# Jurnalul Oficial L 162/2014

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 162 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5729 mai 2014 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 162

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5729 mai 2014

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Regulamentul nr. 5 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme referitoare la omologarea farurilor etanșe (sealed beam) pentru autovehicule, care emit o lumină de întâlnire asimetrică europeană sau o lumină de drum sau ambele | 1 |
| | * | Regulamentul nr. 128 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea surselor de lumină cu diode electroluminiscente [light emitting diode (LED)] destinate a fi utilizate în lămpile omologate pentru vehiculele cu motor și remorcile acestora | 43 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Regulamentul nr. 5 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme referitoare la omologarea farurilor etanșe (sealed beam) pentru autovehicule, care emit o lumină de întâlnire asimetrică europeană sau o lumină de drum sau ambele

1

*

Regulamentul nr. 128 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea surselor de lumină cu diode electroluminiscente [light emitting diode (LED)] destinate a fi utilizate în lămpile omologate pentru vehiculele cu motor și remorcile acestora

light emitting diode

43

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 29.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 162/1

---

Numai textele originale CEE–ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Situația și data intrării în vigoare ale prezentului regulament trebuie verificate în cea mai recentă versiune a documentului de situație CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibilă la adresa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 5 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme referitoare la omologarea farurilor etanșe („sealed beam”) pentru autovehicule, care emit o lumină de întâlnire asimetrică europeană sau o lumină de drum sau ambele

Include întreg textul valabil până la:

Seria 03 de amendamente – Data intrării în vigoare: 10 iunie 2014

CUPRINS

REGULAMENT

| 1. | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definiții |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cererea de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marcaje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Omologarea |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specificații generale |
| --- | --- |

6.

| 7. | Valori nominale |
| --- | --- |

7.

| 8. | Iluminarea |
| --- | --- |

8.

| 9. | Culoarea |
| --- | --- |

9.

| 10. | Evaluarea disconfortului |
| --- | --- |

10.

| 11. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sancțiuni în cazul nerespectării conformității producției |
| --- | --- |

12.

| 13. | Modificări ale tipului de far etanș (far SB) și extinderea omologării |
| --- | --- |

13.

| 14. | Încetarea definitivă a producției |
| --- | --- |

14.

| 15. | Dispoziții tranzitorii |
| --- | --- |

15.

| 16. | Denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare și cele ale serviciilor administrative |
| --- | --- |

16.

ANEXE

| Anexa 1: | Faruri etanșe (SB) pentru tractoare agricole sau forestiere și pentru alte vehicule lente |
| --- | --- |

Anexa 1:

| Anexa 2: | Comunicare privind acordarea sau extinderea sau retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției unui tip de far etanș (SB), în temeiul Regulamentului nr. 5 |
| --- | --- |

Anexa 2:

| Anexa 3: | Cerințe minime privind procedurile de control al conformității producției |
| --- | --- |

Anexa 3:

| Anexa 4: | Exemple de mărci de omologare |
| --- | --- |

Anexa 4:

| Anexa 5: | Încercări de stabilitate a performanței fotometrice a farurilor în funcțiune |
| --- | --- |

Anexa 5:

| Anexa 6: | Cerințe aplicabile farurilor echipate cu dispersoare din material plastic – încercări ale dispersoarelor sau ale eșantioanelor de material și ale farurilor complete |
| --- | --- |

Anexa 6:

| Apendicele 1 – | Ordinea cronologică a încercărilor de omologare |
| --- | --- |

Apendicele 1 –

| Apendicele 2 – | Metoda de măsurare a difuziei și transmisiei luminii |
| --- | --- |

Apendicele 2 –

| Apendicele 3 – | Metoda de încercare prin pulverizare |
| --- | --- |

Apendicele 3 –

| Apendicele 4 – | ncercarea de aderență a benzii adezive |
| --- | --- |

Apendicele 4 –

| Anexa 7: | Cerințe minime privind eșantionarea efectuată de către un inspector |
| --- | --- |

Anexa 7:

1.   DOMENIUL DE APLICARE (1)

Prezentul regulament se aplică farurilor etanșe (SB) pentru vehiculele din categoria T (2).

2.   DEFINIȚII

În sensul prezentului regulament,

| 2.1. | far „etanș” (sealed beam – denumit în continuare „far SB”) înseamnă un far ale cărui elemente, ce cuprind un sistem reflector, un sistem dispersor și una sau mai multe surse de iluminare electrice, fac parte dintr-un ansamblu care a fost sigilat în timpul fabricației și care nu poate fi demontat fără a deveni complet inutilizabil; |
| --- | --- |

2.1.

far „etanș” (sealed beam – denumit în continuare „far SB”) înseamnă un far ale cărui elemente, ce cuprind un sistem reflector, un sistem dispersor și una sau mai multe surse de iluminare electrice, fac parte dintr-un ansamblu care a fost sigilat în timpul fabricației și care nu poate fi demontat fără a deveni complet inutilizabil;

| 2.2. | „dispersor” înseamnă elementul cel mai exterior al farului (unității) care transmite lumina prin suprafața iluminantă; |
| --- | --- |

2.2.

„dispersor” înseamnă elementul cel mai exterior al farului (unității) care transmite lumina prin suprafața iluminantă;

| 2.3. | „acoperire” înseamnă orice produs(e) aplicat(e) într-unul sau mai multe straturi pe suprafața exterioară a unui dispersor. |
| --- | --- |

2.3.

„acoperire” înseamnă orice produs(e) aplicat(e) într-unul sau mai multe straturi pe suprafața exterioară a unui dispersor.

| 2.4. | Se consideră ca fiind de tipuri diferite farurile SB care prezintă una sau mai multe diferențe în ceea ce privește următoarele elemente esențiale, ca formă sau caracteristici:






  2.4.1. | denumirea comercială sau marca; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Se consideră ca fiind de tipuri diferite farurile SB care prezintă una sau mai multe diferențe în ceea ce privește următoarele elemente esențiale, ca formă sau caracteristici:

2.4.1.

denumirea comercială sau marca;

| 2.4.2. | caracteristicile sistemului optic; |
| --- | --- |

2.4.2.

caracteristicile sistemului optic;

| 2.4.3. | adăugarea de elemente capabile să modifice rezultatele optice prin reflexie, refracție, absorbție și/sau deformare în timpul funcționării; |
| --- | --- |

2.4.3.

adăugarea de elemente capabile să modifice rezultatele optice prin reflexie, refracție, absorbție și/sau deformare în timpul funcționării;

| 2.4.4. | tensiunea nominală (se poate acorda același număr de omologare dacă se schimbă numai tensiunea nominală); |
| --- | --- |

2.4.4.

tensiunea nominală (se poate acorda același număr de omologare dacă se schimbă numai tensiunea nominală);

| 2.4.5. | puterea nominală; |
| --- | --- |

2.4.5.

puterea nominală;

| 2.4.6. | forma filamentului (filamentelor); |
| --- | --- |

2.4.6.

forma filamentului (filamentelor);

| 2.4.7. | tipul luminii furnizate (lumină de întâlnire, lumină de drum sau ambele); |
| --- | --- |

2.4.7.

tipul luminii furnizate (lumină de întâlnire, lumină de drum sau ambele);

| 2.4.8. | adecvarea pentru circulația pe dreapta sau pe stânga sau posibilitatea utilizării pentru ambele sisteme de circulație; |
| --- | --- |

2.4.8.

adecvarea pentru circulația pe dreapta sau pe stânga sau posibilitatea utilizării pentru ambele sisteme de circulație;

| 2.4.9. | culoarea luminii emise; |
| --- | --- |

2.4.9.

culoarea luminii emise;

| 2.4.10. | materialele din care sunt realizate dispersoarele și acoperirea, în cazul în care ele există. |
| --- | --- |

2.4.10.

materialele din care sunt realizate dispersoarele și acoperirea, în cazul în care ele există.

| 2.5. | „Culoarea luminii emise de dispozitiv”. Definițiile culorii luminii emise formulate în Regulamentul nr. 48 și în seriile de amendamente ale acestuia în vigoare la data formulării cererii pentru omologarea de tip se aplică și prezentului regulament. |
| --- | --- |

2.5.

„Culoarea luminii emise de dispozitiv”. Definițiile culorii luminii emise formulate în Regulamentul nr. 48 și în seriile de amendamente ale acestuia în vigoare la data formulării cererii pentru omologarea de tip se aplică și prezentului regulament.

3.   CEREREA DE OMOLOGARE

| 3.1. | Cererea de omologare este prezentată de către proprietarul denumirii sau mărcii comerciale sau de către reprezentantul său acreditat. În aceasta se precizează:






  3.1.1. | dacă farul SB este menit să producă în același timp o lumină de întâlnire și o lumină de drum sau numai unul dintre aceste două tipuri de lumini; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Cererea de omologare este prezentată de către proprietarul denumirii sau mărcii comerciale sau de către reprezentantul său acreditat. În aceasta se precizează:

3.1.1.

dacă farul SB este menit să producă în același timp o lumină de întâlnire și o lumină de drum sau numai unul dintre aceste două tipuri de lumini;

| 3.1.2. | în cazul unui far SB menit să producă o lumină de întâlnire, dacă farul este construit numai pentru circulația pe stânga, numai pentru circulația pe dreapta sau pentru ambele sisteme de circulație; |
| --- | --- |

3.1.2.

în cazul unui far SB menit să producă o lumină de întâlnire, dacă farul este construit numai pentru circulația pe stânga, numai pentru circulația pe dreapta sau pentru ambele sisteme de circulație;

| 3.1.3. | după caz, dacă farul este destinat tractoarelor agricole sau forestiere și altor vehicule lente (a se vedea anexa 1). |
| --- | --- |

3.1.3.

după caz, dacă farul este destinat tractoarelor agricole sau forestiere și altor vehicule lente (a se vedea anexa 1).

| 3.2. | Fiecare cerere de omologare este însoțită de:






  3.2.1. | desene, în trei exemplare, suficient de detaliate pentru a permite identificarea tipului și care să reprezinte farul văzut din față (eventual cu detalii ale striațiilor dispersorului) și în secțiune transversală; în plus, desenele trebuie să reproducă, la scara 2:1, filamentul (filamentele) și scutul (scuturile), în vedere frontală și vedere laterală; desenele trebuie să indice poziția prevăzută pentru numărul de omologare și simbolurile suplimentare în raport cu cercul mărcii de omologare; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Fiecare cerere de omologare este însoțită de:

3.2.1.

desene, în trei exemplare, suficient de detaliate pentru a permite identificarea tipului și care să reprezinte farul văzut din față (eventual cu detalii ale striațiilor dispersorului) și în secțiune transversală; în plus, desenele trebuie să reproducă, la scara 2:1, filamentul (filamentele) și scutul (scuturile), în vedere frontală și vedere laterală; desenele trebuie să indice poziția prevăzută pentru numărul de omologare și simbolurile suplimentare în raport cu cercul mărcii de omologare;

| 3.2.2. | o descriere tehnică succintă; |
| --- | --- |

3.2.2.

o descriere tehnică succintă;

| 3.2.3. | următoarele eșantioane:






  3.2.3.1. | pentru omologarea unui far SB care emite lumină albă: cinci eșantioane; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

următoarele eșantioane:

3.2.3.1.

pentru omologarea unui far SB care emite lumină albă: cinci eșantioane;

| 3.2.3.2. | pentru omologarea unui far SB care emite lumină colorată: un eșantion cu lumină colorată și cinci eșantioane cu lumină albă, care să nu difere de tipul prezentat decât prin faptul că dispersorul sau filtrul nu este colorat; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

pentru omologarea unui far SB care emite lumină colorată: un eșantion cu lumină colorată și cinci eșantioane cu lumină albă, care să nu difere de tipul prezentat decât prin faptul că dispersorul sau filtrul nu este colorat;

| 3.2.3.3. | în cazul farurilor SB care diferă numai prin faptul că sunt destinate să emită lumină colorată, dintr-un tip care a fost destinat să emită lumină albă și care anterior a trecut încercările prevăzute la punctele 6, 7 și 8 de mai jos, va fi suficientă prezentarea unui singur eșantion din tipul care emite lumină colorată pentru a fi supus numai încercărilor indicate la punctul 9; |
| --- | --- |

3.2.3.3.

în cazul farurilor SB care diferă numai prin faptul că sunt destinate să emită lumină colorată, dintr-un tip care a fost destinat să emită lumină albă și care anterior a trecut încercările prevăzute la punctele 6, 7 și 8 de mai jos, va fi suficientă prezentarea unui singur eșantion din tipul care emite lumină colorată pentru a fi supus numai încercărilor indicate la punctul 9;

| 3.2.4. | pentru încercarea materialului plastic din care sunt realizate dispersoarele:






  3.2.4.1. | treisprezece dispersoare;






  3.2.4.1.1. | șase dintre aceste dispersoare pot fi înlocuite cu șase eșantioane de material cu dimensiuni de cel puțin 60 × 80 mm, având o suprafață exterioară plană sau convexă și, în mijloc, o zonă preponderent plană (cu o rază de curbură de minimum 300 mm), de cel puțin 15 × 15 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.4.

pentru încercarea materialului plastic din care sunt realizate dispersoarele:

3.2.4.1.

treisprezece dispersoare;

3.2.4.1.1.

șase dintre aceste dispersoare pot fi înlocuite cu șase eșantioane de material cu dimensiuni de cel puțin 60 × 80 mm, având o suprafață exterioară plană sau convexă și, în mijloc, o zonă preponderent plană (cu o rază de curbură de minimum 300 mm), de cel puțin 15 × 15 mm;

| 3.2.4.1.2. | fiecare dispersor sau eșantion de material trebuie să fie fabricat prin metoda utilizată în producția de serie; |
| --- | --- |

3.2.4.1.2.

fiecare dispersor sau eșantion de material trebuie să fie fabricat prin metoda utilizată în producția de serie;

| 3.2.4.2. | un reflector la care se pot monta dispersoarele în conformitate cu instrucțiunile producătorului. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

un reflector la care se pot monta dispersoarele în conformitate cu instrucțiunile producătorului.

| 3.3. | Materialele din care sunt realizate dispersoarele și eventualele acoperiri trebuie să fie însoțite de raportul de încercare privind caracteristicile acestor materiale și acoperiri, în cazul în care acestea au fost deja supuse încercărilor. |
| --- | --- |

3.3.

Materialele din care sunt realizate dispersoarele și eventualele acoperiri trebuie să fie însoțite de raportul de încercare privind caracteristicile acestor materiale și acoperiri, în cazul în care acestea au fost deja supuse încercărilor.

| 3.4. | Autoritatea competentă trebuie să verifice dacă există măsuri corespunzătoare pentru asigurarea unui control eficient al conformității producției înainte de a fi acordată omologarea de tip. |
| --- | --- |

3.4.

Autoritatea competentă trebuie să verifice dacă există măsuri corespunzătoare pentru asigurarea unui control eficient al conformității producției înainte de a fi acordată omologarea de tip.

4.   MARCAJE (3)

| 4.1. | Farurile SB prezentate pentru omologare poartă denumirea comercială sau marca solicitantului. |
| --- | --- |

4.1.

Farurile SB prezentate pentru omologare poartă denumirea comercială sau marca solicitantului.

| 4.2. | Acestea prezintă, pe dispersorul frontal, un spațiu de o mărime suficientă pentru marca de omologare și simbolurile suplimentare prevăzute la punctul 5 de mai jos; acest spațiu trebuie să fie indicat pe desenele menționate la punctul 3.2.1 de mai sus. |
| --- | --- |

4.2.

Acestea prezintă, pe dispersorul frontal, un spațiu de o mărime suficientă pentru marca de omologare și simbolurile suplimentare prevăzute la punctul 5 de mai jos; acest spațiu trebuie să fie indicat pe desenele menționate la punctul 3.2.1 de mai sus.

| 4.3. | Pe farurile se precizează, fie pe dispersorul frontal, fie pe corp, valorile tensiunii nominale și a puterii nominale ale filamentului pentru lumina de drum, însoțite, după caz, de valoarea puterii nominale a filamentului pentru lumina de întâlnire. |
| --- | --- |

4.3.

Pe farurile se precizează, fie pe dispersorul frontal, fie pe corp, valorile tensiunii nominale și a puterii nominale ale filamentului pentru lumina de drum, însoțite, după caz, de valoarea puterii nominale a filamentului pentru lumina de întâlnire.

| 4.4. | În cazul farurilor SB construite astfel încât să îndeplinească atât cerințele țărilor în care vehiculele circulă pe dreapta, cât și pe cele ale țărilor în care vehiculele circulă pe stânga, cele două poziții de fixare a farului pe vehicul sunt indicate prin literele „R/D”, pentru poziția corespunzătoare circulației pe dreapta, și „L/G” pentru poziția corespunzătoare circulației pe stânga. |
| --- | --- |

4.4.

În cazul farurilor SB construite astfel încât să îndeplinească atât cerințele țărilor în care vehiculele circulă pe dreapta, cât și pe cele ale țărilor în care vehiculele circulă pe stânga, cele două poziții de fixare a farului pe vehicul sunt indicate prin literele „R/D”, pentru poziția corespunzătoare circulației pe dreapta, și „L/G” pentru poziția corespunzătoare circulației pe stânga.

| 4.5. | Denumirile sau mărcile comerciale și inscripțiile prevăzute la prezentul punct 4 sunt clar lizibile și nu pot fi șterse. |
| --- | --- |

4.5.

Denumirile sau mărcile comerciale și inscripțiile prevăzute la prezentul punct 4 sunt clar lizibile și nu pot fi șterse.

5.   OMOLOGAREA

5.1.   Generalități

5.1.1.   Omologarea se acordă dacă toate eșantioanele corespunzătoare unui tip de far prezentate în conformitate cu punctul 3 de mai sus îndeplinesc dispozițiile prezentului regulament.

5.1.2.   În cazul în care lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate îndeplinesc cerințele mai multor regulamente, se poate aplica o marcă de omologare internațională unică, cu condiția ca fiecare dintre lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate să îndeplinească cerințele care i se aplică.

5.1.3.   Pentru fiecare tip omologat se atribuie un număr de omologare. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de far prevăzut de prezentul regulament, cu excepția cazului în care omologarea se extinde la un dispozitiv care diferă de cel deja omologat numai prin culoarea luminii emise.

5.1.4.   Omologarea, extinderea, refuzul, retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției unui tip de far omologat conform prezentului regulament se comunică părților la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe conforme cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament.

5.1.5.   Pe orice far care este conform cu un tip omologat în temeiul prezentului regulament, în spațiile menționate la punctul 4.2 de mai sus se aplică, pe lângă marca prevăzută la punctul 4.1, o marcă de omologare, conform descrierii de la punctele 5.2 și 5.3 de mai jos.

5.2.   Elementele componente ale mărcii de omologare

Marca de omologare se compune din:

5.2.1.   o marcă de omologare internațională, care cuprinde:

| 5.2.1.1. | un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul de identificare al țării care a acordat omologarea (4); |
| --- | --- |

5.2.1.1.

un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul de identificare al țării care a acordat omologarea (4);

| 5.2.1.2. | numărul de omologare prevăzut la punctul 5.1.3 de mai sus; |
| --- | --- |

5.2.1.2.

numărul de omologare prevăzut la punctul 5.1.3 de mai sus;

5.2.2.   următorul (următoarele) simbol(uri) suplimentar(e):

| 5.2.2.1. | pe farurile SB care îndeplinesc numai cerințele sistemului de circulație pe stânga, o săgeată orizontală orientată spre dreapta în raport cu un observator care privește farul SB din față, adică spre partea de drum pe care se desfășoară circulația; |
| --- | --- |

5.2.2.1.

pe farurile SB care îndeplinesc numai cerințele sistemului de circulație pe stânga, o săgeată orizontală orientată spre dreapta în raport cu un observator care privește farul SB din față, adică spre partea de drum pe care se desfășoară circulația;

| 5.2.2.2. | pe farurile SB proiectate pentru a corespunde cerințelor ambelor sisteme de circulație prin reglarea corespunzătoare a sistemului de fixare a farului, o săgeată orizontală cu câte un vârf la fiecare capăt, unul îndreptat spre stânga, iar celălalt spre dreapta; |
| --- | --- |

5.2.2.2.

pe farurile SB proiectate pentru a corespunde cerințelor ambelor sisteme de circulație prin reglarea corespunzătoare a sistemului de fixare a farului, o săgeată orizontală cu câte un vârf la fiecare capăt, unul îndreptat spre stânga, iar celălalt spre dreapta;

| 5.2.2.3. | pe farurile care îndeplinesc cerințele prezentului regulament numai pentru lumina de întâlnire, literele „SC”; |
| --- | --- |

5.2.2.3.

pe farurile care îndeplinesc cerințele prezentului regulament numai pentru lumina de întâlnire, literele „SC”;

| 5.2.2.4. | pe farurile care îndeplinesc cerințele prezentului regulament numai pentru lumina de drum, literele „SR”; |
| --- | --- |

5.2.2.4.

pe farurile care îndeplinesc cerințele prezentului regulament numai pentru lumina de drum, literele „SR”;

| 5.2.2.5. | pe farurile care îndeplinesc cerințele prezentului regulament atât pentru lumina de întâlnire, cât și pentru cea de drum, literele „SCR”; |
| --- | --- |

5.2.2.5.

pe farurile care îndeplinesc cerințele prezentului regulament atât pentru lumina de întâlnire, cât și pentru cea de drum, literele „SCR”;

| 5.2.2.6. | pe farurile care încorporează un dispersor din material plastic se aplică grupul de litere „PL” alături de simbolurile prevăzute la punctele 5.2.2.3-5.2.2.5 de mai sus; |
| --- | --- |

5.2.2.6.

pe farurile care încorporează un dispersor din material plastic se aplică grupul de litere „PL” alături de simbolurile prevăzute la punctele 5.2.2.3-5.2.2.5 de mai sus;

| 5.2.2.7. | în toate cazurile, modul de funcționare aplicat în timpul procedurii următoare, conform dispozițiilor de la punctul 1.1.1.1 din anexa 5, precum și tensiunea (tensiunile) autorizată (autorizate) în conformitate cu punctul 1.1.1.2 din anexa 5 se indică în certificatele de omologare și în fișa de comunicare transmisă țărilor care sunt părți contractante la acord și care aplică prezentul regulament.
  În cazurile corespunzătoare, dispozitivul trebuie să fie marcat după cum urmează:
  pe farurile care îndeplinesc cerințele prezentului regulament și sunt proiectate astfel încât filamentul luminii de întâlnire să nu se aprindă simultan cu cel al oricărei alte funcții de iluminare cu care poate fi încorporat reciproc:
  în interiorul mărcii de omologare se aplică o bară oblică (/) după simbolul pentru lumina de întâlnire; |
| --- | --- |

5.2.2.7.

în toate cazurile, modul de funcționare aplicat în timpul procedurii următoare, conform dispozițiilor de la punctul 1.1.1.1 din anexa 5, precum și tensiunea (tensiunile) autorizată (autorizate) în conformitate cu punctul 1.1.1.2 din anexa 5 se indică în certificatele de omologare și în fișa de comunicare transmisă țărilor care sunt părți contractante la acord și care aplică prezentul regulament.

În cazurile corespunzătoare, dispozitivul trebuie să fie marcat după cum urmează:

pe farurile care îndeplinesc cerințele prezentului regulament și sunt proiectate astfel încât filamentul luminii de întâlnire să nu se aprindă simultan cu cel al oricărei alte funcții de iluminare cu care poate fi încorporat reciproc:

în interiorul mărcii de omologare se aplică o bară oblică (/) după simbolul pentru lumina de întâlnire;

| 5.2.2.8. | cele două cifre ale numărului de omologare (în prezent 02) care indică seria de amendamente corespunzătoare celor mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului la data acordării omologării și, atunci când este necesar, săgeata prevăzută pot fi amplasate în apropierea simbolurilor suplimentare de mai sus; |
| --- | --- |

5.2.2.8.

cele două cifre ale numărului de omologare (în prezent 02) care indică seria de amendamente corespunzătoare celor mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului la data acordării omologării și, atunci când este necesar, săgeata prevăzută pot fi amplasate în apropierea simbolurilor suplimentare de mai sus;

| 5.2.2.9. | mărcile și simbolurile menționate la punctele 5.2.1 și 5.2.2 de mai sus trebuie să fie clar lizibile și să nu poată fi șterse, chiar și după montarea farului pe vehicul. |
| --- | --- |

5.2.2.9.

mărcile și simbolurile menționate la punctele 5.2.1 și 5.2.2 de mai sus trebuie să fie clar lizibile și să nu poată fi șterse, chiar și după montarea farului pe vehicul.

5.3.   Modul de dispunere a mărcii de omologare

5.3.1.   Lămpi independente

În figurile 1-9 din anexa 4 la prezentul regulament sunt prezentate exemple de dispunere a mărcilor de omologare și a simbolurilor suplimentare menționate mai sus.

5.3.2.   Lămpi grupate, combinate sau reciproc încorporate

| 5.3.2.1. | În cazul în care lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate îndeplinesc cerințele mai multor regulamente, se poate aplica o marcă de omologare internațională unică, compusă dintr-un cerc care înconjoară litera „E” urmată de numărul de identificare al țării care a acordat omologarea și dintr-un număr de omologare. Această marcă de omologare poate fi amplasată oriunde pe lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate, cu condiția ca:






  5.3.2.1.1. | marca să fie vizibilă după instalarea lămpilor; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.1.

În cazul în care lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate îndeplinesc cerințele mai multor regulamente, se poate aplica o marcă de omologare internațională unică, compusă dintr-un cerc care înconjoară litera „E” urmată de numărul de identificare al țării care a acordat omologarea și dintr-un număr de omologare. Această marcă de omologare poate fi amplasată oriunde pe lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate, cu condiția ca:

5.3.2.1.1.

marca să fie vizibilă după instalarea lămpilor;

| 5.3.2.1.2. | nicio componentă care transmite lumină, aparținând lămpilor grupate, combinate sau încorporate reciproc, să nu poate fi îndepărtată fără a determina, în același timp, îndepărtarea mărcii de omologare. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2.

nicio componentă care transmite lumină, aparținând lămpilor grupate, combinate sau încorporate reciproc, să nu poate fi îndepărtată fără a determina, în același timp, îndepărtarea mărcii de omologare.

| 5.3.2.2. | Simbolul de identificare al fiecărei lămpi, corespunzător fiecărui regulament în temeiul căruia s-a acordat omologarea, precum și seria de amendamente corespunzătoare celor mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului la data eliberării omologării și, în cazul în care este necesar, săgeata corespunzătoare se aplică:






  5.3.2.2.1. | fie pe suprafața iluminantă corespunzătoare; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.2.

