsen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). På grund af det relativt høje BNP pr. indbygger er der ingen norske regioner, der kan omfattes af undtagelsen i artikel 61, stk. 3, litra a), i EØS-aftalen (3). |
| --- | --- |

(3)

De norske myndigheder har kun anmeldt regioner, der er omfattet af undtagelsen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). På grund af det relativt høje BNP pr. indbygger er der ingen norske regioner, der kan omfattes af undtagelsen i artikel 61, stk. 3, litra a), i EØS-aftalen (3).

| (4) | I Norge svarer de statistiske regioner på niveau 3 til fylker og de statistiske regioner på niveau 5 til kommuner. |
| --- | --- |

(4)

I Norge svarer de statistiske regioner på niveau 3 til fylker og de statistiske regioner på niveau 5 til kommuner.

| (5) | Norge har på nuværende tidspunkt 19 fylker og 428 kommuner. |
| --- | --- |

(5)

Norge har på nuværende tidspunkt 19 fylker og 428 kommuner.

| (6) | Norge har otte fylker med en befolkningstæthed på mindre end 12,5 indbyggere pr. km2
   (4). Det drejer sig om:






  1. | Finnmark |
| --- | --- | --- |

(6)

Norge har otte fylker med en befolkningstæthed på mindre end 12,5 indbyggere pr. km2
   (4). Det drejer sig om:

1.

Finnmark

| 2. | Troms |
| --- | --- |

2.

Troms

| 3. | Nordland |
| --- | --- |

3.

Nordland

| 4. | Nord-Trøndelag |
| --- | --- |

4.

Nord-Trøndelag

| 5. | Sogn og Fjordane |
| --- | --- |

5.

Sogn og Fjordane

| 6. | Hedmark |
| --- | --- |

6.

Hedmark

| 7. | Oppland |
| --- | --- |

7.

Oppland

| 8. | Telemark. |
| --- | --- |

8.

Telemark.

| (7) | Den samlede befolkning i disse otte fylker er 1 255 027 (5), hvilket udgør 25,51 % af Norges befolkning. Den nationale befolkningsdækning for Norge for den pågældende periode er således 25,51 % (6). |
| --- | --- |

(7)

Den samlede befolkning i disse otte fylker er 1 255 027 (5), hvilket udgør 25,51 % af Norges befolkning. Den nationale befolkningsdækning for Norge for den pågældende periode er således 25,51 % (6).

2.2.   FLEKSIBEL TILGANG, SOM TILLADES EFTER PUNKT 149 I REGIONALSTØTTERETNINGSLINJERNE

2.2.1.   Fire fylker, der er omfattet som helhed

| (8) | De norske myndigheder har anmeldt, at de følgende fire fylker er berettigede til regional investeringsstøtte i deres helhed:






  1. | Finnmark |
| --- | --- | --- |

(8)

De norske myndigheder har anmeldt, at de følgende fire fylker er berettigede til regional investeringsstøtte i deres helhed:

1.

Finnmark

| 2. | Troms |
| --- | --- |

2.

Troms

| 3. | Nordland |
| --- | --- |

3.

Nordland

| 4. | Sogn og Fjordane. |
| --- | --- |

4.

Sogn og Fjordane.

2.2.2.   Delvist omfattede fylker

| (9) | De resterende fire fylker er kun delvist omfattet af det anmeldte regionalstøttekort. De norske myndigheder har forklaret, at de enkelte fylker i Norge er meget forskelligartede. I nogle fylker er der såvel centrale områder med en høj befolkningstæthed og blomstrende økonomiske aktiviteter som områder med lav befolkningstæthed, der kæmper med affolkning. Dette gælder for fylker med såvel over som under 12,5 indbyggere pr. km2 i befolkningstæthed. Af denne grund har de norske myndigheder fremført, at et støtteberettiget område, der udelukkende er baseret på statistiske regioner på niveau 3, ikke afspejler de faktiske udfordringer, som Norge står overfor i visse regioner. Derfor har de norske myndigheder anvendt den fleksible tilgang, der er fastsat i punkt 149 i regionalstøtteretningslinjerne, ved overvejelsen af, hvordan de regionalstøtteberettigede områder skal afgrænses. |
| --- | --- |

(9)

De resterende fire fylker er kun delvist omfattet af det anmeldte regionalstøttekort. De norske myndigheder har forklaret, at de enkelte fylker i Norge er meget forskelligartede. I nogle fylker er der såvel centrale områder med en høj befolkningstæthed og blomstrende økonomiske aktiviteter som områder med lav befolkningstæthed, der kæmper med affolkning. Dette gælder for fylker med såvel over som under 12,5 indbyggere pr. km2 i befolkningstæthed. Af denne grund har de norske myndigheder fremført, at et støtteberettiget område, der udelukkende er baseret på statistiske regioner på niveau 3, ikke afspejler de faktiske udfordringer, som Norge står overfor i visse regioner. Derfor har de norske myndigheder anvendt den fleksible tilgang, der er fastsat i punkt 149 i regionalstøtteretningslinjerne, ved overvejelsen af, hvordan de regionalstøtteberettigede områder skal afgrænses.

