# Euroopa Liidu L 136/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 136 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide9. mai 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 136

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide9. mai 2014

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 472/2014/EL, 16. aprill 2014, Euroopa arenguaasta (2015) kohta | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 472/2014/EL, 16. aprill 2014, Euroopa arenguaasta (2015) kohta

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 473/2014, 17. jaanuar 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1315/2013 seoses selle III lisa täiendamisega uute näitlike kaartidega (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 474/2014, 8. mai 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa seoses 1,4-diklorobenseeniga (
  1
  ) | 19 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 475/2014, 8. mai 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 23 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/258/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUBAM Libya/3/2014, 30. aprill 2014, millega pikendatakse Liibüas läbi viidava Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni (EUBAM Libya) juhi volitusi | 25 |
| | | 2014/259/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUCAP Sahel Niger/2/2014, 6. mai 2014, Nigeris läbi viidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Niger) juhi ametisse nimetamise kohta | 26 |
| | | 2014/260/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 29. aprill 2014, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) eelarveaastal 2013 rahastatud liikmesriikide makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2792 all) | 27 |
| | | 2014/261/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 5. mai 2014, millega asutatakse Euro-Argo teadusuuringute taristu Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (Euro-Argo ERIC) | 35 |
| | | 2014/262/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 7. mai 2014, millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse kaheteistkümnendas, kolmeteistkümnendas, neljateistkümnendas ja viieteistkümnendas piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS) | 51 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 473/2014, 17. jaanuar 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1315/2013 seoses selle III lisa täiendamisega uute näitlike kaartidega (
  1
  )

1

10

*

Komisjoni määrus (EL) nr 474/2014, 8. mai 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa seoses 1,4-diklorobenseeniga (
  1
  )

1

19

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 475/2014, 8. mai 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

23

OTSUSED

2014/258/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUBAM Libya/3/2014, 30. aprill 2014, millega pikendatakse Liibüas läbi viidava Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni (EUBAM Libya) juhi volitusi

25

2014/259/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUCAP Sahel Niger/2/2014, 6. mai 2014, Nigeris läbi viidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Niger) juhi ametisse nimetamise kohta

26

2014/260/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 29. aprill 2014, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) eelarveaastal 2013 rahastatud liikmesriikide makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2792 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2792 all)

27

2014/261/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 5. mai 2014, millega asutatakse Euro-Argo teadusuuringute taristu Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (Euro-Argo ERIC)

35

2014/262/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 7. mai 2014, millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse kaheteistkümnendas, kolmeteistkümnendas, neljateistkümnendas ja viieteistkümnendas piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS)

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 9.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 136/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 472/2014/EL,

16. aprill 2014,

Euroopa arenguaasta (2015) kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 209 ja artikli 210 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2013. aasta arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Arengukoostööpoliitika peamine eesmärk on vaesuse vähendamine ja selle kaotamine pikas perspektiivis, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu (ELi lepingu) artiklis 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208. Ülemaailmse vaesusega võitlemine aitab ka luua stabiilsemat, rahumeelsemat, jõukamat ja õiglasemat maailma, mis kajastab rikkamate ja vaesemate riikide vastastikust sõltuvust. |
| --- | --- |

(1)

Arengukoostööpoliitika peamine eesmärk on vaesuse vähendamine ja selle kaotamine pikas perspektiivis, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu (ELi lepingu) artiklis 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208. Ülemaailmse vaesusega võitlemine aitab ka luua stabiilsemat, rahumeelsemat, jõukamat ja õiglasemat maailma, mis kajastab rikkamate ja vaesemate riikide vastastikust sõltuvust.

| (2) | Nagu on märgitud Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis ELi arengupoliitika tulevikku käsitleva muutuste kava kohta, seisneb arengukoostöö ka inimarengu ja eneseteostuse edendamises kõigis valdkondades, sealhulgas ka kultuurilises mõõtmes. |
| --- | --- |

(2)

Nagu on märgitud Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis ELi arengupoliitika tulevikku käsitleva muutuste kava kohta, seisneb arengukoostöö ka inimarengu ja eneseteostuse edendamises kõigis valdkondades, sealhulgas ka kultuurilises mõõtmes.

| (3) | Liit on andnud arengukoostööabi alates 1957. aastast ning on nüüd maailma suurim ametliku arenguabi andja. |
| --- | --- |

(3)

Liit on andnud arengukoostööabi alates 1957. aastast ning on nüüd maailma suurim ametliku arenguabi andja.

| (4) | Lissaboni lepinguga on arengupoliitika leidnud kindla koha liidu välistegevuses, et toetada liidu huvisid stabiilse ja jõuka maailma hoidmisel. Arengupoliitika aitab lahendada ka muid üleilmseid probleeme ja aitab kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele, mis on esitatud komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises „Euroopa 2020. aastal, aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu strateegia”. |
| --- | --- |

(4)

Lissaboni lepinguga on arengupoliitika leidnud kindla koha liidu välistegevuses, et toetada liidu huvisid stabiilse ja jõuka maailma hoidmisel. Arengupoliitika aitab lahendada ka muid üleilmseid probleeme ja aitab kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele, mis on esitatud komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises „Euroopa 2020. aastal, aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu strateegia”.

| (5) | Liit on olnud juhtival positsioonil poliitikavaldkondade arengusidususe mõiste määratlemisel ja kohaldamisel; selle eesmärk on tugevdada muu kui abipoliitika ja arengueesmärkide vahelist sünergiat, tagamaks, et liidu poliitika toetab arenguriikide vajadusi või ei ole vähemalt vastuolus vaesuse kaotamise eesmärgiga. |
| --- | --- |