Simbolul de identificare al fiecărei lămpi, corespunzător fiecărui regulament în temeiul căruia s-a acordat omologarea, precum și seria de amendamente corespunzătoare celor mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului la data eliberării omologării și, în cazul în care este necesar, săgeata corespunzătoare se aplică:

5.3.2.2.1.

fie pe suprafața iluminantă corespunzătoare;

| 5.3.2.2.2. | fie în grup, astfel încât să permită identificarea clară a fiecărei lămpi grupate, combinate sau reciproc încorporate (a se vedea patru exemple posibile în anexa 4). |
| --- | --- |

5.3.2.2.2.

fie în grup, astfel încât să permită identificarea clară a fiecărei lămpi grupate, combinate sau reciproc încorporate (a se vedea patru exemple posibile în anexa 4).

| 5.3.2.3. | Dimensiunile elementelor unei mărci de omologare unice nu trebuie să fie inferioare dimensiunilor minime corespunzătoare celei mai mici dintre mărcile individuale prevăzute de regulamentul în temeiul căruia s-a acordat omologarea. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Dimensiunile elementelor unei mărci de omologare unice nu trebuie să fie inferioare dimensiunilor minime corespunzătoare celei mai mici dintre mărcile individuale prevăzute de regulamentul în temeiul căruia s-a acordat omologarea.

| 5.3.2.4. | Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de lămpi grupate, combinate sau reciproc încorporate prevăzut în prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de lămpi grupate, combinate sau reciproc încorporate prevăzut în prezentul regulament.

| 5.3.2.5. | În figura 10 din anexa 4 la prezentul regulament sunt prezentate exemple de dispunere a mărcilor de omologare pentru lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate, împreună cu toate simbolurile suplimentare menționate mai sus. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

În figura 10 din anexa 4 la prezentul regulament sunt prezentate exemple de dispunere a mărcilor de omologare pentru lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate, împreună cu toate simbolurile suplimentare menționate mai sus.

5.3.3.   Lămpi ale căror dispersoare sunt utilizate pentru diferite tipuri de faruri și care pot fi reciproc încorporate sau grupate cu alte lămpi

Se aplică dispozițiile de la punctul 5.3.2 de mai sus.

| 5.3.3.1. | În plus, atunci când se utilizează același dispersor, acesta poate să poarte diferitele mărci de omologare ale tipurilor de faruri sau ansambluri de lămpi cărora le este destinat, cu condiția ca principalul corp al farului, chiar dacă nu poate fi separat de dispersor, să cuprindă și spațiul descris la punctul 4.2 și să poarte marca de omologare a funcțiilor existente.
  În cazul în care diferite tipuri de faruri au corpul principal identic, acesta poate purta mărci de omologare diferite. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

În plus, atunci când se utilizează același dispersor, acesta poate să poarte diferitele mărci de omologare ale tipurilor de faruri sau ansambluri de lămpi cărora le este destinat, cu condiția ca principalul corp al farului, chiar dacă nu poate fi separat de dispersor, să cuprindă și spațiul descris la punctul 4.2 și să poarte marca de omologare a funcțiilor existente.

În cazul în care diferite tipuri de faruri au corpul principal identic, acesta poate purta mărci de omologare diferite.

| 5.3.3.2. | În figura 11 din anexa 4 la prezentul regulament se prezintă exemple de dispunere a mărcilor de omologare corespunzătoare cazului de mai sus. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

În figura 11 din anexa 4 la prezentul regulament se prezintă exemple de dispunere a mărcilor de omologare corespunzătoare cazului de mai sus.

6.   SPECIFICAȚII GENERALE

| 6.1. | Fiecare eșantion trebuie să fie conform dispozițiilor de la prezentul punct 6 și de la punctele 7 și 8 de mai jos și, după caz, de la punctul 9. |
| --- | --- |

6.1.

Fiecare eșantion trebuie să fie conform dispozițiilor de la prezentul punct 6 și de la punctele 7 și 8 de mai jos și, după caz, de la punctul 9.

| 6.2. | Farurile SB trebuie să fie fabricate astfel încât, în condiții normale de utilizare și în ciuda vibrațiilor la care pot fi supuse, să își mențină caracteristicile fotometrice prescrise și să rămână în stare bună de funcționare. |
| --- | --- |

6.2.

Farurile SB trebuie să fie fabricate astfel încât, în condiții normale de utilizare și în ciuda vibrațiilor la care pot fi supuse, să își mențină caracteristicile fotometrice prescrise și să rămână în stare bună de funcționare.

| 6.2.1. | Farurile trebuie să fie prevăzute cu un dispozitiv care să permită reglarea lor pe vehicul conform regulilor care le sunt aplicabile. Acest dispozitiv poate să lipsească în cazul farurilor SB, în cazul în care utilizarea acestor unități este limitată la vehiculele la care reglarea farurilor se asigură prin alte mijloace. În cazul în care un far SB pentru lumină de drum și un far pentru lumină de întâlnire sunt grupate într-o singură unitate compusă, ca subunități substituibile, dispozitivul de reglare trebuie să permită reglarea corespunzătoare a fiecăreia dintre unitățile SB, în mod individual. |
| --- | --- |

6.2.1.

Farurile trebuie să fie prevăzute cu un dispozitiv care să permită reglarea lor pe vehicul conform regulilor care le sunt aplicabile. Acest dispozitiv poate să lipsească în cazul farurilor SB, în cazul în care utilizarea acestor unități este limitată la vehiculele la care reglarea farurilor se asigură prin alte mijloace. În cazul în care un far SB pentru lumină de drum și un far pentru lumină de întâlnire sunt grupate într-o singură unitate compusă, ca subunități substituibile, dispozitivul de reglare trebuie să permită reglarea corespunzătoare a fiecăreia dintre unitățile SB, în mod individual.

| 6.2.2. | Totuși, aceste dispoziții nu se aplică ansamblurilor de faruri ale căror reflectoare nu pot fi separate. Pentru acest tip de faruri se aplică dispozițiile de la punctul 8 din prezentul regulament. În cazul în care fasciculul principal provine de la mai multe surse luminoase, pentru determinarea valorii maxime a intensității luminoase (Emax) se va utiliza ansamblul funcțiilor care produc fasciculul principal. |
| --- | --- |

6.2.2.

Totuși, aceste dispoziții nu se aplică ansamblurilor de faruri ale căror reflectoare nu pot fi separate. Pentru acest tip de faruri se aplică dispozițiile de la punctul 8 din prezentul regulament. În cazul în care fasciculul principal provine de la mai multe surse luminoase, pentru determinarea valorii maxime a intensității luminoase (Emax) se va utiliza ansamblul funcțiilor care produc fasciculul principal.

| 6.3. | Contactele se leagă electric numai la filamentul sau filamentele corespunzătoare și trebuie să fie robuste și solid fixate de far. |
| --- | --- |

6.3.

Contactele se leagă electric numai la filamentul sau filamentele corespunzătoare și trebuie să fie robuste și solid fixate de far.

| 6.4. | În cazul în care farurile sunt circulare, ele trebuie să aibă toate caracteristicile fizice, precum și conexiunile electrice indicate într-una dintre planșele SB2-SB7 din anexa 4 și să fie fabricate la dimensiunile indicate în planșa respectivă. |
| --- | --- |

6.4.

În cazul în care farurile sunt circulare, ele trebuie să aibă toate caracteristicile fizice, precum și conexiunile electrice indicate într-una dintre planșele SB2-SB7 din anexa 4 și să fie fabricate la dimensiunile indicate în planșa respectivă.

| 6.5. | Farurile SB proiectate pentru a corespunde, în același timp, cerințelor țărilor în care circulația se efectuează pe dreapta și ale țărilor în care circulația se efectuează pe stânga pot fi adaptate circulației pe o anumită parte a drumului fie printr-un reglaj inițial corespunzător la montarea pe vehicul, fie printr-un reglaj selectiv efectuat de către utilizator. Un astfel de reglaj inițial sau selectiv poate consta, de exemplu, în stabilirea unui calaj unghiular determinat al farului pe vehicul. În toate cazurile, sunt posibile numai două poziții de calaj precise, una pentru circulația pe dreapta și o alta pentru circulația pe stânga, iar prin proiectare trebuie să se excludă deplasarea accidentală a farului dintr-o poziție într-alta sau posibilitatea de fixare a sa într-o poziție intermediară. Verificarea conformității cu cerințele de la prezentul punct se face prin inspecție vizuală și, după caz, cu ajutorul unui montaj de încercare. |
| --- | --- |

6.5.

Farurile SB proiectate pentru a corespunde, în același timp, cerințelor țărilor în care circulația se efectuează pe dreapta și ale țărilor în care circulația se efectuează pe stânga pot fi adaptate circulației pe o anumită parte a drumului fie printr-un reglaj inițial corespunzător la montarea pe vehicul, fie printr-un reglaj selectiv efectuat de către utilizator. Un astfel de reglaj inițial sau selectiv poate consta, de exemplu, în stabilirea unui calaj unghiular determinat al farului pe vehicul. În toate cazurile, sunt posibile numai două poziții de calaj precise, una pentru circulația pe dreapta și o alta pentru circulația pe stânga, iar prin proiectare trebuie să se excludă deplasarea accidentală a farului dintr-o poziție într-alta sau posibilitatea de fixare a sa într-o poziție intermediară. Verificarea conformității cu cerințele de la prezentul punct se face prin inspecție vizuală și, după caz, cu ajutorul unui montaj de încercare.

| 6.6. | Se efectuează încercări suplimentare în conformitate cu cerințele din anexa 5, pentru a se asigura că performanțele fotometrice ale farurilor nu se modifică excesiv în timpul funcționării. |
| --- | --- |

6.6.

Se efectuează încercări suplimentare în conformitate cu cerințele din anexa 5, pentru a se asigura că performanțele fotometrice ale farurilor nu se modifică excesiv în timpul funcționării.

| 6.7. | În cazul în care dispersorul farului este din material plastic, încercările trebuie să fie efectuate în conformitate cu cerințele din anexa 6. |
| --- | --- |

6.7.

În cazul în care dispersorul farului este din material plastic, încercările trebuie să fie efectuate în conformitate cu cerințele din anexa 6.

7.   VALORI NOMINALE

| 7.1. | Valorile tensiunii nominale sunt următoarele: 6, 12 și 24 V (5). |
| --- | --- |

7.1.

Valorile tensiunii nominale sunt următoarele: 6, 12 și 24 V (5).

| 7.2. | Puterea consumată la tensiunea de încercare pentru orice far SB prezentat nu trebuie să depășească puterea nominală indicată pe far cu mai mult decât procentul indicat în tabelul 1. Nu se specifică o limită inferioară a toleranței pentru putere, dar trebuie să se atingă valorile minime de iluminare specificate în tabelul 2 de la punctul 8.8.

  Tabelul 1 | Unități circulare cu diametrul de 180 mm | Unități circulare cu diametrul de 145 mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Tensiune nominală | 6 | 12 | 6 | 12 |
| Tensiune de încercare | 6 | 12 | 6 | 12 |
| | Putere nominală și toleranță admisă |
| Filamente duble (6) | Lumină de drum | 60 + 0 % | 37,5 + 0 % |
| Lumină de întâlnire | 50 + 0 % | 50 + 0 % |
| Numai filament pentru lumină de drum | 75 + 0 % | 50 + 0 % |
| Numai filament pentru lumină de întâlnire | 50 + 0 % | 50 + 0 % |

7.2.

Puterea consumată la tensiunea de încercare pentru orice far SB prezentat nu trebuie să depășească puterea nominală indicată pe far cu mai mult decât procentul indicat în tabelul 1. Nu se specifică o limită inferioară a toleranței pentru putere, dar trebuie să se atingă valorile minime de iluminare specificate în tabelul 2 de la punctul 8.8.

Tabelul 1

Unități circulare cu diametrul de 180 mm

Unități circulare cu diametrul de 145 mm

Tensiune nominală

6

12

6

12

Tensiune de încercare

6

12

6

12

Putere nominală și toleranță admisă

Filamente duble (6)

Lumină de drum

60 + 0 %

37,5 + 0 %

Lumină de întâlnire

50 + 0 %

50 + 0 %

Numai filament pentru lumină de drum

75 + 0 %

50 + 0 %

Numai filament pentru lumină de întâlnire

50 + 0 %

50 + 0 %

8.   ILUMINAREA (7)

| 8.1. | Farurile SB trebuie fabricate astfel încât să producă o iluminare adecvată, fără să orbească, în cazul luminii de întâlnire, și să asigure o iluminare bună în cazul luminii de drum. |
| --- | --- |

8.1.

Farurile SB trebuie fabricate astfel încât să producă o iluminare adecvată, fără să orbească, în cazul luminii de întâlnire, și să asigure o iluminare bună în cazul luminii de drum.

| 8.2. | Verificarea iluminării produse de far se face pe un ecran vertical, amplasat la o distanță de 25 m în fața farului și perpendicular pe axa acestuia (a se vedea anexa 4, planșele SB8a și SB8b). |
| --- | --- |

8.2.

Verificarea iluminării produse de far se face pe un ecran vertical, amplasat la o distanță de 25 m în fața farului și perpendicular pe axa acestuia (a se vedea anexa 4, planșele SB8a și SB8b).

| 8.3. | Lumina de întâlnire trebuie să producă o linie de separație suficient de netă, care să permită efectuarea unui reglaj satisfăcător. Linia de separație trebuie să fie o dreaptă orizontală, situată în partea opusă sensului de circulație pentru care a fost prevăzut farul; de cealaltă parte, linia trebuie să fie orizontală sau să se încadreze într-un unghi de 15° deasupra orizontalei. |
| --- | --- |

8.3.

Lumina de întâlnire trebuie să producă o linie de separație suficient de netă, care să permită efectuarea unui reglaj satisfăcător. Linia de separație trebuie să fie o dreaptă orizontală, situată în partea opusă sensului de circulație pentru care a fost prevăzut farul; de cealaltă parte, linia trebuie să fie orizontală sau să se încadreze într-un unghi de 15° deasupra orizontalei.

| 8.4. | Farul SB trebuie să fie orientat astfel încât, pentru lumina de întâlnire:






  8.4.1. | în cazul farurilor concepute pentru a răspunde cerințelor sistemului de circulație pe dreapta, linia de separație de pe jumătatea stângă a ecranului (8) să fie orizontală, iar în cazul farurilor concepute pentru sistemul de circulație pe stânga, linia de separație de pe jumătatea dreaptă a ecranului să fie orizontală; |
| --- | --- | --- |

8.4.

Farul SB trebuie să fie orientat astfel încât, pentru lumina de întâlnire:

8.4.1.

în cazul farurilor concepute pentru a răspunde cerințelor sistemului de circulație pe dreapta, linia de separație de pe jumătatea stângă a ecranului (8) să fie orizontală, iar în cazul farurilor concepute pentru sistemul de circulație pe stânga, linia de separație de pe jumătatea dreaptă a ecranului să fie orizontală;

| 8.4.2. | această parte orizontală a liniei de separație să se găsească pe ecran, la 25 cm sub nivelul planului orizontal care trece prin centrul focal al farului (a se vedea anexa 4, planșele SB8a și SB8b); |
| --- | --- |

8.4.2.

această parte orizontală a liniei de separație să se găsească pe ecran, la 25 cm sub nivelul planului orizontal care trece prin centrul focal al farului (a se vedea anexa 4, planșele SB8a și SB8b);

| 8.4.3. | ecranul să fie în poziția indicată în anexa 4, planșele SB8a și SB8b
   (9). |
| --- | --- |

8.4.3.

ecranul să fie în poziția indicată în anexa 4, planșele SB8a și SB8b
   (9).

| 8.5. | Reglat în acest mod, farul trebuie să satisfacă numai condițiile menționate mai jos, la punctul 8.8, dacă omologarea sa este solicitată doar pentru lumina de întâlnire (10); dacă farul este destinat să furnizeze atât lumină de întâlnire, cât și lumină de drum, el trebuie să îndeplinească cerințele de la punctele 8.8. și 8.9. |
| --- | --- |

8.5.

Reglat în acest mod, farul trebuie să satisfacă numai condițiile menționate mai jos, la punctul 8.8, dacă omologarea sa este solicitată doar pentru lumina de întâlnire (10); dacă farul este destinat să furnizeze atât lumină de întâlnire, cât și lumină de drum, el trebuie să îndeplinească cerințele de la punctele 8.8. și 8.9.

| 8.6. | În cazul în care un far SB astfel orientat nu îndeplinește condițiile menționate la punctele 8.8 și 8.9 de mai jos, este permisă modificarea reglajului său astfel încât axa fasciculului luminos să nu se deplaseze lateral cu mai mult de 1° (= 44 cm) spre dreapta sau spre stânga (11). Pentru a facilita reglarea cu ajutorul liniei de separație, se permite mascarea parțială a farului pentru ca această linie să fie mai clar definită. |
| --- | --- |

8.6.

În cazul în care un far SB astfel orientat nu îndeplinește condițiile menționate la punctele 8.8 și 8.9 de mai jos, este permisă modificarea reglajului său astfel încât axa fasciculului luminos să nu se deplaseze lateral cu mai mult de 1° (= 44 cm) spre dreapta sau spre stânga (11). Pentru a facilita reglarea cu ajutorul liniei de separație, se permite mascarea parțială a farului pentru ca această linie să fie mai clar definită.

| 8.7. | În cazul unui far SB care furnizează numai lumină de drum, acesta este orientat astfel încât zona de iluminare maximă să fie centrată în punctul de intersecție HV al liniilor h-h și v-v; un astfel de far trebuie să îndeplinească numai cerințele menționate la punctul 8.9. |
| --- | --- |

8.7.

În cazul unui far SB care furnizează numai lumină de drum, acesta este orientat astfel încât zona de iluminare maximă să fie centrată în punctul de intersecție HV al liniilor h-h și v-v; un astfel de far trebuie să îndeplinească numai cerințele menționate la punctul 8.9.

| 8.8. | Iluminarea produsă pe ecran de lumina de întâlnire trebuie să corespundă cerințelor din tabelul următor:

  Tabelul 2









  Punct pe ecranul de măsurare | Iluminarea necesară, în lucși |
| --- | --- | --- |
| Faruri SB pentru circulația pe dreapta | Faruri SB pentru circulația pe stânga | Minimă | Maximă |
| B 50 L | B 50 R | — | 0,3 |
| 75 R | 75 L | 6 | — |
| 50 R | 50 L | 6 | — |
| 25 L | 25 R | 1,5 | — |
| 25 R | 25 L | 1,5 | — |
| Orice punct din zona III | — | 0,7 |
| Orice punct din zona IV | 2 | — |
| Orice punct din zona I | — | 20 |

8.8.

Iluminarea produsă pe ecran de lumina de întâlnire trebuie să corespundă cerințelor din tabelul următor:

Tabelul 2

Punct pe ecranul de măsurare

Iluminarea necesară, în lucși

Faruri SB pentru circulația pe dreapta

Faruri SB pentru circulația pe stânga

Minimă

Maximă

B 50 L

B 50 R

—

0,3

75 R

75 L

6

—

50 R

50 L

6

—

25 L

25 R

1,5

—

25 R

25 L

1,5

—

Orice punct din zona III

—

0,7

Orice punct din zona IV

2

—

Orice punct din zona I

—

20

| 8.8.1. | În niciuna dintre zonele I, II, III, și IV nu trebuie să existe variații laterale care să afecteze buna vizibilitate. |
| --- | --- |

8.8.1.

În niciuna dintre zonele I, II, III, și IV nu trebuie să existe variații laterale care să afecteze buna vizibilitate.

| 8.8.2. | Farurile SB concepute pentru a răspunde atât cerințelor sistemului de circulație pe dreapta, cât și celui pe stânga trebuie, pentru fiecare dintre cele două poziții de calaj ale farului, să îndeplinească cerințele de mai sus pentru sensul de circulație corespunzător fiecărei poziții. |
| --- | --- |

8.8.2.

Farurile SB concepute pentru a răspunde atât cerințelor sistemului de circulație pe dreapta, cât și celui pe stânga trebuie, pentru fiecare dintre cele două poziții de calaj ale farului, să îndeplinească cerințele de mai sus pentru sensul de circulație corespunzător fiecărei poziții.

| 8.9. | În cazul unui far SB conceput pentru a emite o lumină de întâlnire și o lumină de drum, măsurarea iluminării produse pe ecran de lumina de drum se efectuează cu aceeași orientare a farului și cu aceeași tensiune ca în cazul măsurătorilor indicate la punctul 8.8 de mai sus. |
| --- | --- |

8.9.

În cazul unui far SB conceput pentru a emite o lumină de întâlnire și o lumină de drum, măsurarea iluminării produse pe ecran de lumina de drum se efectuează cu aceeași orientare a farului și cu aceeași tensiune ca în cazul măsurătorilor indicate la punctul 8.8 de mai sus.

| 8.10. | Iluminarea produsă pe ecran de lumina de drum trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:






  8.10.1. | punctul HV de intersecție a liniilor h-h și v-v trebuie să se afle în interiorul curbei izolux care reprezintă 90 % din iluminarea maximă. Această valoare maximă nu trebuie să fie mai mică de 32 lux; |
| --- | --- | --- |

8.10.

Iluminarea produsă pe ecran de lumina de drum trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:

8.10.1.

punctul HV de intersecție a liniilor h-h și v-v trebuie să se afle în interiorul curbei izolux care reprezintă 90 % din iluminarea maximă. Această valoare maximă nu trebuie să fie mai mică de 32 lux;

| 8.10.2. | pornind din punctul HV, orizontal spre dreapta și spre stânga, iluminarea trebuie să fie cel puțin egală cu 16 lux până la o distanță de 1,125 m și cel puțin egală cu 4 lux până la o distanță de 2,25 m. |
| --- | --- |

8.10.2.

pornind din punctul HV, orizontal spre dreapta și spre stânga, iluminarea trebuie să fie cel puțin egală cu 16 lux până la o distanță de 1,125 m și cel puțin egală cu 4 lux până la o distanță de 2,25 m.

| 8.11. | Valorile iluminării pe ecran menționate la punctele 8.8 și 8.9 de mai sus se măsoară cu ajutorul unei celule fotoelectrice a cărei suprafață efectivă trebuie să se încadreze într-un pătrat cu latura de 65 mm. |
| --- | --- |

8.11.

Valorile iluminării pe ecran menționate la punctele 8.8 și 8.9 de mai sus se măsoară cu ajutorul unei celule fotoelectrice a cărei suprafață efectivă trebuie să se încadreze într-un pătrat cu latura de 65 mm.

9.   CULOAREA

Lumina emisă trebuie să fie albă.

10.   EVALUAREA DISCONFORTULUI

Se evaluează disconfortul provocat de lumina de întâlnire a farurilor SB (12).

11.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

| 11.1. | Farurile omologate în temeiul prezentului regulament sunt fabricate astfel încât să fie conforme cu tipul omologat, îndeplinind cerințele de la punctele 8 și 9. |
| --- | --- |

11.1.

Farurile omologate în temeiul prezentului regulament sunt fabricate astfel încât să fie conforme cu tipul omologat, îndeplinind cerințele de la punctele 8 și 9.

| 11.2. | Pentru a verifica dacă sunt respectate cerințele de la punctul 11.1, trebuie să se efectueze controale corespunzătoare ale producției. |
| --- | --- |

11.2.

Pentru a verifica dacă sunt respectate cerințele de la punctul 11.1, trebuie să se efectueze controale corespunzătoare ale producției.

| 11.3. | În special, titularul omologării trebuie:






  11.3.1. | să asigure existența procedurilor pentru un control eficace al calității produselor; |
| --- | --- | --- |

11.3.

În special, titularul omologării trebuie:

11.3.1.

să asigure existența procedurilor pentru un control eficace al calității produselor;

| 11.3.2. | să aibă acces la echipamentul de control necesar verificării conformității pentru fiecare tip omologat; |
| --- | --- |

11.3.2.

să aibă acces la echipamentul de control necesar verificării conformității pentru fiecare tip omologat;

| 11.3.3. | să asigure înregistrarea datelor privind rezultatele încercărilor faptul că documentele conexe rămân disponibile o anumită perioadă stabilită de comun acord cu serviciul administrativ; |
| --- | --- |

11.3.3.

să asigure înregistrarea datelor privind rezultatele încercărilor faptul că documentele conexe rămân disponibile o anumită perioadă stabilită de comun acord cu serviciul administrativ;

| 11.3.4. | să analizeze rezultatele fiecărui tip de încercare, pentru a verifica și pentru a asigura stabilitatea caracteristicilor produsului, ținând cont de variațiile admisibile în producția industrială; |
| --- | --- |

11.3.4.

să analizeze rezultatele fiecărui tip de încercare, pentru a verifica și pentru a asigura stabilitatea caracteristicilor produsului, ținând cont de variațiile admisibile în producția industrială;

| 11.3.5. | să asigure efectuarea cel puțin a încercărilor prevăzute în anexa 3 la prezentul regulament pentru fiecare tip de produs; |
| --- | --- |

11.3.5.

să asigure efectuarea cel puțin a încercărilor prevăzute în anexa 3 la prezentul regulament pentru fiecare tip de produs;

| 11.3.6. | să se asigure că orice prelevare de eșantioane care pune în evidență neconformitatea cu tipul de încercare luat în considerare este urmată de o nouă eșantionare și de o nouă încercare. Trebuie să se ia toate măsurile necesare pentru a restabili conformitatea producției în cauză. |
| --- | --- |

11.3.6.

să se asigure că orice prelevare de eșantioane care pune în evidență neconformitatea cu tipul de încercare luat în considerare este urmată de o nouă eșantionare și de o nouă încercare. Trebuie să se ia toate măsurile necesare pentru a restabili conformitatea producției în cauză.

| 11.4. | Autoritatea competentă care a acordat omologarea de tip poate să verifice, în orice moment, metodele de control al conformității aplicabile fiecărei unități de producție. |
| --- | --- |

11.4.

Autoritatea competentă care a acordat omologarea de tip poate să verifice, în orice moment, metodele de control al conformității aplicabile fiecărei unități de producție.

| 11.4.1. | Cu ocazia fiecărei inspecții, trebuie să se prezinte inspectorului extern rapoartele de încercare și de control al producției. |
| --- | --- |

11.4.1.

Cu ocazia fiecărei inspecții, trebuie să se prezinte inspectorului extern rapoartele de încercare și de control al producției.

| 11.4.2. | Inspectorul poate alege aleatoriu eșantioane pentru a fi supuse încercărilor în laboratorul producătorului. Numărul minim de eșantioane poate fi determinat în funcție de rezultatele controalelor proprii ale producătorului. |
| --- | --- |

11.4.2.