2.2.3.   Udelukkede kommuner

| (10) | Tabel 1 nedenfor giver et overblik over de kommuner i tyndtbefolkede regioner, der er udelukket fra regionalstøttekortet (»udelukkede kommuner«).

  Tabel 1








  Fylker | Kommuner | Befolkningstæthed |
| --- | --- | --- | --- |
| Nord-Trøndelag | Stjørdal, Levanger | 26,5 |
| Hedmark | Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar | 29,4 |
| Oppland | Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer | 36,6 |
| Telemark | Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn | 75,9 |

(10)

Tabel 1 nedenfor giver et overblik over de kommuner i tyndtbefolkede regioner, der er udelukket fra regionalstøttekortet (»udelukkede kommuner«).

Tabel 1

Fylker

Kommuner

Befolkningstæthed

Nord-Trøndelag

Stjørdal, Levanger

26,5

Hedmark

Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar

29,4

Oppland

Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer

36,6

Telemark

Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn

75,9

| (11) | Disse udelukkede områder har en samlet befolkning på 350 555 indbyggere. |
| --- | --- |

(11)

Disse udelukkede områder har en samlet befolkning på 350 555 indbyggere.

2.2.4.   Inddragede kommuner

| (12) | Tabel 2 nedenfor giver et overblik over de kommuner i tætbefolkede fylker, der er medtaget på regionalstøttekortet (»inddragede kommuner«).

  Tabel 2








  Fylker | Kommuner | Befolkningstæthed |
| --- | --- | --- | --- |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne | 4,4 |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven | 7,8 |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne | 6 |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal | 5 |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund | 6,7 |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle | 4,3 |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå | 3,2 |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark | 6,9 |

(12)

Tabel 2 nedenfor giver et overblik over de kommuner i tætbefolkede fylker, der er medtaget på regionalstøttekortet (»inddragede kommuner«).

Tabel 2

Fylker

Kommuner

Befolkningstæthed

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne

4,4

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven

7,8

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne

6

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal

5

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund

6,7

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle

4,3

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå

3,2

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark

6,9

| (13) | Disse inddragede områder har en samlet befolkning på 349 002 indbyggere. |
| --- | --- |

(13)

Disse inddragede områder har en samlet befolkning på 349 002 indbyggere.

2.3.   OVERSIGT OVER KOMMUNER, DER ER OMFATTET AF DET ANMELDTE REGIONALSTØTTEKORT

| (14) | Tabel 3 nedenfor giver et overblik over alle de kommuner, der er omfattet af regionalstøttekortet.

  Tabel 3







  Fylker | Kommuner |
| --- | --- | --- |
| Finnmark | Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga — Nesseby, Deatnu — Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka — Karasjok, Porsáŋgu — Porsanki –Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu — Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø |
| Troms | Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna — Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad |
| Nordland | Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø |
| Nord-Trøndelag | Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven |
| Sogn og Fjordane | Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle |
| Telemark | Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå |
| Oppland | Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang |
| Hedmark | Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark |

(14)

Tabel 3 nedenfor giver et overblik over alle de kommuner, der er omfattet af regionalstøttekortet.

Tabel 3

Fylker

Kommuner

Finnmark

Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga — Nesseby, Deatnu — Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka — Karasjok, Porsáŋgu — Porsanki –Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu — Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø

Troms

Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna — Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad

Nordland

Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø

Nord-Trøndelag

Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven

Sogn og Fjordane

Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle

Telemark

Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå

Oppland

Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang

Hedmark

Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark

| (15) | Det samlede antal kommuner, der er omfattet af anmeldte regionalstøttekort, er 281. |
| --- | --- |

(15)

Det samlede antal kommuner, der er omfattet af anmeldte regionalstøttekort, er 281.