(5)

Liit on olnud juhtival positsioonil poliitikavaldkondade arengusidususe mõiste määratlemisel ja kohaldamisel; selle eesmärk on tugevdada muu kui abipoliitika ja arengueesmärkide vahelist sünergiat, tagamaks, et liidu poliitika toetab arenguriikide vajadusi või ei ole vähemalt vastuolus vaesuse kaotamise eesmärgiga.

| (6) | 2000. aastal võttis rahvusvaheline kogukond endale kohustuse astuda 2015. aastaks samme vaesuse vähendamiseks, võttes vastu aastatuhande arengueesmärgid, millega nõustusid nii liit kui ka liikmesriigid. |
| --- | --- |

(6)

2000. aastal võttis rahvusvaheline kogukond endale kohustuse astuda 2015. aastaks samme vaesuse vähendamiseks, võttes vastu aastatuhande arengueesmärgid, millega nõustusid nii liit kui ka liikmesriigid.

| (7) | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduses Euroopa Liidu arengupoliitika kohta „Euroopa konsensus”, (3) mis on siiani liidu arengukoostöö laiapõhjalisim alus, kutsutakse liitu üles aitama tugevdada uute liikmesriikide rolli uute abiandjatena. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduses Euroopa Liidu arengupoliitika kohta „Euroopa konsensus”, (3) mis on siiani liidu arengukoostöö laiapõhjalisim alus, kutsutakse liitu üles aitama tugevdada uute liikmesriikide rolli uute abiandjatena.

| (8) | Viimastel aastatel on maailm väga palju muutunud, sealhulgas on toimunud kardinaalsed muutused maailmamajanduse ja -poliitika tasakaalus. Esile on kerkinud uued tegijad, kelle seast võib leida eraõiguslikke ja ka teisi valitsusväliseid osalejaid. Suurema osa maailma sisemajanduse koguproduktist annavad arenenud ja tärkava turumajandusega riigid ning viimati mainitud on muutunud maailma peamiseks majanduskasvumootoriks ning neil on juba märkimisväärne mõju maailmamajanduses. |
| --- | --- |

(8)

Viimastel aastatel on maailm väga palju muutunud, sealhulgas on toimunud kardinaalsed muutused maailmamajanduse ja -poliitika tasakaalus. Esile on kerkinud uued tegijad, kelle seast võib leida eraõiguslikke ja ka teisi valitsusväliseid osalejaid. Suurema osa maailma sisemajanduse koguproduktist annavad arenenud ja tärkava turumajandusega riigid ning viimati mainitud on muutunud maailma peamiseks majanduskasvumootoriks ning neil on juba märkimisväärne mõju maailmamajanduses.

| (9) | Arengukoostöö jätkuv toetamine on eluliselt tähtis kiirelt muutuvas maailmas. Ligikaudu 1,3 miljardit inimest elab endiselt äärmises vaesuses ja veelgi suurema hulga inimeste inimarenguga seotud vajadused ei ole täidetud. Riigisisene ebavõrdsus on kasvanud igas maailmanurgas. Looduskeskkond on üha suurema surve all ja kliimamuutuste tagajärjed on seadnud eriti tugeva löögi alla arenguriigid. Nimetatud raskused on üleilmsed ja omavahel seotud ning nendega peavad tegelema kõik riigid ühiselt. |
| --- | --- |

(9)

Arengukoostöö jätkuv toetamine on eluliselt tähtis kiirelt muutuvas maailmas. Ligikaudu 1,3 miljardit inimest elab endiselt äärmises vaesuses ja veelgi suurema hulga inimeste inimarenguga seotud vajadused ei ole täidetud. Riigisisene ebavõrdsus on kasvanud igas maailmanurgas. Looduskeskkond on üha suurema surve all ja kliimamuutuste tagajärjed on seadnud eriti tugeva löögi alla arenguriigid. Nimetatud raskused on üleilmsed ja omavahel seotud ning nendega peavad tegelema kõik riigid ühiselt.

| (10) | Arutelud 2015. aasta järgset perioodi hõlmava raamistiku üle on alanud; need tuginevad komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatisele „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” ja nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldustele muutuste kava kohta, mille tulemusel on liidu arengupoliitika juba märkimisväärselt ümber kujunenud; komisjon esitas oma seisukohad 27. veebruari 2013. aasta teatises „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine” ning oma 25. juuni 2013. aasta järeldustes võttis nõukogu vastu 2015. aasta järgse üldise tegevuskava eesmärgiga käsitleda praeguse arenguraamistiku puudujääke ja kehtestada ühine lähenemisviis, et koondada vaesuse kaotamise ja säästlikkuse küsimused üldisesse rahvusvahelisse raamistikku. |
| --- | --- |

(10)

Arutelud 2015. aasta järgset perioodi hõlmava raamistiku üle on alanud; need tuginevad komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatisele „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” ja nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldustele muutuste kava kohta, mille tulemusel on liidu arengupoliitika juba märkimisväärselt ümber kujunenud; komisjon esitas oma seisukohad 27. veebruari 2013. aasta teatises „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine” ning oma 25. juuni 2013. aasta järeldustes võttis nõukogu vastu 2015. aasta järgse üldise tegevuskava eesmärgiga käsitleda praeguse arenguraamistiku puudujääke ja kehtestada ühine lähenemisviis, et koondada vaesuse kaotamise ja säästlikkuse küsimused üldisesse rahvusvahelisse raamistikku.