Inspectorul poate alege aleatoriu eșantioane pentru a fi supuse încercărilor în laboratorul producătorului. Numărul minim de eșantioane poate fi determinat în funcție de rezultatele controalelor proprii ale producătorului.

| 11.4.3. | În cazul în care nivelul calității pare a fi nesatisfăcător sau dacă pare necesară verificarea validității încercărilor efectuate în temeiul punctului 11.4.2 de mai sus, inspectorul trebuie să preleveze eșantioane pentru a le trimite la serviciul tehnic care a efectuat încercările de omologare de tip, pe baza criteriilor din anexa 7. |
| --- | --- |

11.4.3.

În cazul în care nivelul calității pare a fi nesatisfăcător sau dacă pare necesară verificarea validității încercărilor efectuate în temeiul punctului 11.4.2 de mai sus, inspectorul trebuie să preleveze eșantioane pentru a le trimite la serviciul tehnic care a efectuat încercările de omologare de tip, pe baza criteriilor din anexa 7.

| 11.4.4. | Autoritatea competentă poate efectua orice încercare prevăzută în prezentul regulament. Aceste încercări se vor efectua pe eșantioane prelevate aleatoriu, fără a perturba angajamentele de livrare ale producătorului și în conformitate cu criteriile din anexa 7. |
| --- | --- |

11.4.4.

Autoritatea competentă poate efectua orice încercare prevăzută în prezentul regulament. Aceste încercări se vor efectua pe eșantioane prelevate aleatoriu, fără a perturba angajamentele de livrare ale producătorului și în conformitate cu criteriile din anexa 7.

| 11.4.5. | Autoritatea competentă depune eforturi pentru a obține o frecvență a inspecțiilor de una la doi ani. Totuși, această frecvență se stabilește la discreția autorității competente, în funcție de încrederea față de procedurile organizate pentru asigurarea unui control eficace al conformității producției. În cazul în care se înregistrează rezultate negative, autoritatea competentă se asigură că s-au luat toate măsurile necesare pentru a se restabili conformitatea producției într-un timp cât mai scurt. |
| --- | --- |

11.4.5.

Autoritatea competentă depune eforturi pentru a obține o frecvență a inspecțiilor de una la doi ani. Totuși, această frecvență se stabilește la discreția autorității competente, în funcție de încrederea față de procedurile organizate pentru asigurarea unui control eficace al conformității producției. În cazul în care se înregistrează rezultate negative, autoritatea competentă se asigură că s-au luat toate măsurile necesare pentru a se restabili conformitatea producției într-un timp cât mai scurt.

| 11.5. | Nu se iau în considerare farurile care prezintă defecte evidente. |
| --- | --- |

11.5.

Nu se iau în considerare farurile care prezintă defecte evidente.

| 11.6. | Nu se ia în considerare marcajul de referință. |
| --- | --- |

11.6.

Nu se ia în considerare marcajul de referință.

12.   SANCȚIUNI ÎN CAZUL NERESPECTĂRII CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI

| 12.1. | Omologarea acordată pentru un far SB în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă dacă nu sunt respectate cerințele stabilite sau dacă un far care poartă marca de omologare nu este conform cu tipul omologat. |
| --- | --- |

12.1.

Omologarea acordată pentru un far SB în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă dacă nu sunt respectate cerințele stabilite sau dacă un far care poartă marca de omologare nu este conform cu tipul omologat.

| 12.2. | În cazul în care o parte contractantă la acord, care aplică prezentul regulament, retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, ea trebuie să notifice imediat acest aspect celorlalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare conform modelului din anexa 2 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

12.2.

În cazul în care o parte contractantă la acord, care aplică prezentul regulament, retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, ea trebuie să notifice imediat acest aspect celorlalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare conform modelului din anexa 2 la prezentul regulament.

13.   MODIFICĂRI ALE TIPULUI DE FAR ETANȘ (FAR SB) ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII

| 13.1. | Orice modificare a tipului de far etanș (far SB) este adusă la cunoștința serviciului administrativ care a acordat omologarea pentru tipul respectiv de far etanș (far SB). În acest caz, departamentul poate:






  13.1.1. | să considere că este puțin probabil ca modificările efectuate să aibă un efect negativ important și că, în orice caz, farul etanș (farul SB) încă îndeplinește cerințele sau |
| --- | --- | --- |

13.1.

Orice modificare a tipului de far etanș (far SB) este adusă la cunoștința serviciului administrativ care a acordat omologarea pentru tipul respectiv de far etanș (far SB). În acest caz, departamentul poate:

13.1.1.

să considere că este puțin probabil ca modificările efectuate să aibă un efect negativ important și că, în orice caz, farul etanș (farul SB) încă îndeplinește cerințele sau

| 13.1.2. | să solicite un alt raport de încercare din partea serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor. |
| --- | --- |

13.1.2.

să solicite un alt raport de încercare din partea serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor.

| 13.2. | Confirmarea sau refuzul omologării, cu menționarea modificărilor, se comunică părților la acord care aplică prezentul regulament prin procedura menționată la punctul 5.1.4 de mai sus. |
| --- | --- |

13.2.

Confirmarea sau refuzul omologării, cu menționarea modificărilor, se comunică părților la acord care aplică prezentul regulament prin procedura menționată la punctul 5.1.4 de mai sus.

| 13.3. | Autoritatea competentă care a acordat extinderea omologării atribuie un număr de serie fiecărei fișe de comunicare întocmite pentru o astfel de extindere și notifică părțile la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

13.3.

Autoritatea competentă care a acordat extinderea omologării atribuie un număr de serie fiecărei fișe de comunicare întocmite pentru o astfel de extindere și notifică părțile la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament.

14.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

Dacă titularul unei omologări încetează definitiv producția unui far omologat în conformitate cu prezentul regulament, trebuie să informeze autoritatea care a acordat omologarea. La primirea comunicării în cauză, autoritatea respectivă informează celelalte părți contractante la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament.

15.   DISPOZIȚII TRANZITORII

| 15.1. | După douăsprezece luni de la data oficială a intrării în vigoare a seriei 03 de amendamente la prezentul regulament, părțile contractante care aplică prezentul regulament încetează acordarea omologărilor în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

15.1.

După douăsprezece luni de la data oficială a intrării în vigoare a seriei 03 de amendamente la prezentul regulament, părțile contractante care aplică prezentul regulament încetează acordarea omologărilor în temeiul prezentului regulament.

| 15.2. | Părțile contractante care aplică prezentul regulament nu refuză acordarea de extinderi ale omologărilor acordate în temeiul prezentului regulament și al oricărei serii anterioare de amendamente la prezentul regulament. |
| --- | --- |

15.2.

Părțile contractante care aplică prezentul regulament nu refuză acordarea de extinderi ale omologărilor acordate în temeiul prezentului regulament și al oricărei serii anterioare de amendamente la prezentul regulament.

| 15.3. | Omologările existente acordate înaintea datei oficiale a intrării în vigoare a seriei 03 de amendamente, precum și toate extinderile de omologări, inclusiv cele acordate ulterior în temeiul unei serii anterioare de amendamente la prezentul regulament, rămân valabile pe termen nelimitat. |
| --- | --- |

15.3.

Omologările existente acordate înaintea datei oficiale a intrării în vigoare a seriei 03 de amendamente, precum și toate extinderile de omologări, inclusiv cele acordate ulterior în temeiul unei serii anterioare de amendamente la prezentul regulament, rămân valabile pe termen nelimitat.

| 15.4. | Părțile contractante care aplică prezentul regulament continuă să acorde omologări ale farurilor în conformitate cu prezentul regulament și cu orice serie anterioară de amendamente la prezentul regulament, cu condiția ca farurile să fie destinate montajului, ca piese de schimb, pe vehicule aflate în circulație. |
| --- | --- |

15.4.

Părțile contractante care aplică prezentul regulament continuă să acorde omologări ale farurilor în conformitate cu prezentul regulament și cu orice serie anterioară de amendamente la prezentul regulament, cu condiția ca farurile să fie destinate montajului, ca piese de schimb, pe vehicule aflate în circulație.

| 15.5. | Părțile contractante care aplică prezentul regulament permit în continuare montarea pe un vehicul sau pe un tip de vehicul a unui far omologat în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

15.5.

Părțile contractante care aplică prezentul regulament permit în continuare montarea pe un vehicul sau pe un tip de vehicul a unui far omologat în temeiul prezentului regulament.

| 15.6. | Părțile contractante care aplică prezentul regulament permit în continuare montarea sau utilizarea pe un vehicul aflat în circulație a unui far omologat în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin orice serie anterioară de amendamente, cu condiția ca farul să fie destinat utilizării ca piesă de schimb. |
| --- | --- |

15.6.

Părțile contractante care aplică prezentul regulament permit în continuare montarea sau utilizarea pe un vehicul aflat în circulație a unui far omologat în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin orice serie anterioară de amendamente, cu condiția ca farul să fie destinat utilizării ca piesă de schimb.

16.   DENUMIRILE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE ȘI CELE ALE SERVICIILOR ADMINISTRATIVE

Părțile la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare și ale serviciilor administrative care acordă omologarea și cărora trebuie să li se transmită formularele care certifică omologarea sau refuzul sau extinderea sau retragerea omologării sau oprirea definitivă a producției, emise în alte țări.

---

(1)  Nicio dispoziție din prezentul regulament nu împiedică o parte la acord care aplică prezentul regulament să interzică combinarea unui far care încorporează un dispersor din material plastic omologat în temeiul prezentului regulament cu un dispozitiv mecanic de curățare a farurilor (cu ștergătoare).

(2)  Astfel cum sunt definite în anexa 7 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), (document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, astfel cum a fost modificat ultima oară prin amendamentul 4).

(3)  În cazul farurilor SB concepute pentru a răspunde cerințelor de circulație pe un singur sens (fie pe dreapta, fie pe stânga) se recomandă, în plus, să se marcheze, pe dispersorul din față, într-o manieră care să fie de neșters, limitele zonei care poate fi mascată pentru a se evita disconfortul utilizatorilor în țările în care circulația se efectuează pe sensul opus față de cel din țara pentru care au fost destinate farurile SB. Totuși, acest marcaj nu este necesar în cazul în care zona respectivă este concepută astfel încât iese în evidență în mod clar.

(4)  Numerele de identificare ale părților contractante la Acordul din 1958 sunt reproduse în anexa 3 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(5)  Farurile alimentate la o tensiune de 24 V sunt în curs de evaluare.

(6)  În cazul farurilor SB cu filamente duble, eșantioanele pot fi prezentate spre omologare pentru cele două funcții sau numai pentru lumina de întâlnire.

(7)  Toate măsurătorile fotometrice se efectuează la tensiunea de încercare indicată la punctul 7.

(8)  Ecranul de încercare trebuie să aibă o lățime suficientă pentru a permite examinarea liniei de separație pe o rază de cel puțin 5° de fiecare parte a liniei vv.

(9)  Atunci când, în cazul unui far conceput pentru a îndeplini cerințele prezentului regulament doar în ceea ce privește lumina de întâlnire, axa focală diferă sensibil față de direcția generală a fasciculului luminos, trebuie să se efectueze un reglaj lateral astfel încât să fie îndeplinite cât mai bine cerințele privind iluminarea în punctele 75 R și 50 R, pentru circulația pe dreapta, și în punctele 75 L și 50 L, pentru circulația pe stânga.

(10)  Un far conceput să emită o lumină de întâlnire poate încorpora și o lumină de drum care nu corespunde cerințelor.

(11)  Limita deplasării de 1° spre dreapta sau stânga nu este incompatibilă cu deplasarea verticală, care este limitată numai de condițiile prevăzute la punctul 8.9.

(12)  Această cerință va face obiectul unei recomandări adresate administrațiilor.

---

ANEXA 1

FARURI ETANȘE (SB) PENTRU TRACTOARE AGRICOLE ȘI FORESTIERE ȘI PENTRU ALTE VEHICULE LENTE

| 1. | Dispozițiile prezentului regulament se aplică, de asemenea, omologării farurilor SB speciale pentru tractoare agricole sau forestiere și pentru alte vehicule lente, destinate să furnizeze atât o lumină de drum, cât și o lumină de întâlnire și care au un diametru (1) mai mic de 160 mm, cu următoarele modificări: |
| --- | --- |

1.

Dispozițiile prezentului regulament se aplică, de asemenea, omologării farurilor SB speciale pentru tractoare agricole sau forestiere și pentru alte vehicule lente, destinate să furnizeze atât o lumină de drum, cât și o lumină de întâlnire și care au un diametru (1) mai mic de 160 mm, cu următoarele modificări:

| 1.1. | Cerințele minime privind iluminarea stabilite la punctul 8.8 din prezentul regulament se reduc în raportul



  cu respectarea următoarelor limite minime absolute: | 3 lux în punctul 75 R sau în punctul 75 L; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Cerințele minime privind iluminarea stabilite la punctul 8.8 din prezentul regulament se reduc în raportul

Formula

cu respectarea următoarelor limite minime absolute:

3 lux în punctul 75 R sau în punctul 75 L;

| | 5 lux în punctul 50 R sau în punctul 50 L; |
| --- | --- |

5 lux în punctul 50 R sau în punctul 50 L;

| | 1,5 lux în zona IV. |
| --- | --- |

1,5 lux în zona IV.

| 1.2. | În locul simbolurilor prevăzute la punctul 5.2.2 din prezentul regulament, pe far se marchează literele „SM”, plasate într-un triunghi cu vârful în jos. |
| --- | --- |

1.2.

În locul simbolurilor prevăzute la punctul 5.2.2 din prezentul regulament, pe far se marchează literele „SM”, plasate într-un triunghi cu vârful în jos.

---

(1)  Dacă proiecția reflectorului nu este circulară, diametrul trebuie să fie cel al unui cerc care are aceeași suprafață ca proiecția suprafeței utile aparente a reflectorului.

---

ANEXA 2

FIȘĂ DE COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

---

ANEXA 3

CERINȚE MINIME PRIVIND PROCEDURILE DE CONTROL AL CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI

1.   DISPOZIȚII GENERALE

1.1.   Cerințele de conformitate se consideră îndeplinite din punct de vedere mecanic și geometric în cazul în care diferențele nu depășesc inevitabilele abateri survenite în cursul procesului de fabricație, care se încadrează în limitele prevăzute de prezentul regulament.

1.2.   În ceea ce privește caracteristicile fotometrice, conformitatea farurilor produse în serie nu este contestată dacă, în timpul încercării performanțelor fotometrice ale oricărui far ales la întâmplare:

| 1.2.1. | nicio valoare măsurată nu se abate, în sens nefavorabil, cu mai mult de 20 % de la valorile prescrise în prezentul regulament. Pentru valorile B 50 L (sau R) și zona III, abaterea nefavorabilă maximă poate fi de:







  B 50 L (sau R) | : | 0,2 lx echivalent 20 %
  0,3 lx echivalent 30 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Zona III | : | 0,3 lx echivalent 20 %
  0,45 lx echivalent 30 % |

1.2.1.

nicio valoare măsurată nu se abate, în sens nefavorabil, cu mai mult de 20 % de la valorile prescrise în prezentul regulament. Pentru valorile B 50 L (sau R) și zona III, abaterea nefavorabilă maximă poate fi de:

B 50 L (sau R)

:

0,2 lx echivalent 20 %

0,3 lx echivalent 30 %

Zona III

:

0,3 lx echivalent 20 %

0,45 lx echivalent 30 %

| 1.2.2. | sau dacă,






  1.2.2.1. | pentru lumina de întâlnire, valorile prescrise de prezentul regulament sunt atinse în punctul HV (cu o toleranță de + 0,2 lx) și în raport cu această dreaptă în cel puțin un punct din fiecare zonă delimitată pe ecranul de măsurare (situat la 25 m) printr-un cerc cu raza de 15 cm în jurul punctelor B 50 L (sau R) (1) (cu o toleranță de + 0,1 lx), 75 R (sau L), 25 R, 25 L, precum și în întreaga parte a zonei IV care nu este situată la mai mult de 22,5 cm deasupra liniei 25 R și 25 L |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

sau dacă,

1.2.2.1.

pentru lumina de întâlnire, valorile prescrise de prezentul regulament sunt atinse în punctul HV (cu o toleranță de + 0,2 lx) și în raport cu această dreaptă în cel puțin un punct din fiecare zonă delimitată pe ecranul de măsurare (situat la 25 m) printr-un cerc cu raza de 15 cm în jurul punctelor B 50 L (sau R) (1) (cu o toleranță de + 0,1 lx), 75 R (sau L), 25 R, 25 L, precum și în întreaga parte a zonei IV care nu este situată la mai mult de 22,5 cm deasupra liniei 25 R și 25 L

| 1.2.2.2. | și dacă, pentru lumina de drum, HV fiind situat în interiorul curbei izolux 0,75 Emax, se respectă o toleranță de + 20 % pentru valorile maxime și de 20 % pentru valorile minime, în ceea ce privește valorile fotometrice în orice punct de măsurare definit la punctul 8.10 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

și dacă, pentru lumina de drum, HV fiind situat în interiorul curbei izolux 0,75 Emax, se respectă o toleranță de + 20 % pentru valorile maxime și de 20 % pentru valorile minime, în ceea ce privește valorile fotometrice în orice punct de măsurare definit la punctul 8.10 din prezentul regulament.

| 1.2.3. | Dacă rezultatele încercărilor descrise mai sus nu îndeplinesc cerințele, alinierea farului poate fi modificată, cu condiția ca axa fasciculului să nu se deplaseze lateral cu mai mult de 1° la dreapta sau la stânga. (2) |
| --- | --- |

1.2.3.

Dacă rezultatele încercărilor descrise mai sus nu îndeplinesc cerințele, alinierea farului poate fi modificată, cu condiția ca axa fasciculului să nu se deplaseze lateral cu mai mult de 1° la dreapta sau la stânga. (2)

1.3.   Pentru a verifica modul în care se modifică poziția verticală a liniei de separație sub efectul căldurii, se aplică procedura de mai jos:

Unul dintre farurile eșantionului este supus încercărilor în conformitate cu metoda prevăzută la punctul 2.1 din anexa 5, după ce a fost supus de trei ori consecutiv ciclului definit la punctul 2.2.2 din anexa 5.

Farul este considerat acceptabil dacă Δr nu depășește 1,5 mrad.

Dacă această valoare depășește 1,5 mrad, fără să fie mai mare de 2,0 mrad, un al doilea far este supus încercării, după care media valorilor absolute înregistrate pentru cele două eșantioane nu trebuie să depășească 1,5 mrad.

1.4.   Coordonatele cromatice trebuie să fie respectate.

2.   CERINȚE MINIME PENTRU VERIFICAREA CONFORMITĂȚII DE CĂTRE PRODUCĂTOR

Pentru fiecare tip de far, titularul mărcii de omologare efectuează cel puțin încercările următoare, la intervale adecvate. Aceste încercări trebuie efectuate în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament.

Orice eșantionare care pune în evidență neconformitatea pentru tipul de încercare în cauză trebuie să conducă la o nouă eșantionare și la o nouă încercare. Producătorul trebuie să ia toate măsurile pentru a asigura conformitatea producției respective.

2.1.   Natura încercărilor

Încercările de conformitate din prezentul regulament se referă la caracteristicile fotometrice și la verificarea schimbării poziției verticale a liniei de separație sub efectul căldurii.

2.2.   Metodele utilizate în cadrul încercărilor

| 2.2.1. | Încercările trebuie efectuate, în general, în conformitate cu metodele definite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.2.1.

Încercările trebuie efectuate, în general, în conformitate cu metodele definite în prezentul regulament.

| 2.2.2. | În orice încercare de conformitate efectuată de către producător, se pot utiliza metode echivalente, cu acordul autorității competente responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare. Producătorul trebuie să demonstreze că metodele de încercare utilizate sunt echivalente cu cele indicate în prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.2.2.

În orice încercare de conformitate efectuată de către producător, se pot utiliza metode echivalente, cu acordul autorității competente responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare. Producătorul trebuie să demonstreze că metodele de încercare utilizate sunt echivalente cu cele indicate în prezentul regulament.

| 2.2.3. | Pentru aplicarea punctelor 2.2.1 și 2.2.2 este necesară etalonarea periodică a aparaturii de încercare și corelarea acesteia cu măsurătorile efectuate de către o autoritate competentă. |
| --- | --- |

2.2.3.

Pentru aplicarea punctelor 2.2.1 și 2.2.2 este necesară etalonarea periodică a aparaturii de încercare și corelarea acesteia cu măsurătorile efectuate de către o autoritate competentă.

| 2.2.4. | În toate cazurile, metodele de referință trebuie să fie cele din prezentul regulament, în special pentru controalele administrative și pentru eșantionare. |
| --- | --- |

2.2.4.

În toate cazurile, metodele de referință trebuie să fie cele din prezentul regulament, în special pentru controalele administrative și pentru eșantionare.

2.3.   Modul de eșantionare

Eșantioanele de faruri trebuie să fie prelevate aleatoriu, dintr-un lot de producție omogen. Prin lot omogen se înțelege un ansamblu de faruri de același tip, definit în conformitate cu metodele de fabricație ale producătorului.

Evaluarea se referă, în general, la producția de serie de la fabrici individuale. Cu toate acestea, un producător poate grupa cifrele de producție privind același tip de faruri produse de mai multe fabrici, cu condiția ca acestea să aplice aceleași criterii de calitate și același management al calității.

2.4.   Caracteristici fotometrice măsurate și înregistrate

Farurile eșantionate sunt supuse măsurărilor fotometrice în punctele prevăzute de regulament, limitând înregistrarea la punctele Emax, HV (3), HL, HR (4) în cazul luminii de drum, respectiv la punctele B 50 L (sau R), HV, 75 R (sau L) și 25 L (sau R) în cazul luminii de întâlnire (a se vedea figura din anexa 4).

2.5.   Criterii de acceptabilitate

Producătorul este responsabil cu efectuarea analizei statistice a rezultatelor încercărilor și cu definirea, de comun acord cu autoritatea competentă, a criteriilor privind acceptabilitatea produselor sale pentru a îndeplini specificațiile prevăzute pentru verificarea conformității produselor de la punctul 12.1 din prezentul regulament.

Criteriile de acceptabilitate trebuie stabilite astfel încât, la un nivel de încredere de 95 %, probabilitatea minimă de a trece cu succes o verificare prin sondaj, în conformitate cu anexa 7 (prima eșantionare), să fie de 0,95.

---

(1)  Literele dintre paranteze se referă la farurile destinate circulației pe stânga.

(2)  Un far conceput să emită o lumină de întâlnire poate încorpora și o lumină de drum care nu corespunde cerințelor.

(3)  Atunci când lumina de drum este reciproc încorporată cu lumina de întâlnire, HV în cazul luminii de drum trebuie să fie același punct de măsurare ca în cazul luminii de întâlnire.

(4)  HL și HR: puncte de pe „h-h” situate la o distanță de 1,125 m la stânga și, respectiv, la dreapta față de punctul HV.

---

ANEXA 4

EXEMPLE DE MĂRCI DE OMOLOGARE

Figura 1

Image

Farul SB care poartă marca de omologare de mai sus este un far omologat în Țările de Jos (E4), care îndeplinește condițiile prezentului regulament, astfel cum este modificat prin seria 02 de amendamente, atât pentru lumina de întâlnire, cât și pentru lumina de drum (SCR) și care este conceput numai pentru circulația pe dreapta.

| NOTĂ: | Numărul de omologare și simbolul (simbolurile) suplimentar(e) trebuie să fie amplasat(e) în apropierea cercului și dispus(e) fie deasupra sau dedesubtul literei „E”, fie la dreapta sau la stânga acestei litere. Cifrele numărului de omologare vor fi înscrise de aceeași parte în raport cu litera „E” și orientate în același sens.
  Simbolul (simbolurile) suplimentar(e) trebuie să fie situat(e) diametral opus față de numărul de omologare.
  Se recomandă evitarea utilizării cifrelor romane la scrierea numerelor de omologare, pentru a se elimina orice risc de confuzie cu alte simboluri. |
| --- | --- |

NOTĂ:

Numărul de omologare și simbolul (simbolurile) suplimentar(e) trebuie să fie amplasat(e) în apropierea cercului și dispus(e) fie deasupra sau dedesubtul literei „E”, fie la dreapta sau la stânga acestei litere. Cifrele numărului de omologare vor fi înscrise de aceeași parte în raport cu litera „E” și orientate în același sens.

Simbolul (simbolurile) suplimentar(e) trebuie să fie situat(e) diametral opus față de numărul de omologare.

Se recomandă evitarea utilizării cifrelor romane la scrierea numerelor de omologare, pentru a se elimina orice risc de confuzie cu alte simboluri.

| Figura 2 | Figura 3a |
| --- | --- |
| | |

Figura 2

Figura 3a

Image

Image

Figura 3b

Image

Farul SB care poartă marca de omologare de mai sus îndeplinește cerințele prezentului regulament în ceea ce privește atât lumina de întâlnire, cât și lumina de drum și este conceput:

| Numai pentru circulația pe partea stângă | Pentru ambele sisteme de circulație, printr-un reglaj corespunzător al farului |
| --- | --- |
| Figura 4 | Figura 5 |
| | |

Numai pentru circulația pe partea stângă

Pentru ambele sisteme de circulație, printr-un reglaj corespunzător al farului

Figura 4

Figura 5

Image

Image

Farul SB care poartă marca de omologare de mai sus este un far care încorporează un dispersor din material plastic, care îndeplinește condițiile prezentului regulament numai pentru lumina de întâlnire și este conceput:

| Pentru ambele sisteme de circulație | Numai pentru circulația pe partea dreaptă |
| --- | --- |
| Figura 6 | Figura 7 |
| | |

Pentru ambele sisteme de circulație

Numai pentru circulația pe partea dreaptă

Figura 6

Figura 7

Image

Image

Farul SB care poartă marca de omologare de mai sus este un far care încorporează un dispersor din material plastic, care îndeplinește cerințele din prezentul regulament:

| Numai pentru lumina de întâlnire și conceput doar pentru circulația pe partea stângă | Numai pentru lumina de drum |
| --- | --- |
| Figura 8 | Figura 9 |
| | |
| Identificarea unui far care îndeplinește cerințele Regulamentului nr. 5 |
| Atât pentru lumina de drum, cât și pentru lumina de întâlnire și conceput doar pentru circulația pe partea dreaptă | Numai pentru lumina de întâlnire și conceput doar pentru circulația pe partea dreaptă |
| Filamentul lămpii pentru lumina de întâlnire nu trebuie să fie aprins simultan cu filamentul lămpii pentru lumina de drum și/sau cu o altă lampă încorporată reciproc. |

Numai pentru lumina de întâlnire și conceput doar pentru circulația pe partea stângă

Numai pentru lumina de drum

Figura 8

Figura 9

Image

Image

Identificarea unui far care îndeplinește cerințele Regulamentului nr. 5

Atât pentru lumina de drum, cât și pentru lumina de întâlnire și conceput doar pentru circulația pe partea dreaptă

Numai pentru lumina de întâlnire și conceput doar pentru circulația pe partea dreaptă

Filamentul lămpii pentru lumina de întâlnire nu trebuie să fie aprins simultan cu filamentul lămpii pentru lumina de drum și/sau cu o altă lampă încorporată reciproc.

