# Službeni list C 160/2014

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 160 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 57.27. svibnja 2014. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 160

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 57.27. svibnja 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE AGENCIES |
| | Europska komisija |
| 2014/C 160/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7162 – INEOS/SSG Solvents Business) (
  1
  ) | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE AGENCIES

Europska komisija

2014/C 160/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7162 – INEOS/SSG Solvents Business) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2014/C 160/02 | Tečajna lista eura | 2 |
| 2014/C 160/03 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenih optjecaju | 3 |
| 2014/C 160/04 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenih optjecaju | 4 |
| 2014/C 160/05 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenih optjecaju | 5 |
| 2014/C 160/06 | Mišljenje Savjetodavnog odbora za koncentracije doneseno na njegovu sastanku 25. travnja 2012. u pogledu nacrta odluke u predmetu M.6286 Südzucker ED&F Man – Izvjestiteljica: Španjolska | 6 |
| 2014/C 160/07 | Završno izvješće službenika za usmene rasprave – Südzucker/ED&F Man (M.6286) | 8 |
| 2014/C 160/08 | Sažetak Odluke Komisije od 16. svibnja 2012. o ocjenjivanju koncentracije sukladnom s unutarnjim tržištem i funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u (Predmet M.6286 – Südzucker/ED & F MAN) (priopćeno pod brojem dokumenta C(2012) 3145 završna verzija)
   (
  1
  ) | 11 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2014/C 160/09 | Mjere reorganizacije – Odluka o mjeri reorganizacije u odnosu na trgovačko društvo Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A. | 19 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2014/C 160/02

Tečajna lista eura

2

2014/C 160/03

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenih optjecaju

3

2014/C 160/04

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenih optjecaju

4

2014/C 160/05

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenih optjecaju

5

2014/C 160/06

Mišljenje Savjetodavnog odbora za koncentracije doneseno na njegovu sastanku 25. travnja 2012. u pogledu nacrta odluke u predmetu M.6286 Südzucker ED&F Man – Izvjestiteljica: Španjolska

6

2014/C 160/07

Završno izvješće službenika za usmene rasprave – Südzucker/ED&F Man (M.6286)

8

2014/C 160/08

Sažetak Odluke Komisije od 16. svibnja 2012. o ocjenjivanju koncentracije sukladnom s unutarnjim tržištem i funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u (Predmet M.6286 – Südzucker/ED & F MAN) (priopćeno pod brojem dokumenta C(2012) 3145 završna verzija)
   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2012) 3145 završna verzija)

1

11

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2014/C 160/09

Mjere reorganizacije – Odluka o mjeri reorganizacije u odnosu na trgovačko društvo Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A.

19

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europska komisija |
| 2014/C 160/10 | Obuka nacionalnih sudaca u pravu tržišnog natjecanja Europske unije i pravosudna suradnja među nacionalnim sucima | 20 |

V   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

2014/C 160/10

Obuka nacionalnih sudaca u pravu tržišnog natjecanja Europske unije i pravosudna suradnja među nacionalnim sucima

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE AGENCIES

Europska komisija

| 27.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 160/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7162 – INEOS/SSG Solvents Business)

(Tekst značajan za EGP)

(2014/C 160/01)

Dana 5. svibnja 2014. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod brojem dokumenta 32014M7162. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod brojem dokumenta 32014M7162. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 27.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 160/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 160/2

---

Tečajna lista eura (1)

26. svibanj 2014.

(2014/C 160/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,3635 |
| JPY | japanski jen | 138,97 |
| DKK | danska kruna | 7,4637 |
| GBP | funta sterlinga | 0,80990 |
| SEK | švedska kruna | 9,0371 |
| CHF | švicarski franak | 1,2210 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,1245 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,421 |
| HUF | mađarska forinta | 302,77 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,1550 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4075 |
| TRY | turska lira | 2,8467 |
| AUD | australski dolar | 1,4761 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4812 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5718 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5955 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7085 |
| KRW | južnokorejski von | 1 396,64 |
| ZAR | južnoafrički rand | 14,1090 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,5071 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5915 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 787,45 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3768 |
| PHP | filipinski pezo | 59,568 |
| RUB | ruski rubalj | 46,6175 |
| THB | tajlandski baht | 44,432 |
| BRL | brazilski real | 3,0288 |
| MXN | meksički pezo | 17,5305 |
| INR | indijska rupija | 80,0579 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,3635

JPY

japanski jen

138,97

DKK

danska kruna

7,4637

GBP

funta sterlinga

0,80990

SEK

švedska kruna

9,0371

CHF

švicarski franak

1,2210

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,1245

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,421

HUF

mađarska forinta

302,77

LTL

litavski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,1550

RON

rumunjski novi leu

4,4075

TRY

turska lira

2,8467

AUD

australski dolar

1,4761

CAD

kanadski dolar

1,4812

HKD

hongkonški dolar

10,5718

NZD

novozelandski dolar

1,5955

SGD

singapurski dolar

1,7085

KRW

južnokorejski von

1 396,64

ZAR

južnoafrički rand

14,1090

CNY

kineski renminbi-juan

8,5071

HRK

hrvatska kuna

7,5915

IDR

indonezijska rupija

15 787,45

MYR

malezijski ringit

4,3768

PHP

filipinski pezo

59,568

RUB

ruski rubalj

46,6175

THB

tajlandski baht

44,432

BRL

brazilski real

3,0288

MXN

meksički pezo

17,5305

INR

indijska rupija

80,0579

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 27.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 160/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 160/3

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenih optjecaju

(2014/C 160/03)

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila javnost i stručne krugove (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009. (2), državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s EU-om potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne optjecajne kovanice eura uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da su to kovanice od 2 eura. Tehničke značajke tih kovanica iste su kao i kod ostalih kovanica od 2 eura, ali je na njihovim nacionalnim stranama prikazan prigodan motiv koji je vrlo simboličan na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja
  : Italija

Prigoda
  : Dvjestota godišnjica osnutka postrojbe karabinjera.

Opis motiva
  : Na kovanici je prikazana reinterpretacija skulpture Antonija Bertija „Karabinjeri u ophodnji za vrijeme oluje” iz 1973. U desnom je dijelu monogram Talijanske Republike „RI” i oznaka za godinu „2014.”, a u lijevom „1814.”. Iznad prikaza nalazi se slovo R (monogram rimske kovnice), a ispod prikaza slova LDS (monogram autorice Luciane De Simoni) i natpis „CARABINIERI”.

Uz vanjski rub kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Broj kovanica koje će se izdati
  :

Datum izdavanja
  : lipanj 2014.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomska i financijska pitanja od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

| 27.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 160/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 160/4

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenih optjecaju

(2014/C 160/04)

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila javnost i stručne krugove (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009. (2), državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s EU-om potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne optjecajne kovanice eura uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da su to kovanice od 2 eura. Tehničke značajke tih kovanica iste su kao i kod ostalih kovanica od 2 eura, ali je na njihovim nacionalnim stranama prikazan prigodan motiv koji je vrlo simboličan na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja
  : Italija

Prigoda
  : 450. godišnjica rođenja Galilea Galileija (rođenog 1564.)

Opis motiva
  : Na kovanici je prikazan portret Galilea Galileija koji je 1636. naslikao Justus Sustermans (Galleria degli Uffizi u Firenci) iznad kojeg je polukružno ispisano „GALILEO GALILEI”. U desnom dijelu kovanice nalaze se slovo R (monogram rimske kovnice), astronomski teleskop i C. M. (monogram autorice Claudije Momoni). U desnom je dijelu prikazan monogram Talijanske Republike „RI”, a ispod prikaza oznake za godine „1564. –2014.”.

Uz vanjski rub kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Broj kovanica koje će se izdati
  :

Datum izdavanja
  : lipanj 2014.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomska i financijska pitanja od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

| 27.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 160/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 160/5

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenih optjecaju

(2014/C 160/05)

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila javnost i stručne krugove (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009. (2), državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s EU-om potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne optjecajne kovanice eura uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da su to kovanice od 2 eura. Tehničke značajke tih kovanica iste su kao i kod ostalih kovanica od 2 eura, ali je na njihovim nacionalnim stranama prikazan prigodan motiv koji je vrlo simboličan na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja
  : Belgija

Prigoda
  : Stogodišnjica početka Prvog svjetskog rata

Opis motiva
  : U sredini kovanice iznad oznaka za godinu „2014–2018” nalazi se cvijet maka. Ispod oznake za godinu ispisano je „The Great War Centenary” (Stogodišnjica Velikog rata), a ispod natpisa prikazan je znak upravitelja kovnice i oznaka briselske kovnice, glava Sv. Mihovila s kacigom. U gornjem lijevom kutu polukružno je na tri jezika ispisano „BELGIE – BELGIQUE – BELGIEN”.

U vanjskom krugu uz rub kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Broj kovanica koje će se izdati
  : 1,75 milijuna

Datum izdavanja
  : travanj 2014.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomska i financijska pitanja od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

| 27.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 160/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 160/6

---

Mišljenje Savjetodavnog odbora za koncentracije doneseno na njegovu sastanku 25. travnja 2012. u pogledu nacrta odluke u predmetu M.6286 Südzucker ED&F Man

Izvjestiteljica: Španjolska

(2014/C 160/06)

| 1. | Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da prijavljena transakcija znači koncentraciju u smislu Uredbe Vijeća br. 139/2004. |
| --- | --- |

1.

Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da prijavljena transakcija znači koncentraciju u smislu Uredbe Vijeća br. 139/2004.

| 2. | Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da je prijavljena transakcija od značaja za cijelu Zajednicu u smislu Uredbe br. 139/2004. |
| --- | --- |

2.

Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da je prijavljena transakcija od značaja za cijelu Zajednicu u smislu Uredbe br. 139/2004.

| 3. | Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da su za potrebe procjene predmetne transakcije definicije relevantnih tržišta proizvoda sljedeće:






  (a) | zasebna tržišta 1. opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača i 2. opskrbe bijelim šećerom maloprodajnih trgovaca; |
| --- | --- | --- |

3.

Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da su za potrebe procjene predmetne transakcije definicije relevantnih tržišta proizvoda sljedeće:

(a)

zasebna tržišta 1. opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača i 2. opskrbe bijelim šećerom maloprodajnih trgovaca;

| (b) | zasebno tržište opskrbe sirovim šećerom od šećerne trske i opskrbe šećernom repom, pri čemu u tom slučaju za potrebe opskrbe sirovim šećerom od šećerne trske pitanje dodatnog razlikovanja između preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske i nepreferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske može ostati otvoreno; |
| --- | --- |

(b)

zasebno tržište opskrbe sirovim šećerom od šećerne trske i opskrbe šećernom repom, pri čemu u tom slučaju za potrebe opskrbe sirovim šećerom od šećerne trske pitanje dodatnog razlikovanja između preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske i nepreferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske može ostati otvoreno;

| (c) | tržište melase, pri čemu u tom slučaju pitanje dodatnog razlikovanja između melase od šećerne repe i melase od šećerne trske može ostati otvoreno; |
| --- | --- |

(c)

tržište melase, pri čemu u tom slučaju pitanje dodatnog razlikovanja između melase od šećerne repe i melase od šećerne trske može ostati otvoreno;

| (d) | tržište bioetanola, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju tržišta proizvoda; |
| --- | --- |

(d)

tržište bioetanola, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju tržišta proizvoda;

| (e) | tržište biogoriva, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju tržišta proizvoda; |
| --- | --- |

(e)

tržište biogoriva, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju tržišta proizvoda;

| (f) | tržište hrane za životinje, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju tržišta proizvoda; |
| --- | --- |

(f)

tržište hrane za životinje, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju tržišta proizvoda;

| (g) | tržište vinase, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju tržišta proizvoda. |
| --- | --- |

(g)

tržište vinase, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju tržišta proizvoda.

| 4. | Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da su za potrebe procjene predmetne transakcije definicije relevantnih zemljopisnih tržišta sljedeće:






  (a) | nacionalna tržišta 1. opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača i 2. opskrbe bijelim šećerom maloprodajnih trgovaca u Italiji; |
| --- | --- | --- |

4.

Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da su za potrebe procjene predmetne transakcije definicije relevantnih zemljopisnih tržišta sljedeće:

(a)

nacionalna tržišta 1. opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača i 2. opskrbe bijelim šećerom maloprodajnih trgovaca u Italiji;

| (b) | nacionalna tržišta opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača i opskrbe bijelim šećerom maloprodajnih trgovaca u Grčkoj, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju zemljopisnog tržišta; |
| --- | --- |

(b)

nacionalna tržišta opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača i opskrbe bijelim šećerom maloprodajnih trgovaca u Grčkoj, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju zemljopisnog tržišta;

| (c) | tržišta koja obuhvaćaju barem afričke, karipske i pacifičke zemlje (AKP) i najmanje razvijene zemlje (LDC) te bi mogla obuhvaćati i glavne zemlje koje opskrbljuju sirovim šećerom od šećerne trske na temelju kvota CXL (dio sporazuma GATT) i iznimnih carinskih kvota (TRQ) s obzirom na opskrbu preferencijalnim sirovim šećerom od šećerne trske, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju zemljopisnog tržišta; |
| --- | --- |

(c)

tržišta koja obuhvaćaju barem afričke, karipske i pacifičke zemlje (AKP) i najmanje razvijene zemlje (LDC) te bi mogla obuhvaćati i glavne zemlje koje opskrbljuju sirovim šećerom od šećerne trske na temelju kvota CXL (dio sporazuma GATT) i iznimnih carinskih kvota (TRQ) s obzirom na opskrbu preferencijalnim sirovim šećerom od šećerne trske, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju zemljopisnog tržišta;

| (d) | tržište EGP-a ili nacionalno tržište opskrbe melasom, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju zemljopisnog tržišta; |
| --- | --- |

(d)

tržište EGP-a ili nacionalno tržište opskrbe melasom, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju zemljopisnog tržišta;

| (e) | tržište EGP-a za bioetanol, biogorivo, hranu za životinje i vinasu, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju zemljopisnog tržišta. |
| --- | --- |

(e)

tržište EGP-a za bioetanol, biogorivo, hranu za životinje i vinasu, pri čemu u tom slučaju nije nužno odrediti točnu definiciju zemljopisnog tržišta.

| 5. | Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da će predložena koncentracija vjerojatno dovesti do bitnog ograničavanja učinkovitog tržišnog natjecanja na zajedničkom tržištu ili njegovu znatnom dijelu na tržištu opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača u Italiji. |
| --- | --- |

5.

Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da će predložena koncentracija vjerojatno dovesti do bitnog ograničavanja učinkovitog tržišnog natjecanja na zajedničkom tržištu ili njegovu znatnom dijelu na tržištu opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača u Italiji.

| 6. | Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da predložena koncentracija vjerojatno neće dovesti do bitnog ograničavanja učinkovitog tržišnog natjecanja na zajedničkom tržištu ili njegovu znatnom dijelu na sljedećim tržištima:






  (a) | sva tržišta opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača (osim onih navedenih u prethodnoj točki 5.); |
| --- | --- | --- |

6.

Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da predložena koncentracija vjerojatno neće dovesti do bitnog ograničavanja učinkovitog tržišnog natjecanja na zajedničkom tržištu ili njegovu znatnom dijelu na sljedećim tržištima:

(a)

sva tržišta opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača (osim onih navedenih u prethodnoj točki 5.);

| (b) | sva tržišta opskrbe bijelim šećerom maloprodajnih trgovaca; |
| --- | --- |

(b)

sva tržišta opskrbe bijelim šećerom maloprodajnih trgovaca;

| (c) | sva tržišta opskrbe EU-a sirovim šećerom od šećerne trske; |
| --- | --- |

(c)

sva tržišta opskrbe EU-a sirovim šećerom od šećerne trske;

| (d) | sva tržišta opskrbe melasom; |
| --- | --- |

(d)

sva tržišta opskrbe melasom;

| (e) | sva tržišta bioetanola; |
| --- | --- |

(e)

sva tržišta bioetanola;

| (f) | sva tržišta biogoriva; |
| --- | --- |

(f)

sva tržišta biogoriva;

| (g) | sva tržišta hrane za životinje; |
| --- | --- |

(g)

sva tržišta hrane za životinje;

| (h) | sva tržišta vinase. |
| --- | --- |

(h)

sva tržišta vinase.

| 7. | Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da su preuzete obveze dostatne za uklanjanje bitnog ograničavanja tržišnog natjecanja na tržištu opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača u Italiji. |
| --- | --- |

7.

Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da su preuzete obveze dostatne za uklanjanje bitnog ograničavanja tržišnog natjecanja na tržištu opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača u Italiji.

| 8. | Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da, uz poštovanje svih obveza stranaka i s obzirom na sveukupne obveze, predložena koncentracija bitno ne ograničava učinkovito tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu ili njegovu znatnom dijelu. |
| --- | --- |

8.

Savjetodavni odbor slaže se s Komisijom da, uz poštovanje svih obveza stranaka i s obzirom na sveukupne obveze, predložena koncentracija bitno ne ograničava učinkovito tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu ili njegovu znatnom dijelu.

| 9. | Savjetodavni odbor traži da Komisija uzme u obzir sva ostala pitanja koja su bila predmet rasprave. |
| --- | --- |

9.

Savjetodavni odbor traži da Komisija uzme u obzir sva ostala pitanja koja su bila predmet rasprave.

| 10. | Savjetodavni odbor slaže se s mišljenjem Komisije da prijavljenu koncentraciju stoga treba proglasiti sukladnom s unutarnjim tržištem i sa Sporazumom o EGP-u u skladu s člankom 2. stavkom 2. i člankom 8. stavkom 2. Uredbe o koncentracijama te člankom 57. Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

10.

Savjetodavni odbor slaže se s mišljenjem Komisije da prijavljenu koncentraciju stoga treba proglasiti sukladnom s unutarnjim tržištem i sa Sporazumom o EGP-u u skladu s člankom 2. stavkom 2. i člankom 8. stavkom 2. Uredbe o koncentracijama te člankom 57. Sporazuma o EGP-u.

---

| 27.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 160/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 160/8

---

Završno izvješće službenika za usmene rasprave (1)

Südzucker/ED&F Man

(M.6286)

(2014/C 160/07)

1.   KONTEKST

| 1. | Europska komisija zaprimila je 19. rujna 2011. prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) („Uredba o koncentracijama”) kojom poduzetnik Südzucker Holding GmbH, pod kontrolom poduzetnika Südzucker Mannheim/Ochsenfurt („podnositelj prijave”) kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad ED&F Man Holding Limited („EDFM”). (Podnositelj prijave i EDFM nazivaju se „stranke”). |
| --- | --- |

1.

Europska komisija zaprimila je 19. rujna 2011. prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) („Uredba o koncentracijama”) kojom poduzetnik Südzucker Holding GmbH, pod kontrolom poduzetnika Südzucker Mannheim/Ochsenfurt („podnositelj prijave”) kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad ED&F Man Holding Limited („EDFM”). (Podnositelj prijave i EDFM nazivaju se „stranke”).

2.   PISMENI POSTUPAK

| 2. | Tijekom prve faze Komisija je izrazila ozbiljnu sumnju u sukladnost koncentracije s unutarnjim tržištem. Stoga je Komisija 9. studenoga 2011. odlučila pokrenuti postupak u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (c) Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

2.

Tijekom prve faze Komisija je izrazila ozbiljnu sumnju u sukladnost koncentracije s unutarnjim tržištem. Stoga je Komisija 9. studenoga 2011. odlučila pokrenuti postupak u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (c) Uredbe o koncentracijama.

| 3. | Stranke su se 24. siječnja 2012. službeno obvezale da će se riješiti svih dionica EDFM-a u rafineriji šećera u Brindisiju u Italiji („SRB”), koja je zajednički pothvat 50/50 s poduzetnikom Società Fondiaria Industriale Romagnola S.p.A. („SFIR”) te da će na SRB prenijeti tri postojeća ugovora koja se odnose na opskrbu sirovim šećerom od šećerne trske. Stranke su se obvezale i da će, u slučaju da se ugovori ne prenesu, SRB opskrbljivati ili pokušati opskrbiti ugovorenim količinama sirovog šećera od šećerne trske po razumnim prevladavajućim tržišnim cijenama, u skladu s praksama u sektoru. Komisija je na temelju provjere tržišta zaključila da njezine predložene obveze ne bi u potpunosti uklonile sumnje u pogledu tržišnog natjecanja te je odlučila donijeti obavijest o prigovorima. |
| --- | --- |

3.

Stranke su se 24. siječnja 2012. službeno obvezale da će se riješiti svih dionica EDFM-a u rafineriji šećera u Brindisiju u Italiji („SRB”), koja je zajednički pothvat 50/50 s poduzetnikom Società Fondiaria Industriale Romagnola S.p.A. („SFIR”) te da će na SRB prenijeti tri postojeća ugovora koja se odnose na opskrbu sirovim šećerom od šećerne trske. Stranke su se obvezale i da će, u slučaju da se ugovori ne prenesu, SRB opskrbljivati ili pokušati opskrbiti ugovorenim količinama sirovog šećera od šećerne trske po razumnim prevladavajućim tržišnim cijenama, u skladu s praksama u sektoru. Komisija je na temelju provjere tržišta zaključila da njezine predložene obveze ne bi u potpunosti uklonile sumnje u pogledu tržišnog natjecanja te je odlučila donijeti obavijest o prigovorima.

| 4. | Ta je obavijest poslana podnositelju prijave 14. veljače 2012. Rok za odgovor bio je 28. veljače 2012. |
| --- | --- |

4.

Ta je obavijest poslana podnositelju prijave 14. veljače 2012. Rok za odgovor bio je 28. veljače 2012.

| 5. | U obavijesti je na temelju činjenica koje je Komisija preliminarno utvrdila naznačeno da će prijavljena koncentracija dovesti do stvaranja dominantnog položaja na tržištu opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača u Italiji. Kada je riječ o mjerama, u obavijesti je utvrđeno da postoji znatan rizik od neprenošenja ugovora o sirovom šećeru od šećerne trske i da se alternativnom mjerom koju je predložio EDFM ne može dovoljno jamčiti održivost SRB-a. |
| --- | --- |

5.

U obavijesti je na temelju činjenica koje je Komisija preliminarno utvrdila naznačeno da će prijavljena koncentracija dovesti do stvaranja dominantnog položaja na tržištu opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača u Italiji. Kada je riječ o mjerama, u obavijesti je utvrđeno da postoji znatan rizik od neprenošenja ugovora o sirovom šećeru od šećerne trske i da se alternativnom mjerom koju je predložio EDFM ne može dovoljno jamčiti održivost SRB-a.

| 6. | Stranke su 28. veljače 2012. dostavile zajedničke pisane primjedbe o obavijesti i zatražile službenu usmenu raspravu. Uz to je EDFM dostavio svoje primjedbe o određenim dokumentima u spisu Komisije o SRB-u, za koji je dobio pravo uvida (3) i koji su bili povjerljivi u odnosu na podnositelja prijave. |
| --- | --- |

6.

Stranke su 28. veljače 2012. dostavile zajedničke pisane primjedbe o obavijesti i zatražile službenu usmenu raspravu. Uz to je EDFM dostavio svoje primjedbe o određenim dokumentima u spisu Komisije o SRB-u, za koji je dobio pravo uvida (3) i koji su bili povjerljivi u odnosu na podnositelja prijave.

Uvid u spis

| 7. | Podnositelj prijave dobio je uvid u spis 15. veljače 2012. Stranke su zahtjeve za dodatni uvid u spis dostavile 20., 21. i 23. veljače 2012. |
| --- | --- |

7.

Podnositelj prijave dobio je uvid u spis 15. veljače 2012. Stranke su zahtjeve za dodatni uvid u spis dostavile 20., 21. i 23. veljače 2012.

| 8. | Glavna uprava za tržišno natjecanje obradila je zahtjeve za dodatni uvid u spis svih stranaka. Budući da nisam zaprimio ni jednu pritužbu stranaka, smatram da su poštovana postupovna prava u pogledu uvida u spis. |
| --- | --- |

8.

Glavna uprava za tržišno natjecanje obradila je zahtjeve za dodatni uvid u spis svih stranaka. Budući da nisam zaprimio ni jednu pritužbu stranaka, smatram da su poštovana postupovna prava u pogledu uvida u spis.

Zainteresirane treće strane

| 9. | Dana 21. veljače 2012. prihvatio sam zahtjev SFIR-a za usmenu raspravu kao treće zainteresirane strane u skladu s člankom 18. stavkom 4. Uredbe o koncentracijama. SFIR je pokazao dovoljno zanimanja za postupak jer bi mjere koje je predložio EDFM mogle ugroziti njegov konkurentni položaj na odgovarajućem tržištu, a dostavio je i brojne pisane podneske tijekom postupka. Nakon zahtjeva stranaka za službenu usmenu raspravu SFIR sam 29. veljače 2012. obavijestio o svojoj odluci da mu se dopušta izražavanje stajališta na službenoj usmenoj raspravi. |
| --- | --- |

9.

Dana 21. veljače 2012. prihvatio sam zahtjev SFIR-a za usmenu raspravu kao treće zainteresirane strane u skladu s člankom 18. stavkom 4. Uredbe o koncentracijama. SFIR je pokazao dovoljno zanimanja za postupak jer bi mjere koje je predložio EDFM mogle ugroziti njegov konkurentni položaj na odgovarajućem tržištu, a dostavio je i brojne pisane podneske tijekom postupka. Nakon zahtjeva stranaka za službenu usmenu raspravu SFIR sam 29. veljače 2012. obavijestio o svojoj odluci da mu se dopušta izražavanje stajališta na službenoj usmenoj raspravi.