| (11) | 2015. aastast peaks kujunema sümboolne ja pöördeline aasta – see on viimane aasta, mil saab täita kollektiivselt kokku lepitud aastatuhande arengueesmärke, ja seetõttu pakub see unikaalse võimaluse hinnata rahvusvaheliste kohustuste täitmist. 2015. aasta on ka aasta, mil tuleks teha olulised rahvusvahelised otsused arenguraamistiku kohta, mis hakkab asendama aastatuhande arengueesmärkide raamistikku järgmistel aastakümnetel. |
| --- | --- |

(11)

2015. aastast peaks kujunema sümboolne ja pöördeline aasta – see on viimane aasta, mil saab täita kollektiivselt kokku lepitud aastatuhande arengueesmärke, ja seetõttu pakub see unikaalse võimaluse hinnata rahvusvaheliste kohustuste täitmist. 2015. aasta on ka aasta, mil tuleks teha olulised rahvusvahelised otsused arenguraamistiku kohta, mis hakkab asendama aastatuhande arengueesmärkide raamistikku järgmistel aastakümnetel.

| (12) | Samuti on aasta 2015 sobilik aasta, mille jooksul esitada liidu arengupoliitikas saavutatud tulemused nende põhimõtete elluviimisel, mis on sätestatud komisjoni teatises muutuste kava kohta. |
| --- | --- |

(12)

Samuti on aasta 2015 sobilik aasta, mille jooksul esitada liidu arengupoliitikas saavutatud tulemused nende põhimõtete elluviimisel, mis on sätestatud komisjoni teatises muutuste kava kohta.

| (13) | 2015 on ka aasta, mil toimuvad liikmesriikides olulised sündmused, näiteks maailmanäitus „Planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine” Milanos, mis annab erilise võimaluse arutleda arengupoliitika üle maailmas ning korraldada üritusi suurendamaks üldsuse teadlikkust säästvast arengust ja sellega seotud teemadest. |
| --- | --- |

(13)

2015 on ka aasta, mil toimuvad liikmesriikides olulised sündmused, näiteks maailmanäitus „Planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine” Milanos, mis annab erilise võimaluse arutleda arengupoliitika üle maailmas ning korraldada üritusi suurendamaks üldsuse teadlikkust säästvast arengust ja sellega seotud teemadest.

| (14) | Oma resolutsioonis muutuste kava kohta kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles nimetama 2015. aasta Euroopa arenguaastaks, väljendades lootust, et seeläbi pööratakse rohkem tähelepanu arengukoostööle. |
| --- | --- |

(14)

Oma resolutsioonis muutuste kava kohta kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles nimetama 2015. aasta Euroopa arenguaastaks, väljendades lootust, et seeläbi pööratakse rohkem tähelepanu arengukoostööle.

| (15) | Seetõttu tuleks aasta 2015 nimetada Euroopa arenguaastaks („Euroopa aasta”), et anda ajakohane võimalus suurendada avalikkuse teadlikkust liidu arengupoliitika praegusest suunast. Teavet tuleb jagada selle kohta, kuidas maailmale avatud liit saab aidata tagada üleilmset jätkusuutlikkust. See hõlmab teadlikkuse suurendamist üleilmsest vastastikusest sõltuvusest ning näitlikustamist, et areng ei tähenda vaid abi. |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu tuleks aasta 2015 nimetada Euroopa arenguaastaks („Euroopa aasta”), et anda ajakohane võimalus suurendada avalikkuse teadlikkust liidu arengupoliitika praegusest suunast. Teavet tuleb jagada selle kohta, kuidas maailmale avatud liit saab aidata tagada üleilmset jätkusuutlikkust. See hõlmab teadlikkuse suurendamist üleilmsest vastastikusest sõltuvusest ning näitlikustamist, et areng ei tähenda vaid abi.

| (16) | Liidu arengumeetmete edukus sõltub sellest, mil määral üldsus ja poliitikakujundajad neid toetavad ning mil määral suudetakse tõestada avaliku sektori vahendite tõhusat ja tulemuslikku kasutamist arengueesmärkide saavutamiseks. Euroopa aasta peaks seega olema tõuge teadlikkuse suurendamiseks, muu hulgas avalike poliitiliste arutelude ja arenguhariduse kaudu, andma hoogu ning edendama parimate tavade vahetamist liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, kodanikuühiskonna, erasektori, sotsiaalpartnerite, erasektori ja arenguküsimustega tegelevate rahvusvaheliste üksuste ja organisatsioonide vahel. Euroopa aasta peaks aitama keskendada poliitilist tähelepanu ning mobiliseerida kõiki asjaomaseid isikuid, et liidu ja liikmesriikide tasandil suunata ja edendada edasisi meetmeid ning algatusi koostöös arenguabisaajate ja nende esindajatega. |
| --- | --- |

(16)

Liidu arengumeetmete edukus sõltub sellest, mil määral üldsus ja poliitikakujundajad neid toetavad ning mil määral suudetakse tõestada avaliku sektori vahendite tõhusat ja tulemuslikku kasutamist arengueesmärkide saavutamiseks. Euroopa aasta peaks seega olema tõuge teadlikkuse suurendamiseks, muu hulgas avalike poliitiliste arutelude ja arenguhariduse kaudu, andma hoogu ning edendama parimate tavade vahetamist liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, kodanikuühiskonna, erasektori, sotsiaalpartnerite, erasektori ja arenguküsimustega tegelevate rahvusvaheliste üksuste ja organisatsioonide vahel. Euroopa aasta peaks aitama keskendada poliitilist tähelepanu ning mobiliseerida kõiki asjaomaseid isikuid, et liidu ja liikmesriikide tasandil suunata ja edendada edasisi meetmeid ning algatusi koostöös arenguabisaajate ja nende esindajatega.