Figura 10

Exemple de marcaje simplificate pentru lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate

(Liniile verticale și orizontale prezintă schematic forma echipamentului de semnalizare luminoasă. Ele nu fac parte din marca de omologare.)

Modelul A

Image

Modelul B

Image

Modelul C

Image

Modelul D

Image

| NOTĂ: | Cele patru exemple prezentate mai sus corespund unui dispozitiv de iluminare care poartă o marcă de omologare referitoare la:
  o lampă de poziție față, omologată în conformitate cu seria 01 de amendamente la Regulamentul nr. 7;
  un far care îndeplinește cerințele din prezentul regulament atât pentru lumina de întâlnire, cât și pentru lumina de drum, conceput pentru ambele sisteme de circulație și care încorporează un dispersor din material plastic;
  o lampă de ceață față, omologată în conformitate cu seria 02 de amendamente la Regulamentul nr. 19 și care încorporează un dispersor din material plastic;
  o lampă indicatoare de direcție față, din categoria 1a, omologată în conformitate cu seria 02 de amendamente la Regulamentul nr. 6. |
| --- | --- |

NOTĂ:

Cele patru exemple prezentate mai sus corespund unui dispozitiv de iluminare care poartă o marcă de omologare referitoare la:

o lampă de poziție față, omologată în conformitate cu seria 01 de amendamente la Regulamentul nr. 7;

un far care îndeplinește cerințele din prezentul regulament atât pentru lumina de întâlnire, cât și pentru lumina de drum, conceput pentru ambele sisteme de circulație și care încorporează un dispersor din material plastic;

o lampă de ceață față, omologată în conformitate cu seria 02 de amendamente la Regulamentul nr. 19 și care încorporează un dispersor din material plastic;

o lampă indicatoare de direcție față, din categoria 1a, omologată în conformitate cu seria 02 de amendamente la Regulamentul nr. 6.

Figura 11

Lămpi reciproc încorporate cu un far

Exemplul 1

Image

Exemplul de mai sus corespunde marcării unui dispersor din material plastic destinat a fi utilizat în diferite tipuri de faruri, și anume:

| | un far cu o lumină de întâlnire proiectată pentru ambele sisteme de circulație și o lumină de drum, omologat în Germania (E1) în conformitate cu dispozițiile Regulamentului nr. 5, modificat prin seria 02 de amendamente, reciproc încorporat cu o lampă de poziție față, omologată în conformitate cu seria 01 de amendamente la Regulamentul nr. 7 |
| --- | --- |
| sau | un far cu o lumină de întâlnire proiectată pentru ambele sisteme de circulație și o lumină de drum, a cărui intensitate maximă este cuprinsă între 86 250 și 101 250 cd, omologat în Germania (E1) în conformitate cu dispozițiile Regulamentului nr. 31 astfel cum a fost modificat prin seria 02 de amendamente, reciproc încorporat cu aceeași lampă de poziție față menționată mai sus; |
| sau chiar | oricare dintre farurile de mai sus, omologat ca lampă unică. |

un far cu o lumină de întâlnire proiectată pentru ambele sisteme de circulație și o lumină de drum, omologat în Germania (E1) în conformitate cu dispozițiile Regulamentului nr. 5, modificat prin seria 02 de amendamente, reciproc încorporat cu o lampă de poziție față, omologată în conformitate cu seria 01 de amendamente la Regulamentul nr. 7

sau

un far cu o lumină de întâlnire proiectată pentru ambele sisteme de circulație și o lumină de drum, a cărui intensitate maximă este cuprinsă între 86 250 și 101 250 cd, omologat în Germania (E1) în conformitate cu dispozițiile Regulamentului nr. 31 astfel cum a fost modificat prin seria 02 de amendamente, reciproc încorporat cu aceeași lampă de poziție față menționată mai sus;

sau chiar

oricare dintre farurile de mai sus, omologat ca lampă unică.

Corpul principal al farului trebuie să poarte numai numărul de omologare valabil, de exemplu:

| | sau | | sau | | sau | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Image

sau

Image

sau

Image

sau

Image

Figura 11

Exemplul 2

Image

Exemplul de mai sus corespunde marcării unui dispersor utilizat pentru un ansamblu de două faruri, omologat în Germania (E1), compus dintr-un far care emite o lumină de întâlnire concepută pentru ambele sisteme de circulație și o lumină de drum care îndeplinește cerințele Regulamentului nr. 1 și un far care emite o lumină de drum ce îndeplinește cerințele Regulamentului nr. 5.

Planșa SB2 – Far etanș cu diametrul de 180 mm (7 in), tip 2, cu două lumini (de întâlnire și de drum)

Image

Planșa SB3 – Far etanș cu diametrul de 180 mm (7 in), tip 1, cu o singură lumină (doar de drum)

Toate dimensiunile sunt exprimate în milimetri

Image

Planșa SB4 – Far etanș cu diametrul de 180 mm (7 in), tip 2, cu o singură lumină (doar de întâlnire)

Toate dimensiunile sunt exprimate în milimetri

Image

Planșa SB5 – Far etanș cu diametrul de 145 mm (5,75 in), tip 1, cu o singură lumină (doar de drum)

Toate dimensiunile în milimetri

Image

Planșa SB6 – Far etanș cu diametrul de 145 mm (5,75 in), tip 2, cu două lumini (de întâlnire și de drum)

Toate dimensiunile sunt exprimate în milimetri

Image

Planșa SB7 – Far etanș cu diametrul de 145 mm (5,75 țoli), tip 1, cu o singură lumină (doar de întâlnire)

Toate dimensiunile sunt exprimate în milimetri

Image

Planșele SB8a și SB8b – Ecrane de măsurare

A.   Far pentru circulația pe partea dreaptă

(dimensiuni în mm)

Image

| h-h: plan orizontal | trecând prin centrul focal al farului |
| --- | --- |
| v-v: plan vertical |

h-h: plan orizontal

trecând prin centrul focal al farului

v-v: plan vertical

B.   Far pentru circulația pe partea stângă

(dimensiuni în mm)

Image

| h-h: plan orizontal | trecând prin centrul focal al farului |
| --- | --- |
| v-v: plan vertical |

h-h: plan orizontal

trecând prin centrul focal al farului

v-v: plan vertical

---

ANEXA 5

ÎNCERCĂRI DE STABILITATE A PERFORMANȚEI FOTOMETRICE A FARURILOR ÎN FUNCȚIUNE

ÎNCERCĂRI ALE FARURILOR COMPLETE

După măsurarea valorilor fotometrice în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament, în punctele Emax pentru luminile de drum și în punctele HV, 50 R, B 50 L pentru luminile de întâlnire (sau HV, 50 L, B 50 R pentru luminile proiectate pentru circulația pe partea stângă), un eșantion de far complet este supus unei încercări de stabilitate a performanței fotometrice în stare de funcționare. Prin „far complet” se înțelege ansamblul farului în sine, inclusiv părțile de caroserie și lămpile învecinate care pot să afecteze disiparea termică.

1.   ÎNCERCARE DE STABILITATE A PERFORMANȚEI FOTOMETRICE

Încercările trebuie să fie efectuate într-o atmosferă uscată și calmă, la o temperatură a mediului ambiant de 23o ± 5o, farul complet fiind fixat pe un suport care reprezintă montarea corectă pe vehicul.

1.1.   Far curat

Farul trebuie să rămână aprins 12 ore, astfel cum se indică la punctul 1.1.1, și să fie controlat în modul prevăzut la punctul 1.1.2.

1.1.1.   Procedura de încercare

Farul trebuie să rămână aprins o perioadă de timp specificată, astfel:

| 1.1.1.1. | (a) | în cazul în care trebuie să fie omologată o singură sursă luminoasă (lumină de drum sau lumină de întâlnire), filamentul corespunzător se aprinde pe durata prescrisă (1); |
| --- | --- | --- |

1.1.1.1.

(a)

în cazul în care trebuie să fie omologată o singură sursă luminoasă (lumină de drum sau lumină de întâlnire), filamentul corespunzător se aprinde pe durata prescrisă (1);

| (b) | în cazul în care lumina de întâlnire și lumina de drum sunt reciproc încorporate (far SB cu 2 filamente):
  în cazul în care solicitantul precizează faptul că farul este destinat utilizării cu un singur filament aprins (2) la un moment dat, încercarea trebuie efectuată în consecință, fiecare dintre funcțiile luminoase specificate fiind activate (1) în mod succesiv pentru jumătate din timpul indicat la punctul 1.1;
  în toate celelalte cazuri (1)
   (2), farul este acționat în conformitate cu următorul ciclu, până la atingerea duratei specificate: | 15 minute, cu filamentul luminii de întâlnire aprins; |
| --- | --- | --- |

(b)

în cazul în care lumina de întâlnire și lumina de drum sunt reciproc încorporate (far SB cu 2 filamente):

în cazul în care solicitantul precizează faptul că farul este destinat utilizării cu un singur filament aprins (2) la un moment dat, încercarea trebuie efectuată în consecință, fiecare dintre funcțiile luminoase specificate fiind activate (1) în mod succesiv pentru jumătate din timpul indicat la punctul 1.1;

în toate celelalte cazuri (1)
   (2), farul este acționat în conformitate cu următorul ciclu, până la atingerea duratei specificate:

15 minute, cu filamentul luminii de întâlnire aprins;

| | 5 minute, cu toate filamentele aprinse; |
| --- | --- |

5 minute, cu toate filamentele aprinse;

| (c) | în cazul în care funcțiile de iluminare sunt grupate, toate funcțiile individuale trebuie să fie aprinse simultan pe durata specificată pentru diferitele funcții de iluminare (a), ținând seama, de asemenea, de utilizarea funcțiilor de iluminare reciproc încorporate (b), conform specificațiilor producătorului. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care funcțiile de iluminare sunt grupate, toate funcțiile individuale trebuie să fie aprinse simultan pe durata specificată pentru diferitele funcții de iluminare (a), ținând seama, de asemenea, de utilizarea funcțiilor de iluminare reciproc încorporate (b), conform specificațiilor producătorului.

| 1.1.1.2. | Tensiunea de încercare
  Tensiunea se reglează astfel încât să furnizeze o putere cu 15 % (26 % pentru tipurile cu tensiunea de 24 V) mai mare decât puterea nominală specificată în prezentul regulament pentru tipul (tipurile) de far(uri) SB în cauză. |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Tensiunea de încercare

Tensiunea se reglează astfel încât să furnizeze o putere cu 15 % (26 % pentru tipurile cu tensiunea de 24 V) mai mare decât puterea nominală specificată în prezentul regulament pentru tipul (tipurile) de far(uri) SB în cauză.

1.1.2.   Rezultatele încercării

1.1.2.1.   Inspecția vizuală

După ce temperatura farului a fost stabilizată la temperatura mediului ambiant, dispersorul farului și dispersorul exterior, dacă există, se curăță cu o cârpă din bumbac curată și umedă. Apoi se face inspecția vizuală a acestora; nu trebuie să se constate nicio distorsiune, deformare, fisură sau schimbare a culorii dispersorului farului, nici a dispersorului exterior, dacă există.

1.1.2.2.   Încercare fotometrică

În conformitate cu cerințele prezentului regulament, se verifică valorile fotometrice în următoarele puncte:

| | Lumina de întâlnire: | 50 R – B50 L – HV pentru farurile destinate circulației pe partea dreaptă |
| --- | --- | --- |

Lumina de întâlnire:

50 R – B50 L – HV pentru farurile destinate circulației pe partea dreaptă

| | 50 L – B50 R – HV pentru farurile destinate circulației pe partea stângă |
| --- | --- |

50 L – B50 R – HV pentru farurile destinate circulației pe partea stângă

| | Lumina de drum:
  Punctul Emax. |
| --- | --- |

Lumina de drum:

Punctul Emax.

Se poate efectua un nou reglaj, pentru a se ține seama de eventualele deformări ale suportului farului determinate de căldură (pentru deplasarea liniei de separație, a se vedea punctul 2 din prezenta anexă).

Se admite o abatere de 10 % între caracteristicile fotometrice și valorile măsurate înainte de încercare, inclusiv toleranțele procedurii de măsurare fotometrică.

1.2.   Far murdar

După ce este supus încercării prevăzute la punctul 1.1 de mai sus, farul este pregătit conform specificațiilor de la punctul 1.2.1, apoi este lăsat să funcționeze timp de o oră, în modul descris la punctul 1.1.1, și este verificat conform specificațiilor de la punctul 1.1.2.

1.2.1.   Pregătirea farului

1.2.1.1.   Amestecul pentru încercare

| 1.2.1.1.1. | Pentru un far cu dispersor exterior din sticlă:
  Amestecul de apă și un agent poluant care urmează să fie aplicat pe far se compune din: | 9 părți (de masă) de nisip de siliciu, cu granulația cuprinsă între 0 și 100 μm; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Pentru un far cu dispersor exterior din sticlă:

Amestecul de apă și un agent poluant care urmează să fie aplicat pe far se compune din:

9 părți (de masă) de nisip de siliciu, cu granulația cuprinsă între 0 și 100 μm;

| | 1 parte (de masă) praf de cărbune vegetal (lemn de fag), cu granulația cuprinsă între 0 și 100 μm; |
| --- | --- |

1 parte (de masă) praf de cărbune vegetal (lemn de fag), cu granulația cuprinsă între 0 și 100 μm;

| | 0,2 părți (de masă) de NaCMC (3); și |
| --- | --- |

0,2 părți (de masă) de NaCMC (3); și

| | o cantitate adecvată de apă distilată, cu o conductivitate ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

o cantitate adecvată de apă distilată, cu o conductivitate ≤ 1 mS/m.

Amestecul nu trebuie să fie mai vechi de 14 zile.

| 1.2.1.1.2. | Pentru un far cu dispersor exterior din material plastic:
  Amestecul de apă și un agent poluant care se aplică pe far este compus din: | 9 părți (de masă) de nisip de siliciu, cu granulația cuprinsă între 0 și 100 μm; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Pentru un far cu dispersor exterior din material plastic:

Amestecul de apă și un agent poluant care se aplică pe far este compus din:

9 părți (de masă) de nisip de siliciu, cu granulația cuprinsă între 0 și 100 μm;

| | parte (de masă) praf de cărbune vegetal (lemn de fag), cu granulația cuprinsă între 0 și 100 μm; |
| --- | --- |

parte (de masă) praf de cărbune vegetal (lemn de fag), cu granulația cuprinsă între 0 și 100 μm;

| | 0,2 părți (de masă) de NaCMC3; |
| --- | --- |

0,2 părți (de masă) de NaCMC3;

| | 13 părți (de masă) de apă distilată cu o conductivitate ≤ 1 mS/m; și |
| --- | --- |

13 părți (de masă) de apă distilată cu o conductivitate ≤ 1 mS/m; și

| | ± 1 părți (de masă) de agent tensioactiv. (4) |
| --- | --- |

± 1 părți (de masă) de agent tensioactiv. (4)

Amestecul nu trebuie să fie mai vechi de 14 zile.

1.2.1.2.   Aplicarea pe far a amestecului pentru încercare

Amestecul pentru încercare se aplică uniform pe întreaga suprafață emisivă a farului și apoi se lasă să se usuce. Acest procedeu se repetă până când valoarea de iluminare scade la o valoare cuprinsă între 15-20 % din valorile măsurate pentru fiecare dintre punctele următoare, în condițiile descrise la punctul 1 de mai sus:

| | punctul Emax pentru lumina de drum, cu distribuție fotometrică pentru un far cu lumină de drum/de întâlnire; |
| --- | --- |

punctul Emax pentru lumina de drum, cu distribuție fotometrică pentru un far cu lumină de drum/de întâlnire;

| | punctul Emax pentru lumina de drum, cu distribuție fotometrică pentru un far numai cu lumină de drum; |
| --- | --- |

punctul Emax pentru lumina de drum, cu distribuție fotometrică pentru un far numai cu lumină de drum;

| | 50 R și 50V (5) pentru o lampă numai cu lumină de întâlnire, proiectată pentru circulația pe dreapta; |
| --- | --- |

50 R și 50V (5) pentru o lampă numai cu lumină de întâlnire, proiectată pentru circulația pe dreapta;

| | 50 L și 50V (5) pentru o lampă numai cu lumină de întâlnire, proiectată pentru circulația pe stânga. |
| --- | --- |

50 L și 50V (5) pentru o lampă numai cu lumină de întâlnire, proiectată pentru circulația pe stânga.

1.2.1.3.   Echipamentul de măsurare

Echipamentul de măsurare trebuie să fie echivalent cu cel utilizat pentru încercările de omologare a farurilor.

2.   ÎNCERCAREA PRIVIND DEPLASAREA VERTICALĂ A LINIEI DE SEPARAȚIE SUB EFECTUL CĂLDURII

Această încercare constă în a verifica dacă, sub efectul căldurii, deplasarea verticală a liniei de separație nu depășește o valoare specificată pentru un far cu lumină de întâlnire, în timpul funcționării.

După ce a fost supus încercărilor descrise la punctul 1.1, farul face obiectul încercării descrise la punctul 2.1, fără a fi demontat din suportul lui și nici reajustat în raport cu acesta.

2.1.   Încercarea

Încercarea trebuie efectuată într-o atmosferă uscată și calmă, la o temperatură a mediului ambiant de 23 °C ± 5 °C.

Un far SB din producția de serie, care a funcționat cel puțin o oră, este aprins în poziția de lumină de întâlnire, fără să fie demontat din suportul său sau reajustat în raport cu acesta (pentru această încercare, reglajul tensiunii trebuie să se facă în modul prevăzut la punctul 1.1.1.2). Poziția liniei de separație în partea sa orizontală (între v-v și linia verticală care trece prin punctul B50 L, pentru farurile proiectate pentru circulația pe dreapta, sau punctul B50 R, pentru cele proiectate pentru circulația pe stânga) se verifică la 3 minute (r3) și, respectiv, 60 de minute (r60) după aprindere.

Măsurarea deplasării liniei de separație descrise mai sus trebuie să fie efectuată prin orice metodă suficient de exactă și prin care se obțin rezultate reproductibile.

2.2.   Rezultatele încercării

| 2.2.1. | Rezultatul, exprimat în miliradiani (mrad), se consideră acceptabil atunci când valoarea absolută

  înregistrată nu este mai mare de 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.2. | Totuși, dacă această valoare este mai mare de 1,0 mrad, însă mai mică sau egală cu 1,5 mrad (1,0 mrad < Δ rI ≤ 1,5 mrad), un al doilea far este supus încercării în conformitate cu punctul 2.1, după ce a fost supus de trei ori consecutiv ciclului descris mai jos, pentru a stabiliza poziția părților mecanice ale farului pe un suport reprezentativ pentru instalarea sa corectă pe vehicul:
  o oră de funcționare a luminii de întâlnire (tensiunea de alimentare fiind reglată în conformitate cu punctul 1.1.1.2);
  o perioadă de o oră cu farul stins.
  Tipul de far se consideră acceptabil dacă media valorilor absolute Δ rI măsurată pe primul eșantion și ΔrII măsurată pe al doilea eșantion este mai mică sau egală cu 1,0 mrad. |
| --- | --- |

2.2.2.

Totuși, dacă această valoare este mai mare de 1,0 mrad, însă mai mică sau egală cu 1,5 mrad (1,0 mrad < Δ rI ≤ 1,5 mrad), un al doilea far este supus încercării în conformitate cu punctul 2.1, după ce a fost supus de trei ori consecutiv ciclului descris mai jos, pentru a stabiliza poziția părților mecanice ale farului pe un suport reprezentativ pentru instalarea sa corectă pe vehicul:

o oră de funcționare a luminii de întâlnire (tensiunea de alimentare fiind reglată în conformitate cu punctul 1.1.1.2);

o perioadă de o oră cu farul stins.

Tipul de far se consideră acceptabil dacă media valorilor absolute Δ rI măsurată pe primul eșantion și ΔrII măsurată pe al doilea eșantion este mai mică sau egală cu 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Atunci când farul care face obiectul încercării este grupat și/sau reciproc încorporat cu lămpi de semnalizare, acestea din urmă trebuie să rămână aprinse pe toată durata încercării. În cazul unei lămpi indicatoare de direcție, aceasta se aprinde în mod intermitent, cu un raport al timpului aprins-stins de aproximativ unu la unu.

(2)  Dacă două filamente sunt aprinse simultan atunci când farul se aprinde intermitent, aceasta nu se consideră ca fiind o utilizare normală simultană a filamentelor.

(3)  NaCMC reprezintă sarea de sodiu a carboximetilcelulozei, cunoscută în mod obișnuit ca CMC. NaCMC utilizată în amestecul de praf trebuie să aibă un grad de substituție (DS) de 0,6-0,7 și o viscozitate de 200-300 cP pentru o soluție de 2 %, la 20 °C.

(4)  Toleranța privind cantitatea este necesară pentru a obține un agent poluant care se întinde corect pe toate dispersoarele din material plastic.

(5)  50 V se situează la 375 mm sub HV, pe linia verticală v-v pe ecranul aflat la distanța de 25 m.

---

ANEXA 6

CERINȚE APLICABILE FARURILOR ECHIPATE CU DISPERSOARE DIN MATERIAL PLASTIC – ÎNCERCĂRI ALE DISPERSOARELOR SAU ALE EȘANTIOANELOR DE MATERIAL ȘI ALE FARURILOR COMPLETE

1.   SPECIFICAȚII GENERALE

| 1.1. | Eșantioanele furnizate în conformitate cu punctul 3.2.4 din prezentul regulament trebuie să îndeplinească cerințele indicate la punctele 2.1-2.5 de mai jos. |
| --- | --- |

1.1.

Eșantioanele furnizate în conformitate cu punctul 3.2.4 din prezentul regulament trebuie să îndeplinească cerințele indicate la punctele 2.1-2.5 de mai jos.

| 1.2. | Două din cinci eșantioane de faruri complete furnizate în conformitate cu punctul 3.2.3 din prezentul regulament și care încorporează dispersoare din material plastic trebuie să îndeplinească condițiile specificate la punctul 2.6 de mai jos în ceea ce privește materialul dispersoarelor. |
| --- | --- |

1.2.

Două din cinci eșantioane de faruri complete furnizate în conformitate cu punctul 3.2.3 din prezentul regulament și care încorporează dispersoare din material plastic trebuie să îndeplinească condițiile specificate la punctul 2.6 de mai jos în ceea ce privește materialul dispersoarelor.

| 1.3. | Eșantioanele de dispersoare din material plastic sau eșantioanele de materiale sunt supuse încercărilor de omologare, împreună cu reflectorul în fața căruia sunt destinate a fi montate (după caz), în ordinea cronologică indicată în tabelul A reprodus în apendicele 1 la prezenta anexă. |
| --- | --- |

1.3.

Eșantioanele de dispersoare din material plastic sau eșantioanele de materiale sunt supuse încercărilor de omologare, împreună cu reflectorul în fața căruia sunt destinate a fi montate (după caz), în ordinea cronologică indicată în tabelul A reprodus în apendicele 1 la prezenta anexă.

| 1.4. | Totuși, în cazul în care producătorul farului este în măsură să facă dovada că produsul a trecut deja cu succes încercările prevăzute la punctele 2.1-2.5 de mai jos sau încercările echivalente în conformitate cu un alt regulament, aceste încercări nu trebuie repetate; sunt obligatorii doar încercările prevăzute în tabelul B din apendicele 1. |
| --- | --- |

1.4.

Totuși, în cazul în care producătorul farului este în măsură să facă dovada că produsul a trecut deja cu succes încercările prevăzute la punctele 2.1-2.5 de mai jos sau încercările echivalente în conformitate cu un alt regulament, aceste încercări nu trebuie repetate; sunt obligatorii doar încercările prevăzute în tabelul B din apendicele 1.

2.   ÎNCERCĂRI

2.1.   Rezistența la variații de temperatură

2.1.1.   Încercări

Trei eșantioane (dispersoare) noi sunt supuse la cinci cicluri de schimbare de temperatură și umiditate (RH = umiditate relativă), în conformitate cu următorul program:

| | 3 ore la 40 °C ± 2 °C și 85-95 % RH; |
| --- | --- |

3 ore la 40 °C ± 2 °C și 85-95 % RH;

| | 1 oră la 23 °C ± 5 °C și 60-75 % RH; |
| --- | --- |

1 oră la 23 °C ± 5 °C și 60-75 % RH;

| | 15 ore la -30 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

15 ore la -30 °C ± 2 °C;

| | 1 oră la 23 °C ± 5 °C și 60-75 % RH; |
| --- | --- |

1 oră la 23 °C ± 5 °C și 60-75 % RH;

| | 3 ore la 80 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

3 ore la 80 °C ± 2 °C;

| | 1 oră la 23 °C ± 5 °C și 60-75 % RH. |
| --- | --- |

1 oră la 23 °C ± 5 °C și 60-75 % RH.

Înaintea acestei încercări, eșantioanele sunt condiționate timp de cel puțin 4 ore la 23 °C ± 5 °C și 60-75 % RH.

| Observație: | Perioadele de o oră la 23 °C ± 5 °C includ perioadele de tranziție de la o temperatură la alta care sunt necesare pentru evitarea efectelor șocului termic. |
| --- | --- |

Observație:

Perioadele de o oră la 23 °C ± 5 °C includ perioadele de tranziție de la o temperatură la alta care sunt necesare pentru evitarea efectelor șocului termic.

2.1.2.   Măsurări fotometrice

2.1.2.1.   Metoda

Eșantioanele sunt supuse măsurărilor fotometrice înainte și după încercare.

Măsurările fotometrice se efectuează cu o lampă-etalon în următoarele puncte:

| | B 50 L și 50 R pentru lumina de întâlnire a unui far cu lumină de întâlnire sau a unui far cu lumină de întâlnire și de drum (B 50 R și 50 L în cazul farurilor pentru circulația pe stânga); |
| --- | --- |

B 50 L și 50 R pentru lumina de întâlnire a unui far cu lumină de întâlnire sau a unui far cu lumină de întâlnire și de drum (B 50 R și 50 L în cazul farurilor pentru circulația pe stânga);

| | Emax pentru lumina de drum a unui far cu lumină de drum sau a unui far cu lumină de întâlnire/lumină de drum. |
| --- | --- |

Emax pentru lumina de drum a unui far cu lumină de drum sau a unui far cu lumină de întâlnire/lumină de drum.