2.4.   VURDERING AF DEN FLEKSIBLE TILGANG

| (16) | Punkt 149 i regionalstøtteretningslinjerne indeholder tre krav, som skal være opfyldt for at inddrage områder fra fylker med en befolkningstæthed på over 12,5 indbyggere pr. km2. |
| --- | --- |

(16)

Punkt 149 i regionalstøtteretningslinjerne indeholder tre krav, som skal være opfyldt for at inddrage områder fra fylker med en befolkningstæthed på over 12,5 indbyggere pr. km2.

| (17) | For det første må ombytningen ikke medføre en forøgelse af den befolkning, der er omfattet, jf. punkt 142 i regionalstøtteretningslinjerne. Det forhåndsanmeldte støtteområde dækker 1 253 474 indbyggere, hvilket svarer til 25,48 % af Norges samlede befolkning og ligger således under det loft på 25,51 %, der er fastsat i punkt 142 i regionalstøtteretningslinjerne. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at dette krav er opfyldt. |
| --- | --- |

(17)

For det første må ombytningen ikke medføre en forøgelse af den befolkning, der er omfattet, jf. punkt 142 i regionalstøtteretningslinjerne. Det forhåndsanmeldte støtteområde dækker 1 253 474 indbyggere, hvilket svarer til 25,48 % af Norges samlede befolkning og ligger således under det loft på 25,51 %, der er fastsat i punkt 142 i regionalstøtteretningslinjerne. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at dette krav er opfyldt.

| (18) | For det andet skal de dele af fylkerne, der får fordel af fleksibiliteten, have en befolkningstæthed, der er lavere end 12,5 indbyggere pr. km2 på fylkeplan. Som det fremgår af tabel 2 ovenfor, er dette krav opfyldt for de inddragede kommuner på fylkeplan. |
| --- | --- |

(18)

For det andet skal de dele af fylkerne, der får fordel af fleksibiliteten, have en befolkningstæthed, der er lavere end 12,5 indbyggere pr. km2 på fylkeplan. Som det fremgår af tabel 2 ovenfor, er dette krav opfyldt for de inddragede kommuner på fylkeplan.

| (19) | For det tredje skal de inddragede områder være områder, der grænser op til fylker med en befolkningstæthed på mindre end 12,5 indbyggere pr. km2. Tilsynsmyndigheden konkluderer, at de inddragede kommuner opfylder dette krav som vist på det vedlagte kort i bilaget til denne beslutning (7). |
| --- | --- |

(19)

For det tredje skal de inddragede områder være områder, der grænser op til fylker med en befolkningstæthed på mindre end 12,5 indbyggere pr. km2. Tilsynsmyndigheden konkluderer, at de inddragede kommuner opfylder dette krav som vist på det vedlagte kort i bilaget til denne beslutning (7).

3.   STØTTEINTENSITET

| (20) | Alle støtteberettigede områder får et generelt støtteloft på 15 % i bruttosubventionsækvivalent (BSÆ), suppleret med en stigning på 20 % for små virksomheder eller 10 % for mellemstore virksomheder. Denne støtteintensitet er i overensstemmelse med de tærskler, der er fastsat i punkt 154 og 155 i regionalstøtteretningslinjerne. |
| --- | --- |

(20)

Alle støtteberettigede områder får et generelt støtteloft på 15 % i bruttosubventionsækvivalent (BSÆ), suppleret med en stigning på 20 % for små virksomheder eller 10 % for mellemstore virksomheder. Denne støtteintensitet er i overensstemmelse med de tærskler, der er fastsat i punkt 154 og 155 i regionalstøtteretningslinjerne.

4.   VARIGHED OG REVISION

| (21) | I overensstemmelse med punkt 156 i regionalstøtteretningslinjerne er det anmeldte regionalstøttekort gældende fra den 1. juli 2014 til den 31. december 2020. Som fastsat i punkt 161 i regionalstøtteretningslinjerne kan der om nødvendigt foretages en midtvejsrevision af det anmeldte regionalstøttekort i juni 2016 for at fastslå, om der eventuelt er områder, der kan være berettigede til regionalstøtte i henhold til artikel 61, stk. 1, litra a), i EØS-aftalen, og angive niveauet for den støtteintensitet, der svarer til deres BNP pr. indbygger. |
| --- | --- |

(21)

I overensstemmelse med punkt 156 i regionalstøtteretningslinjerne er det anmeldte regionalstøttekort gældende fra den 1. juli 2014 til den 31. december 2020. Som fastsat i punkt 161 i regionalstøtteretningslinjerne kan der om nødvendigt foretages en midtvejsrevision af det anmeldte regionalstøttekort i juni 2016 for at fastslå, om der eventuelt er områder, der kan være berettigede til regionalstøtte i henhold til artikel 61, stk. 1, litra a), i EØS-aftalen, og angive niveauet for den støtteintensitet, der svarer til deres BNP pr. indbygger.

| (22) | Desuden indskrænker denne beslutning ikke Tilsynsmyndighedens beføjelse til at revidere regionalstøttekortet i overensstemmelse med artikel 1, stk. 1, i del I i protokol nr. 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, hvis det bliver nødvendigt før udløbet af ovennævnte periode. |
| --- | --- |

(22)

Desuden indskrænker denne beslutning ikke Tilsynsmyndighedens beføjelse til at revidere regionalstøttekortet i overensstemmelse med artikel 1, stk. 1, i del I i protokol nr. 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, hvis det bliver nødvendigt før udløbet af ovennævnte periode.