| (17) | Euroopa aasta peaks suurendama teadlikkust kõigist soolise diskrimineerimise vormidest, mida naised ja tüdrukud mitmetes piirkondades kogevad, eelkõige seoses juurdepääsuga haridusele, töökohtadele ja tervisesüsteemidele, samuti seoses sundabielu, seksuaalse ärakasutamise, suguelundite moonutamise ja muude kuritarvitustega. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa aasta peaks suurendama teadlikkust kõigist soolise diskrimineerimise vormidest, mida naised ja tüdrukud mitmetes piirkondades kogevad, eelkõige seoses juurdepääsuga haridusele, töökohtadele ja tervisesüsteemidele, samuti seoses sundabielu, seksuaalse ärakasutamise, suguelundite moonutamise ja muude kuritarvitustega.

| (18) | Eurobaromeetri eriuuring 392 „Solidaarsus, mis ulatub üle maailma: eurooplased ja arenguabi” tõi välja, et 85 % liidu kodanikest toetab inimeste abistamist partnerriikides. Nagu selles raportis tõdetakse, leiab hoolimata praegusest majanduskliimast enam kui kuus kodanikku kümnest, et partnerriikidele antavat abi tuleks suurendada. Samal ajal näitas raport selgelt, et teadmised liidu arengukoostööst on puudulikud ning et teavitustööd tuleb parandada. |
| --- | --- |

(18)

Eurobaromeetri eriuuring 392 „Solidaarsus, mis ulatub üle maailma: eurooplased ja arenguabi” tõi välja, et 85 % liidu kodanikest toetab inimeste abistamist partnerriikides. Nagu selles raportis tõdetakse, leiab hoolimata praegusest majanduskliimast enam kui kuus kodanikku kümnest, et partnerriikidele antavat abi tuleks suurendada. Samal ajal näitas raport selgelt, et teadmised liidu arengukoostööst on puudulikud ning et teavitustööd tuleb parandada.

| (19) | Nii liidu, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil tegutsevate partnerite vaheline tõhus koordineerimine on tulemusliku Euroopa aasta peamine eeldus. Kohalikel ja piirkondlikel partneritel on liidu arengupoliitika edendamisel seejuures täita tähtis roll. |
| --- | --- |

(19)

Nii liidu, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil tegutsevate partnerite vaheline tõhus koordineerimine on tulemusliku Euroopa aasta peamine eeldus. Kohalikel ja piirkondlikel partneritel on liidu arengupoliitika edendamisel seejuures täita tähtis roll.

| (20) | Riigiti erinev sotsiaal-majanduslik ja kultuuritaust ning -tundlikkus tähendab, et osa Euroopa aasta meetmeid tuleb võtta detsentraliseeritult liikmesriigi tasandil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (4) artikliga 58. Poliitikaprioriteetide kehtestamine liikmesriigi tasandil peaks siiski olema kooskõlastatud komisjoniga, et tagada Euroopa aasta strateegiliste eesmärkide ühtsus. Sünergia saavutamisel ja Euroopa aasta edukuse tagamisel on määrava tähtsusega komisjoni ja liikmesriikide tegevuse tihe koordineerimine. |
| --- | --- |

(20)

Riigiti erinev sotsiaal-majanduslik ja kultuuritaust ning -tundlikkus tähendab, et osa Euroopa aasta meetmeid tuleb võtta detsentraliseeritult liikmesriigi tasandil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (4) artikliga 58. Poliitikaprioriteetide kehtestamine liikmesriigi tasandil peaks siiski olema kooskõlastatud komisjoniga, et tagada Euroopa aasta strateegiliste eesmärkide ühtsus. Sünergia saavutamisel ja Euroopa aasta edukuse tagamisel on määrava tähtsusega komisjoni ja liikmesriikide tegevuse tihe koordineerimine.

| (21) | Lisaks liikmesriikidele peaks ka ühinemiseelse strateegia põhjal abi saavatel kandidaatriikidel olema võimalik osaleda Euroopa aasta raames rahastatavates meetmetes vastavalt asjaomastes raamkokkulepetes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes kehtestatud üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis reguleerivad kõnealuste riikide osalemist liidu programmides. Tuleks ergutada tegevuse koordineerimist riiklike meetmetega, eelkõige arenguhariduse ja teadlikkuse suurendamise (DEAR) riiklike programmidega. Euroopa aasta tegevuses osalemise ulatus ja viis peaks jääma liikmesriikide otsustada. |
| --- | --- |

(21)

Lisaks liikmesriikidele peaks ka ühinemiseelse strateegia põhjal abi saavatel kandidaatriikidel olema võimalik osaleda Euroopa aasta raames rahastatavates meetmetes vastavalt asjaomastes raamkokkulepetes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes kehtestatud üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis reguleerivad kõnealuste riikide osalemist liidu programmides. Tuleks ergutada tegevuse koordineerimist riiklike meetmetega, eelkõige arenguhariduse ja teadlikkuse suurendamise (DEAR) riiklike programmidega. Euroopa aasta tegevuses osalemise ulatus ja viis peaks jääma liikmesriikide otsustada.

| (22) | Tuleks tagada järjepidevus ja täiendavus liidu teiste õigusaktide ja meetmetega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 233/2014 (5) loodud arengukoostöö rahastamisvahendiga, mis hõlmab DEAR programmi, Euroopa Arengufondiga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 232/2014 (6) loodud Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendiga ja teiste liidu välistegevuse rahastamisvahenditega, mis on seotud arengupoliitikaga. |
| --- | --- |