2.1.2.2.   Rezultate

Diferențele între valorile fotometrice măsurate înainte și după încercare pe fiecare eșantion nu trebuie să depășească 10 %, inclusiv toleranțele datorate procedurilor de măsurare fotometrică.

2.2.   Rezistența la agenți atmosferici și la agenți chimici

2.2.1.   Rezistența la agenți atmosferici

Trei eșantioane (dispersoare sau eșantioane de materiale) noi se expun radiației unei surse cu o distribuție de energie spectrală similară cu cea a unui corp negru a cărui temperatură se situează între 5 500 K și 6 000 K. Între sursă și eșantioane se plasează filtre adecvate, pentru a reduce cât mai mult posibil radiațiile cu lungimea de undă mai mică de 295 nm și mai mare de 2 500 nm. Eșantioanele se expun unei iluminări energetice de 1 200 W/m22 ± 200 W/m2 pentru o perioadă suficient de mare ca energia luminoasă primită să fie egală cu 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. În incintă, temperatura măsurată pe panoul negru amplasat la același nivel cu eșantioanele trebuie să fie de 50 °C ± 5 °C. Pentru a asigura o expunere uniformă, eșantioanele se rotesc în jurul sursei de radiație, cu o viteză cuprinsă între 1 și 5 1/min.

Eșantioanele se pulverizează cu apă distilată cu o conductivitate mai mică de 1 mS/m, la o temperatură de 23 °C ± 5 °C, în conformitate cu următorul ciclu:

| pulverizare | : | 5 minute; |
| --- | --- | --- |
| uscare | : | 25 de minute. |

pulverizare

:

5 minute;

uscare

:

25 de minute.

2.2.2.   Rezistența la agenți chimici

După încercarea descrisă la punctul 2.2.1 de mai sus și după ce s-a efectuat măsurarea descrisă la punctul 2.2.3.1 de mai jos, suprafața exterioară a acestor trei eșantioane se supune tratamentului descris la punctul 2.2.2.2, cu amestecul definit la punctul 2.2.2.1 de mai jos.

2.2.2.1.   Amestecul pentru încercare

Amestecul pentru încercare este compus din 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % tetraclorură de etil, 12,5 % tricloretilenă și 6 % xilen (procente de volum).

2.2.2.2.   Aplicarea amestecului pentru încercare

Se impregnează până la saturație o bucată de țesătură de bumbac (conform standardului ISO 105) cu amestecul definit la punctul 2.2.2.1 de mai sus și, după maximum 10 secunde, se aplică timp de 10 minute pe fața exterioară a eșantionului, la o presiune de 50 N/cm2, corespunzătoare unei forțe de 100 N aplicate pe o suprafață de încercare de 14 × 14 mm.

În timpul acestei perioade de 10 minute, tamponul din material este impregnat din nou cu amestecul pentru încercare, astfel încât compoziția lichidului aplicat să rămână în continuare identică cu amestecul pentru încercare prescris.

În timpul aplicării se admite compensarea presiunii exercitate pe eșantion, pentru a evita fisurile care ar putea fi cauzate de această presiune.

2.2.2.3.   Curățarea

La sfârșitul aplicării amestecului pentru încercare, eșantioanele se usucă în aer liber, apoi se spală cu soluția descrisă la punctul 2.3 (Rezistența la detergenți) la 23 °C ± 5 °C.

Eșantioanele se clătesc apoi, cu atenție, cu apă distilată care nu conține mai mult de 0,2 % impurități, la 23 °C ± 5 °C, iar apoi se șterg cu o cârpă moale.

2.2.3.   Rezultate

2.2.3.1.   După încercarea de rezistență la agenți atmosferici, suprafața exterioară a eșantioanelor nu trebuie să prezinte crăpături, zgârieturi, ciobiri sau deformări, iar variația medie a transmisiei Formula, măsurată la cele trei eșantioane conform procedurii descrise în apendicele 2 la prezenta anexă nu trebuie să depășească 0,020 (Δ tm ≤ 0,020).

2.2.3.2.   După încercarea de rezistență la agenții chimici, eșantioanele nu trebuie să prezinte nicio urmă de atac chimic care poate să provoace o variație a difuziei fluxului, iar variația medie a acesteia, Formula, măsurată pe cele trei eșantioane conform procedurii descrise în apendicele 2 la prezenta anexă, nu trebuie să depășească 0,020 (Δ dm ≤ 0,020).

2.3.   Rezistența la detergenți și la hidrocarburi

2.3.1.   Rezistența la detergenți

Suprafața exterioară a trei eșantioane (dispersoare sau eșantioane de materiale) se încălzește la 50 °C ± 5 °C, iar apoi este scufundată timp de 5 minute într-un amestec menținut la 23 °C ± 5 °C și compus din 99 de părți apă distilată care nu conține mai mult de 0,02 % impurități și o parte de alchilarilsulfonat.

La finalul încercării, eșantioanele se usucă la 50 °C ± 5 °C. Suprafața eșantioanelor se curăță cu o cârpă umedă.

2.3.2.   Rezistența la hidrocarburi

Suprafața exterioară a acestor trei eșantioane este frecată apoi ușor, timp de un minut, cu o cârpă din bumbac impregnată cu un amestec compus din 70 % n-heptan și 30 % toluen (procente de volum), apoi este uscată în aer liber.

2.3.3.   Rezultate

După efectuarea succesivă a acestor două încercări, valoarea medie a variației transmisiei Formula, măsurată pe cele trei eșantioane conform procedurii descrise în apendicele 2 la prezenta anexă, nu trebuie să depășească 0,010 (Δ tm ≤ 0,010).

2.4.   Rezistența la deteriorarea mecanică

2.4.1.   Metoda de deteriorare mecanică

Suprafața exterioară a celor trei eșantioane (dispersoare) noi este supusă încercării de deteriorare mecanică uniformă, prin metoda descrisă în apendicele 3 la prezenta anexă.

2.4.2.   Rezultate

După această încercare, variațiile:

| transmisiei | : | |
| --- | --- | --- |
| și difuziei | : | , |

transmisiei

:

Formula

și difuziei

:

Formula,

sunt măsurate conform procedurii descrise în apendicele 2, în zona definită la punctul 2.2.4 de mai sus. Valoarea medie a celor trei eșantioane trebuie să fie astfel încât:

| | Δ tm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δ tm ≤ 0,100;

| | Δ dm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δ dm ≤ 0,050.

2.5.   Încercarea de aderență a acoperirilor, dacă există

2.5.1.   Pregătirea eșantionului

O suprafață de 20 mm × 20 mm din zona acoperirii unui dispersor se taie cu o lamă sau cu un ac, astfel încât să se obțină un caroiaj format din pătrate de aproximativ 2 mm × 2 mm. Presiunea lamei sau a acului trebuie să fie suficientă pentru a tăia cel puțin acoperirea.

2.5.2.   Descrierea încercării

Se utilizează o bandă adezivă cu forța de adeziune de 2 N/(cm lățime) ± 20 %, măsurată în condițiile standard descrise în apendicele 4 la prezenta anexă. Această bandă adezivă, cu o lățime de minimum 25 mm, este presată pe suprafața pregătită în conformitate cu cerințele de la punctul 2.5.1, timp de cel puțin 5 minute.

Apoi, capătul benzii adezive se apasă până la echilibrarea forței de aderență pe suprafața în cauză de o forță perpendiculară pe această suprafață. În acest moment, banda este dezlipită cu o viteză constantă de 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultate

Nu trebuie să se constate alterări vizibile ale suprafeței caroiate. Sunt admise alterări la intersecțiile caroiajului sau pe marginea inciziilor, cu condiția ca suprafața alterată să nu depășească 15 % din suprafața caroiată.

2.6.   Încercări ale farului complet care încorporează un dispersor din material plastic

2.6.1.   Rezistența la deteriorarea mecanică a suprafeței dispersorului

2.6.1.1.   Încercări

Dispersorul eșantionului de far nr. 1 este supus încercării descrise la punctul 2.4.1 de mai sus.

2.6.1.2.   Rezultate

După încercare, rezultatele măsurătorilor fotometrice efectuate pe un far în conformitate cu prezentul regulament nu trebuie să depășească cu mai mult de 30 % valorile maxime prescrise în punctele B 50 L și HV și nici să fie mai mici de 10 % din valorile minime prescrise în punctul 75 R (în cazul farurilor destinate circulației pe partea stângă, punctele luate în considerare sunt B 50 R, HV și 75 L).

2.6.2.   Încercarea de aderență a acoperirilor, dacă există

Dispersorul eșantionului de far nr. 2 este supus încercării descrise la punctul 2.5 de mai sus.

3.   CONTROLUL CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI

| 3.1. | În ceea ce privește materialul utilizat pentru fabricarea dispersoarelor, farurile dintr-o serie de fabricație se recunosc ca fiind conforme cu prezentul regulament dacă:






  3.1.1. | după încercările de rezistență la agenți chimici și de rezistență la detergenți și hidrocarburi, suprafața exterioară a eșantioanelor nu prezintă crăpături, ciobiri sau deformări vizibile cu ochiul liber (a se vedea punctele 2.2.2, 2.3.1 și 2.3.2); |
| --- | --- | --- |

3.1.

În ceea ce privește materialul utilizat pentru fabricarea dispersoarelor, farurile dintr-o serie de fabricație se recunosc ca fiind conforme cu prezentul regulament dacă:

3.1.1.

după încercările de rezistență la agenți chimici și de rezistență la detergenți și hidrocarburi, suprafața exterioară a eșantioanelor nu prezintă crăpături, ciobiri sau deformări vizibile cu ochiul liber (a se vedea punctele 2.2.2, 2.3.1 și 2.3.2);

| 3.1.2. | după ce au fost supuse încercării descrise la punctul 2.6.1.1, valorile fotometrice în punctele de măsurare indicate la punctul 2.6.1.2 se încadrează în limitele prevăzute în prezentul regulament pentru conformitatea producției. |
| --- | --- |

3.1.2.

după ce au fost supuse încercării descrise la punctul 2.6.1.1, valorile fotometrice în punctele de măsurare indicate la punctul 2.6.1.2 se încadrează în limitele prevăzute în prezentul regulament pentru conformitatea producției.

| 3.2. | Dacă rezultatele încercărilor nu îndeplinesc cerințele, încercările se repetă pe un alt eșantion de faruri, prelevat aleatoriu. |
| --- | --- |

3.2.

Dacă rezultatele încercărilor nu îndeplinesc cerințele, încercările se repetă pe un alt eșantion de faruri, prelevat aleatoriu.

Apendicele 1

ORDINEA CRONOLOGICĂ A ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE

A.   Încercări pe materiale plastice (dispersoare sau eșantioane de materiale furnizate în temeiul punctului 3.2.4 din prezentul regulament)

| Eșantioane | Dispersoare sau eșantioane de materiale | Dispersoare |
| --- | --- | --- |
| Încercări | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Măsurări fotometrice limitate (punctul 2.1.2) |

Eșantioane

Dispersoare sau eșantioane de materiale

Dispersoare

Încercări

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1.

Măsurări fotometrice limitate (punctul 2.1.2)

X

X

X

| 1.1.1. | Schimbare de temperatură (punctul 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1.

Schimbare de temperatură (punctul 2.1.1)

X

X

X

| 1.2. | Măsurări fotometrice limitate (punctul 2.1.2) |
| --- | --- |

1.2.

Măsurări fotometrice limitate (punctul 2.1.2)

X

X

X

| 1.2.1. | Măsurarea transmisiei |
| --- | --- |

1.2.1.

Măsurarea transmisiei

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 1.2.2. | Măsurarea difuziei |
| --- | --- |

1.2.2.

Măsurarea difuziei

X

X

X

X

X

X

| 1.3. | Agenți atmosferici (punctul 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3.

Agenți atmosferici (punctul 2.2.1)

X

X

X

| 1.3.1. | Măsurarea transmisiei |
| --- | --- |

1.3.1.

Măsurarea transmisiei

X

X

X

| 1.4. | Agenți chimici (punctul 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4.

Agenți chimici (punctul 2.2.2)

X

X

X

| 1.4.1. | Măsurarea difuziei |
| --- | --- |

1.4.1.

Măsurarea difuziei

X

X

X

| 1.5. | Detergenți (punctul 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5.

Detergenți (punctul 2.3.1)

X

X

X

| 1.6. | Hidrocarburi (punctul 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6.

Hidrocarburi (punctul 2.3.2)

X

X

X

| 1.6.1. | Măsurarea transmisiei |
| --- | --- |

1.6.1.

Măsurarea transmisiei

X

X

X

| 1.7. | Deteriorare (punctul 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7.

Deteriorare (punctul 2.4.1)

X

X

X

| 1.7.1. | Măsurarea transmisiei |
| --- | --- |

1.7.1.

Măsurarea transmisiei

X

X

X

| 1.7.2. | Măsurarea difuziei |
| --- | --- |

1.7.2.

Măsurarea difuziei

X

X

X

| 1.8. | Aderență (punctul 2.5) |
| --- | --- |

1.8.

Aderență (punctul 2.5)

X

B.   Încercări pe faruri complete (furnizate în temeiul punctului 3.2.3 din prezentul regulament)

| Încercări | Far complet |
| --- | --- |
| Eșantion nr. |
| 1. | 2 |
| 2.1. | Deteriorare (punctul 2.6.1.1) |

Încercări

Far complet

Eșantion nr.

1.

2

2.1.

Deteriorare (punctul 2.6.1.1)

X

| 2.2. | Fotometrie (punctul 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometrie (punctul 2.6.1.2)

X

| 2.3. | Aderență (punctul 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3.

Aderență (punctul 2.6.2)

X

Apendicele 2

METODA DE MĂSURARE A DIFUZIEI ȘI TRANSMISIEI LUMINII

1.   ECHIPAMENT (a se vedea figura)

Fasciculul unui colimator K cu o semidivergență Formula rd este limitat de o diafragmă DT cu o deschidere de 6 mm, în fața căreia este plasat suportul pentru eșantion.

Legătura dintre diafragma DT și receptorul R este asigurată de o lentilă convergentă acromatică L2, cu corecție pentru aberații sferice; diametrul lentilei L2 trebuie să fie astfel încât să nu diafragmeze lumina difuzată de eșantion într-un con cu jumătatea unghiului la vârf de β/2 = 14°.

O diafragmă circulară DD cu unghiuri Formula și Formula se plasează într-un plan focal imagine al lentilei L2.

Partea centrală netransparentă a diafragmei este necesară pentru a elimina lumina care vine direct de la sursa luminoasă. Trebuie să fie posibilă înlăturarea părții centrale a diafragmei fasciculului luminos, astfel încât aceasta să revină exact la poziția sa inițială.

Distanța L2 DT și distanța focală F2
   (1) a lentilei L2 trebuie alese astfel încât imaginea lui DT să acopere complet receptorul R.

Pentru un flux incident inițial de 1 000 unități, precizia absolută a fiecărei citiri trebuie să fie supraunitară.

2.   MĂSURĂTORI

Trebuie efectuate următoarele citiri:

| Citire | Cu eșantion | Cu partea centrală a DD | Cantitate reprezentată |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | Nu | nu | Fluxul incident la citirea inițială |
| T2 | da
  (înainte de încercare) | nu | Fluxul difuzat de materialul nou într-un câmp de 24 °C |
| T3 | da
  (după încercare) | nu | Flux difuzat de materialul supus încercării într-un câmp de 24 °C |
| T4 | da
  (înainte de încercare) | da | Fluxul difuzat de materialul nou |
| T5 | da
  (după încercare) | da | Fluxul difuzat de materialul supus încercării |

Citire

Cu eșantion

Cu partea centrală a DD

Cantitate reprezentată

T1

Nu

nu

Fluxul incident la citirea inițială

T2

da

(înainte de încercare)

nu

Fluxul difuzat de materialul nou într-un câmp de 24 °C

T3

da

(după încercare)

nu

Flux difuzat de materialul supus încercării într-un câmp de 24 °C

T4

da

(înainte de încercare)

da

Fluxul difuzat de materialul nou

T5

da

(după încercare)

da

Fluxul difuzat de materialul supus încercării

Image

---

(1)  Pentru L2, se recomandă utilizarea unei distanțe focale de aproximativ 80 mm.

Apendicele 3

METODA DE ÎNCERCARE PRIN PULVERIZARE

1.   ECHIPAMENTUL DE ÎNCERCARE

1.1.   Pistol de pulverizare

Se utilizează un pistol de pulverizare dotat cu o duză cu diametru de 1,3 mm și care permite un debit al lichidului de 0,24 ± 0,02 l/min, la o presiune de 6,0 bari – 0, + 0,5 bari.

În aceste condiții de utilizare, trebuie să se obțină un jet cu diametrul de 170 mm ± 50 mm pe suprafața expusă deteriorării, situată la o distanță de 380 mm ± 10 mm de duză.

1.2.   Amestecul pentru încercare

Amestecul pentru încercare este compus din:

nisip de siliciu cu duritate 7 pe scara Mohr și cu o granulație cuprinsă între 0 și 0,2 mm, cu o distribuție practic normală, având un factor unghiular de 1,8-2;

apă, a cărei duritate nu depășește 205 g/m3 pentru un amestec de 25 g de nisip la 1 litru de apă.

2.   ÎNCERCAREA

Suprafața exterioară a dispersoarelor farurilor se supune, o dată sau de mai multe ori, acțiunii jetului de nisip produs prin metodele și în condițiile descrise mai sus. Acest jet se pulverizează aproape perpendicular pe suprafața care trebuie încercată.

Deteriorarea se verifică cu ajutorul unuia sau mai multor eșantioane de sticlă amplasate, ca referință, în apropierea dispersoarelor de încercat. Amestecul se pulverizează până când variația difuziei luminii pe eșantion sau eșantioane, măsurată în conformitate cu metoda descrisă în apendicele 2, este astfel încât:

Formula

Se pot utiliza mai multe eșantioane de referință, pentru a verifica dacă întreaga suprafață de încercat a fost degradată în mod omogen.

Apendicele 4

ÎNCERCAREA DE ADERENȚĂ A BENZII ADEZIVE

1.   SCOP

Această metodă are ca scop determinarea, în condiții standard, a forței liniare de aderență a unei benzi adezive pe o placă de sticlă.

2.   PRINCIPIU

Se măsoară forța necesară pentru a dezlipi o bandă adezivă de pe o placă de sticlă la un unghi de 90°.

3.   CONDIȚII ATMOSFERICE SPECIFICATE

Mediul ambiant trebuie să aibă o temperatură de 23 °C ± 5 °C și o umiditate relativă (RH) de 65 % ± 5 %.

4.   EPRUVETE

Înainte de încercare, eșantionul de rulou de bandă adezivă se condiționează timp de 24 de ore în atmosfera specificată (a se vedea punctul 3 de mai sus).

Din fiecare rulou se încearcă cinci epruvete, de câte 400 mm lungime fiecare. Epruvetele sunt prelevate din rulou după ce au fost îndepărtate primele 3 înfășurări.

5.   PROCEDURA

Încercarea se efectuează în atmosfera specificată la punctul 3.

Se prelevează cele cinci epruvete derulând banda radial, cu o viteză de aproximativ 300 mm/s, apoi acestea sunt aplicate în următoarele 15 secunde, după cum urmează:

Se aplică progresiv banda pe o placă de sticlă prin frecare longitudinală ușoară cu degetul, astfel încât să nu rămână nici o bulă de aer între bandă și placa de sticlă, dar fără a exercita o presiune prea mare.

Se lasă ansamblul să stea timp de 10 minute în condițiile atmosferice specificate.

Se dezlipește epruveta de pe placa de sticlă pe o lungime de aproximativ 25 mm, într-un plan perpendicular pe axa epruvetei.

Se fixează placa de sticlă și se îndoaie capătul liber al benzii înapoi la 90°. Se aplică o forță astfel încât linia de separație dintre placă și bandă să fie perpendiculară pe această forță și perpendiculară pe placă.

Se trage de bandă pentru a o dezlipi, cu o viteză de 300 mm/s ± 30 mm/s și se înregistrează forța necesară.

6.   REZULTATE

Cele cinci valori obținute se aranjează în ordine și se calculează valoarea medie ca rezultat al măsurătorii. Această valoare trebuie să fie exprimată în newtoni pe centimetru de lățime a benzii.

---

ANEXA 7

CERINȚE MINIME PRIVIND EȘANTIONAREA EFECTUATĂ DE UN INSPECTOR

1.   DISPOZIȚII GENERALE

| 1.1. | Cerințele de conformitate se consideră ca fiind îndeplinite din punct de vedere mecanic și geometric, în conformitate cu cerințele prezentului regulament, în cazul în care diferențele nu depășesc abaterile inevitabile survenite în cursul procesului de fabricație. |
| --- | --- |

1.1.

Cerințele de conformitate se consideră ca fiind îndeplinite din punct de vedere mecanic și geometric, în conformitate cu cerințele prezentului regulament, în cazul în care diferențele nu depășesc abaterile inevitabile survenite în cursul procesului de fabricație.

| 1.2. | În ceea ce privește caracteristicile fotometrice, conformitatea farurilor produse în serie nu este contestată dacă, la momentul încercării caracteristicilor fotometrice ale unui far ales la întâmplare:






  1.2.1. | nicio valoare măsurată nu se abate, în sens nefavorabil, cu mai mult de 20 % de la valorile prescrise în prezentul regulament.
  Pentru valorile B 50 L (sau R) și zona III, abaterile maxime admisibile pot fi, respectiv:







  B 50 L (sau R) | : | 0,2 lx, echivalent cu 20 %
  0,3 lx, echivalent cu 30 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zona III | : | 0,3 lx, echivalent cu 20 %
  0,45 lx, echivalent cu 30 % |

1.2.

În ceea ce privește caracteristicile fotometrice, conformitatea farurilor produse în serie nu este contestată dacă, la momentul încercării caracteristicilor fotometrice ale unui far ales la întâmplare:

1.2.1.

nicio valoare măsurată nu se abate, în sens nefavorabil, cu mai mult de 20 % de la valorile prescrise în prezentul regulament.

Pentru valorile B 50 L (sau R) și zona III, abaterile maxime admisibile pot fi, respectiv:

B 50 L (sau R)

:

0,2 lx, echivalent cu 20 %

0,3 lx, echivalent cu 30 %

Zona III

:

0,3 lx, echivalent cu 20 %

0,45 lx, echivalent cu 30 %

| 1.2.2. | sau dacă:






  1.2.2.1. | pentru lumina de întâlnire, valorile prescrise de prezentul regulament sunt atinse în punctul HV (cu o toleranță de 0,2 lx) și în raport cu această dreaptă în cel puțin un punct din fiecare zonă delimitată pe ecranul de măsurare (situat la 25 m) printr-un cerc cu raza de 15 cm în jurul punctelor B 50 L (sau R) (cu o toleranță de 0,1 lx), 75 R (sau L), 25 R, 25 L, precum și în întreaga parte a zonei IV care nu este situată la mai mult de 22,5 cm deasupra liniei 25 R și 25 L |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

sau dacă:

1.2.2.1.

pentru lumina de întâlnire, valorile prescrise de prezentul regulament sunt atinse în punctul HV (cu o toleranță de 0,2 lx) și în raport cu această dreaptă în cel puțin un punct din fiecare zonă delimitată pe ecranul de măsurare (situat la 25 m) printr-un cerc cu raza de 15 cm în jurul punctelor B 50 L (sau R) (cu o toleranță de 0,1 lx), 75 R (sau L), 25 R, 25 L, precum și în întreaga parte a zonei IV care nu este situată la mai mult de 22,5 cm deasupra liniei 25 R și 25 L

| 1.2.2.2. | și dacă, pentru lumina de drum, HV fiind situat în interiorul curbei izolux 0,75 Emax, se respectă o toleranță de + 20 % pentru valorile maxime și de – 20 % pentru valorile minime, în ceea ce privește valorile fotometrice în orice punct de măsurare definit la punctul 8.10 din prezentul regulament. Nu se ia în considerare marcajul de referință. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

și dacă, pentru lumina de drum, HV fiind situat în interiorul curbei izolux 0,75 Emax, se respectă o toleranță de + 20 % pentru valorile maxime și de – 20 % pentru valorile minime, în ceea ce privește valorile fotometrice în orice punct de măsurare definit la punctul 8.10 din prezentul regulament. Nu se ia în considerare marcajul de referință.

| 1.2.3. | Dacă rezultatele încercărilor descrise mai sus nu îndeplinesc cerințele, alinierea farului poate fi modificată, cu condiția ca axa fasciculului să nu se deplaseze lateral cu mai mult de 1o la dreapta sau la stânga (1). |
| --- | --- |

1.2.3.

Dacă rezultatele încercărilor descrise mai sus nu îndeplinesc cerințele, alinierea farului poate fi modificată, cu condiția ca axa fasciculului să nu se deplaseze lateral cu mai mult de 1o la dreapta sau la stânga (1).

| 1.2.4. | Nu se iau în considerare farurile care prezintă defecte evidente. |
| --- | --- |

1.2.4.

Nu se iau în considerare farurile care prezintă defecte evidente.

| 1.2.5. | Nu se ia în considerare marcajul de referință. |
| --- | --- |

1.2.5.

Nu se ia în considerare marcajul de referință.

| 1.3. | Coordonatele cromatice trebuie să fie respectate. |
| --- | --- |

1.3.

Coordonatele cromatice trebuie să fie respectate.

2.   PRIMA EȘANTIONARE

La prima eșantionare se aleg aleatoriu patru faruri. Primul eșantion de două faruri este marcat cu litera A, iar al doilea eșantion de două faruri este marcat cu litera B.

2.1.   Conformitatea nu este contestată

| 2.1.1. | Ca urmare a procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor produse în serie nu este contestată dacă abaterile valorilor măsurate pentru faruri, în sens nefavorabil, sunt următoarele:






  2.1.1.1. | eșantionul A








  A1: | un far | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| celălalt far | nu mai mult de | 20 % |
| A2: | ambele faruri | peste | 0 % |
| Dar | nu mai mult de | 20 % |
| se trece la eșantionul B | | |

2.1.1.

Ca urmare a procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor produse în serie nu este contestată dacă abaterile valorilor măsurate pentru faruri, în sens nefavorabil, sunt următoarele:

2.1.1.1.

eșantionul A

A1:

un far

0 %

celălalt far

nu mai mult de

20 %

A2:

ambele faruri

peste

0 %

Dar

nu mai mult de

20 %

se trece la eșantionul B

| 2.1.1.2. | eșantionul B







  B1: | ambele faruri | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

eșantionul B

B1:

ambele faruri

0 %

| 2.1.2. | sau dacă sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantionul A. |
| --- | --- |

2.1.2.

sau dacă sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantionul A.