3.   USMENI POSTUPAK

Zahtjev za zatvorenu sjednicu

| 10. | Stranke su 1. ožujka 2012. zatražile zatvorenu sjednicu u pogledu određenih dijelova njihovih predstavljanja povezanih s učinkom transakcija na talijansko tržište i mjerama, s obrazloženjem da bi sudionici na tržištu inače dobili pristup povjerljivim informacijama. |
| --- | --- |

10.

Stranke su 1. ožujka 2012. zatražile zatvorenu sjednicu u pogledu određenih dijelova njihovih predstavljanja povezanih s učinkom transakcija na talijansko tržište i mjerama, s obrazloženjem da bi sudionici na tržištu inače dobili pristup povjerljivim informacijama.

| 11. | Taj sam zahtjev odbio zbog sljedećih razloga: prvo, stranke sam obavijestio o tome da je jedina zainteresirana treća strana koja sudjeluje u usmenoj raspravi SFIR. Drugo, argument stranaka da konkurenti ne bi smjeli imati pristup informacijama o položaju određenih stranaka na predmetnom tržištu argument je koji bi se mogao navesti na svakoj usmenoj raspravi u bilo kojem slučaju koncentracije. Prihvaćanje zahtjeva ne bi bilo u skladu s člankom 13. Odluke 2011/695. Treće, kao EDFM-ov partner u zajedničkom pothvatu u SRB-u, SFIR ima pristup EDFM-ovim poslovnim informacijama o opskrbi šećerom u Italiji. Stoga ne vidim razlog zašto SFIR ne bi smio imati pristup informacijama podnositelja prijave o kojima bi se moglo raspravljati u nazočnosti EDFM-a. Uz to, SFIR je upoznat sa sadržajem predloženih mjera jer je imao pristup gotovo neuređenoj verziji. Na kraju, i SFIR i EDFM stranke su u glavnom ugovoru koji je obuhvaćen tim mjerama (ugovor „Mitra”). |
| --- | --- |

11.

Taj sam zahtjev odbio zbog sljedećih razloga: prvo, stranke sam obavijestio o tome da je jedina zainteresirana treća strana koja sudjeluje u usmenoj raspravi SFIR. Drugo, argument stranaka da konkurenti ne bi smjeli imati pristup informacijama o položaju određenih stranaka na predmetnom tržištu argument je koji bi se mogao navesti na svakoj usmenoj raspravi u bilo kojem slučaju koncentracije. Prihvaćanje zahtjeva ne bi bilo u skladu s člankom 13. Odluke 2011/695. Treće, kao EDFM-ov partner u zajedničkom pothvatu u SRB-u, SFIR ima pristup EDFM-ovim poslovnim informacijama o opskrbi šećerom u Italiji. Stoga ne vidim razlog zašto SFIR ne bi smio imati pristup informacijama podnositelja prijave o kojima bi se moglo raspravljati u nazočnosti EDFM-a. Uz to, SFIR je upoznat sa sadržajem predloženih mjera jer je imao pristup gotovo neuređenoj verziji. Na kraju, i SFIR i EDFM stranke su u glavnom ugovoru koji je obuhvaćen tim mjerama (ugovor „Mitra”).

Formalne usmene rasprave

| 12. | Službena usmena rasprava održana je 5. ožujka 2012. u Bruxellesu, a prisustvovali su joj: podnositelj prijave i njegovi pravni savjetnici, EDFM i njegovi pravni i ekonomski savjetnici, zainteresirana treća strana i njezini pravni savjetnici, mjerodavne službe Komisije i predstavnici šest nacionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje (iz Belgije, Njemačke, Španjolske, Italije, Finske i Švedske). |
| --- | --- |

12.

Službena usmena rasprava održana je 5. ožujka 2012. u Bruxellesu, a prisustvovali su joj: podnositelj prijave i njegovi pravni savjetnici, EDFM i njegovi pravni i ekonomski savjetnici, zainteresirana treća strana i njezini pravni savjetnici, mjerodavne službe Komisije i predstavnici šest nacionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje (iz Belgije, Njemačke, Španjolske, Italije, Finske i Švedske).

| 13. | Tijekom službene usmene rasprave nije bilo ispada. |
| --- | --- |

13.

Tijekom službene usmene rasprave nije bilo ispada.

4.   POSTUPAK NAKON SLUŽBENE USMENE RASPRAVE

Dodatni podnesci stranaka

| 14. | Nakon diskusija na službenoj usmenoj raspravi stranke su 12. ožujka 2012. podnijele daljnje primjedbe. |
| --- | --- |

14.

Nakon diskusija na službenoj usmenoj raspravi stranke su 12. ožujka 2012. podnijele daljnje primjedbe.

Dopis o činjenicama

| 15. | Komisija je 14. ožujka 2012. strankama poslala dopis o činjenicama na temelju kojih se određuju dodatni elementi kao podrška prigovorima Komisije u završnoj odluci. Stranke su do 16. ožujka 2012. morale podnijeti pisane primjedbe. Stranke su odgovorile 19. ožujka 2012. |
| --- | --- |

15.

Komisija je 14. ožujka 2012. strankama poslala dopis o činjenicama na temelju kojih se određuju dodatni elementi kao podrška prigovorima Komisije u završnoj odluci. Stranke su do 16. ožujka 2012. morale podnijeti pisane primjedbe. Stranke su odgovorile 19. ožujka 2012.

Obveze

| 16. | Stranke su 16. ožujka 2012. predočile niz obveza kojima će se bolje rješavati sumnje istaknute u obavijesti. Obveze su: riješiti se svih EDFM-ovih dionica u SRB-u i prenijeti ekonomsku korist triju postojećih ugovora o opskrbi sirovim šećerom od šećerne trske. Stranke su se obvezale i da će, u slučaju da EDFM ne uspije prenijeti ekonomsku korist ugovora „Mitra”, opskrbljivati ili pokušati opskrbiti SRB količinom preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske uz iste uvjete kao u tom ugovoru, a kada je riječ o preostala dva ugovora, EDFM će opskrbljivati ili pokušati opskrbiti SRB svakim ugovorom predviđenom količinom preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske po razumnim prevladavajućim tržišnim cijenama, u skladu s praksama u sektoru. Paket mjera obuhvaća i dodatne mjere, kao što su navođenje određenih zahtjeva kupaca i uvođenje klauzule o ubrzanoj arbitraži. |
| --- | --- |

16.

Stranke su 16. ožujka 2012. predočile niz obveza kojima će se bolje rješavati sumnje istaknute u obavijesti. Obveze su: riješiti se svih EDFM-ovih dionica u SRB-u i prenijeti ekonomsku korist triju postojećih ugovora o opskrbi sirovim šećerom od šećerne trske. Stranke su se obvezale i da će, u slučaju da EDFM ne uspije prenijeti ekonomsku korist ugovora „Mitra”, opskrbljivati ili pokušati opskrbiti SRB količinom preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske uz iste uvjete kao u tom ugovoru, a kada je riječ o preostala dva ugovora, EDFM će opskrbljivati ili pokušati opskrbiti SRB svakim ugovorom predviđenom količinom preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske po razumnim prevladavajućim tržišnim cijenama, u skladu s praksama u sektoru. Paket mjera obuhvaća i dodatne mjere, kao što su navođenje određenih zahtjeva kupaca i uvođenje klauzule o ubrzanoj arbitraži.

| 17. | Ispitivanje tržišta radi tih poboljšanih mjera pokrenuto je 20. ožujka 2012. Komisija je zaključila da se obvezama koje su stranke predložile 16. ožujka 2012. u dovoljnoj mjeri rješavaju sve preostale sumnje povezane sa sukladnošću predloženih transakcija s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

17.

Ispitivanje tržišta radi tih poboljšanih mjera pokrenuto je 20. ožujka 2012. Komisija je zaključila da se obvezama koje su stranke predložile 16. ožujka 2012. u dovoljnoj mjeri rješavaju sve preostale sumnje povezane sa sukladnošću predloženih transakcija s unutarnjim tržištem.

5.   NACRT ODLUKE

| 18. | U skladu s člankom 16. stavkom 1. Odluke 2011/695, završno izvješće razmatra je li u nacrtu odluke riječ samo o prigovorima u odnosu na koje je strankama dana prilika za iznošenje svojih stajališta. |
| --- | --- |

18.

U skladu s člankom 16. stavkom 1. Odluke 2011/695, završno izvješće razmatra je li u nacrtu odluke riječ samo o prigovorima u odnosu na koje je strankama dana prilika za iznošenje svojih stajališta.

| 19. | Nakon pregleda nacrta odluke zaključujem da u njemu nije riječ o bilo kakvom prigovoru u odnosu na činjenicu da podnositeljima prijave nije dana prilika za iznošenje svojih stajališta. |
| --- | --- |

19.

Nakon pregleda nacrta odluke zaključujem da u njemu nije riječ o bilo kakvom prigovoru u odnosu na činjenicu da podnositeljima prijave nije dana prilika za iznošenje svojih stajališta.

6.   ZAKLJUČNE NAPOMENE

| 20. | Zaključujem da su svi sudionici postupka mogli djelotvorno ostvarivati svoja postupovna prava u ovom predmetu. |
| --- | --- |

20.

Zaključujem da su svi sudionici postupka mogli djelotvorno ostvarivati svoja postupovna prava u ovom predmetu.

Bruxelles, 2. svibnja 2012.

Wouter WILS

---

(1)  U skladu s člancima 16. i 17. Odluke 2011/695/EU predsjednika Europske komisije od 13. listopada 2011. o funkciji i opisu posla službenika za usmene rasprave u određenim postupcima tržišnog natjecanja (SL L 275, 20.10.2011., str. 29.) („Odluka 2011/695”).

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (SL L 24, 29.1.2004., str. 1.).

2

(3)  Vidjeti članak 18. stavak 3. Uredbe o koncentracijama i članak 17. stavak 2. Uredbe o provedbi koncentracija.

3

---

| 27.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 160/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 160/11

---

Sažetak Odluke Komisije

od 16. svibnja 2012.

o ocjenjivanju koncentracije sukladnom s unutarnjim tržištem i funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u

(Predmet M.6286 – Südzucker/ED & F MAN)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2012) 3145 završna verzija)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

(2014/C 160/08)

Komisija je 16. svibnja 2012. donijela Odluku u predmetu koncentracije u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika
   (1)
  , a posebno s njezinim člankom 8. stavkom 2. Primjerak punog teksta Odluke koji nije povjerljiv dostupan je na vjerodostojnom jeziku predmeta na web-mjestu Glavne uprave za tržišno natjecanje: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   STRANE

| (1) | Südzucker, podnositelj prijave, njemački je proizvođač prehrambenih proizvoda koji se aktivno bavi proizvodnjom i stavljanjem na tržište šećera, proizvodnjom dodataka prehrani, smrznute hrane, raspoređenih prehrambenih proizvoda, proizvodnjom bioetanola te koncentrata voćnih sokova i pripravaka. Segment šećera obuhvaća proizvodnju bijelog šećera od šećerne repe, kao i rafiniranje sirovog šećera od šećerne trske te oglašavanje vezano za šećer i proizvode od šećera. Südzucker proizvodi šećer u 29 tvornica koje prerađuju šećernu repu i tri rafinerije u Njemačkoj, Belgiji, Bosni i Hercegovini, Francuskoj, Poljskoj, Austriji, Slovačkoj, Češkoj, Mađarskoj, Moldovi i Rumunjskoj. |
| --- | --- |

(1)

Südzucker, podnositelj prijave, njemački je proizvođač prehrambenih proizvoda koji se aktivno bavi proizvodnjom i stavljanjem na tržište šećera, proizvodnjom dodataka prehrani, smrznute hrane, raspoređenih prehrambenih proizvoda, proizvodnjom bioetanola te koncentrata voćnih sokova i pripravaka. Segment šećera obuhvaća proizvodnju bijelog šećera od šećerne repe, kao i rafiniranje sirovog šećera od šećerne trske te oglašavanje vezano za šećer i proizvode od šećera. Südzucker proizvodi šećer u 29 tvornica koje prerađuju šećernu repu i tri rafinerije u Njemačkoj, Belgiji, Bosni i Hercegovini, Francuskoj, Poljskoj, Austriji, Slovačkoj, Češkoj, Mađarskoj, Moldovi i Rumunjskoj.

| (2) | ED & F Man („EDFM”) prvenstveno se bavi robnom trgovinom, a proizvodi šećer, tekuće nusproizvode šećera poput melase (segment tekućih proizvoda), kavu, tropska ulja i biogoriva. |
| --- | --- |

(2)

ED & F Man („EDFM”) prvenstveno se bavi robnom trgovinom, a proizvodi šećer, tekuće nusproizvode šećera poput melase (segment tekućih proizvoda), kavu, tropska ulja i biogoriva.

| (3) | Südzucker i EDFM dalje u tekstu navedeni su kao „stranke”, a Südzucker kao „podnositelj prijave”. |
| --- | --- |

(3)

Südzucker i EDFM dalje u tekstu navedeni su kao „stranke”, a Südzucker kao „podnositelj prijave”.