(22)

Tuleks tagada järjepidevus ja täiendavus liidu teiste õigusaktide ja meetmetega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 233/2014 (5) loodud arengukoostöö rahastamisvahendiga, mis hõlmab DEAR programmi, Euroopa Arengufondiga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 232/2014 (6) loodud Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendiga ja teiste liidu välistegevuse rahastamisvahenditega, mis on seotud arengupoliitikaga.

| (23) | Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad eeskirjade eiramise ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning asjakohasel juhul karistusi kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012. |
| --- | --- |

(23)

Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad eeskirjade eiramise ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning asjakohasel juhul karistusi kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.

| (24) | Euroopa aasta kavandatavate meetmete tulemuslikkuse ja tõhususe optimeerimiseks on vaja, et mitmeid ettevalmistavaid meetmeid võetaks 2014. aastal. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa aasta kavandatavate meetmete tulemuslikkuse ja tõhususe optimeerimiseks on vaja, et mitmeid ettevalmistavaid meetmeid võetaks 2014. aastal.

| (25) | Komisjon on juba võtnud mitmeid meetmeid, et edendada arengupoliitikat ja teavitada liidu kodanikke oma arengukoostööalasest tegevusest. Kõnealuseid olemasolevaid meetmeid tuleks Euroopa aastal võimalikult ulatuslikult ära kasutada. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon on juba võtnud mitmeid meetmeid, et edendada arengupoliitikat ja teavitada liidu kodanikke oma arengukoostööalasest tegevusest. Kõnealuseid olemasolevaid meetmeid tuleks Euroopa aastal võimalikult ulatuslikult ära kasutada.

| (26) | Peamine vastutus kodanike teadlikkuse suurendamisel arenguküsimustes lasub liikmesriikidel. Nagu rõhutati Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 22. oktoobril 2008 allkirjastatud poliitilises deklaratsioonis „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel”, täiendab liidu tasandi tegevus tegevust riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

(26)

Peamine vastutus kodanike teadlikkuse suurendamisel arenguküsimustes lasub liikmesriikidel. Nagu rõhutati Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 22. oktoobril 2008 allkirjastatud poliitilises deklaratsioonis „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel”, täiendab liidu tasandi tegevus tegevust riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

| (27) | Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, kuna selleks on vajalik mitmepoolne partnerlus, riikidevaheline teabevahetus ja kogu liitu hõlmav heade tavade levitamine, küll aga saab neid Euroopa aasta ulatuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(27)

Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, kuna selleks on vajalik mitmepoolne partnerlus, riikidevaheline teabevahetus ja kogu liitu hõlmav heade tavade levitamine, küll aga saab neid Euroopa aasta ulatuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

2015. aasta nimetatakse Euroopa arenguaastaks (edaspidi „Euroopa aasta”).

Euroopa aasta juhtlauseks saab „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik”.

Artikkel 2

Eesmärgid

Euroopa aasta eesmärgid on:

| a) | teavitada liidu kodanikke liidu ja selle liikmesriikide arengukoostööst, juhtides tähelepanu tulemustele, mida liit on koos liikmesriikidega tegutsedes ülemaailmsel tasandil saavutanud ning mida ta püüab jätkuvalt saavutada kooskõlas viimaste aruteludega 2015. aasta järgse üldise raamistiku üle; |
| --- | --- |

a)

teavitada liidu kodanikke liidu ja selle liikmesriikide arengukoostööst, juhtides tähelepanu tulemustele, mida liit on koos liikmesriikidega tegutsedes ülemaailmsel tasandil saavutanud ning mida ta püüab jätkuvalt saavutada kooskõlas viimaste aruteludega 2015. aasta järgse üldise raamistiku üle;

| b) | soodustada liidu kodanike ja sidusrühmade otsest osalemist arengukoostöös, kriitilist mõtlemist ja aktiivset huvi selle vastu, sealhulgas osalemist poliitika kujundamises ja elluviimises, ning |
| --- | --- |

b)

soodustada liidu kodanike ja sidusrühmade otsest osalemist arengukoostöös, kriitilist mõtlemist ja aktiivset huvi selle vastu, sealhulgas osalemist poliitika kujundamises ja elluviimises, ning

| c) | suurendada teadlikkust sellest, et liidu arengukoostöö on kasulik mitte ainult liidu arenguabi saajate, vaid ka liidu kodanike jaoks, ning saavutada poliitikavaldkondade arengusidususe laiem mõistmine, samuti edendada Euroopa ja arenguriikide kodanike arusaama ühisest vastutusest, solidaarsusest ja võimalustest muutuvas ja üksteisest üha rohkem sõltuvas maailmas. |
| --- | --- |

c)

suurendada teadlikkust sellest, et liidu arengukoostöö on kasulik mitte ainult liidu arenguabi saajate, vaid ka liidu kodanike jaoks, ning saavutada poliitikavaldkondade arengusidususe laiem mõistmine, samuti edendada Euroopa ja arenguriikide kodanike arusaama ühisest vastutusest, solidaarsusest ja võimalustest muutuvas ja üksteisest üha rohkem sõltuvas maailmas.