2.2.   Conformitatea este contestată

| 2.2.1. | Ca urmare a procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor produse în serie este contestată și producătorului i se cere să își repună producția în conformitate cu cerințele (aliniere) dacă abaterile valorilor măsurate pentru faruri sunt următoarele:






  2.2.1.1. | eșantionul A








  A3: | un far | nu mai mult de | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| celălalt far | peste | 20 % |
| Dar | nu mai mult de | 30 % |

2.2.1.

Ca urmare a procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor produse în serie este contestată și producătorului i se cere să își repună producția în conformitate cu cerințele (aliniere) dacă abaterile valorilor măsurate pentru faruri sunt următoarele:

2.2.1.1.

eșantionul A

A3:

un far

nu mai mult de

20 %

celălalt far

peste

20 %

Dar

nu mai mult de

30 %

| 2.2.1.2. | eșantionul B








  B2: | în cazul A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| un far | peste | 0 % |
| Dar | nu mai mult de | 20 % |
| celălalt far | nu mai mult de | 20 % |
| B3: | în cazul A2 | | |
| un far | | 0 % |
| celălalt far | peste | 20 % |
| dar | nu mai mult de | 30 % |

2.2.1.2.

eșantionul B

B2:

în cazul A2

un far

peste

0 %

Dar

nu mai mult de

20 %

celălalt far

nu mai mult de

20 %

B3:

în cazul A2

un far

0 %

celălalt far

peste

20 %

dar

nu mai mult de

30 %

| 2.2.2. | sau dacă nu sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantionul A. |
| --- | --- |

2.2.2.

sau dacă nu sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantionul A.

2.3.   Retragerea omologării

Conformitatea este contestată și se aplică punctul 10 în cazul în care, ca urmare a procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, abaterile valorilor măsurate pentru faruri sunt următoarele:

| 2.3.1. | eșantionul A








  A4: | un far | nu mai mult de | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| celălalt far | peste | 30 % |
| A5: | ambele faruri | peste | 20 % |

2.3.1.

eșantionul A

A4:

un far

nu mai mult de

20 %

celălalt far

peste

30 %

A5:

ambele faruri

peste

20 %

| 2.3.2. | eșantionul B








  B4: | în cazul A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| un far | peste | 0 % |
| dar | nu mai mult de | 20 % |
| celălalt far | peste | 20 % |
| B5: | în cazul A2 | | |
| ambele faruri | peste | 20 % |
| B6: | în cazul A2 | | |
| un far | | 0 % |
| celălalt far | peste | 30 % |

2.3.2.

eșantionul B

B4:

în cazul A2

un far

peste

0 %

dar

nu mai mult de

20 %

celălalt far

peste

20 %

B5:

în cazul A2

ambele faruri

peste

20 %

B6:

în cazul A2

un far

0 %

celălalt far

peste

30 %

| 2.3.3. | sau dacă nu sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantioanele A și B. |
| --- | --- |

2.3.3.

sau dacă nu sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantioanele A și B.

3.   REPETAREA EȘANTIONĂRII

În cazurile A3, B2 și B3 este necesară o nouă eșantionare în termen de două luni de la notificare, selectând un al treilea eșantion C, compus din două faruri, și un al patrulea eșantion D, compus din două faruri, alese din stocul produs după alinierea producției.

3.1.   Conformitatea nu este contestată

| 3.1.1. | Ca urmare a procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor produse în serie nu este contestată dacă abaterile valorilor măsurate pentru faruri sunt următoarele:






  3.1.1.1. | eșantionul C








  C1: | un far | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| celălalt far | nu mai mult de | 20 % |
| C2: | ambele faruri | peste | 0 % |
| dar | nu mai mult de | 20 % |
| | | se trece la eșantionul D |

3.1.1.

Ca urmare a procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor produse în serie nu este contestată dacă abaterile valorilor măsurate pentru faruri sunt următoarele:

3.1.1.1.

eșantionul C

C1:

un far

0 %

celălalt far

nu mai mult de

20 %

C2:

ambele faruri

peste

0 %

dar

nu mai mult de

20 %

se trece la eșantionul D

| 3.1.1.2. | eșantionul D







  D1: | în cazul C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| ambele faruri | 0 % |

3.1.1.2.

eșantionul D

D1:

în cazul C2

ambele faruri

0 %

| 3.1.2. | sau dacă sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantionul C. |
| --- | --- |

3.1.2.

sau dacă sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantionul C.

3.2.   Conformitatea este contestată

| 3.2.1. | Ca urmare a procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor produse în serie este contestată și producătorului i se cere să își repună producția în conformitate cu cerințele (aliniere) dacă abaterile valorilor măsurate pentru faruri sunt următoarele:






  3.2.1.1. | eșantionul D








  D2: | în cazul C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| un far | peste | 0 % |
| dar nu | peste | 20 % |
| celălalt far | nu mai mult de | 20 % |

3.2.1.

Ca urmare a procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor produse în serie este contestată și producătorului i se cere să își repună producția în conformitate cu cerințele (aliniere) dacă abaterile valorilor măsurate pentru faruri sunt următoarele:

3.2.1.1.

eșantionul D

D2:

în cazul C2

un far

peste

0 %

dar nu

peste

20 %

celălalt far

nu mai mult de

20 %

| 3.2.1.2. | sau dacă nu sunt îndeplinite condițiile de la punctul 1.2.2 pentru eșantionul C. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

sau dacă nu sunt îndeplinite condițiile de la punctul 1.2.2 pentru eșantionul C.

3.3.   Retragerea omologării

Conformitatea este contestată și se aplică punctul 13 în cazul în care, ca urmare a procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, abaterile valorilor măsurate pentru faruri sunt următoarele:

| 3.3.1. | eșantionul C








  C3: | un far | nu mai mult de | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| celălalt far | peste | 20 % |
| C4: | ambele faruri | peste | 20 % |

3.3.1.

eșantionul C

C3:

un far

nu mai mult de

20 %

celălalt far

peste

20 %

C4:

ambele faruri

peste

20 %

| 3.3.2. | eșantionul D








  D3: | în cazul C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| un far 0 % sau | peste | 0 % |
| celălalt far | peste | 20 % |

3.3.2.

eșantionul D

D3:

în cazul C2

un far 0 % sau

peste

0 %

celălalt far

peste

20 %

| 3.3.3. | sau dacă nu sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantioanele C și D. |
| --- | --- |

3.3.3.

sau dacă nu sunt îndeplinite condițiile enunțate la punctul 1.2.2 pentru eșantioanele C și D.

4.   MODIFICAREA POZIȚIEI VERTICALE A LINIEI DE SEPARAȚIE

În privința verificării schimbării poziției verticale a liniei de separație sub influența căldurii, se aplică următoarea procedură:

După eșantionarea în conformitate cu figura 1 din prezenta anexă, un far din eșantionul A este încercat în conformitate cu procedura prevăzută la punctul 2.1 din anexa 5, după ce a fost supus de trei ori consecutiv ciclului definit la punctul 2.2.2 din anexa 5.

Farul este considerat acceptabil dacă Δr nu depășește 1,5 mrad.

Dacă această valoare depășește 1,5 mrad, dar este mai mică de 2,0 mrad, al doilea far al eșantionului A este supus încercării, după care media valorilor absolute înregistrate pentru cele două eșantioane nu trebuie să depășească 1,5 mrad.

Totuși, dacă valoarea de 1,5 mrad nu este respectată pentru eșantionul A, ambele faruri din eșantionul B sunt supuse aceleiași proceduri, iar valoarea Δr pentru fiecare dintre ele nu trebuie să depășească 1,5 mrad.

Figura 1

---

(1)  Un far conceput să emită o lumină de întâlnire poate încorpora și o lumină de drum care nu corespunde cerințelor.

---

| 29.5.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 162/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 162/43

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Situația și data intrării în vigoare a prezentului regulament se verifică în ultima versiune a documentului privind situația documentului CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la următoarea adresă:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulamentul nr. 128 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea surselor de lumină cu diode electroluminiscente [light emitting diode (LED)] destinate a fi utilizate în lămpile omologate pentru vehiculele cu motor și remorcile acestora

Include întregul text valabil până la:

Suplimentul 2 la versiunea inițială a regulamentului – Data intrării în vigoare: 10 iunie 2014

CUPRINS

REGULAMENTUL

| 1. | Domeniu de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dispoziții administrative |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cerințe tehnice |
| --- | --- |

3.

| 4. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sancțiuni pentru neconformitatea producției |
| --- | --- |

5.

| 6. | Încetarea definitivă a producției |
| --- | --- |

6.

| 7. | Denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare, precum și ale autorităților de omologare de tip |
| --- | --- |

7.

ANEXE

| 1. | Fișe de date pentru surse de lumină cu LED |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fișă de comunicare |
| --- | --- |

2.

| 3. | Exemplu de dispunere a mărcii de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metodă de măsurare a caracteristicilor electrice și fotometrice |
| --- | --- |

4.

| 5. | Cerințe minime pentru procedurile de control al calității aplicate de către producător |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eșantionare și niveluri de conformitate pentru înregistrările încercărilor efectuate de producător |
| --- | --- |

6.

| 7. | Cerințe minime privind verificările prin sondaj efectuate de autoritatea de omologare de tip |
| --- | --- |

7.

| 8. | Verificarea conformității producției prin sondaj |
| --- | --- |

8.

1.   DOMENIU DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică surselor de lumină cu LED indicate în anexa 1 care sunt destinate a fi utilizate în lămpile de semnalizare omologate ale vehiculelor cu motor și ale remorcilor acestora.

2.   DISPOZIȚII ADMINISTRATIVE

2.1.   Definiții

2.1.1.   Definiția noțiunii de „categorie”

Termenul „categorie” este utilizat în prezentul regulament pentru a descrie diferitele proiectări de bază ale surselor de lumină cu LED standardizate. Fiecare categorie are o denumire specifică, de exemplu: „LW 1”, „LY2”, „LR 2”.

2.1.2.   Definiția noțiunii de „tip”

Sursele de lumină cu LED de diferite „tipuri” sunt surse de lumină cu LED din aceeași categorie care diferă în ceea ce privește aspecte esențiale, precum:

| 2.1.2.1. | Marca sau denumirea comercială;
  Sursele de lumină cu LED care poartă aceeași marcă sau denumire comercială, dar sunt fabricate de producători diferiți, sunt considerate a fi de tipuri diferite. Sursele de lumină cu LED fabricate de același producător care diferă doar prin marca sau denumirea comercială pot fi considerate a fi de același tip. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

Marca sau denumirea comercială;

Sursele de lumină cu LED care poartă aceeași marcă sau denumire comercială, dar sunt fabricate de producători diferiți, sunt considerate a fi de tipuri diferite. Sursele de lumină cu LED fabricate de același producător care diferă doar prin marca sau denumirea comercială pot fi considerate a fi de același tip.

| 2.1.2.2. | Proiectarea sursei de lumină, în măsura în care aceste diferențe afectează rezultatele optice; |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Proiectarea sursei de lumină, în măsura în care aceste diferențe afectează rezultatele optice;

| 2.1.2.3. | Tensiunea nominală. |
| --- | --- |

2.1.2.3.

Tensiunea nominală.

2.2.   Cererea de omologare

2.2.1.   Cererea de omologare este înaintată de proprietarul mărcii sau denumirii comerciale sau de reprezentantul acreditat al acestuia.

2.2.2.   Fiecare cerere de omologare este însoțită de (a se vedea, de asemenea, punctul 2.4.2):

| 2.2.2.1. | Desene în trei exemplare, suficient de detaliate pentru a permite identificarea tipului; |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Desene în trei exemplare, suficient de detaliate pentru a permite identificarea tipului;

| 2.2.2.2. | O scurtă descriere tehnică; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

O scurtă descriere tehnică;

| 2.2.2.3. | Cinci eșantioane din fiecare culoare pentru care se solicită omologarea; |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Cinci eșantioane din fiecare culoare pentru care se solicită omologarea;

2.2.3.   În cazul unui tip de sursă de lumină cu LED care diferă doar prin marca sau denumirea comercială de un tip care a fost deja omologat, este suficient să se trimită:

| 2.2.3.1. | O declarație din partea producătorului potrivit căreia tipul de sursă de lumină prezentat






  (a) | este identic (cu excepția denumirii sau a mărcii comerciale) cu tipul deja omologat; și |
| --- | --- | --- |

2.2.3.1.

O declarație din partea producătorului potrivit căreia tipul de sursă de lumină prezentat

(a)

este identic (cu excepția denumirii sau a mărcii comerciale) cu tipul deja omologat; și

| (b) | a fost produs de același producător ca și tipul deja omologat, acesta din urmă fiind identificat prin codul de omologare. |
| --- | --- |

(b)

a fost produs de același producător ca și tipul deja omologat, acesta din urmă fiind identificat prin codul de omologare.

| 2.2.3.2. | Două eșantioane care poartă noua marcă sau denumire comercială. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Două eșantioane care poartă noua marcă sau denumire comercială.

2.2.4.   Autoritatea competentă verifică existența unor condiții satisfăcătoare pentru asigurarea controlului efectiv al conformității producției, înainte de acordarea omologării de tip.

2.3.   Inscripționări

2.3.1.   Sursele de lumină cu LED depuse spre omologare au înscrise pe soclu:

| 2.3.1.1. | Marca sau denumirea comercială a solicitantului; |
| --- | --- |

2.3.1.1.

Marca sau denumirea comercială a solicitantului;

| 2.3.1.2. | Tensiunea nominală; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

Tensiunea nominală;

| 2.3.1.3. | Denumirea categoriei relevante; |
| --- | --- |

2.3.1.3.

Denumirea categoriei relevante;

| 2.3.1.4. | Un spațiu de dimensiuni suficiente pentru a permite aplicarea marcajului de omologare. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

Un spațiu de dimensiuni suficiente pentru a permite aplicarea marcajului de omologare.

2.3.2.   Spațiul menționat la punctul 2.3.1.4 trebuie indicat pe desenele care însoțesc cererea de omologare.

2.3.3.   Se pot face și alte inscripționări decât cele descrise la punctele 2.3.1 și 2.4.4, cu condiția ca acestea să nu afecteze negativ caracteristicile luminoase.

2.4.   Omologarea

2.4.1.   Omologarea se acordă dacă toate eșantioanele unui tip de sursă de lumină cu LED prezentate în conformitate cu punctele 2.2.2.3 sau 2.2.3.2 de mai sus îndeplinesc cerințele prezentului regulament.

2.4.2.   Fiecărui tip omologat i se atribuie un cod de omologare. Primul caracter al codului indică seria de amendamente în momentul emiterii omologării.

Acesta va fi urmat de un cod de identificare format din cel mult trei caractere. Se utilizează doar următoarele cifre arabe și litere majuscule:

„0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z”.

Aceeași parte contractantă nu poate atribui același cod unui alt tip de sursă de lumină cu LED.

2.4.3.   Acordarea, extinderea, refuzul sau retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției unui tip de surse de lumină cu LED în temeiul prezentului regulament este notificată părților la acord care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe conforme modelului din anexa 2 la prezentul regulament și al unui desen furnizat de solicitant în vederea omologării; desenul nu trebuie să depășească formatul A4 (210 × 297 mm), la o scară de cel puțin 2:1.

2.4.4.   Pe fiecare sursă de lumină cu LED conformă unui tip omologat în temeiul prezentului regulament se aplică, în spațiul menționat la punctul 2.3.1.4, în afară de inscripționările prevăzute la punctul 2.3.1, un marcaj de omologare internațional format din:

| 2.4.4.1. | Un cerc trunchiat în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul specific țării care a acordat omologarea (1); |
| --- | --- |

2.4.4.1.

Un cerc trunchiat în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul specific țării care a acordat omologarea (1);

| 2.4.4.2. | Codul de omologare, amplasat în apropierea cercului trunchiat. |
| --- | --- |

2.4.4.2.

Codul de omologare, amplasat în apropierea cercului trunchiat.

2.4.5.   Dacă solicitantul a obținut același cod de omologare pentru mai multe mărci sau denumiri comerciale, una sau mai multe dintre acestea sunt suficiente pentru a respecta cerințele punctului 2.3.1.1.

2.4.6.   Marcajele și inscripționările menționate la punctele 2.3.1 și 2.4.3 trebuie să fie clar lizibile și imposibil de șters.

2.4.7.   Anexa 3 la prezentul regulament oferă un exemplu de dispunere a marcajului de omologare.

3.   CERINȚE TEHNICE

3.1.   Definiții

3.1.1.   Tensiunea nominală: tensiunea (în volți) marcată pe sursa de lumină cu LED;

3.1.2.   Tensiunea (tensiunile) de încercare: tensiunea (tensiunile) sau intervalul (intervalele) de tensiuni la terminalele surselor de lumină cu LED pentru care sunt prevăzute și vor fi verificate caracteristicile electrice și fotometrice ale surselor de lumină cu LED.

3.1.3.   Valori normale: valoarea proiectată a unei caracteristici electrice sau fotometrice. Valori care trebuie atinse, în limitele de toleranță specificate, atunci când sursa de lumină cu LED este alimentată cu energie electrică la tensiunea de încercare relevantă.

3.1.4.   Sursă de lumină cu LED standard (etalon): sursă de lumină cu LED specială utilizată pentru încercarea dispozitivelor de iluminare și de semnalizare luminoasă. Aceasta are toleranțe reduse pentru caracteristicile dimensionale, electrice și fotometrice, conform specificațiilor de pe fișa de date relevantă. Sursele de lumină cu LED standard sunt concepute pentru o singură tensiune nominală, pentru fiecare categorie în parte.

3.1.5.   Axă de referință: o axă definită în raport cu soclul și la care se raportează anumite dimensiuni ale surselor de lumină cu LED;

3.1.6.   Plan de referință: un plan definit în raport cu soclul, perpendicular pe axa de referință și la care se raportează anumite dimensiuni ale surselor de lumină cu LED.

3.1.7.   Centru luminos: un punct de pe axa de referință, la o distanță definită de planul de referință, care reprezintă originea nominală a radiației vizibile emise.

3.1.8.   Lungimea centrului luminos: distanța dintre planul de referință și centrul luminos.

3.1.9.   Axă de observare pe sursa de lumină cu LED: o axă care trece prin centrul luminos la un unghi polar și un unghi azimutal definite, utilizată pentru a caracteriza proprietățile fotometrice ale sursei de lumină cu LED.

3.1.10.   Zonă de emisie luminoasă aparentă: zonă care conține elementul (aparent) al radiației vizibile când este vizualizată pe o anumită axă de observare. Zona de emisie luminoasă aparentă este definită într-un plan care conține centrul luminos și este perpendicular pe axa de observare corespunzătoare.

3.1.11.   Intensitate luminoasă normalizată: intensitatea luminoasă împărțită la fluxul luminos al sursei de lumină pentru a caracteriza diagrama radiației unghiulare a sursei de lumină cu LED.

3.1.12.   Flux luminos cumulat: fluxul luminos emis de sursa de lumină în condiții de funcționare, în interiorul unui con care cuprinde unghiul solid specificat și centrat pe axa de referință (2).

3.1.13.   Sursă de lumină cu diode electroluminiscente (LED): o sursă de lumină al cărei element care produce o radiație vizibilă este constituit dintr-una sau mai multe joncțiuni cu semiconductori care produc electroluminiscență și/sau fluorescență.

3.2.   Specificații generale

| 3.2.1. | Fiecare eșantion trimis trebuie să respecte specificațiile corespunzătoare din prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.2.1.

Fiecare eșantion trimis trebuie să respecte specificațiile corespunzătoare din prezentul regulament.

| 3.2.2. | Sursele de lumină cu LED trebuie proiectate în așa fel încât să fie și să rămână în stare bună de funcționare în condiții de utilizare normale. În plus, acestea nu trebuie să prezinte niciun defect de proiectare sau de fabricație. |
| --- | --- |

3.2.2.

Sursele de lumină cu LED trebuie proiectate în așa fel încât să fie și să rămână în stare bună de funcționare în condiții de utilizare normale. În plus, acestea nu trebuie să prezinte niciun defect de proiectare sau de fabricație.

| 3.2.3. | Sursele de lumină cu LED trebuie să nu prezinte pe suprafețele optice striații sau pete care pot afecta eficiența și performanțele optice ale acestora. |
| --- | --- |

3.2.3.

Sursele de lumină cu LED trebuie să nu prezinte pe suprafețele optice striații sau pete care pot afecta eficiența și performanțele optice ale acestora.

| 3.2.4. | Sursele de lumină cu LED trebuie prevăzute cu socluri standard conforme cu fișele de date privind soclurile din publicația 60061 a IEC, ediția a treia, astfel cum se specifică în diferitele fișe de date din anexa 1. |
| --- | --- |

3.2.4.

Sursele de lumină cu LED trebuie prevăzute cu socluri standard conforme cu fișele de date privind soclurile din publicația 60061 a IEC, ediția a treia, astfel cum se specifică în diferitele fișe de date din anexa 1.

| 3.2.5. | Soclul trebuie să fie solid și fixat bine de restul sursei de lumină cu LED. |
| --- | --- |

3.2.5.

Soclul trebuie să fie solid și fixat bine de restul sursei de lumină cu LED.

| 3.2.6. | Verificarea conformității cu prevederile punctelor 3.2.3-3.3.5 de mai sus se efectuează prin inspecție vizuală, prin verificarea dimensiunilor și, dacă este necesar, printr-un montaj de probă în dulie, astfel cum se precizează în publicația 60061 a IEC. |
| --- | --- |

3.2.6.

Verificarea conformității cu prevederile punctelor 3.2.3-3.3.5 de mai sus se efectuează prin inspecție vizuală, prin verificarea dimensiunilor și, dacă este necesar, printr-un montaj de probă în dulie, astfel cum se precizează în publicația 60061 a IEC.

| 3.2.7. | Joncțiunea (joncțiunile) cu semiconductori este (sunt) singurul (singurele) element(e) al(e) surselor de lumină cu LED care generează și emite (emit) lumină, fie direct, fie prin intermediul conversiei pe bază de fluorescență, atunci când este (sunt) pus(e) sub tensiune. |
| --- | --- |

3.2.7.

Joncțiunea (joncțiunile) cu semiconductori este (sunt) singurul (singurele) element(e) al(e) surselor de lumină cu LED care generează și emite (emit) lumină, fie direct, fie prin intermediul conversiei pe bază de fluorescență, atunci când este (sunt) pus(e) sub tensiune.

3.3.   Încercări

| 3.3.1. | Sursele de lumină cu LED sunt îmbătrânite în prealabil la tensiunea de încercare timp de cel puțin 48 de ore. Pentru sursele de lumină cu LED multifuncționale, fiecare funcție se supune procesului de îmbătrânire separat. |
| --- | --- |

3.3.1.

Sursele de lumină cu LED sunt îmbătrânite în prealabil la tensiunea de încercare timp de cel puțin 48 de ore. Pentru sursele de lumină cu LED multifuncționale, fiecare funcție se supune procesului de îmbătrânire separat.

| 3.3.2. | În lipsa unor dispoziții contrare, măsurătorile electrice și fotometrice se efectuează la tensiunea (tensiunile) de încercare relevantă (relevante). |
| --- | --- |

3.3.2.

În lipsa unor dispoziții contrare, măsurătorile electrice și fotometrice se efectuează la tensiunea (tensiunile) de încercare relevantă (relevante).

| 3.3.3. | Măsurătorile electrice, astfel cum se specifică în anexa 4, se efectuează cu instrumente aparținând cel puțin clasei 0,2 (precizie cu o toleranță de 0,2 % din întreaga scală). |
| --- | --- |

3.3.3.

Măsurătorile electrice, astfel cum se specifică în anexa 4, se efectuează cu instrumente aparținând cel puțin clasei 0,2 (precizie cu o toleranță de 0,2 % din întreaga scală).

3.4.   Poziția și dimensiunile zonei de emisie luminoasă aparente

| 3.4.1. | Poziția și dimensiunile zonei de emisie luminoasă aparente trebuie să respecte cerințele indicate pe fișa de date relevantă din anexa 1. |
| --- | --- |

3.4.1.

Poziția și dimensiunile zonei de emisie luminoasă aparente trebuie să respecte cerințele indicate pe fișa de date relevantă din anexa 1.

| 3.4.2. | Măsurătoarea se efectuează după acțiunea de îmbătrânire a sursei de lumină cu LED în conformitate cu punctul 3.3.1. |
| --- | --- |

3.4.2.

Măsurătoarea se efectuează după acțiunea de îmbătrânire a sursei de lumină cu LED în conformitate cu punctul 3.3.1.

3.5.   Flux luminos

| 3.5.1. | Când este măsurat în conformitate cu condițiile menționate în anexa 4, fluxul luminos trebuie să se situeze în limitele indicate în fișa de date relevantă din anexa 1. |
| --- | --- |

3.5.1.

Când este măsurat în conformitate cu condițiile menționate în anexa 4, fluxul luminos trebuie să se situeze în limitele indicate în fișa de date relevantă din anexa 1.

| 3.5.2. | Măsurătoarea se efectuează după acțiunea de îmbătrânire a sursei de lumină cu LED în conformitate cu punctul 3.3.1. |
| --- | --- |

3.5.2.

Măsurătoarea se efectuează după acțiunea de îmbătrânire a sursei de lumină cu LED în conformitate cu punctul 3.3.1.

3.6.   Distribuția intensității luminoase normalizate/distribuția fluxului luminos cumulat

| 3.6.1. | Când este măsurată în conformitate cu condițiile de încercare specificate în anexa 4 la prezentul regulament, distribuția intensității luminoase normalizate și/sau distribuția fluxului luminos cumulat trebuie să se situeze în limitele indicate în fișa de date relevantă din anexa 1. |
| --- | --- |

3.6.1.

Când este măsurată în conformitate cu condițiile de încercare specificate în anexa 4 la prezentul regulament, distribuția intensității luminoase normalizate și/sau distribuția fluxului luminos cumulat trebuie să se situeze în limitele indicate în fișa de date relevantă din anexa 1.

| 3.6.2. | Măsurătoarea se efectuează după acțiunea de îmbătrânire a sursei de lumină cu LED în conformitate cu punctul 3.3.1. |
| --- | --- |

3.6.2.

Măsurătoarea se efectuează după acțiunea de îmbătrânire a sursei de lumină cu LED în conformitate cu punctul 3.3.1.