II.   DJELOVANJE

| (4) | Komisija je 19. rujna 2011. zaprimila službenu obavijest sukladno članku 4. Uredbe o koncentracijama prema kojoj Südzucker stječe 24,99 % temeljnog kapitala EDFM-a („prijavljena transakcija”). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 19. rujna 2011. zaprimila službenu obavijest sukladno članku 4. Uredbe o koncentracijama prema kojoj Südzucker stječe 24,99 % temeljnog kapitala EDFM-a („prijavljena transakcija”).

| (5) | Sukladno člancima 54. do 57. Obavijesti o nadležnosti, isključivu kontrolu može de jure steći manjinski dioničar ako uspije izvršiti odlučujući utjecaj na strateško komercijalno djelovanje drugog poduzeća. Pretplatnički sporazum i Statut omogućuju društvu Südzucker posebno pravo zabrane prilikom donošenja strateških odluka, a posebice u pogledu godišnjeg proračuna, poslovnog plana i imenovanja direktora. Prijavljena transakcija, stoga, podrazumijeva prenošenje isključivog nadzora nad EDFM-om društvu Südzucker. |
| --- | --- |

(5)

Sukladno člancima 54. do 57. Obavijesti o nadležnosti, isključivu kontrolu može de jure steći manjinski dioničar ako uspije izvršiti odlučujući utjecaj na strateško komercijalno djelovanje drugog poduzeća. Pretplatnički sporazum i Statut omogućuju društvu Südzucker posebno pravo zabrane prilikom donošenja strateških odluka, a posebice u pogledu godišnjeg proračuna, poslovnog plana i imenovanja direktora. Prijavljena transakcija, stoga, podrazumijeva prenošenje isključivog nadzora nad EDFM-om društvu Südzucker.

| (6) | Prijavljena transakcija stoga predstavlja koncentraciju sukladno značenju iz članka 3. stavka 1. (b) Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

(6)

Prijavljena transakcija stoga predstavlja koncentraciju sukladno značenju iz članka 3. stavka 1. (b) Uredbe o koncentracijama.

III.   SAŽETAK

| (7) | Temeljem uvida u prvu fazu, Komisija je dovela u pitanje usklađenost prijavljene transakcije s unutarnjim tržištem i 9. studenoga 2011. godine donijela odluku o pokretanju postupka sukladno članku 6. stavku 1. (c) Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

(7)

Temeljem uvida u prvu fazu, Komisija je dovela u pitanje usklađenost prijavljene transakcije s unutarnjim tržištem i 9. studenoga 2011. godine donijela odluku o pokretanju postupka sukladno članku 6. stavku 1. (c) Uredbe o koncentracijama.

| (8) | Komisija je 14. veljače 2012. donijela Obavijest o utvrđenim činjenicama sukladno članku 18. Uredbe o koncentracijama, na koju je Südzucker odgovorio 28. veljače 2012. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 14. veljače 2012. donijela Obavijest o utvrđenim činjenicama sukladno članku 18. Uredbe o koncentracijama, na koju je Südzucker odgovorio 28. veljače 2012.

| (9) | Usmenom raspravom održanom 5. ožujka 2012. podnositelju prijave omogućeno je ostvarivanje prava na obranu. SFIR je, u svojstvu treće strane, također sudjelovao na usmenoj raspravi. |
| --- | --- |

(9)

Usmenom raspravom održanom 5. ožujka 2012. podnositelju prijave omogućeno je ostvarivanje prava na obranu. SFIR je, u svojstvu treće strane, također sudjelovao na usmenoj raspravi.

| (10) | Südzucker je 24. siječnja 2012. predstavio prvi dio preuzetih obveza. Preuzete su obveze nakon donošenja Obavijesti o utvrđenim činjenicama i rezultata tržišnog ispitivanja izmijenjene te su 16. ožujka 2012. predane Komisiji. Stranke su 30. ožujka 2012. ponudile određena pojašnjenja i prepravke u konačnom predstavljanju preuzetih obaveza. |
| --- | --- |

(10)

Südzucker je 24. siječnja 2012. predstavio prvi dio preuzetih obveza. Preuzete su obveze nakon donošenja Obavijesti o utvrđenim činjenicama i rezultata tržišnog ispitivanja izmijenjene te su 16. ožujka 2012. predane Komisiji. Stranke su 30. ožujka 2012. ponudile određena pojašnjenja i prepravke u konačnom predstavljanju preuzetih obaveza.

| (11) | Komisija je stoga 16. svibnja 2012. donijela odluku o uvjetnom odobrenju sukladno članku 8. stavku 2. Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je stoga 16. svibnja 2012. donijela odluku o uvjetnom odobrenju sukladno članku 8. stavku 2. Uredbe o koncentracijama.

IV.   OBRAZLOŽENJE

| (12) | Südzucker je najveći europski proizvođač šećera, dok je EDFM drugi najveći svjetski trgovac šećerom. EDFM je također aktivan u proizvodnji šećera u Europi putem dvije rafinerije: rafinerije Brindisi na jugu Italije koja predstavlja zajedničko ulaganje sa SFIR-om i rafinerije DAI u Corucheu (Portugal). Njihove aktivnosti preklapaju se ili će se potencijalno preklapati u sljedećim kategorijama: i. opskrba bijelim šećerom u Italiji i Grčkoj, ii. opskrba preferencijalnim sirovim šećerom od šećerne trske u EGP-u te iii. opskrba melasom u nekoliko država članica, uglavnom u srednjoj Europi. |
| --- | --- |

(12)

Südzucker je najveći europski proizvođač šećera, dok je EDFM drugi najveći svjetski trgovac šećerom. EDFM je također aktivan u proizvodnji šećera u Europi putem dvije rafinerije: rafinerije Brindisi na jugu Italije koja predstavlja zajedničko ulaganje sa SFIR-om i rafinerije DAI u Corucheu (Portugal). Njihove aktivnosti preklapaju se ili će se potencijalno preklapati u sljedećim kategorijama: i. opskrba bijelim šećerom u Italiji i Grčkoj, ii. opskrba preferencijalnim sirovim šećerom od šećerne trske u EGP-u te iii. opskrba melasom u nekoliko država članica, uglavnom u srednjoj Europi.

| (13) | Neovisno o točnoj definiciji tržišta, prijavljena transakcija ne predstavlja razlog za zabrinutost u smislu tržišnog natjecanja u opskrbi preferencijalnim sirovim šećerom od šećerne trske, melasom te opskrbi bijelim šećerom u Grčkoj. Prijavljena transakcija, međutim, predstavlja razlog za zabrinutost u kontekstu tržišnog natjecanja u opskrbi bijelim šećerom u Italiji. |
| --- | --- |

(13)

Neovisno o točnoj definiciji tržišta, prijavljena transakcija ne predstavlja razlog za zabrinutost u smislu tržišnog natjecanja u opskrbi preferencijalnim sirovim šećerom od šećerne trske, melasom te opskrbi bijelim šećerom u Grčkoj. Prijavljena transakcija, međutim, predstavlja razlog za zabrinutost u kontekstu tržišnog natjecanja u opskrbi bijelim šećerom u Italiji.

A.   Relevantna tržišta

Uvod u industriju šećera

| (14) | Šećer (ispravnog naziva saharoza) najčešće je sladilo. Sadrži ga većina prirodne hrane (npr. voće i povrće), no dobiva se samo iz šećerne repe i šećerne trske. Šećerna repa uzgaja se u Europi i na drugim područjima te se lokalno prerađuje u šećer, dok se šećerna trska uzgaja u tropskoj klimi. |
| --- | --- |

(14)

Šećer (ispravnog naziva saharoza) najčešće je sladilo. Sadrži ga većina prirodne hrane (npr. voće i povrće), no dobiva se samo iz šećerne repe i šećerne trske. Šećerna repa uzgaja se u Europi i na drugim područjima te se lokalno prerađuje u šećer, dok se šećerna trska uzgaja u tropskoj klimi.

| (15) | Trenutno se 80 % svjetske proizvodnje šećera temelji na trsci, dok se najveći dio šećera koji se konzumira u Europi dobiva od šećerne repe. Nakon uvođenja šećerne reforme u EU-u 2006., međutim, povećao se postotak europske proizvodnje šećera temeljen na sirovom šećeru od šećerne trske. |
| --- | --- |

(15)

Trenutno se 80 % svjetske proizvodnje šećera temelji na trsci, dok se najveći dio šećera koji se konzumira u Europi dobiva od šećerne repe. Nakon uvođenja šećerne reforme u EU-u 2006., međutim, povećao se postotak europske proizvodnje šećera temeljen na sirovom šećeru od šećerne trske.

| (16) | Opskrbu šećerom regulira Organizacija zajedničkog tržišta, čija se načela temelje na Uredbi br. 1234/2007. Režim za šećer utvrđen je 1967. godine kako bi se osigurao prihod proizvođačima u Zajednici i stabiliziralo tržište. Proizvođači u EU-u mogli su prodavati šećer po zajamčenim cijenama, odnosno interventnim cijenama koje su u razdoblju od 1996.–2006. bile znatno više od svjetske cijene šećera. Proizvodna kvota podijeljena između država članica održavala je proizvodnju šećera unutar određenih granica. Uvozne pristojbe primjenjivale su se na vanjsku proizvodnju i viškove koji su djelomično financirani izvoznim subvencijama. |
| --- | --- |

(16)

Opskrbu šećerom regulira Organizacija zajedničkog tržišta, čija se načela temelje na Uredbi br. 1234/2007. Režim za šećer utvrđen je 1967. godine kako bi se osigurao prihod proizvođačima u Zajednici i stabiliziralo tržište. Proizvođači u EU-u mogli su prodavati šećer po zajamčenim cijenama, odnosno interventnim cijenama koje su u razdoblju od 1996.–2006. bile znatno više od svjetske cijene šećera. Proizvodna kvota podijeljena između država članica održavala je proizvodnju šećera unutar određenih granica. Uvozne pristojbe primjenjivale su se na vanjsku proizvodnju i viškove koji su djelomično financirani izvoznim subvencijama.

| (17) | Nakon negativne odluke WTO-a kojom se posebice osuđuju izvozne subvencije, 2006. godine napravljena je reforma režima za šećer s ciljem povećavanja tržišnog natjecanja u sektoru šećera, stabiliziranja tržišta, jamčenja dostupnosti zaliha šećera i boljeg usmjeravanja sektora na tržište uklanjanjem određenih regulatornih prepreka. |
| --- | --- |

(17)

Nakon negativne odluke WTO-a kojom se posebice osuđuju izvozne subvencije, 2006. godine napravljena je reforma režima za šećer s ciljem povećavanja tržišnog natjecanja u sektoru šećera, stabiliziranja tržišta, jamčenja dostupnosti zaliha šećera i boljeg usmjeravanja sektora na tržište uklanjanjem određenih regulatornih prepreka.

| (18) | Glavne značajke reforme režima za šećer iz 2006. godine bile su: i. značajno smanjenje ukupne proizvodnje šećerne repe u Europi putem velikog odstupanja od kvota, ii. ukidanje interventnih cijena, iii. pristup tržištu bez tarifa za najslabije razvijene zemlje („LDC”) te afričke, karipske i pacifičke zemlje („ACP”) počevši od 1. listopada 2009., iv. ukidanje izvoznih subvencija za šećer od rujna 2008., v. dozvole izvoza isključivo ograničenih viškova te vi. utvrđivanje privremenih naknada za dobrovoljnu proizvodnju odstupanja od kvota iz jednog fonda za restrukturiranje u drugi. |
| --- | --- |

(18)

Glavne značajke reforme režima za šećer iz 2006. godine bile su: i. značajno smanjenje ukupne proizvodnje šećerne repe u Europi putem velikog odstupanja od kvota, ii. ukidanje interventnih cijena, iii. pristup tržištu bez tarifa za najslabije razvijene zemlje („LDC”) te afričke, karipske i pacifičke zemlje („ACP”) počevši od 1. listopada 2009., iv. ukidanje izvoznih subvencija za šećer od rujna 2008., v. dozvole izvoza isključivo ograničenih viškova te vi. utvrđivanje privremenih naknada za dobrovoljnu proizvodnju odstupanja od kvota iz jednog fonda za restrukturiranje u drugi.

| (19) | Odstupanje od kvota dovelo je do znatnog smanjenja broja država članica koje proizvode šećer što je dovelo do povećane trgovine diljem EU-a te većeg prekograničnog tržišnog natjecanja. Nadalje, u velikom broju država članica EU-a, uključujući Italiju, pojavio se deficit šećera te je konzumacija premašila domaću proizvodnju šećerne repe. |
| --- | --- |

(19)

Odstupanje od kvota dovelo je do znatnog smanjenja broja država članica koje proizvode šećer što je dovelo do povećane trgovine diljem EU-a te većeg prekograničnog tržišnog natjecanja. Nadalje, u velikom broju država članica EU-a, uključujući Italiju, pojavio se deficit šećera te je konzumacija premašila domaću proizvodnju šećerne repe.