Artikkel 3

Meetmed

1.   Euroopa aasta eesmärkide saavutamiseks võetavad meetmed hõlmavad järgmisi meetmeid, mida võidakse võtta liidu, riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, nagu on sätestatud lisas, ning partnerriikides vastavalt artikli 6 lõikele 5:

| a) | teavituskampaaniad, et levitada põhisõnumeid, mis on suunatud avalikkusele ja konkreetsematele sihtrühmadele, eelkõige noortele ja muudele olulistele sihtrühmadele, muu hulgas sotsiaalmeedia kaudu; |
| --- | --- |

a)

teavituskampaaniad, et levitada põhisõnumeid, mis on suunatud avalikkusele ja konkreetsematele sihtrühmadele, eelkõige noortele ja muudele olulistele sihtrühmadele, muu hulgas sotsiaalmeedia kaudu;

| b) | konverentside, ürituste ja algatuste korraldamine koos kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et innustada aktiivset osalust ja arutelu ning suurendada teadlikkust kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

b)

konverentside, ürituste ja algatuste korraldamine koos kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et innustada aktiivset osalust ja arutelu ning suurendada teadlikkust kõigil tasanditel;

| c) | Euroopa aasta eesmärkide edendamiseks kavandatud konkreetsed meetmed liikmesriikides, eelkõige arenguhariduse kaudu ning teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamine riiklike, piirkondlike või kohalike haldusasutuste ning muude organisatsioonide vahel, ning |
| --- | --- |

c)

Euroopa aasta eesmärkide edendamiseks kavandatud konkreetsed meetmed liikmesriikides, eelkõige arenguhariduse kaudu ning teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamine riiklike, piirkondlike või kohalike haldusasutuste ning muude organisatsioonide vahel, ning

| d) | analüüside ja uuringute tegemine ning nende tulemuste levitamine. |
| --- | --- |

d)

analüüside ja uuringute tegemine ning nende tulemuste levitamine.

2.   Komisjon võib ette näha muid meetmeid Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks ning lubada kasutada Euroopa aasta nimetust ja juhtlauset selliste meetmete propageerimisel, kui need aitavad kaasa kõnealuste eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 4

Koordineerimine liikmesriikidega

1.   Komisjon kutsub kõiki liikmesriike üles määrama riiklik koordinaator, kes vastutab liikmesriigi osalemise eest Euroopa aasta tegevuses. Liikmesriigid teavitavad komisjoni igast sellisest määramisest.

2.   Tihedas koostöös komisjoniga konsulteerivad ning koordineerivad riiklikud koordinaatorid oma tegevust asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna ja erasektoriga, liikmesriikide parlamentide, sotsiaalpartnerite ja asjakohasel juhul riiklike asutustega, föderaalvalitsuse tasandil või keskvalitsusest madalamal tasandil, sealhulgas piirkondlike ja kohalike omavalitsustega ning kui see on asjakohane, siis ülemeremaade ja -territooriumidega või asjaomaste liidu programmidega tegelevate kontaktpunktidega.

3.   Komisjon kutsub liikmesriike üles edastama talle 1. septembriks 2014 oma tööprogrammid, milles kooskõlas Euroopa aasta eesmärkidega kirjeldatakse üksikasjalikult Euroopa aastaks kavandatud riiklikke tegevusi ning lisas esitatud meetmete üksikasju.

4.   Enne tööprogrammide heakskiitmist kontrollib komisjon kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012 (7) kõnealuste tegevuste vastavust Euroopa aasta eesmärkidele.

Artikkel 5

Osalus

Euroopa aasta raames võetavates meetmetes, mida rahastatakse liidu eelarvest, võivad osaleda liikmesriigid ning ühinemiseelse strateegia põhjal abi saavad kandidaatriigid vastavalt asjakohases raamkokkuleppes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes kindlaks määratud üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis reguleerivad kõnealuste riikide osalemist liidu programmides.

Artikkel 6

Koordineerimine liidu tasandil ja rakendamine

1.   Liidu tasandil tegeleb käesoleva otsuse rakendamisega komisjon, tehes eelkõige vajalikke rahastamisotsuseid kooskõlas määrustega, millega on kehtestatud asjaomaste meetmetega seotud liidu välistegevuse rahastamisvahendid, nimelt arengukoostöö rahastamisvahend, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 235/2014 (8) loodud rahastamisvahend demokraatia ja inimõiguste jaoks kogu maailmas, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 230/2014 (9) loodud stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 231/2014 (10) loodud ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 234/2014 (11) loodud partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega („välistegevuse rahastamisvahendid”).

2.   Komisjon koos Euroopa välisteenistusega teeb tihedat koostööd Euroopa Parlamendi, nõukogu ja liikmesriikide, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee ning liidu tasandil arenguküsimustega tegelevate asutuste ja ühendustega.

3.   Komisjon korraldab riiklike koordinaatorite kohtumisi, et kooskõlastada Euroopa aasta rakendamist ja vahetada teavet selle rakendamise kohta liidu ja riiklikul tasandil. Komisjon võib kutsuda kõnealustele kohtumistele vaatlejatena osalema kodanikuühiskonna ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste esindajaid ning Euroopa Parlamendi liikmeid.

4.   Komisjon korraldab kõigi liidu arengukoostööga seotud asjaomaste sidusrühmade kohtumisi, et need aitaksid tal rakendada Euroopa aastat liidu tasandil. Kõnealustele kohtumistele kutsutakse riiklikud koordinaatorid.

5.   Komisjon muudab Euroopa aasta prioriteetseks liikmesriikides asuvate esinduste ja partnerriikides asuvate ELi delegatsioonide teavitustegevuses. Euroopa aastaga seotud tegevuses osalemiseks – sõltumata sellest, kas tegevus toimub liidus või kolmandates riikides – toetatakse kolmandates riikides asuvaid arengupartnereid ELi delegatsioonide kaudu, samal ajal kui ülemeremaid ja -territooriume toetatakse vastavate institutsiooniliste kanalite kaudu.