3.7.   Culoare

| 3.7.1. | Culoarea luminii emise de sursele de lumină cu LED trebuie să fie specificată în fișa de date relevantă. Definițiile culorii luminii emise formulate în Regulamentul nr. 48 și în seriile de amendamente ale acestuia în vigoare la data formulării cererii pentru omologarea de tip se aplică prezentului regulament. |
| --- | --- |

3.7.1.

Culoarea luminii emise de sursele de lumină cu LED trebuie să fie specificată în fișa de date relevantă. Definițiile culorii luminii emise formulate în Regulamentul nr. 48 și în seriile de amendamente ale acestuia în vigoare la data formulării cererii pentru omologarea de tip se aplică prezentului regulament.

| 3.7.2. | Culoarea luminii emise se măsoară conform metodei definite în anexa 4. Fiecare valoare măsurată trebuie să se încadreze în intervalul de toleranță specificat. |
| --- | --- |

3.7.2.

Culoarea luminii emise se măsoară conform metodei definite în anexa 4. Fiecare valoare măsurată trebuie să se încadreze în intervalul de toleranță specificat.

| 3.7.3. | În plus, în cazul surselor de lumină cu LED care emit lumină de culoare albă, conținutul minim de roșu al luminii trebuie să fie astfel încât:



  unde:






  Ee(λ) (unitatea: W) | reprezintă distribuția spectrală a radiației; |
| --- | --- | --- |
| V(λ) (unitatea: 1) | reprezintă eficiența luminoasă spectrală; |
| λ (unitatea: nm) | reprezintă lungimea de undă. |

3.7.3.

În plus, în cazul surselor de lumină cu LED care emit lumină de culoare albă, conținutul minim de roșu al luminii trebuie să fie astfel încât:

Formula

unde:

Ee(λ) (unitatea: W)

reprezintă distribuția spectrală a radiației;

V(λ) (unitatea: 1)

reprezintă eficiența luminoasă spectrală;

λ (unitatea: nm)

reprezintă lungimea de undă.

Această valoare se calculează folosind intervale de un nanometru.

3.8.   Radiația UV

Radiația UV a sursei de lumină cu LED trebuie să fie de așa natură încât sursa de lumină cu LED să fie cu radiație UV redusă în conformitate cu:

Formula

unde:

| S(λ)(unitatea: 1) | reprezintă funcția de ponderare spectrală; |
| --- | --- |
| km = 683 lm/W | reprezintă valoarea maximă a eficienței luminoase a radiației. |

S(λ)(unitatea: 1)

reprezintă funcția de ponderare spectrală;

km = 683 lm/W

reprezintă valoarea maximă a eficienței luminoase a radiației.

(Pentru definirea celorlalte simboluri, a se vedea punctul 3.7.3 de mai sus).

Această valoare se calculează folosind intervale de un nanometru. Radiația ultravioletă trebuie ponderată conform valorilor indicate în tabelul de mai jos:

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

Notă: Valori în conformitate cu „Orientările IRPA/INIRC privind limitele de expunere la radiațiile ultraviolete”. Lungimile de undă (în nanometri) selectate sunt reprezentative; celelalte valori trebuie interpolate.

3.9.   Surse de lumină cu LED standard

Specificațiile suplimentare pentru sursele de lumină cu LED standard (etalon) sunt prezentate în fișele de date relevante din anexa 1.

4.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

| 4.1. | Sursele de lumină cu LED omologate în conformitate cu prezentul regulament trebuie fabricate astfel încât să corespundă tipului omologat prin îndeplinirea cerințelor tehnice și de marcaj stabilite la punctul 3 de mai sus și în anexele 1, 4 și 5 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.1.

Sursele de lumină cu LED omologate în conformitate cu prezentul regulament trebuie fabricate astfel încât să corespundă tipului omologat prin îndeplinirea cerințelor tehnice și de marcaj stabilite la punctul 3 de mai sus și în anexele 1, 4 și 5 la prezentul regulament.

| 4.2. | Pentru a verifica dacă sunt îndeplinite cerințele enunțate la punctul 4.1, trebuie să se efectueze controale corespunzătoare ale producției. |
| --- | --- |

4.2.

Pentru a verifica dacă sunt îndeplinite cerințele enunțate la punctul 4.1, trebuie să se efectueze controale corespunzătoare ale producției.

| 4.3. | În special, titularul omologării trebuie:






  4.3.1. | să asigure existența unor proceduri pentru controlul eficace al calității produselor; |
| --- | --- | --- |

4.3.

În special, titularul omologării trebuie:

4.3.1.

să asigure existența unor proceduri pentru controlul eficace al calității produselor;

| 4.3.2. | să aibă acces la echipamentul de control necesar verificării conformității pentru fiecare tip omologat; |
| --- | --- |

4.3.2.

să aibă acces la echipamentul de control necesar verificării conformității pentru fiecare tip omologat;

| 4.3.3. | să se asigure că rezultatele încercărilor sunt înregistrate și că documentele respective rămân disponibile pentru o perioadă stabilită în acord cu autoritatea de omologare de tip; |
| --- | --- |

4.3.3.

să se asigure că rezultatele încercărilor sunt înregistrate și că documentele respective rămân disponibile pentru o perioadă stabilită în acord cu autoritatea de omologare de tip;

| 4.3.4. | să analizeze rezultatele fiecărui tip de încercare, aplicând criteriile din anexa 6, pentru a verifica și asigura stabilitatea caracteristicilor produsului, ținând seama de variațiile admise în producția industrială; |
| --- | --- |

4.3.4.

să analizeze rezultatele fiecărui tip de încercare, aplicând criteriile din anexa 6, pentru a verifica și asigura stabilitatea caracteristicilor produsului, ținând seama de variațiile admise în producția industrială;

| 4.3.5. | să se asigure că pentru fiecare tip de sursă de lumină cu LED sunt efectuate cel puțin încercările prevăzute în anexa 5 la prezentul regulament; |
| --- | --- |

4.3.5.

să se asigure că pentru fiecare tip de sursă de lumină cu LED sunt efectuate cel puțin încercările prevăzute în anexa 5 la prezentul regulament;

| 4.3.6. | să se asigure că, în cazul în care eșantioanele prelevate aleatoriu se dovedesc a fi neconforme în urma respectivului tip de încercare, se efectuează o nouă eșantionare urmată de încercări suplimentare. Se iau toate măsurile necesare pentru a restabili conformitatea producției în cauză. |
| --- | --- |

4.3.6.

să se asigure că, în cazul în care eșantioanele prelevate aleatoriu se dovedesc a fi neconforme în urma respectivului tip de încercare, se efectuează o nouă eșantionare urmată de încercări suplimentare. Se iau toate măsurile necesare pentru a restabili conformitatea producției în cauză.

| 4.4. | Autoritatea competentă care a acordat omologarea de tip poate verifica, în orice moment, metodele de control al conformității aplicabile fiecărei unități de producție. |
| --- | --- |

4.4.

Autoritatea competentă care a acordat omologarea de tip poate verifica, în orice moment, metodele de control al conformității aplicabile fiecărei unități de producție.

| 4.4.1. | Cu ocazia fiecărei inspecții, se prezintă inspectorului extern rapoartele de încercare și de control al producției. |
| --- | --- |

4.4.1.

Cu ocazia fiecărei inspecții, se prezintă inspectorului extern rapoartele de încercare și de control al producției.

| 4.4.2. | Inspectorul poate preleva aleatoriu eșantioane care vor fi supuse încercărilor în laboratorul producătorului. Numărul minim de eșantioane poate fi determinat în funcție de rezultatele verificării efectuate de producător. |
| --- | --- |

4.4.2.

Inspectorul poate preleva aleatoriu eșantioane care vor fi supuse încercărilor în laboratorul producătorului. Numărul minim de eșantioane poate fi determinat în funcție de rezultatele verificării efectuate de producător.

| 4.4.3. | În cazul în care nivelul calității nu este satisfăcător sau în cazul în care este necesară verificarea validității încercărilor efectuate în conformitate cu punctul 4.4.2 de mai sus, inspectorul trebuie să preleveze eșantioane care urmează a fi trimise serviciului tehnic care a efectuat încercările de omologare de tip. |
| --- | --- |

4.4.3.

În cazul în care nivelul calității nu este satisfăcător sau în cazul în care este necesară verificarea validității încercărilor efectuate în conformitate cu punctul 4.4.2 de mai sus, inspectorul trebuie să preleveze eșantioane care urmează a fi trimise serviciului tehnic care a efectuat încercările de omologare de tip.

| 4.4.4. | Autoritatea competentă poate proceda la efectuarea oricăror încercări prevăzute în prezentul regulament. În cazul în care autoritatea competentă decide să efectueze controale prin sondaj, se aplică criteriile prezentate în anexele 7 și 8 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.4.4.

Autoritatea competentă poate proceda la efectuarea oricăror încercări prevăzute în prezentul regulament. În cazul în care autoritatea competentă decide să efectueze controale prin sondaj, se aplică criteriile prezentate în anexele 7 și 8 la prezentul regulament.

| 4.4.5. | Frecvența normală a inspecțiilor permise de către autoritatea competentă este de o inspecție la doi ani. În cazul în care, în cursul uneia dintre aceste inspecții, sunt înregistrate rezultate negative, autoritatea competentă se asigură că vor fi luate toate măsurile necesare pentru restabilirea conformității producției cât mai rapid posibil. |
| --- | --- |

4.4.5.

Frecvența normală a inspecțiilor permise de către autoritatea competentă este de o inspecție la doi ani. În cazul în care, în cursul uneia dintre aceste inspecții, sunt înregistrate rezultate negative, autoritatea competentă se asigură că vor fi luate toate măsurile necesare pentru restabilirea conformității producției cât mai rapid posibil.

5.   SANCȚIUNI PENTRU NECONFORMITATEA PRODUCȚIEI

| 5.1. | Omologarea acordată unei surse de lumină cu LED în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă dacă nu sunt îndeplinite cerințele sau dacă o sursă de lumină cu LED care poartă o marcă de omologare nu corespunde tipului omologat. |
| --- | --- |

5.1.

Omologarea acordată unei surse de lumină cu LED în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă dacă nu sunt îndeplinite cerințele sau dacă o sursă de lumină cu LED care poartă o marcă de omologare nu corespunde tipului omologat.

| 5.2. | Dacă o parte contractantă la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, aceasta notifică celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.2.

Dacă o parte contractantă la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, aceasta notifică celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament.

6.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

În cazul în care titularul omologării încetează definitiv să producă un tip de sursă de lumină cu LED omologată în conformitate cu prezentul regulament, acesta trebuie să informeze autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea. La primirea notificării în cauză, autoritatea respectivă informează cu privire la aceasta celelalte părți contractante la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament.

7.   DENUMIRILE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE, PRECUM ȘI ALE AUTORITĂȚILOR DE OMOLOGARE DE TIP

Părțile semnatare ale Acordului din 1958 care aplică prezentul regulament trebuie să comunice Secretariatului General al Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice care răspund de efectuarea încercărilor de omologare și pe cele ale autorităților de omologare de tip care acordă omologarea și cărora trebuie să le fie trimise documentele emise în alte țări care atestă acordarea, extinderea, refuzul sau retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției.

---

(1)  Astfel cum este definit în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punctul 2.

(2)  Pe baza vocabularului electrotehnic internațional (IEV) 845-09-31 al Comisiei electrotehnice internaționale (CIE/IEC).

---

ANEXA 1

FIȘE DE DATE
   (1)
  PENTRU SURSELE DE LUMINĂ CU LED

Lista categoriilor de surse de lumină cu LED și numerele fișelor de date aferente:

| Categoria | | Numărul fișei (numerele fișelor) |
| --- | --- | --- |
| LR 1 | | LR 1/1-5 |
| LW 2 | | LW 2/1-5 |

Categoria

Numărul fișei (numerele fișelor)

LR 1

LR 1/1-5

LW 2

LW 2/1-5

Lista fișelor de date pentru surse de lumină cu LED și ordinea în care apar acestea în prezenta anexă:

Numărul fișei (numerele fișelor)

LR 1/1-5

LW 2/1-5

Categoria LR 1 – Fișa LR 1/1

Desenele au doar rolul de a ilustra dimensiunile esențiale (în mm) ale surselor de lumină cu LED

Figura 1

Desen principal

Image

Figura 2

Detaliu conector

Image

Categoria LR 1 – Fișa LR 1/2

Tabelul 1

Caracteristici electrice și fotometrice esențiale

| Dimensiuni în mm | Toleranța |
| --- | --- |
| Surse de lumină cu LED din producția normală | Sursă de lumină cu LED standard |
| e (2) | 24,0 | 0,2 | 0,1 |
| Soclu PGJ21t-1 în conformitate cu publicația CEI 60061 (fișa 7004-165-1) |
| Caracteristici electrice și fotometrice (3) |
| Valori nominale | | Funcție secundară | Funcție principală | Funcție secundară | Funcție principală |
| Volți | 12 | 12 |
| Valori normale (4) | Wați (la 13,5 volți curent continuu) | max. 0,75 | max. 3,5
  min. 1,4 | max. 0,75 | max. 3,5
  min. 1,4 |
| Flux luminos (în lm la 13,5 V curent continuu) | | | 3,5 ± 10 % | 47 ± 10 % |
| Flux luminos (în lm la 10-16 V curent continuu) | 3,5 ± 20 % | 47 ± 20 % | | |

Dimensiuni în mm

Toleranța

Surse de lumină cu LED din producția normală

Sursă de lumină cu LED standard

e (2)

24,0

0,2

0,1

Soclu PGJ21t-1 în conformitate cu publicația CEI 60061 (fișa 7004-165-1)

Caracteristici electrice și fotometrice (3)

Valori nominale

Funcție secundară

Funcție principală

Funcție secundară

Funcție principală

Volți

12

12

Valori normale (4)

Wați (la 13,5 volți curent continuu)

max. 0,75

max. 3,5

min. 1,4

max. 0,75

max. 3,5

min. 1,4

Flux luminos (în lm la 13,5 V curent continuu)

3,5 ± 10 %

47 ± 10 %

Flux luminos (în lm la 10-16 V curent continuu)

3,5 ± 20 %

47 ± 20 %

Comportament în caz de defecțiuni

În caz de defectare a sursei de lumină cu LED (absența emisiei luminoase) curentul maxim absorbit – atunci când sursa funcționează în gama de tensiune de intrare în modul de funcționare principal – trebuie să fie mai mic de 20 mA (în circuit deschis).

Cerințe privind ecranul de control

Următoarea încercare vizează să definească cerințele privind zona de emisie luminoasă aparentă a sursei de lumină cu LED și să stabilească dacă zona de emisie luminoasă este poziționată corect în raport cu axa de referință și cu planul de referință pentru a verifica conformitatea cu cerințele.

Poziția zonei de emisie luminoasă se verifică utilizând „box system” definit în figura 3, care indică proiecțiile la observarea de-a lungul direcției γ = 90° în planurile C90 și C180 (C, γ definit în figura 4). Cel puțin 95 % din fluxul luminos emis în direcția de observare trebuie să provină din zona trapezoidală definită de d1, d2 și c. Mai puțin de 70 % din fluxul luminos trebuie să fie emis din zona dreptunghiulară definită de d3 și c.

Categoria LR 1 – Fișa LR 1/3

Figura 3

Definirea zonei de emisie luminoasă în „box system”

Image

Tabelul 2

Dimensiunile „box system” din figura 3

| Dimensiuni în mm | f | c | d1 | d2 | d3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Surse de lumină cu LED din producția normală | E + 0,2 | 3,6 | 21,0 | 15,0 | 7,0 |
| Surse de lumină cu LED standard (etalon) | E + 0,1 | 3,4 | 21,0 | 15,0 | 7,0 |

Dimensiuni în mm

f

c

d1

d2

d3

Surse de lumină cu LED din producția normală

E + 0,2

3,6

21,0

15,0

7,0

Surse de lumină cu LED standard (etalon)

E + 0,1

3,4

21,0

15,0

7,0

Distribuția intensității luminoase normalizate

Următorul tip de încercare vizează să determine distribuția intensității luminoase normalizate a sursei de lumină într-un plan arbitrar care conține axa de referință. Intersecția axei de referință cu marginea superioară a figurii geometrice (box) este utilizată ca origine a sistemului de coordonate.

Sursa de lumină este montată pe o placă plană prevăzută cu borna de montare corespunzătoare. Placa se montează pe masa goniometrului cu o consolă, astfel încât axa de referință a sursei de lumină să se alinieze cu una dintre axele de rotație ale goniometrului. Dispozitivul de măsurare corespunzător este descris în figura 4.

Categoria LR 1 – Fișa LR 1/4

Desenele se limitează la ilustrarea dispozitivului esențial pentru măsurarea surselor de lumină cu LED

Figura 4

Dispozitiv pentru măsurarea distribuției intensității luminoase

Image

Datele referitoare la intensitatea luminoasă sunt înregistrate pentru funcția principală cu un fotogoniometru standard. Distanța de măsurare trebuie să fie aleasă în mod corespunzător, pentru a se asigura că detectorul este situat în câmpul îndepărtat al distribuției luminii.

Măsurătorile se efectuează în trei plane C, care conțin axa de referință a sursei de lumină. Cele trei plane C trebuie să fie între C30 și C330 pentru a se evita umbrele conectorului, iar distanța unghiulară dintre ele trebuie să fie de cel puțin 30°. Punctele de încercare pentru fiecare plan pentru unghiuri polare multiple γ sunt specificate în tabelul 3.

După măsurare, datele trebuie normalizate la 1 000 lm în conformitate cu punctul 3.1.11, utilizând fluxul luminos al sursei de lumină individuale supuse încercării. Datele trebuie să fie conforme cu intervalul de toleranță, astfel cum este definit în tabelul 3.

Planuri C: a se vedea publicația CIE 70-1987, The measurement of absolute intensity distributions („Măsurarea distribuțiilor intensității absolute”).

Categoria LR 1 – Fișa LR 1/5

Tabelul 3

Valorile, în punctele de încercare, ale intensității normalizate pentru funcția principală a surselor de lumină din producția normală și respectiv a surselor de lumină standard

| | Sursă de lumină cu LED din producția normală | Sursă de lumină cu LED standard |
| --- | --- | --- |
| γ | Intensitate minimă în cd/1 000 lm | Intensitate maximă în cd/1 000 lm | Intensitate minimă în cd/1 000 lm | Intensitate maximă în cd/1 000 lm |
| 0° | 0 | 30 | 0 | 20 |
| 15° | 0 | 30 | 0 | 20 |
| 30° | 0 | 70 | 0 | 40 |
| 45° | 20 | 100 | 20 | 60 |
| 60° | 35 | 120 | 35 | 80 |
| 75° | 50 | 140 | 50 | 100 |
| 90° | 70 | 160 | 70 | 120 |
| 105° | 90 | 180 | 90 | 140 |
| 120° | 110 | 200 | 110 | 160 |
| 135° | 110 | 200 | 110 | 160 |
| 150° | 90 | 180 | 90 | 140 |

Sursă de lumină cu LED din producția normală

Sursă de lumină cu LED standard

γ

Intensitate minimă în cd/1 000 lm

Intensitate maximă în cd/1 000 lm

Intensitate minimă în cd/1 000 lm

Intensitate maximă în cd/1 000 lm

0°

0

30

0

20

15°

0

30

0

20

30°

0

70

0

40

45°

20

100

20

60

60°

35

120

35

80

75°

50

140

50

100

90°

70

160

70

120

105°

90

180

90

140

120°

110

200

110

160

135°

110

200

110

160

150°

90

180

90

140

Distribuția intensității luminoase, astfel cum este descrisă în tabelul 3, trebuie să fie substanțial uniformă, și anume între două puncte adiacente din grilă cerința privind intensitatea luminoasă relativă se calculează prin interpolare liniară utilizând cele două puncte adiacente din grilă.

Categoria LW 2 – Fișa LW 2/1

Desenele au doar rolul de a ilustra dimensiunile esențiale (în mm) ale surselor de lumină cu LED

Figura 1

Desen principal – vedere frontală și laterală

Image

Figura 2

Detaliu conector

Image

Tabelul 1

Caracteristici electrice și fotometrice esențiale

| Dimensiuni în mm | Toleranțe |
| --- | --- |
| Surse de lumină cu LED din producția normală | Surse de lumină cu LED standard |
| e | 26,4 | 0,2 | 0,1 |
| [Soclu PGJY50] în conformitate cu publicația IEC 60061 (fișa 7004-[....]-1) |
| Caracteristici electrice și fotometrice (5) |
| Valori nominale | | Funcție secundară | Funcție principală | Funcție secundară | Funcție principală |
| Volți | 12 | 12 |
| Valori normale (6)
   (7) | Wați (la 13,5 volți curent continuu) | max. 1 | max. 12
  min. 4 | max. 1 | max. 12
  min. 4 |
| Flux luminos (în lm la 13,5 V curent continuu) | | | 50 ± 10 % | 725 ± 10 % |
| Flux luminos (în lm la 10-16 V curent continuu) | 50 ± 15 % | 725 ± 15 % | | |
| Temperatura de bază corespunzătoare Tb în °C | 30 ± 2 | 55 ± 2 | 30 ± 0,5 | 55 ± 0,5 |

Dimensiuni în mm

Toleranțe

Surse de lumină cu LED din producția normală

Surse de lumină cu LED standard

e

26,4

0,2

0,1

[Soclu PGJY50] în conformitate cu publicația IEC 60061 (fișa 7004-[....]-1)

Caracteristici electrice și fotometrice (5)

Valori nominale

Funcție secundară

Funcție principală

Funcție secundară

Funcție principală

Volți

12

12

Valori normale (6)
   (7)

Wați (la 13,5 volți curent continuu)

max. 1

max. 12

min. 4

max. 1

max. 12

min. 4

Flux luminos (în lm la 13,5 V curent continuu)

50 ± 10 %

725 ± 10 %

Flux luminos (în lm la 10-16 V curent continuu)

50 ± 15 %

725 ± 15 %

Temperatura de bază corespunzătoare Tb în °C

30 ± 2

55 ± 2

30 ± 0,5

55 ± 0,5

Categoria LW 2 – Fișa LW 2/2

Cerințe privind ecranul de control

Această încercare urmărește să determine dacă zona de emisie luminoasă a sursei de lumină cu LED este poziționată corect în raport cu axa de referință și cu planul de referință.

Conformitatea poziției și a dimensiunii, astfel cum sunt definite în tabelul 2, se verifică prin „box system” prezentat în figura 3. Desenul din stânga ilustrează proiecția în cazul observării de-a lungul axei de referință cu un unghi de acceptare (deschidere) de ± 40°, iar desenul din dreapta definește poziția planului și a axei de referință.

Determinarea dimensiunii se efectuează cu mijloace adecvate.

Figura 3

Definirea zonei de emisie luminoasă în „box system”

Image

Tabelul 2

Dimensiunile zonei de emisie luminoasă din figura 3

| Dimensiuni în mm | e | a | b | c |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Surse de lumină cu LED din producția normală | 26,4 ± 0,2 | 14,5 + 0/-2,5 | 10,1 + 0/-1,5 | Ø 50,00 + 0,10/-0 |
| Surse de lumină cu LED standard (etalon) | 26,4 ± 0,1 | 14,5 + 0/-2,5 | 10,1 + 0/-1,5 | Ø 50,05 + 0,05/-0 |

Dimensiuni în mm

e

a

b

c

Surse de lumină cu LED din producția normală

26,4 ± 0,2

14,5 + 0/-2,5

10,1 + 0/-1,5

Ø 50,00 + 0,10/-0

Surse de lumină cu LED standard (etalon)

26,4 ± 0,1

14,5 + 0/-2,5

10,1 + 0/-1,5

Ø 50,05 + 0,05/-0

Categoria LW 2 – Fișa LW 2/3

Distribuția fluxului luminos cumulat

Dispozitiv de măsurare

Această încercare vizează să determine fluxul luminos cumulat în cadrul unor unghiuri solide definite ale distribuției intensității luminoase.

Pot fi utilizate goniofotometre de tipul I sau II în conformitate cu publicația CIE nr. 70-1987 care au capacitatea de a roti sursa de lumină în jurul a două axe perpendiculare pe axa emisiei luminoase. Punctul de intersecție dintre axa de referință și planul paralel cu planul de referință la distanța e este utilizat ca origine a sistemului de coordonate.

Figura 4

Dispozitiv pentru măsurarea distribuției intensității luminoase utilizând un fotogoniometru de tip I

Image

Sursa de lumină este montată pe o placă plană prevăzută cu borna de montare corespunzătoare. Placa este montată pe masa goniometrului cu o consolă, astfel încât axa de referință a sursei de lumină să se alinieze cu axa de măsurare a goniometrului. Dispozitivul de măsurare corespunzător este descris în figura 4.

Categoria LW 2 – Fișa LW 2/4

Distribuția fluxului luminos cumulat

Procedura de măsurare și de calcul

Datele se înregistrează pentru temperatura de bază Tb specificată în tabelul 1 în punctul precizat în figura 5.

Datele referitoare la distribuția intensității luminoase se înregistrează în interiorul unui unghi solid de – 40° < α < +40° și – 40° < β < +40°. Distanța de măsurare trebuie să fie aleasă astfel încât detectorul să fie situat în câmpul îndepărtat al distribuției luminii. Este necesară o dimensiune a pasului unghiular de cel mult 1°.

După efectuarea măsurătorilor, distribuția fluxului luminos cumulat se calculează pe baza datelor înregistrate pentru diferite unghiuri solide, astfel cum se specifică în tabelul 3 în conformitate cu publicația CIE 84-1989, secțiunea 4.3. Ulterior, distribuția trebuie să fie normalizată la fluxul luminos total determinat pentru – 40 < α < + 40° și – 40° < β < + 40. Datele trebuie să respecte intervalul de toleranță definit în tabelul 3.

Pentru a asigura o distribuție simetrică în interiorul fiecărui unghi solid din tabelul 3, determinarea fluxului luminos se realizează independent pentru toți cei patru cvadranți, iar valorile fluxului nu trebuie să difere cu mai mult de 15 %.

Tabelul 3

Valorile, în punctele de încercare, ale fluxului luminos cumulat normalizat, atât pentru lămpile din producția normală, cât și pentru cele standard

| Unghiurile α, β | Flux normalizat minim în % | Flux normalizat maxim în % |
| --- | --- | --- |
| – 5° < α, β < +5° | 8 | 14 |
| – 10° < α, β < +10° | 31 | 37 |
| – 15° < α, β < +15° | 54 | 59 |
| – 20° < α, β < +20° | 75 | 81 |
| – 25° < α, β < +25° | 91 | 95 |
| – 30° < α, β < +30° | 97 | 100 |
| – 35° < α, β < +35° | 98 | 100 |
| – 40° < α, β < +40° | 100 (prin definiție) |

Unghiurile α, β

Flux normalizat minim în %

Flux normalizat maxim în %

– 5° < α, β < +5°

8

14

– 10° < α, β < +10°

31

37

– 15° < α, β < +15°

54

59

– 20° < α, β < +20°

75

81

– 25° < α, β < +25°

91

95

– 30° < α, β < +30°

97

100

– 35° < α, β < +35°

98

100

– 40° < α, β < +40°

100 (prin definiție)

Distribuția fluxului luminos cumulat al funcției secundare poate fi verificată prin măsurarea raportului dintre funcția principală și cea secundară sub un unghi fix și înmulțirea acestui factor cu fluxul luminos al funcției principale.