| (20) | Otkako je 2006./2007. započeta reforma industrije šećera u EU-u, bilo je očekivano kako će europska domaća potražnja od otprilike 16,7–17,1 milijuna tona godišnje biti pokrivena proizvodnjom kvote od 13,3 milijuna tona šećerne trske od strane država članica, dok bi ostatak bio pokriven uvozom šećera od tradicionalnih povlaštenih trgovinskih partnera. To, međutim, dosada nije bio slučaj, a posebno jer je očekivani izvoz iz LDC/ACP zemalja bio niži od onoga što je Komisija očekivala, što je rezultiralo i progresivnim padom zalihe kvota. |
| --- | --- |

(20)

Otkako je 2006./2007. započeta reforma industrije šećera u EU-u, bilo je očekivano kako će europska domaća potražnja od otprilike 16,7–17,1 milijuna tona godišnje biti pokrivena proizvodnjom kvote od 13,3 milijuna tona šećerne trske od strane država članica, dok bi ostatak bio pokriven uvozom šećera od tradicionalnih povlaštenih trgovinskih partnera. To, međutim, dosada nije bio slučaj, a posebno jer je očekivani izvoz iz LDC/ACP zemalja bio niži od onoga što je Komisija očekivala, što je rezultiralo i progresivnim padom zalihe kvota.

| (21) | Trenutno se sirovi šećer od šećerne trske za rafiniranje može uvesti u EU iz trećih zemalja sukladno sljedećim carinskim sustavima: i. šećer uvezen iz ACP/LCP zemalja (inicijativa Sve osim oružja i sporazumi o gospodarskom partnerstvu), ii. CXL kvote, iii. iznimne carinske kvote (TRQs) te iv. ostali carinski sustavi za uvoz šećera. |
| --- | --- |

(21)

Trenutno se sirovi šećer od šećerne trske za rafiniranje može uvesti u EU iz trećih zemalja sukladno sljedećim carinskim sustavima: i. šećer uvezen iz ACP/LCP zemalja (inicijativa Sve osim oružja i sporazumi o gospodarskom partnerstvu), ii. CXL kvote, iii. iznimne carinske kvote (TRQs) te iv. ostali carinski sustavi za uvoz šećera.

| (22) | Pristup sirovom šećeru od šećerne trske iz ACP/LDC zemalja ili sukladno CXL kvotama od strateške je važnosti za europske proizvođače šećera s obzirom na to da se jedino sirovi šećer od šećerne trske može uvoziti u EU bez zaštitnog carinskog ograničenja i ograničenja na količinu. Međutim, 2010. godine u EGP je uvezeno samo 2,55 milijuna tona preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske (uključujući sirovi šećer iz ACP/LDC zemalja i sirovi šećer sukladno CXL kvotama), što je količina manja od potrebne da bi se zadovoljila europska potražnja. |
| --- | --- |

(22)

Pristup sirovom šećeru od šećerne trske iz ACP/LDC zemalja ili sukladno CXL kvotama od strateške je važnosti za europske proizvođače šećera s obzirom na to da se jedino sirovi šećer od šećerne trske može uvoziti u EU bez zaštitnog carinskog ograničenja i ograničenja na količinu. Međutim, 2010. godine u EGP je uvezeno samo 2,55 milijuna tona preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske (uključujući sirovi šećer iz ACP/LDC zemalja i sirovi šećer sukladno CXL kvotama), što je količina manja od potrebne da bi se zadovoljila europska potražnja.

| (23) | Nadalje, reforma tržišta šećera iz 2006. dovela je do smanjenja broja sudionika, pojačavajući na taj način već postojeći trend koncentracije u sektoru šećera na području EU-a. Na tržištu je još uvijek prisutan trend vodećih europskih proizvođača šećera prema vertikalnoj i horizontalnoj integraciji. |
| --- | --- |

(23)

Nadalje, reforma tržišta šećera iz 2006. dovela je do smanjenja broja sudionika, pojačavajući na taj način već postojeći trend koncentracije u sektoru šećera na području EU-a. Na tržištu je još uvijek prisutan trend vodećih europskih proizvođača šećera prema vertikalnoj i horizontalnoj integraciji.

Tržišna definicija bijelog šećera

| (24) | Imajući u vidu relevantno tržište proizvoda, istraživanje talijanskog tržišta potvrdilo je prethodne odluke Komisije kojima se definiraju odvojena tržišta proizvoda za opskrbu industrijskih prerađivača bijelim šećerom i opskrbu trgovaca u maloprodaji bijelim šećerom. |
| --- | --- |

(24)

Imajući u vidu relevantno tržište proizvoda, istraživanje talijanskog tržišta potvrdilo je prethodne odluke Komisije kojima se definiraju odvojena tržišta proizvoda za opskrbu industrijskih prerađivača bijelim šećerom i opskrbu trgovaca u maloprodaji bijelim šećerom.

| (25) | Istraživanjem tržišta pokazalo se kako prebacivanje s proizvodnje bijelog šećera za prodaju industrijskim prerađivačima na proizvodnju bijelog šećera za prodaju trgovcima u maloprodaji nije gospodarski održivo u mjeri u kojoj je tvrdio podnositelj prijave, s obzirom na to da su za takav pothvat potrebna znatna ulaganja te je prisutan potencijalan rizik gubitka kupaca. Iz perspektive potražnje, zamjenjivost proizvoda koji se prodaju trgovcima u maloprodaji i industrijskim kupcima također je ograničena. |
| --- | --- |

(25)

Istraživanjem tržišta pokazalo se kako prebacivanje s proizvodnje bijelog šećera za prodaju industrijskim prerađivačima na proizvodnju bijelog šećera za prodaju trgovcima u maloprodaji nije gospodarski održivo u mjeri u kojoj je tvrdio podnositelj prijave, s obzirom na to da su za takav pothvat potrebna znatna ulaganja te je prisutan potencijalan rizik gubitka kupaca. Iz perspektive potražnje, zamjenjivost proizvoda koji se prodaju trgovcima u maloprodaji i industrijskim kupcima također je ograničena.

| (26) | Vezano za relevantno zemljopisno tržište, suprotno onome što je podnositelj prijave izjavio, istraživanjem tržišta potvrđeno je kako je zemljopisno tržište opskrbe bijelim šećerom nacionalno tržište. Kupci i konkurenti diljem Italije potvrdili su prethodne odluke Komisije, kao i odluke nacionalnih tijela za tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(26)

Vezano za relevantno zemljopisno tržište, suprotno onome što je podnositelj prijave izjavio, istraživanjem tržišta potvrđeno je kako je zemljopisno tržište opskrbe bijelim šećerom nacionalno tržište. Kupci i konkurenti diljem Italije potvrdili su prethodne odluke Komisije, kao i odluke nacionalnih tijela za tržišno natjecanje.

| (27) | U pogledu potražnje, i. industrijski kupci u većini slučajeva kupuju od dobavljača iz Italije, imaju nacionalne ugovore i nemaju izravne izvore u inozemstvu; ii. (onih) nekoliko velikih sudionika na tržištu koji kupuju transnacionalno od transeuropskih sudionika na tržištu mora se i dalje pridržavati „talijanskih” cijena za robu iz Italije; iii. industrijski kupci kupuju na nacionalnom tržištu, s obzirom na sigurnost i redovitost opskrbe te ujedno i blizinu objekata za skladištenje koji industrijskim prerađivačima i trgovcima u maloprodaji predstavljaju ključne faktore te iv. iako kupci kupuju od različitih izvora, rijetko mijenjanju glavnog dobavljača. Ove karakteristike potražnje podrazumijevaju da dobavljači koji žele biti konkurentni na talijanskom tržištu industrijskih kupaca moraju imati pristup utvrđenoj bazi kupaca, imati razvijenu mrežu distributera kao i logističku mrežu te poznavati lokalne i nacionalne tržišne uvjete. |
| --- | --- |

(27)

U pogledu potražnje, i. industrijski kupci u većini slučajeva kupuju od dobavljača iz Italije, imaju nacionalne ugovore i nemaju izravne izvore u inozemstvu; ii. (onih) nekoliko velikih sudionika na tržištu koji kupuju transnacionalno od transeuropskih sudionika na tržištu mora se i dalje pridržavati „talijanskih” cijena za robu iz Italije; iii. industrijski kupci kupuju na nacionalnom tržištu, s obzirom na sigurnost i redovitost opskrbe te ujedno i blizinu objekata za skladištenje koji industrijskim prerađivačima i trgovcima u maloprodaji predstavljaju ključne faktore te iv. iako kupci kupuju od različitih izvora, rijetko mijenjanju glavnog dobavljača. Ove karakteristike potražnje podrazumijevaju da dobavljači koji žele biti konkurentni na talijanskom tržištu industrijskih kupaca moraju imati pristup utvrđenoj bazi kupaca, imati razvijenu mrežu distributera kao i logističku mrežu te poznavati lokalne i nacionalne tržišne uvjete.

| (28) | Vezano za opskrbu, i. talijanski proizvođači šećerne repe ograničeni su kvotama fiksne proizvodnje koja nije za prodaju, a koje se određuju na nacionalnoj razini; ii. veliki broj uvoza u Italiju izravna je posljedica sustava kvota koji ograničava proizvodnju šećera od šećerne repe u Italiji i kao takav ne ukazuje na pritisak tržišnog natjecanja stranih sudionika na tržištu pod kojim se nalaze talijanski proizvođači; iii. strani proizvođači u Italiji djeluju uglavnom putem zajedničkih ulaganja s priznatim talijanskim sudionicima na tržištu; to je pokazatelj da se karakteristike talijanskog tržišta razlikuju od karakteristika drugih europskih tržišta, inače bi veliki europski proizvođači jednostavno izravno prodavali u Italiji te se ne bi upuštali u zajednička ulaganja koja podrazumijevaju dijeljenje dobiti; iv. Südzuckerova strategija u Italiji posljednjih godina temeljila se na niskim cijenama i time se uvelike razlikovala od strategije iste tvrtke u Njemačkoj ili Francuskoj, u kojima je držala visoke cijene; na tržištu koje je šire od nacionalnog transnacionalnom arbitražom takve bi se zasebne strategije ukinule; v. interni dokumenti stranaka ukazuju na zasebne nacionalne strategije oglašavanja ovisno o državi članici; vi. interni dokumenti stranaka ukazuju na prodajne programe i formiranje cijena na nacionalnoj razini; vii. tržišne granice, kao i nacionalne granice, odražavaju se i pojačavaju klauzulama o nenatjecanju temeljenima na Italiji kao referentnom području u sporazumima o zajedničkim ulaganjima te viii. podnesak Bundeskartellamta također ukazuje na nacionalnu tržišnu definiciju za Njemačku, s argumentima koji su relevantni i dosljedni i u slučaju talijanskog tržišta. |
| --- | --- |

(28)

Vezano za opskrbu, i. talijanski proizvođači šećerne repe ograničeni su kvotama fiksne proizvodnje koja nije za prodaju, a koje se određuju na nacionalnoj razini; ii. veliki broj uvoza u Italiju izravna je posljedica sustava kvota koji ograničava proizvodnju šećera od šećerne repe u Italiji i kao takav ne ukazuje na pritisak tržišnog natjecanja stranih sudionika na tržištu pod kojim se nalaze talijanski proizvođači; iii. strani proizvođači u Italiji djeluju uglavnom putem zajedničkih ulaganja s priznatim talijanskim sudionicima na tržištu; to je pokazatelj da se karakteristike talijanskog tržišta razlikuju od karakteristika drugih europskih tržišta, inače bi veliki europski proizvođači jednostavno izravno prodavali u Italiji te se ne bi upuštali u zajednička ulaganja koja podrazumijevaju dijeljenje dobiti; iv. Südzuckerova strategija u Italiji posljednjih godina temeljila se na niskim cijenama i time se uvelike razlikovala od strategije iste tvrtke u Njemačkoj ili Francuskoj, u kojima je držala visoke cijene; na tržištu koje je šire od nacionalnog transnacionalnom arbitražom takve bi se zasebne strategije ukinule; v. interni dokumenti stranaka ukazuju na zasebne nacionalne strategije oglašavanja ovisno o državi članici; vi. interni dokumenti stranaka ukazuju na prodajne programe i formiranje cijena na nacionalnoj razini; vii. tržišne granice, kao i nacionalne granice, odražavaju se i pojačavaju klauzulama o nenatjecanju temeljenima na Italiji kao referentnom području u sporazumima o zajedničkim ulaganjima te viii. podnesak Bundeskartellamta također ukazuje na nacionalnu tržišnu definiciju za Njemačku, s argumentima koji su relevantni i dosljedni i u slučaju talijanskog tržišta.

| (29) | Dodatno, razlike u cijenama između Italije i Njemačke/Francuske nisu bile podložne arbitraži, unatoč tome što su navedene države na istom zemljopisnom tržištu, a razlike u tržišnim udjelima ovisno o državi članici, čak i kad su posrijedi države koje međusobno graniče, ukazuju na postojanje nacionalnih tržišta zbog nacionalnih strategija opskrbe i proizvodnje. |
| --- | --- |

(29)

Dodatno, razlike u cijenama između Italije i Njemačke/Francuske nisu bile podložne arbitraži, unatoč tome što su navedene države na istom zemljopisnom tržištu, a razlike u tržišnim udjelima ovisno o državi članici, čak i kad su posrijedi države koje međusobno graniče, ukazuju na postojanje nacionalnih tržišta zbog nacionalnih strategija opskrbe i proizvodnje.