6.   Euroopa välisteenistus ja ELi delegatsioonid käsitavad Euroopa aastat oma teavitus- ja kommunikatsioonitegevuse lahutamatu osana.

Artikkel 7

Järjepidevus ja täiendavus

Komisjon tagab kooskõlas määrustega, millega on loodud asjaomaste meetmetega seotud välistegevuse rahastamisvahendid, et käesolevas otsuses sätestatud meetmed sobivad kokku kõigi muude liidu, riiklike ja piirkondlike meetmetega, mis aitavad saavutada Euroopa aasta eesmärke, ning täiendavad igakülgselt olemasolevaid liidu, riiklikke ja piirkondlikke meetmeid.

Artikkel 8

Rahalise ja mitterahalise toetuse erisätted

1.   Kogu liitu hõlmavad meetmed, millele on osutud lisa A osas, toovad kaasa hankemenetluse või liidu rahastatavate toetuste andmise kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 V ja VI jaotisega.

2.   Kogu liitu hõlmavaid meetmeid, millele on osutatud lisa B osas, võib liit kaasrahastada.

3.   Komisjon võib kaasrahastada iga riiklikku koordinaatorit lisa C osas sätestatud menetluse kohaselt.

4.   Euroopa aastat võib asjakohasel juhul toetada käimasolevate, arengut edendavate programmidega, ilma et see piiraks kõnealuste programmide eesmärkide elluviimist ja eelarve täitmist. Peale selle võib riiklikes tööprogrammides arvesse võtta ka liikmesriikide erakorralist panust rahvusvahelise arenguga seotud ürituste või rahvusvahelise arengualase töö suundade juhtimisel.

5.   Komisjon võib mitterahaliselt toetada avalik-õiguslike ja eraõiguslike organisatsioonide tegevust, mis vastab artikli 3 lõikele 2.

6.   Et meede oleks käesoleva otsuse alusel rahastamiskõlblik, peab sellega kaasnema avaliku sektori vahendite tulemuslik kasutamine, see peab looma lisaväärtust ning olema suunatud tulemuste saavutamisele.

Artikkel 9

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon võtab vajalikke meetmeid, tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve kelmuse/pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu tõkestustegevuse, tõhusa kontrolli ja inspekteerimisega ning kui avastatakse eeskirjade eiramisi, siis alusetult välja makstud summade sissenõudmise ning asjakohasel juhul tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.

2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ning kohapeal kontrollida ja inspekteerida kõiki abisaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva otsuse alusel liidu vahenditest rahastatud.

3.   Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teostada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, vastavalt nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 (13) kehtestatud sätetele ja menetlustele eesmärgiga teha kindlaks, kas toetuslepingu või toetuse andmise otsuse või käesoleva otsuse alusel rahastatava lepinguga seoses esineb kelmust/pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

Artikkel 10

Järelevalve ja hindamine

Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2016 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesolevas otsuses ette nähtud meetmete rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta, et kaaluda asjakohaseid järelmeetmeid.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 16. aprill 2014

Euroopa Parlamendi nimel

eesistuja

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

president

D. KOURKOULAS

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 14. aprilli 2014. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 232/2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).

6

(7)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 235/2014, millega luuakse rahastamisvahend demokraatia ja inimõiguste jaoks kogu maailmas (ELT L 77, 15.3.2014, lk 85).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 230/2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 231/2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 234/2014, millega luuakse partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega (ELT L 77, 15.3.2014, lk 77).

11

(12)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

13

---

LISA

ARTIKLIS 3 OSUTATUD MEETMETE ÜKSIKASJAD

Euroopa aasta rakendamisel keskendutakse kogu liitu haaravale teavituskampaaniale, mida täiendavad liikmesriikide võetavad meetmed. Nii liidu kui ka liikmesriikide meetmetesse võivad olla kaasatud kodanikuühiskond, noorteorganisatsioonid, sotsiaalpartnerid, erasektor, liikmesriikide parlamendid ja asjakohasel juhul riiklikud asutused, föderaalvalitsuse tasand või keskvalitsusest madalam tasand, sealhulgas piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, ning muud sidusrühmad eesmärgiga luua peamiste osalejate seas omalustunne.

Liit toetab avalik-õiguslike või eraõiguslike organisatsioonide meetmeid rahaliselt ning lubab ka kasutada komisjoni välja töötatud Euroopa aasta logo ja muid Euroopa aastaga seotud materjale, kui need organisatsioonid kinnitavad komisjonile, et nimetatud meetmed on võetud või võetakse 2015. aasta jooksul ning et need aitavad tõenäoliselt oluliselt kaasa Euroopa aasta eesmärkide saavutamisele.

A.   LIIDU OTSESED MEETMED

Rahastamine toimub kaupade ja teenuste otseostmisena olemasolevate raamlepingute alusel. See võib toimuda ka toetuste vormis, mis katavad kuni 80 % tegevuse kogukuludest. Meetmed võivad olla järgmised:

| a) | teabe- ja reklaamikampaaniad, mille hulka kuuluvad:






  i) | Euroopa aasta eesmärke kajastavaid sõnumeid sisaldavate audiovisuaalsete materjalide ja trükiste tootmine ja levitamine; |
| --- | --- | --- |

a)

teabe- ja reklaamikampaaniad, mille hulka kuuluvad:

i)