Dacă există dubii că distribuțiile fluxului luminos cumulat ale funcției principale și secundare diferă, procedura descrisă mai sus pentru funcția principală se repetă pentru funcția secundară.

Geometria interfeței termice

Interfața termică LW 2 este situată în planul de referință (zona hașurată din figura 5) și descrisă în detaliu în publicația IEC 60061, așa cum se indică în tabelul 1 din fișa LW 2/1. Aceasta trebuie fixată la un disipator termic sau la un sistem de gestionare termică adecvat.

Fluxul luminos indicat în tabelul 1 trebuie atins după ce este stabilizată temperatura de bază Tb măsurată în punctul precizat în figura 5.

Categoria LW 2 – Fișa LW 2/5

Figura 5

Vedere posterioară: zona de contact termic și localizarea punctului Tb pe axa de simetrie verticală, la o distanță f de centru

Image

| Dimensiuni în mm |
| --- |
| c | 50,0 |
| d | 34,5 |
| f | 13,0 |
| g | 10,0 |

Dimensiuni în mm

c

50,0

d

34,5

f

13,0

g

10,0

Comportament în caz de defecțiuni

În caz de defectare a sursei de lumină cu LED (absența emisiei luminoase) curentul maxim absorbit – atunci când funcționează în gama de tensiune de intrare în modul de funcționare principal – trebuie să fie mai mic de 20 mA (în circuit deschis).

---

(1)  Tabele, caracteristici electrice și fotometrice:

| | tensiunea este exprimată în V; |
| --- | --- |

tensiunea este exprimată în V;

| | puterea este exprimată în W; |
| --- | --- |

puterea este exprimată în W;

| | fluxul luminos este exprimat în lumeni (lm); |
| --- | --- |

fluxul luminos este exprimat în lumeni (lm);

| | intensitatea luminoasă normalizată este exprimată în cd/1 000 lm; |
| --- | --- |

intensitatea luminoasă normalizată este exprimată în cd/1 000 lm;

| | fluxul luminos normalizat cumulat este exprimat în %. |
| --- | --- |

fluxul luminos normalizat cumulat este exprimat în %.

(2)  Zona de emisie luminoasă: a se verifica prin intermediul „box system” din figura 3.

(3)  Lumina emisă trebuie să fie roșie.

(4)  Pornit continuu timp de 30 de minute la o temperatură de 23 ± 2,5 °C.

(5)  Lumina emisă trebuie să fie albă.

(6)  Funcționare continuă timp de 30 de minute cu temperatura de bază Tb stabilizată după cum s-a precizat mai sus.

(7)  Fluxul luminos din zona de emisie luminoasă se determină într-un unghi solid de – 40° < α < + 40° și – 40° < β < +40° utilizând fie metode ale integrării, fie procedura descrisă în fișele LW 2/3 și LW 2/4.

---

ANEXA 2

FIȘĂ DE COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

Image

---

ANEXA 3

EXEMPLU DE DISPUNERE A MĂRCII DE OMOLOGARE

(a se vedea punctul 2.4.4)

Marca de omologare de mai sus aplicată pe o sursă de lumină cu LED indică faptul că sursa de lumină a fost omologată în Regatul Unit (E11) cu codul de omologare 0A01. Primul caracter al codului de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 128 (1) în forma inițială a acestuia.

---

(1)  Nu prevede modificări ale numărului de omologare.

---

ANEXA 4

METODĂ DE MĂSURARE A CARACTERISTICILOR ELECTRICE ȘI FOTOMETRICE

Sursele de lumină din toate categoriile cu disipator termic integrat se măsoară la o temperatură ambiantă de (23 ± 2) °C în atmosferă calmă. Pentru aceste măsurători trebuie menținut spațiul liber minim, astfel cum este definit în fișele de date.

Sursele de lumină din toate categoriile care definesc o temperatură Tb se măsoară prin stabilizarea punctului Tb la o temperatura specifică definită în fișa de date pentru categoria respectivă.

1.   Flux luminos

| 1.1. | Se efectuează o măsurare a fluxului luminos utilizând o metodă a integrării:






  (a) | în cazul unui disipator termic integrat după un minut și după 30 de minute de funcționare;
  sau |
| --- | --- | --- |

1.1.

Se efectuează o măsurare a fluxului luminos utilizând o metodă a integrării:

(a)

în cazul unui disipator termic integrat după un minut și după 30 de minute de funcționare;

sau

| (b) | după stabilizarea temperaturii în punctul Tb. |
| --- | --- |

(b)

după stabilizarea temperaturii în punctul Tb.

| 1.2. | Valorile fluxului luminos, măsurat după:






  (a) | 30 de minute; sau |
| --- | --- | --- |

1.2.

Valorile fluxului luminos, măsurat după:

(a)

30 de minute; sau

| (b) | stabilizarea temperaturii Tb. |
| --- | --- |

(b)

stabilizarea temperaturii Tb.

Trebuie să respecte cerințele minime și maxime.

În cazul (a) această valoare trebuie să fie între 100 % și 80 % din valoarea măsurată după 1 minut.

| 1.3. | Măsurătorile trebuie efectuate la tensiunea de încercare relevantă și la valorile minime și maxime ale gamei de tensiuni relevante. Cu excepția cazului în care se specifică restricții mai riguroase în fișa de date, nu trebuie depășită următoarea abatere a fluxului luminos în raport cu limitele intervalului de toleranță.







  Tensiune nominală | Tensiune minimă | Tensiune maximă |
| --- | --- | --- | --- |
| 6 | 6,0 | 7,0 |
| 12 | 12,0 | 14,0 |
| 24 | 24,0 | 28,0 |
| Toleranța corespunzătoare a fluxului luminos (1) | ± 30 % | ± 15 % |

1.3.

Măsurătorile trebuie efectuate la tensiunea de încercare relevantă și la valorile minime și maxime ale gamei de tensiuni relevante. Cu excepția cazului în care se specifică restricții mai riguroase în fișa de date, nu trebuie depășită următoarea abatere a fluxului luminos în raport cu limitele intervalului de toleranță.

Tensiune nominală

Tensiune minimă

Tensiune maximă

6

6,0

7,0

12

12,0

14,0

24

24,0

28,0

Toleranța corespunzătoare a fluxului luminos (1)

± 30 %

± 15 %

2.   Intensitatea luminoasă normalizată/fluxul luminos cumulat

| 2.1. | Măsurătorile intensității luminoase se efectuează după:






  (a) | o perioadă de stabilizare de 30 de minute; sau |
| --- | --- | --- |

2.1.

Măsurătorile intensității luminoase se efectuează după:

(a)

o perioadă de stabilizare de 30 de minute; sau

| (b) | stabilizarea temperaturii Tb la valoarea dată în fișa de date relevantă. |
| --- | --- |

(b)

stabilizarea temperaturii Tb la valoarea dată în fișa de date relevantă.

| 2.2. | Măsurătorile trebuie efectuate la tensiunea de încercare relevantă. |
| --- | --- |

2.2.

Măsurătorile trebuie efectuate la tensiunea de încercare relevantă.

| 2.3. | Intensitatea luminoasă normalizată a unui eșantion de încercare se calculează prin împărțirea distribuției intensității luminoase, măsurată în conformitate cu punctul 2.1 din prezenta anexă, la fluxul luminos determinat după 30 de minute conform punctului 1.2 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.3.

Intensitatea luminoasă normalizată a unui eșantion de încercare se calculează prin împărțirea distribuției intensității luminoase, măsurată în conformitate cu punctul 2.1 din prezenta anexă, la fluxul luminos determinat după 30 de minute conform punctului 1.2 din prezenta anexă.

| 2.4. | Fluxul luminos cumulat al unui eșantion de încercare se calculează conform publicației CIE 84-1989, secțiunea 4.3, prin integrarea intensității luminoase într-un con care cuprinde un unghi solid. |
| --- | --- |

2.4.

Fluxul luminos cumulat al unui eșantion de încercare se calculează conform publicației CIE 84-1989, secțiunea 4.3, prin integrarea intensității luminoase într-un con care cuprinde un unghi solid.

3.   Culoare

Culoarea luminii emise, măsurată în aceleași condiții ca cele descrise la punctul 1.1 din prezenta anexă, trebuie să fie în limitele de culoare cerute.

4.   Consumul de putere

| 4.1. | Măsurarea consumului de putere se efectuează în aceleași condiții ca cele descrise la punctul 1.1 din prezenta anexă, folosind cerințele de la punctul 3.3.3 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.1.

Măsurarea consumului de putere se efectuează în aceleași condiții ca cele descrise la punctul 1.1 din prezenta anexă, folosind cerințele de la punctul 3.3.3 din prezentul regulament.

| 4.2. | Măsurătorile consumului de putere trebuie efectuate la tensiunea de încercare relevantă. |
| --- | --- |

4.2.

Măsurătorile consumului de putere trebuie efectuate la tensiunea de încercare relevantă.

| 4.3. | Valorile obținute trebuie să îndeplinească cerințele minime și maxime din fișa de date relevantă. |
| --- | --- |

4.3.

Valorile obținute trebuie să îndeplinească cerințele minime și maxime din fișa de date relevantă.

---

(1)  Deviația maximă a fluxului luminos în raport cu limitele de toleranță se calculează utilizând ca referință fluxul măsurat la tensiunea de încercare. Între tensiunea de încercare și limitele gamei de tensiuni comportamentul fluxului luminos trebuie să fie substanțial uniform.

---

ANEXA 5

CERINȚE MINIME PENTRU PROCEDURILE DE CONTROL AL CALITĂȚII APLICATE DE CĂTRE PRODUCĂTOR

1.   Generalități

Cerințele de conformitate sunt considerate îndeplinite din punct de vedere fotometric, geometric, vizual și electric, în cazul în care sunt respectate toleranțele specificate pentru producția surselor de lumină cu LED din fișa de date relevantă din anexa 1 și din fișa de date relevantă pentru socluri.

2.   Cerințe minime pentru verificarea conformității de către producător

Pentru fiecare tip de sursă de lumină cu LED, producătorul sau titularul mărcii de omologare efectuează încercări în conformitate cu prevederile prezentului regulament, la intervale corespunzătoare.

2.1.   Natura încercărilor

Încercările de conformitate privind aceste specificații vizează caracteristicile fotometrice, geometrice și optice ale acestora.

2.2.   Metodele utilizate în cadrul încercărilor

| 2.2.1. | Încercările trebuie efectuate, în general, în conformitate cu metodele definite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.2.1.

Încercările trebuie efectuate, în general, în conformitate cu metodele definite în prezentul regulament.

| 2.2.2. | Aplicarea punctului 2.2.1 din prezenta anexă necesită o etalonare periodică a aparaturii de încercare și corelarea acesteia cu măsurătorile efectuate de o autoritate competentă. |
| --- | --- |

2.2.2.

Aplicarea punctului 2.2.1 din prezenta anexă necesită o etalonare periodică a aparaturii de încercare și corelarea acesteia cu măsurătorile efectuate de o autoritate competentă.

2.3.   Modul de selectare a eșantioanelor

Eșantioanele de surse de lumină cu LED trebuie selectate în mod aleatoriu din producția unui lot omogen. Prin lot omogen se înțelege un ansamblu de surse de lumină cu LED de același tip, definit conform metodelor de producție ale producătorului.

2.4.   Caracteristici verificate și înregistrate

Sursele de lumină cu LED se inspectează, iar rezultatele încercărilor se înregistrează pe baza grupurilor de caracteristici enumerate în anexa 6 tabelul 1.

2.5.   Criterii de acceptabilitate

Producătorul sau titularul omologării este responsabil pentru efectuarea unei analize statistice a rezultatelor încercărilor, pentru a respecta cerințele privind verificarea conformității producției stabilite la punctul 4.1 din prezentul regulament.

Conformitatea este asigurată atunci când nu se depășește nivelul acceptabil de neconformitate pentru fiecare dintre grupele de caracteristici prezentate în tabelul 1 din anexa 6. Acest lucru înseamnă că numărul de surse de lumină cu LED care nu respectă cerința pentru orice grup de caracteristici ale oricărui tip de sursă de lumină cu LED nu depășește limitele de calificare din tabelele relevante 2, 3 sau 4 din anexa 6.

Notă: Fiecare cerință individuală privind sursele de lumină cu LED se consideră a fi o caracteristică.

---

ANEXA 6

EȘANTIONARE ȘI NIVELURI DE CONFORMITATE PENTRU ÎNREGISTRĂRILE ÎNCERCĂRILOR EFECTUATE DE PRODUCĂTOR

Tabelul 1

Caracteristici

| Grupe de caracteristici | Grupe (1) de registre de încercare în funcție de tipurile de lămpi | Minimum 12 eșantionări lunare pentru fiecare grupă (1) | Nivel acceptabil de neconformitate per grupă de caracteristici
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Marcare, lizibilitate și durabilitate | Toate tipurile cu aceleași dimensiuni exterioare | 315 | 1 |
| Dimensiunile exterioare ale lămpii (fără soclu/suport) | Toate tipurile din aceeași categorie | 200 | 1 |
| Dimensiunile soclului și suportului | Toate tipurile din aceeași categorie | 200 | 6,5 |
| Dimensiunile referitoare la suprafața care emite lumină și la elemente interioare (2) | Toate lămpile de același tip | 200 | 6,5 |
| Citiri inițiale, putere, culoare și flux luminos (2) | Toate lămpile de același tip | 200 | 1 |
| Distribuția intensității luminoase normalizate sau a fluxului luminos cumulat | Toate lămpile de același tip | 20 | 6,5 |

Grupe de caracteristici

Grupe (1) de registre de încercare în funcție de tipurile de lămpi

Minimum 12 eșantionări lunare pentru fiecare grupă (1)

Nivel acceptabil de neconformitate per grupă de caracteristici

(%)

Marcare, lizibilitate și durabilitate

Toate tipurile cu aceleași dimensiuni exterioare

315

1

Dimensiunile exterioare ale lămpii (fără soclu/suport)

Toate tipurile din aceeași categorie

200

1

Dimensiunile soclului și suportului

Toate tipurile din aceeași categorie

200

6,5

Dimensiunile referitoare la suprafața care emite lumină și la elemente interioare (2)

Toate lămpile de același tip

200

6,5

Citiri inițiale, putere, culoare și flux luminos (2)

Toate lămpile de același tip

200

1

Distribuția intensității luminoase normalizate sau a fluxului luminos cumulat

Toate lămpile de același tip

20

6,5

Nivelurile minime de calitate acceptabile, bazate pe diferite numere de rezultate ale încercărilor pentru fiecare grupă de caracteristici, sunt prezentate în tabelul 2 ca număr maxim de neconformități. Nivelul minim acceptabil de calitate se bazează pe un nivel al neconformității de 1 %, presupunând o probabilitate de acceptare de cel puțin 0,95.

Tabelul 2

| Numărul rezultatelor încercărilor pentru fiecare caracteristică | Limite de calificare pentru acceptare |
| --- | --- |
| 20 | 0 |
| 21 - 50 | 1 |
| 51 - 80 | 2 |
| 81 - 125 | 3 |
| 126 - 200 | 5 |
| 201 - 260 | 6 |
| 261 - 315 | 7 |
| 316 - 370 | 8 |
| 371 - 435 | 9 |
| 436 - 500 | 10 |
| 501 - 570 | 11 |
| 571 - 645 | 12 |
| 646 - 720 | 13 |
| 721 - 800 | 14 |
| 801 - 860 | 15 |
| 861 - 920 | 16 |
| 921 - 990 | 17 |
| 991 – 1 060 | 18 |
| 1 061 – 1 125 | 19 |
| 1 126 – 1 190 | 20 |
| 1 191 – 1 249 | 21 |

Numărul rezultatelor încercărilor pentru fiecare caracteristică

Limite de calificare pentru acceptare

20

0

21 - 50

1

51 - 80

2

81 - 125

3

126 - 200

5

201 - 260

6

261 - 315

7

316 - 370

8

371 - 435

9

436 - 500

10

501 - 570

11

571 - 645

12

646 - 720

13

721 - 800

14

801 - 860

15

861 - 920

16

921 - 990

17

991 – 1 060

18

1 061 – 1 125

19

1 126 – 1 190

20

1 191 – 1 249

21

Nivelurile minime acceptabile de calitate, bazate pe diferite numere de rezultate ale încercărilor pentru fiecare grupă de caracteristici, sunt prezentate în tabelul 3 ca număr maxim de neconformități. Nivelul minim de calitate acceptabil se bazează pe un nivel al neconformității de 6,5 %, presupunând o probabilitate de acceptare de cel puțin 0,95.

Tabelul 3

| Număr de lămpi înregistrate | Limită de calificare |
| --- | --- |
| 20 | 3 |
| 21 – 32 | 5 |
| 33 – 50 | 7 |
| 51 – 80 | 10 |
| 81 – 125 | 14 |
| 126 – 200 | 21 |
| 201 - 213 | 22 |
| 214 - 227 | 23 |
| 228 - 240 | 24 |
| 241 - 254 | 25 |
| 255 - 268 | 26 |
| 269 - 281 | 27 |
| 282 - 295 | 28 |
| 296 - 308 | 29 |
| 309 - 322 | 30 |
| 323 - 336 | 31 |
| 337 - 349 | 32 |
| 350 - 363 | 33 |
| 364 - 376 | 34 |
| 377 - 390 | 35 |
| 391 - 404 | 36 |
| 405 - 417 | 37 |
| 418 - 431 | 38 |
| 432 - 444 | 39 |
| 445 - 458 | 40 |
| 459 - 472 | 41 |
| 473 - 485 | 42 |
| 486 - 499 | 43 |
| 500 - 512 | 44 |
| 513 - 526 | 45 |
| 527 - 540 | 46 |
| 541 - 553 | 47 |
| 554 - 567 | 48 |
| 568 - 580 | 49 |
| 581 - 594 | 50 |
| 595 - 608 | 51 |
| 609 - 621 | 52 |
| 622 - 635 | 53 |
| 636 - 648 | 54 |
| 649 - 662 | 55 |
| 663 - 676 | 56 |
| 677 - 689 | 57 |
| 690 - 703 | 58 |
| 704 - 716 | 59 |
| 717 - 730 | 60 |
| 731 - 744 | 61 |
| 745 - 757 | 62 |
| 758 - 771 | 63 |
| 772 - 784 | 64 |
| 785 - 798 | 65 |
| 799 - 812 | 66 |
| 813 - 825 | 67 |
| 826 - 839 | 68 |
| 840 - 852 | 69 |
| 853 - 866 | 70 |
| 867 - 880 | 71 |
| 881 - 893 | 72 |
| 894 - 907 | 73 |
| 908 - 920 | 74 |
| 921 - 934 | 75 |
| 935 - 948 | 76 |
| 949 - 961 | 77 |
| 962 - 975 | 78 |
| 976 - 988 | 79 |
| 989 - 1 002 | 80 |
| 1 003 – 1 016 | 81 |
| 1 017 - 1 029 | 82 |
| 1 030 - 1 043 | 83 |
| 1 044 - 1 056 | 84 |
| 1 057 - 1 070 | 85 |
| 1 071 - 1 084 | 86 |
| 1 085 - 1 097 | 87 |
| 1 098 - 1 111 | 88 |
| 1 112 - 1 124 | 89 |
| 1 125 - 1 138 | 90 |
| 1 139 - 1 152 | 91 |
| 1 153 - 1 165 | 92 |
| 1 166 - 1 179 | 93 |
| 1 180 - 1 192 | 94 |
| 1 193 - 1 206 | 95 |
| 1 207 - 1 220 | 96 |
| 1 221 - 1 233 | 97 |
| 1 234 - 1 249 | 98 |
| | |

Număr de lămpi înregistrate

Limită de calificare

20

3

21 – 32

5

33 – 50

7

51 – 80

10

81 – 125

14

126 – 200

21

201 - 213

22

214 - 227

23

228 - 240

24

241 - 254

25

255 - 268

26

269 - 281

27

282 - 295

28

296 - 308

29

309 - 322

30

323 - 336

31

337 - 349

32

350 - 363

33

364 - 376

34

377 - 390

35

391 - 404

36

405 - 417

37

418 - 431

38

432 - 444

39

445 - 458

40

459 - 472

41

473 - 485

42

486 - 499

43

500 - 512

44

513 - 526

45

527 - 540

46

541 - 553

47

554 - 567

48

568 - 580

49

581 - 594

50

595 - 608

51

609 - 621

52

622 - 635

53

636 - 648

54

649 - 662

55

663 - 676

56

677 - 689

57

690 - 703

58

704 - 716

59

717 - 730

60

731 - 744

61

745 - 757

62

758 - 771

63

772 - 784

64

785 - 798

65

799 - 812

66

813 - 825

67

826 - 839

68

840 - 852

69

853 - 866

70

867 - 880

71

881 - 893

72

894 - 907

73

908 - 920

74

921 - 934

75

935 - 948

76

949 - 961

77

962 - 975

78

976 - 988

79

989 - 1 002

80

1 003 – 1 016

81

1 017 - 1 029

82

1 030 - 1 043

83

1 044 - 1 056

84

1 057 - 1 070

85

1 071 - 1 084

86

1 085 - 1 097

87

1 098 - 1 111

88

1 112 - 1 124

89

1 125 - 1 138

90

1 139 - 1 152

91

1 153 - 1 165

92

1 166 - 1 179

93

1 180 - 1 192

94

1 193 - 1 206

95

1 207 - 1 220

96

1 221 - 1 233

97

1 234 - 1 249

98

Nivelurile minime de calitate acceptabile bazate pe numere diferite de rezultate ale încercărilor pentru fiecare grupă de caracteristici sunt prezentate în tabelul 4, exprimate în procente ale rezultatelor, presupunând o probabilitate de acceptare de cel puțin 0,95.

Tabelul 4

| Numărul rezultatelor încercărilor pentru fiecare caracteristică | Limite de calificare prezentate sub forma unui procent din rezultate.
  Nivel acceptabil de neconformități de 1 % | Limite de calificare prezentate sub forma unui procent din rezultate.
  Nivel acceptabil de neconformități de 6,5 % |
| --- | --- | --- |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Numărul rezultatelor încercărilor pentru fiecare caracteristică

Limite de calificare prezentate sub forma unui procent din rezultate.

Nivel acceptabil de neconformități de 1 %

Limite de calificare prezentate sub forma unui procent din rezultate.

Nivel acceptabil de neconformități de 6,5 %

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(1)  Evaluarea cuprinde în general producția de serie a surselor de lumină cu LED din diferite fabrici. Cu toate acestea, un producător poate reuni înregistrări privind același tip de la mai multe fabrici, cu condiția ca acestea să funcționeze în cadrul aceluiași sistem de calitate și de gestionare a calității.

(2)  În cazul în care o sursă de lumină cu LED are mai multe funcții de emisie luminoasă, gruparea caracteristicilor (dimensiuni, putere, culoare și flux luminos) se aplică fiecărui element separat.

---

ANEXA 7

CERINȚE MINIME PRIVIND VERIFICĂRILE PRIN SONDAJ EFECTUATE DE AUTORITATEA DE OMOLOGARE DE TIP

1.   Generalități

Cerințele de conformitate sunt considerate îndeplinite din punct de vedere fotometric, geometric, vizual și electric, în cazul în care sunt respectate toleranțele specificate pentru producția surselor de lumină cu LED din fișa de date relevantă din anexa 1 și din fișa de date relevantă pentru socluri.

2.   Conformitatea surselor de lumină cu LED din producția de masă nu poate fi contestată dacă rezultatele sunt conforme cu anexa 8 la prezentul regulament.

3.   Conformitatea poate fi contestată, iar producătorului i se poate solicita să ia măsuri pentru ca cerințele să fie respectate în producție, dacă rezultatele nu sunt conforme cu anexa 8 la prezentul regulament.

4.   Dacă se aplică punctul 3 al prezentei anexe, un eșantion suplimentar de 250 de surse de lumină cu LED, selectat aleatoriu dintr-un ciclu recent de producție, este prelevat în termen de două luni.

---

ANEXA 8

VERIFICAREA CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI PRIN SONDAJ

Confirmarea sau infirmarea conformității se decide în funcție de valorile din tabelul 1. Pentru fiecare grup de caracteristici, sursele de lumină cu LED sunt fie acceptate, fie respinse în funcție de valorile din tabelul 1 (*)

Tabelul 1

| | 1 % (1) | 6,5 % (1) |
| --- | --- | --- |
| Acceptare | Respingere | Acceptare | Respingere |
| Dimensiunea primului eșantion: 125 | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Dacă numărul de unități neconforme este mai mare de 2 (11) și mai mic de 5 (16), se prelevează un al doilea eșantion de 125 de unități și se evaluează cele 250 de unități. | 6 | 7 | 26 | 27 |
| (*) | Schema propusă este concepută pentru evaluarea conformității surselor de lumină cu LED la un nivel acceptabil de neconformitate de 1 %, respectiv 6,5 % și se întemeiază pe planul de eșantionare dublă pentru verificări normale din publicația CEI 60410: Sampling Plans and Procedures for Inspection by Attributes („Planuri și proceduri de eșantionare pentru verificarea în funcție de caracteristici”). |

1 % (1)

6,5 % (1)

Acceptare

Respingere

Acceptare

Respingere

Dimensiunea primului eșantion: 125

2

5

11

16

Dacă numărul de unități neconforme este mai mare de 2 (11) și mai mic de 5 (16), se prelevează un al doilea eșantion de 125 de unități și se evaluează cele 250 de unități.

6

7

26

27

(*)

Schema propusă este concepută pentru evaluarea conformității surselor de lumină cu LED la un nivel acceptabil de neconformitate de 1 %, respectiv 6,5 % și se întemeiază pe planul de eșantionare dublă pentru verificări normale din publicația CEI 60410: Sampling Plans and Procedures for Inspection by Attributes („Planuri și proceduri de eșantionare pentru verificarea în funcție de caracteristici”).

---

(1)  Sursele de lumină cu LED sunt inspectate, iar rezultatele încercărilor sunt înregistrate pe baza grupurilor de caracteristici enumerate în anexa 6 tabelul 1.

---