Sirovi šećer od šećerne trske

| (30) | U EU-u je opskrba sirovim šećerom od šećerne trske u porastu u odnosu na opskrbu bijelim šećerom. Obje stranke aktivno opskrbljuju europske rafinerije sirovim šećerom od šećerne trske ili im ga dostavljaju (na uzlaznom tržištu) te proizvode i opskrbljuju EGP bijelim šećerom (na silaznom tržištu). |
| --- | --- |

(30)

U EU-u je opskrba sirovim šećerom od šećerne trske u porastu u odnosu na opskrbu bijelim šećerom. Obje stranke aktivno opskrbljuju europske rafinerije sirovim šećerom od šećerne trske ili im ga dostavljaju (na uzlaznom tržištu) te proizvode i opskrbljuju EGP bijelim šećerom (na silaznom tržištu).

Tržišna definicija preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske

| (31) | U skladu s rezultatima odluke o ABF/Azucarera (Predmet COMP/M.5449), smatra se kako opskrba sirovim šećerom od šećerne trske predstavlja zasebno relevantno tržište proizvoda koje treba gledati odvojeno od tržišta šećerne repe. Ne može se, međutim, isključiti činjenica da je potrebno dodatno razlikovati sustav za preferencijalni sirovi šećer od šećerne trske (uključujući sirovi šećer od šećerne trske iz ACP/LDC zemalja, CXL i TRQ kvota i planova) od drugih sustava. |
| --- | --- |

(31)

U skladu s rezultatima odluke o ABF/Azucarera (Predmet COMP/M.5449), smatra se kako opskrba sirovim šećerom od šećerne trske predstavlja zasebno relevantno tržište proizvoda koje treba gledati odvojeno od tržišta šećerne repe. Ne može se, međutim, isključiti činjenica da je potrebno dodatno razlikovati sustav za preferencijalni sirovi šećer od šećerne trske (uključujući sirovi šećer od šećerne trske iz ACP/LDC zemalja, CXL i TRQ kvota i planova) od drugih sustava.

| (32) | Uzimajući u obzir relevantno zemljopisno tržište, tržište nabave preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske pokriva najmanje ACP/LDC države i moglo bi uključiti i glavne zemlje opskrbljivače sirovim šećerom od šećerne trske sukladno CXL i TRQ preferencijalnim kvotama i carinama poput Brazila, Kube i Australije. Ostaje otvoreno pitanje, međutim, može li se tržište dodatno proširiti – u konačnici i na cijeli svijet – s obzirom na to da prijavljena transakcija nije problematična bez obzira na točan obujam relevantnog zemljopisnog tržišta. |
| --- | --- |

(32)

Uzimajući u obzir relevantno zemljopisno tržište, tržište nabave preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske pokriva najmanje ACP/LDC države i moglo bi uključiti i glavne zemlje opskrbljivače sirovim šećerom od šećerne trske sukladno CXL i TRQ preferencijalnim kvotama i carinama poput Brazila, Kube i Australije. Ostaje otvoreno pitanje, međutim, može li se tržište dodatno proširiti – u konačnici i na cijeli svijet – s obzirom na to da prijavljena transakcija nije problematična bez obzira na točan obujam relevantnog zemljopisnog tržišta.

Melase

| (33) | Melasa je nusproizvod koji nastaje postupkom rafiniranja šećera i ne podliježe regulatornom režimu. Postoje dvije vrste melase, jedna se dobiva preradom šećerne trske (melasa od šećerne trske), a druga preradom šećerne repe (melasa od šećerne repe). |
| --- | --- |

(33)

Melasa je nusproizvod koji nastaje postupkom rafiniranja šećera i ne podliježe regulatornom režimu. Postoje dvije vrste melase, jedna se dobiva preradom šećerne trske (melasa od šećerne trske), a druga preradom šećerne repe (melasa od šećerne repe).

Tržišna definicija melase

| (34) | Istraživanjem tržišta nisu potvrđeni argumenti stranaka kako relevantno tržište proizvoda za melase uključuje opskrbu i melasom od šećerne repe i melasom od šećerne trske, neovisno o krajnjoj uporabi. Pitanje je li tržište melase potrebno dodatno definirati, međutim, ostaje otvoreno s obzirom na to da tržišno natjecanje ne bi bilo dovedeno u pitanje neovisno o preciznoj definiciji tržišta. |
| --- | --- |

(34)

Istraživanjem tržišta nisu potvrđeni argumenti stranaka kako relevantno tržište proizvoda za melase uključuje opskrbu i melasom od šećerne repe i melasom od šećerne trske, neovisno o krajnjoj uporabi. Pitanje je li tržište melase potrebno dodatno definirati, međutim, ostaje otvoreno s obzirom na to da tržišno natjecanje ne bi bilo dovedeno u pitanje neovisno o preciznoj definiciji tržišta.

| (35) | U pogledu relevantnog zemljopisnog tržišta, podnositelj prijave smatra kako tržište melase obuhvaća najmanje čitav EGP. Istraživanje tržišta nije dovelo do zaključka vezano za zemljopisni opseg tržišta, iako je dovelo do određenih naznaka da bi tržište, barem tržište melase od šećerne repe, moglo biti uže od opsega EGP-a kako je naveo podnositelj prijave. Nadalje, istraživanjem je jasno pokazano kako, iz perspektive kupca, nacionalne granice prilikom traženja zaliha nisu relevantne. Iako je istraživanjem tržišta dokazano kako tržište može obuhvaćati cijeli EGP, za potrebe ove Odluke, pitanje definicije opsega zemljopisnog tržišta melase može ostati otvoreno s obzirom na to da tržišno natjecanje ne bi bilo dovedeno u pitanje neovisno o preciznoj definiciji tržišta (npr. tržište na razini EGP-a ili nacionalno tržište). |
| --- | --- |

(35)

U pogledu relevantnog zemljopisnog tržišta, podnositelj prijave smatra kako tržište melase obuhvaća najmanje čitav EGP. Istraživanje tržišta nije dovelo do zaključka vezano za zemljopisni opseg tržišta, iako je dovelo do određenih naznaka da bi tržište, barem tržište melase od šećerne repe, moglo biti uže od opsega EGP-a kako je naveo podnositelj prijave. Nadalje, istraživanjem je jasno pokazano kako, iz perspektive kupca, nacionalne granice prilikom traženja zaliha nisu relevantne. Iako je istraživanjem tržišta dokazano kako tržište može obuhvaćati cijeli EGP, za potrebe ove Odluke, pitanje definicije opsega zemljopisnog tržišta melase može ostati otvoreno s obzirom na to da tržišno natjecanje ne bi bilo dovedeno u pitanje neovisno o preciznoj definiciji tržišta (npr. tržište na razini EGP-a ili nacionalno tržište).

B.   Procjena tržišnog natjecanja

Uvod

| (36) | Komisija je provela detaljno istraživanje strukture i funkcioniranja opskrbe tržišta bijelim šećerom, opskrbe sirovim šećerom od šećerne trske i opskrbe melasom koji su predmet prijavljene transakcije. Zaključak je kako bi prijavljena transakcija nekoordiniranim učincima i stvaranjem dominantne pozicije na tržištu opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača u Italiji mogla dovesti do značajnih prepreka učinkovitom tržišnom natjecanju. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je provela detaljno istraživanje strukture i funkcioniranja opskrbe tržišta bijelim šećerom, opskrbe sirovim šećerom od šećerne trske i opskrbe melasom koji su predmet prijavljene transakcije. Zaključak je kako bi prijavljena transakcija nekoordiniranim učincima i stvaranjem dominantne pozicije na tržištu opskrbe bijelim šećerom industrijskih prerađivača u Italiji mogla dovesti do značajnih prepreka učinkovitom tržišnom natjecanju.

1.   Opskrba bijelim šećerom

Italija

i.   Opskrba industrijskih prerađivača bijelim šećerom

Struktura tržišta

| (37) | Društvo Südzucker najvažniji je sudionik na tržištu u opskrbi industrijskih prerađivača na talijanskom tržištu bijelim šećerom. EDFM zajednički sa SFIR-om nadzire prodaju bijelog šećera iz rafinerije Brindisi industrijskim prerađivačima. Navedena rafinerija također je važan igrač na istom tržištu proizvoda u Italiji. |
| --- | --- |

(37)

Društvo Südzucker najvažniji je sudionik na tržištu u opskrbi industrijskih prerađivača na talijanskom tržištu bijelim šećerom. EDFM zajednički sa SFIR-om nadzire prodaju bijelog šećera iz rafinerije Brindisi industrijskim prerađivačima. Navedena rafinerija također je važan igrač na istom tržištu proizvoda u Italiji.

| (38) | Nadalje, Südzucker i EDFM, zemljopisno gledano, bliski su konkurenti. Za razliku od ostalih konkurenata, obje tvrtke imaju skladišne prostore i prodaju bijeli šećer industrijskim prerađivačima i trgovcima u maloprodaji na području cijele Italije. |
| --- | --- |

(38)

Nadalje, Südzucker i EDFM, zemljopisno gledano, bliski su konkurenti. Za razliku od ostalih konkurenata, obje tvrtke imaju skladišne prostore i prodaju bijeli šećer industrijskim prerađivačima i trgovcima u maloprodaji na području cijele Italije.

| (39) | Kao rezultat prijavljene transakcije, stranke bi imale visoki zajednički tržišni udio od najmanje [50–60] % na tržištu prodaje bijelog šećera industrijskim prerađivačima u Italiji, sa značajnim uvećanjem (prema opreznoj procjeni [10–20] %). |
| --- | --- |

(39)

Kao rezultat prijavljene transakcije, stranke bi imale visoki zajednički tržišni udio od najmanje [50–60] % na tržištu prodaje bijelog šećera industrijskim prerađivačima u Italiji, sa značajnim uvećanjem (prema opreznoj procjeni [10–20] %).

| (40) | Stoga, u već koncentriranoj industriji, odigrala bi se daljnja konsolidacija koja bi u još većoj mjeri eliminirala konkurenciju dvjema tvrtkama koje su međusobno bliski konkurenti i stvorila predvodnika na tržištu kojem se ne bi moglo konkurirati. |
| --- | --- |

(40)

Stoga, u već koncentriranoj industriji, odigrala bi se daljnja konsolidacija koja bi u još većoj mjeri eliminirala konkurenciju dvjema tvrtkama koje su međusobno bliski konkurenti i stvorila predvodnika na tržištu kojem se ne bi moglo konkurirati.

Ograničenja vezana za kapacitete

| (41) | Prijavljenom transakcijom spojila bi se dva najdinamičnija i najbrže rastuća sudionika na talijanskom tržištu. Südzucker i EDFM konkurenti su koji najlakše mogu prilagoditi svoje količine/prodaju talijanskom tržištu. |
| --- | --- |

(41)

Prijavljenom transakcijom spojila bi se dva najdinamičnija i najbrže rastuća sudionika na talijanskom tržištu. Südzucker i EDFM konkurenti su koji najlakše mogu prilagoditi svoje količine/prodaju talijanskom tržištu.

| (42) | Nakon transakcije, Südzucker i EDFM imali bi poticaj i mogućnost povlačenja količine i povećanja cijena u Italiji. |
| --- | --- |

(42)

Nakon transakcije, Südzucker i EDFM imali bi poticaj i mogućnost povlačenja količine i povećanja cijena u Italiji.

| (43) | Nadalje, istraživanje tržišta pokazalo je kako, unatoč činjenici da su neki tržišni igrači dobro prilagođeni u pogledu infrastrukture, veza s kupcima ili specifičnim partnerstvom s dobavljačem šećera, konkurenti bi imali ograničenu mogućnost, ali ne i poticaj ni namjeru povećanja opskrbe u slučaju povećanja cijena na talijanskom tržištu bijelog šećera. |
| --- | --- |

(43)

Nadalje, istraživanje tržišta pokazalo je kako, unatoč činjenici da su neki tržišni igrači dobro prilagođeni u pogledu infrastrukture, veza s kupcima ili specifičnim partnerstvom s dobavljačem šećera, konkurenti bi imali ograničenu mogućnost, ali ne i poticaj ni namjeru povećanja opskrbe u slučaju povećanja cijena na talijanskom tržištu bijelog šećera.

| (44) | Zaključak je kako se konkurenti, u Italiji ili izvan nje, suočavaju s ograničenjima vezano za kapacitete te stoga povećanje opskrbe u slučaju povećanja cijena nije vjerojatno te se konkurenti ne bi mogli suprotstaviti situaciji na tržištu koja bi bila posljedicom navedene koncentracije. |
| --- | --- |

(44)

Zaključak je kako se konkurenti, u Italiji ili izvan nje, suočavaju s ograničenjima vezano za kapacitete te stoga povećanje opskrbe u slučaju povećanja cijena nije vjerojatno te se konkurenti ne bi mogli suprotstaviti situaciji na tržištu koja bi bila posljedicom navedene koncentracije.