5.   KONKLUSION — REGIONALSTØTTEKORTET ER FORENELIGT MED REGIONALSTØTTERETNINGSLINJERNE

| (23) | På grundlag af ovenstående vurdering finder Tilsynsmyndigheden, at Norges regionalstøttekort for 2014-2020 er foreneligt med de principper, der er fastsat i regionalstøtteretningslinjerne, da det område, der er omfattet ikke overstiger den støtteberettigede befolkningsdækning som fastsat i punkt 142 i regionalstøtteretningslinjerne. De inddragede områder opfylder også de øvrige krav, der er fastsat i punkt 149 i regionalstøtteretningslinjerne, da støtteintensiteten overholder de tærskler, der er fastsat i punkt 154 og 155 i regionalstøtteretningslinjerne, og varigheden ikke overstiger varigheden af regionalstøtteretningslinjerne, jf. punkt 156 i retningslinjerne — |
| --- | --- |

(23)

På grundlag af ovenstående vurdering finder Tilsynsmyndigheden, at Norges regionalstøttekort for 2014-2020 er foreneligt med de principper, der er fastsat i regionalstøtteretningslinjerne, da det område, der er omfattet ikke overstiger den støtteberettigede befolkningsdækning som fastsat i punkt 142 i regionalstøtteretningslinjerne. De inddragede områder opfylder også de øvrige krav, der er fastsat i punkt 149 i regionalstøtteretningslinjerne, da støtteintensiteten overholder de tærskler, der er fastsat i punkt 154 og 155 i regionalstøtteretningslinjerne, og varigheden ikke overstiger varigheden af regionalstøtteretningslinjerne, jf. punkt 156 i retningslinjerne —

VEDTAGET DENNE BESLUTNING:

Artikel 1

Det norske regionalstøttekort for 2014-2020 er foreneligt med principperne i regionalstøtteretningslinjerne. Regionalstøttekortet, der er fastsat i bilaget til denne beslutning, udgør hermed en integrerende del af regionalstøtteretningslinjerne.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Norge.

Artikel 3

Kun den engelske udgave af denne beslutning er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. februar 2014.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Oda Helen SLETNES

Formand

Frank BÜCHEL

Medlem af Kollegiet

---

(1)  Vedtaget ved beslutning nr. 407/13/KOL af 23. oktober 2013 (endnu ikke offentliggjort).

1

(2)  Regionalstøtteretningslinjerne, punkt 157.

2

(3)  Regionalstøtteretningslinjerne, punkt 142, litra a), og punkt 143-144.

3

(4)  Regionalstøtteretningslinjerne, punkt 149. De norske myndigheder har i overensstemmelse med punkt 142, fodnote 47, i regionalstøtteretningslinjerne anvendt befolkningsdata fra den 31. december 2010.

4

(5)  De befolkningstal, der er angivet her, afspejler de oplysninger, der er modtaget fra Norge i anmeldelsen.

5

(6)  Regionalstøtteretningslinjerne, punkt 142. I overensstemmelse med punkt 140 i regionalstøtteretningslinjerne er befolkningstallet i det støtteberettigede område mindre end i de ikke-støtteberettigede områder (den samlede befolkning i ikke-støtteberettigede områder er 3 666 831).

6

(7)  Tilsynsmyndigheden bemærker, at der er en afstand på mindre end 10 km langs den svenske grænse mellem de tre kommuner Aremark, Rømskog og Marker (i Østfold fylke) og de støtteberettigede områder i Hedmark fylke. Tilsynsmyndigheden er dog af den opfattelse, at de tre kommuner i Østfold kan anses for at støde op til de andre støtteberettigede områder, jf. punkt 147 i retningslinjerne. Tilsynsmyndigheden bemærker endvidere, at befolkningstætheden i Rømskog, Marker og Aremark er lav (6,9 pr. km2).

7

2

---

BILAG

NORSK REGIONALSTØTTEKORT 2014-2020

---

Berigtigelser

| 12.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 172/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 172/59

---

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1242/2013 af 25. november 2013 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Cordero Segureño (BGB)]

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 323 af 4. december 2013
  )

På side 6 (bilaget):

I stedet for:

»Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.)«

læses:

»Kategori 1.1. Kød (og slagteaffald), fersk«.

---