Kompenzacija kupovne moći

| (45) | S obzirom na činjenicu da je talijansko tržište šećera u deficitu, a cijene visoke u usporedbi s cijenama šećera u drugim državama članicama EU-a, sigurnost opskrbe ključna je za kupce u smislu kvantitete i kvalitete. |
| --- | --- |

(45)

S obzirom na činjenicu da je talijansko tržište šećera u deficitu, a cijene visoke u usporedbi s cijenama šećera u drugim državama članicama EU-a, sigurnost opskrbe ključna je za kupce u smislu kvantitete i kvalitete.

| (46) | Istraživanjem tržišta pokazalo se da talijanski kupci šećera nisu mišljenja da zadržavaju kupovnu moć u odnosu na dobavljače šećera te nije vjerojatno da će imati priliku promijeniti dobavljača šećera. |
| --- | --- |

(46)

Istraživanjem tržišta pokazalo se da talijanski kupci šećera nisu mišljenja da zadržavaju kupovnu moć u odnosu na dobavljače šećera te nije vjerojatno da će imati priliku promijeniti dobavljača šećera.

| (47) | Zaključak je stoga da se talijanskim kupcima šećera ne može pripisati kompenzacija kupovne moći u odnosu na njihove dobavljače šećera te oni ne vrše pritisak u smislu tržišnog natjecanja na talijanske proizvođače/dobavljače šećera, uključujući stranke. |
| --- | --- |

(47)

Zaključak je stoga da se talijanskim kupcima šećera ne može pripisati kompenzacija kupovne moći u odnosu na njihove dobavljače šećera te oni ne vrše pritisak u smislu tržišnog natjecanja na talijanske proizvođače/dobavljače šećera, uključujući stranke.

Ulazak na tržište koji nije vjerojatan

| (48) | Istraživanjem tržišta nije potvrđen stav podnositelja prijave, prema kojemu ne postoje relevantne prepreke za ulazak na ovo tržište. |
| --- | --- |

(48)

Istraživanjem tržišta nije potvrđen stav podnositelja prijave, prema kojemu ne postoje relevantne prepreke za ulazak na ovo tržište.

| (49) | Konkurenti su tvrdili kako talijansko tržište karakteriziraju relativno velike prepreke za ulazak na tržište, s time da je pristup proizvodnim faktorima najveća prepreka u okružju tržišnog deficita. Istraživanjem tržišta potvrđeno je i kako su za tržište šećera potrebni lokalno znanje, distribucijski kanali i visoki troškovi ulaganja. |
| --- | --- |

(49)

Konkurenti su tvrdili kako talijansko tržište karakteriziraju relativno velike prepreke za ulazak na tržište, s time da je pristup proizvodnim faktorima najveća prepreka u okružju tržišnog deficita. Istraživanjem tržišta potvrđeno je i kako su za tržište šećera potrebni lokalno znanje, distribucijski kanali i visoki troškovi ulaganja.

| (50) | Nadalje, istraživanjem tržišta nije identificiran subjekt koji bi želio ući na tržište u svojstvu dobavljača bijelog šećera industrijskim prerađivačima u Italiji. Naprotiv, talijansko tržište bijelog šećera karakteriziraju odlasci s tržišta koji su posljedica manjka temeljnih proizvodnih faktora. |
| --- | --- |

(50)

Nadalje, istraživanjem tržišta nije identificiran subjekt koji bi želio ući na tržište u svojstvu dobavljača bijelog šećera industrijskim prerađivačima u Italiji. Naprotiv, talijansko tržište bijelog šećera karakteriziraju odlasci s tržišta koji su posljedica manjka temeljnih proizvodnih faktora.

| (51) | Zaključeno je stoga kako ulazak na relevantno tržište nije vjerojatan i ne može se uskoro očekivati. |
| --- | --- |

(51)

Zaključeno je stoga kako ulazak na relevantno tržište nije vjerojatan i ne može se uskoro očekivati.

ii.   Opskrba trgovaca u maloprodaji bijelim šećerom

| (52) | Zajednički tržišni udio stranaka i dalje je manji od [30–40] % na tržištu opskrbe trgovaca u maloprodaji bijelim šećerom. |
| --- | --- |

(52)

Zajednički tržišni udio stranaka i dalje je manji od [30–40] % na tržištu opskrbe trgovaca u maloprodaji bijelim šećerom.

| (53) | Istraživanje tržišta pokazalo je kako prijavljena transakcija ne sprečava znatno učinkovito tržišno natjecanje na tržištu opskrbe talijanskih trgovaca u maloprodaji bijelim šećerom. |
| --- | --- |

(53)

Istraživanje tržišta pokazalo je kako prijavljena transakcija ne sprečava znatno učinkovito tržišno natjecanje na tržištu opskrbe talijanskih trgovaca u maloprodaji bijelim šećerom.

Grčka

| (54) | Istraživanjem tržišta potvrđeno je kako EDFM ne prodaje bijeli šećer u Grčkoj. Vezano za vjerojatnost da je EDFM mogao biti potencijalni konkurent u Grčkoj, ne postoje nikakvi dokazi da EDFM ima namjeru ulaska na grčko tržište bijelog šećera u bližoj budućnosti. |
| --- | --- |

(54)

Istraživanjem tržišta potvrđeno je kako EDFM ne prodaje bijeli šećer u Grčkoj. Vezano za vjerojatnost da je EDFM mogao biti potencijalni konkurent u Grčkoj, ne postoje nikakvi dokazi da EDFM ima namjeru ulaska na grčko tržište bijelog šećera u bližoj budućnosti.

2.   Opskrba preferencijalnim sirovim šećerom od šećerne trske

| (55) | Unatoč oskudici preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske dostupnog za EGP te unatoč činjenici da je EDFM važan neovisan sudionik na spomenutom tržištu, nije vjerojatno da bi prijavljena transakcija imala utjecaj na ostale sudionike, s obzirom na i. male količine i postotke preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske koji stranke trenutno dobavljaju za treće stranke, ii. prisutnost velikog broja postojećih vertikalno integriranih sudionika na tržištu, iii. smanjenje uloge EDFM-a kao neovisnog trgovca posljednjih godina, iv. prisutnost alternativnih, priznatih trgovaca, posebno za opskrbu CXL šećerom koji može zamijeniti EDFM ako bi EDFM zaustavio opskrbu trenutnih količina rafinerijama trećih strana te v. potencijalnu nisku potražnju sirovog šećera od šećerne trske za rafinerije Südzuckera u DFQF (duty-free-quota-free: bez carina i bez kvota). |
| --- | --- |

(55)

Unatoč oskudici preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske dostupnog za EGP te unatoč činjenici da je EDFM važan neovisan sudionik na spomenutom tržištu, nije vjerojatno da bi prijavljena transakcija imala utjecaj na ostale sudionike, s obzirom na i. male količine i postotke preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske koji stranke trenutno dobavljaju za treće stranke, ii. prisutnost velikog broja postojećih vertikalno integriranih sudionika na tržištu, iii. smanjenje uloge EDFM-a kao neovisnog trgovca posljednjih godina, iv. prisutnost alternativnih, priznatih trgovaca, posebno za opskrbu CXL šećerom koji može zamijeniti EDFM ako bi EDFM zaustavio opskrbu trenutnih količina rafinerijama trećih strana te v. potencijalnu nisku potražnju sirovog šećera od šećerne trske za rafinerije Südzuckera u DFQF (duty-free-quota-free: bez carina i bez kvota).

| (56) | Zaključak je stoga kako koncentracija ne daje mogućnost niti poticaj zatvaranja pristupa proizvodnji preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske konkurentima na tržištu proizvodnje bijelog šećera koje je u padu. Dodatno, s obzirom na visoki postotak zasebne prodaje svake od stranaka i oskudicu preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske, koncentracija neće stvoriti ni poticaj niti mogućnost zatvaranja pristupa kupcima preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske s područja EGP-a. |
| --- | --- |

(56)

Zaključak je stoga kako koncentracija ne daje mogućnost niti poticaj zatvaranja pristupa proizvodnji preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske konkurentima na tržištu proizvodnje bijelog šećera koje je u padu. Dodatno, s obzirom na visoki postotak zasebne prodaje svake od stranaka i oskudicu preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske, koncentracija neće stvoriti ni poticaj niti mogućnost zatvaranja pristupa kupcima preferencijalnog sirovog šećera od šećerne trske s područja EGP-a.

3.   Opskrba melasom

| (57) | Aktivnosti stranaka preklapaju se u opskrbi melasom kupaca fermentiranih proizvoda i poljoprivrednika/kupaca hrane za životinje. Ovisno o definiciji zemljopisnog tržišta, pogođena tržišta pojavila bi se na razini EGP-a, kao i na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(57)

Aktivnosti stranaka preklapaju se u opskrbi melasom kupaca fermentiranih proizvoda i poljoprivrednika/kupaca hrane za životinje. Ovisno o definiciji zemljopisnog tržišta, pogođena tržišta pojavila bi se na razini EGP-a, kao i na nacionalnoj razini.

| (58) | Ako bi tržište obuhvaćalo čitav EGP, subjekt bi nakon spajanja imao tržišni udio od [30–40] % ukupnog tržišta melase (koje uključuje melasu od šećerne repe i melasu od šećerne trske) za sve namjene. Ako bi se tržište definiralo u odnosu na namjenu melase, prijavljenom transakcijom ne bi se znatno izmijenila struktura tržišta promjenjive potražnje za melasom u hrani za životinje. Vezano za opskrbu melasom u fermentacijskoj industriji, subjekt bi nakon spajanja imao zajednički tržišni udio od otprilike [40–50] % (Südzucker [20–30] % i EDFM [10–20] %). Nakon istraživanja tržišta, međutim, zaključak je kako prijavljena transakcija ne bi imala utjecaj na kupce fermentiranih proizvoda. |
| --- | --- |

(58)

Ako bi tržište obuhvaćalo čitav EGP, subjekt bi nakon spajanja imao tržišni udio od [30–40] % ukupnog tržišta melase (koje uključuje melasu od šećerne repe i melasu od šećerne trske) za sve namjene. Ako bi se tržište definiralo u odnosu na namjenu melase, prijavljenom transakcijom ne bi se znatno izmijenila struktura tržišta promjenjive potražnje za melasom u hrani za životinje. Vezano za opskrbu melasom u fermentacijskoj industriji, subjekt bi nakon spajanja imao zajednički tržišni udio od otprilike [40–50] % (Südzucker [20–30] % i EDFM [10–20] %). Nakon istraživanja tržišta, međutim, zaključak je kako prijavljena transakcija ne bi imala utjecaj na kupce fermentiranih proizvoda.

| (59) | U Austriji, aktivnosti stranaka preklapaju se samo u području opskrbe proizvođača krmnih smjesa melasom. Tijekom istraživanja tržišta, proizvođači krmnih smjesa naveli su kako prijavljena transakcija ne bi imala utjecaj na njihov pristup melasi ili cijenu melase. Kako su kupci fermentiranih proizvoda stabilan i pouzdan izvor potražnje, nije vjerojatno da bi subjekt nakon spajanja zauzeo drugačiji pristup u odnosu na kupce ili konkurente. |
| --- | --- |

(59)

U Austriji, aktivnosti stranaka preklapaju se samo u području opskrbe proizvođača krmnih smjesa melasom. Tijekom istraživanja tržišta, proizvođači krmnih smjesa naveli su kako prijavljena transakcija ne bi imala utjecaj na njihov pristup melasi ili cijenu melase. Kako su kupci fermentiranih proizvoda stabilan i pouzdan izvor potražnje, nije vjerojatno da bi subjekt nakon spajanja zauzeo drugačiji pristup u odnosu na kupce ili konkurente.

| (60) | U Češkoj, Südzucker i EDFM nisu veliki konkurenti. Nadalje, manjak skladišnih prostora za melasu EDFM-a u Češkoj ograničava tvrtku u zauzimanju jakog tržišnog položaja te tvrtka ima samo ulogu distributera proizvoda. |
| --- | --- |

(60)

U Češkoj, Südzucker i EDFM nisu veliki konkurenti. Nadalje, manjak skladišnih prostora za melasu EDFM-a u Češkoj ograničava tvrtku u zauzimanju jakog tržišnog položaja te tvrtka ima samo ulogu distributera proizvoda.

| (61) | U Belgiji, Südzucker i EDFM opskrbljuju različite kupce. Südzucker prvenstveno opskrbljuje kupce fermentiranih proizvoda. Istraživanjem tržišta potvrđeno je kako kupci fermentiranih proizvoda imaju alternativne dobavljače i poznavanje organizacije alternativne opskrbe od trećih strana ili izravno iz zemalja izvan EGP-a. Vezano za hranu za životinje, EDFM ima sličan tržišni udio kao i ostali sudionici na tržištu. Istraživanjem tržišta utvrđeno je kako niti jedna skupina kupaca nije izrazila posebnu zabrinutost. |
| --- | --- |

(61)

U Belgiji, Südzucker i EDFM opskrbljuju različite kupce. Südzucker prvenstveno opskrbljuje kupce fermentiranih proizvoda. Istraživanjem tržišta potvrđeno je kako kupci fermentiranih proizvoda imaju alternativne dobavljače i poznavanje organizacije alternativne opskrbe od trećih strana ili izravno iz zemalja izvan EGP-a. Vezano za hranu za životinje, EDFM ima sličan tržišni udio kao i ostali sudionici na tržištu. Istraživanjem tržišta utvrđeno je kako niti jedna skupina kupaca nije izrazila posebnu zabrinutost.

| (62) | U Francuskoj, prisutnost EDFM-a vrlo je ograničena ([0–5] % ukupne prodaje melase), nadodana na skroman tržišni udio Südzuckera [20–30] %. |
| --- | --- |

(62)

U Francuskoj, prisutnost EDFM-a vrlo je ograničena ([0–5] % ukupne prodaje melase), nadodana na skroman tržišni udio Südzuckera [20–30] %.

| (63) | U Njemačkoj, Südzucker i EDFM izvor su samo malog postotka melase koja se prodaje za potrebe proizvodnje hrane za životinje. Vezano za melasu kojom se opskrbljuje fermentacijska industrija, prisutne su obje stranke (Südzucker [20–30] %, a EDFM [10–20] %) i imaju konkurenciju sa sličnim tržišnim udjelom. Tijekom istraživanja tržišta, svi kupci fermentiranih proizvoda potvrdili su da trenutno pokrivaju potrebe za melasom iz različitih izvora te kako bi, u slučaju da subjekt nakon spajanja formira višu cijenu melase, potražili alternativne dobavljače. |
| --- | --- |

(63)

U Njemačkoj, Südzucker i EDFM izvor su samo malog postotka melase koja se prodaje za potrebe proizvodnje hrane za životinje. Vezano za melasu kojom se opskrbljuje fermentacijska industrija, prisutne su obje stranke (Südzucker [20–30] %, a EDFM [10–20] %) i imaju konkurenciju sa sličnim tržišnim udjelom. Tijekom istraživanja tržišta, svi kupci fermentiranih proizvoda potvrdili su da trenutno pokrivaju potrebe za melasom iz različitih izvora te kako bi, u slučaju da subjekt nakon spajanja formira višu cijenu melase, potražili alternativne dobavljače.

| (64) | U Slovačkoj, Südzucker i EDFM nisu veliki konkurenti. Aktivnosti stranaka preklapaju se prvenstveno u području opskrbe poljoprivrednika melasom. Poljoprivrednici su tijekom istraživanja tržišta potvrdili kako se jednostavno mogu prebaciti s melase na druge sastavne dijelove hrane za životinje. |
| --- | --- |

(64)

U Slovačkoj, Südzucker i EDFM nisu veliki konkurenti. Aktivnosti stranaka preklapaju se prvenstveno u području opskrbe poljoprivrednika melasom. Poljoprivrednici su tijekom istraživanja tržišta potvrdili kako se jednostavno mogu prebaciti s melase na druge sastavne dijelove hrane za životinje.

| (65) | Uzimajući u obzir navedene elemente, zaključeno je kako prijavljena transakcija vjerojatno ne bi izazvala razloge za zabrinutost u kontekstu tržišnog natjecanja vezano za opskrbu melasom na razini EGP-a ili nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(65)

Uzimajući u obzir navedene elemente, zaključeno je kako prijavljena transakcija vjerojatno ne bi izazvala razloge za zabrinutost u kontekstu tržišnog natjecanja vezano za opskrbu melasom na razini EGP-a ili nacionalnoj razini.

V.   PREUZETE OBVEZE

| (66) | Kako bi se uklonili utvrđeni problemi s tržišnim natjecanjem koji su nastali u vezi s predloženom transakcijom, stranke predlažu obveze sukladno članku 8. stavku 2. Uredbe o koncentracijama. Konačne preuzete obveze koje je Komisija izdvojila u kontekstu zabrinutosti vezano za tržišno natjecanje predane su 30. ožujka 2012. |
| --- | --- |

(66)

Kako bi se uklonili utvrđeni problemi s tržišnim natjecanjem koji su nastali u vezi s predloženom transakcijom, stranke predlažu obveze sukladno članku 8. stavku 2. Uredbe o koncentracijama. Konačne preuzete obveze koje je Komisija izdvojila u kontekstu zabrinutosti vezano za tržišno natjecanje predane su 30. ožujka 2012.

| (67) | Konačne obveze sastoje se od i. odricanja od svih dionica koje EDFM trenutno posjeduje u rafineriji u Brindisiju, a koje odgovaraju [...] % dionica rafinerije u Brindisiju, i ii. prijenos gospodarske koristi od ugovora o sirovoj trsci. EDFM je također osigurao određena jamstva vezano za ugovore o sirovoj trsci. |
| --- | --- |

(67)

Konačne obveze sastoje se od i. odricanja od svih dionica koje EDFM trenutno posjeduje u rafineriji u Brindisiju, a koje odgovaraju [...] % dionica rafinerije u Brindisiju, i ii. prijenos gospodarske koristi od ugovora o sirovoj trsci. EDFM je također osigurao određena jamstva vezano za ugovore o sirovoj trsci.

| (68) | Stranke su stoga preuzele, neovisno o odricanju od dionica EDFM-a u Brindisiju, obvezu prijenosa gospodarske koristi od ugovora o sirovoj trsci novom kupcu, s time da način navedenog prijenosa odabiru stranke, osiguravajući da rafinerija u Brindisiju ostane u svojstvu krajnjeg korisnika trenutnih količina i cijena utvrđenih ugovorima o sirovoj trsci. |
| --- | --- |

(68)

Stranke su stoga preuzele, neovisno o odricanju od dionica EDFM-a u Brindisiju, obvezu prijenosa gospodarske koristi od ugovora o sirovoj trsci novom kupcu, s time da način navedenog prijenosa odabiru stranke, osiguravajući da rafinerija u Brindisiju ostane u svojstvu krajnjeg korisnika trenutnih količina i cijena utvrđenih ugovorima o sirovoj trsci.

| (69) | Konačnim pravnim lijekom stoga je jasno uklonjena svaka identificirana stavka koja dovodi u pitanje tržišno natjecanje, s obzirom na to da se njime predviđa i. odricanje od trenutnog učešća EDFM-a u rafineriji u Brindisiju te ii. prijenos gospodarske koristi od Ugovora o sirovoj trsci. |
| --- | --- |

(69)

Konačnim pravnim lijekom stoga je jasno uklonjena svaka identificirana stavka koja dovodi u pitanje tržišno natjecanje, s obzirom na to da se njime predviđa i. odricanje od trenutnog učešća EDFM-a u rafineriji u Brindisiju te ii. prijenos gospodarske koristi od Ugovora o sirovoj trsci.

VI.   ZAKLJUČAK

| (70) | Na temelju prethodno navedenih razloga, u Odluci je zaključeno kako prijavljena koncentracija neće znatno utjecati na učinkovito tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu ili njegovom znatnom dijelu. |
| --- | --- |

(70)

Na temelju prethodno navedenih razloga, u Odluci je zaključeno kako prijavljena koncentracija neće znatno utjecati na učinkovito tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu ili njegovom znatnom dijelu.

| (71) | Koncentracija bi se stoga trebala proglasiti sukladnom s unutarnjim tržištem i funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u, a u skladu s člankom 2. stavkom 2. i člankom 8. stavkom 2. Uredbe o koncentracijama te člankom 57. Ugovora o EGP-u. |
| --- | --- |

(71)

Koncentracija bi se stoga trebala proglasiti sukladnom s unutarnjim tržištem i funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u, a u skladu s člankom 2. stavkom 2. i člankom 8. stavkom 2. Uredbe o koncentracijama te člankom 57. Ugovora o EGP-u.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 27.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 160/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 160/19

---

Mjere reorganizacije

Odluka o mjeri reorganizacije u odnosu na trgovačko društvo Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A.

(2014/C 160/09)

Objava u skladu s člankom 6. Direktive 2001/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2001. o reorganizaciji i likvidaciji društava za osiguranje.

| Društvo za osiguranje | Trgovačko društvo Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A., sa sjedištem u Bukureštu, str. Nerva Traian nr. 3, bl. M101, sector 3, Bukurešt, Rumunjska, J40/305/1991, jedinstveni registracijski broj (CUI) R 330904, upisano u Registar društava za osiguranje pod br. RA-005 10. travnja 2003. |
| --- | --- |
| Datum, stupanje na snagu i vrsta odluke | Odluka br. 42 od 18. veljače 2014. o pokretanju postupka financijskog oporavka pod posebnom upravom za trgovačko društvo Societatea Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A. |
| Nadležna tijela | Financijsko nadzorno tijelo (A.S.F.), sa sjedištem u Bukureštu, Splaiul Independenței nr. 15, sector 5 |
| Nadzorno tijelo | Financijsko nadzorno tijelo (A.S.F.), sa sjedištem u Bukureštu, Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, Bukurešt, Rumunjska |
| Imenovani upravitelj | Trgovačko društvo KPMG Advisory SRL, jedinstveni registracijski broj (CUI) 13204347, J40/6657/2000, Șos. București – Ploiești nr. 69-71, sector 1, Bukurešt, Rumunjska, koje pravno zastupa Șerban Toader Cristian, osobna iskaznica serije RR br. 687411, koju je 22. lipnja 2010. izdao S.P.C.L.E.P., sector 4 |
| Primjenjivo zakonodavstvo | Rumunjska

  Hitna uredba vlade br. 93/2012 o osnivanju, organizaciji i radu Financijskog nadzornog tijela, potvrđena izmjenama i dopunama Zakona br. 113/2013, kako je izmijenjen i dopunjen;
  Zakon br. 503/2004 o financijskom oporavku, stečaju, prestanku i dobrovoljnoj likvidaciji djelatnosti osiguranja, ponovno objavljen;
  Zakon br. 32/2000 o djelatnosti osiguranja i nadzoru osiguranja, kako je izmijenjen i dopunjen;
  Rješenje br. 3122 Predsjednika Komisije za financijski nadzor od 21. rujna 2005. o odobravanju pravila o pravima, obvezama i ovlastima posebnog upravitelja. |

Društvo za osiguranje

Trgovačko društvo Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A., sa sjedištem u Bukureštu, str. Nerva Traian nr. 3, bl. M101, sector 3, Bukurešt, Rumunjska, J40/305/1991, jedinstveni registracijski broj (CUI) R 330904, upisano u Registar društava za osiguranje pod br. RA-005 10. travnja 2003.

Datum, stupanje na snagu i vrsta odluke

Odluka br. 42 od 18. veljače 2014. o pokretanju postupka financijskog oporavka pod posebnom upravom za trgovačko društvo Societatea Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A.

Nadležna tijela

Financijsko nadzorno tijelo (A.S.F.), sa sjedištem u Bukureštu, Splaiul Independenței nr. 15, sector 5

Nadzorno tijelo

Financijsko nadzorno tijelo (A.S.F.), sa sjedištem u Bukureštu, Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, Bukurešt, Rumunjska

Imenovani upravitelj

Trgovačko društvo KPMG Advisory SRL, jedinstveni registracijski broj (CUI) 13204347, J40/6657/2000, Șos. București – Ploiești nr. 69-71, sector 1, Bukurešt, Rumunjska, koje pravno zastupa Șerban Toader Cristian, osobna iskaznica serije RR br. 687411, koju je 22. lipnja 2010. izdao S.P.C.L.E.P., sector 4

Primjenjivo zakonodavstvo

Rumunjska

Hitna uredba vlade br. 93/2012 o osnivanju, organizaciji i radu Financijskog nadzornog tijela, potvrđena izmjenama i dopunama Zakona br. 113/2013, kako je izmijenjen i dopunjen;

Zakon br. 503/2004 o financijskom oporavku, stečaju, prestanku i dobrovoljnoj likvidaciji djelatnosti osiguranja, ponovno objavljen;

Zakon br. 32/2000 o djelatnosti osiguranja i nadzoru osiguranja, kako je izmijenjen i dopunjen;

Rješenje br. 3122 Predsjednika Komisije za financijski nadzor od 21. rujna 2005. o odobravanju pravila o pravima, obvezama i ovlastima posebnog upravitelja.

---

V Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

| 27.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 160/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 160/20

---

Obuka nacionalnih sudaca u pravu tržišnog natjecanja Europske unije i pravosudna suradnja među nacionalnim sucima

(2014/C 160/10)

Novi poziv za podnošenje ponuda za obuku nacionalnih sudaca u pravu tržišnog natjecanja Europske unije i pravosudnu suradnju među nacionalnim sucima objavljen je na: http://ec.europa.eu/competition/calls/proposals_open.html

Rok za prijavu: 29. kolovoza 2014.

---