Euroopa aasta eesmärke kajastavaid sõnumeid sisaldavate audiovisuaalsete materjalide ja trükiste tootmine ja levitamine;

| ii) | laia kõlapinnaga üritused, mille eesmärk on tutvustada Euroopa aasta eesmärke, ja foorumid kogemuste ja heade tavade vahetamiseks; |
| --- | --- |

ii)

laia kõlapinnaga üritused, mille eesmärk on tutvustada Euroopa aasta eesmärke, ja foorumid kogemuste ja heade tavade vahetamiseks;

| iii) | meetmed, et avaldada Euroopa aasta eesmärkidele kaasa aitavate liidu programmide ja meetmete tulemusi ning suurendada nende nähtavust; |
| --- | --- |

iii)

meetmed, et avaldada Euroopa aasta eesmärkidele kaasa aitavate liidu programmide ja meetmete tulemusi ning suurendada nende nähtavust;

| iv) | interaktiivse Euroopa teabesaidi loomine (http://europa.eu/index_en.htm), mis on pühendatud Euroopa aasta raames võetavatele meetmetele, ning asjakohane sotsiaalmeedia kasutamine; |
| --- | --- |

iv)

interaktiivse Euroopa teabesaidi loomine (http://europa.eu/index_en.htm), mis on pühendatud Euroopa aasta raames võetavatele meetmetele, ning asjakohane sotsiaalmeedia kasutamine;

| v) | auhind uuenduslike ja edukate teabevahetusideede ja -kampaaniate eest, mis aitavad või on aidanud ebatavalisel või originaalsel moel suurendada teadlikkust arengutemaatikast ja pannud sel teemal mõtlema, eelkõige selliste eest, mille sihtrühm on varem väga vähe või ei ole üldse kokku puutunud ülemaailmse arengu temaatikaga; |
| --- | --- |

v)

auhind uuenduslike ja edukate teabevahetusideede ja -kampaaniate eest, mis aitavad või on aidanud ebatavalisel või originaalsel moel suurendada teadlikkust arengutemaatikast ja pannud sel teemal mõtlema, eelkõige selliste eest, mille sihtrühm on varem väga vähe või ei ole üldse kokku puutunud ülemaailmse arengu temaatikaga;

| b) | muud algatused:






  i) | keeleteenuste osutamine (kirjalik ja suuline tõlge, teabe jagamine mitmes keeles); |
| --- | --- | --- |

b)

muud algatused:

i)

keeleteenuste osutamine (kirjalik ja suuline tõlge, teabe jagamine mitmes keeles);

| ii) | seireuuringud ja auditid liidu tasandil, et hinnata Euroopa aasta ettevalmistusi, tulemuslikkust ja mõju ning koostada asjaomaseid aruandeid. |
| --- | --- |

ii)

seireuuringud ja auditid liidu tasandil, et hinnata Euroopa aasta ettevalmistusi, tulemuslikkust ja mõju ning koostada asjaomaseid aruandeid.

B.   LIIDU MEETMETE KAASRAHASTAMINE

Liidu tasandil korraldatavad laia kõlapinnaga üritused, mille eesmärk on tutvustada Euroopa aasta eesmärke ja mida võidakse korraldada koostöös 2015. aasta eesistujariikidega, võivad saada liidu toetust kuni 80 % ulatuses ürituse kogukuludest.

C.   LIIKMESRIIKIDE MEETMETE KAASRAHASTAMINE

Iga riiklik koordinaator võib taotleda Euroopa aastat edendavate meetmete või tööprogrammi liidupoolset kaasrahastamist. Tööprogrammis kirjeldatakse konkreetseid tegevusi, mille rahastamist taotletakse. Kõnealuses raamistikus võivad liikmesriigid määratleda oma prioriteedid ja algatused kooskõlas artikliga 2 ning võivad asjakohasel juhul kaasata ülemeremaid ja -territooriume.

Kaasrahastamise taotlusele lisatakse üksikasjalik eelarve, milles kajastatakse kavandatud meetmete või tööprogrammi kogumaksumus ning kaasrahastamise võimalikud summad ja allikad. Liidu kaasrahastamise kogusumma võib katta ürituse kogukuludest kuni 80 %. Komisjon määrab iga riikliku koordinaatori puhul kindlaks ligikaudsed summad, mille ulatuses võib neid kaasrahastada, ja taotluste esitamise tähtpäeva, selliste kriteeriumide alusel, mis võtavad arvesse rahvaarvu ja elukallidust asjaomases liikmesriigis. Iga liikmesriigi jaoks kindlaks määratud kindla summaga tagatakse minimaalne tegevus.

Kõnealuse kindla summa kindlaksmääramisel võtab komisjon arvesse asjaolu, et pärast 1. jaanuari 2004 liiduga ühinenud liikmesriikidel on arengukoostöö vallas suhteliselt lühiajalised kogemused. Komisjon võtab samuti arvesse liikmesriikide ühiselt esitatud meetmeid või selliseid meetmeid, milles osaleb mitu liikmesriiki.

Komisjon tagab läbipaistva, õigeaegse ja sujuva heakskiitmise korra, milles lähtutakse võrdse kohtlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 136/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 136/10

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 473/2014,

17. jaanuar 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1315/2013 seoses selle III lisa täiendamisega uute näitlike kaartidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL, (1) eriti selle artikli 49 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 1315/2013 nähakse ette võimalus lisada teatavatesse naaberriikidesse laiendatud üleeuroopalise transpordivõrgu näitlikke kaarte, tuginedes transporditaristuvõrke käsitlevatele kõrgetasemelistele kokkulepetele liidu ja asjaomaste naaberriikide vahel. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1315/2013 nähakse ette võimalus lisada teatavatesse naaberriikidesse laiendatud üleeuroopalise transpordivõrgu näitlikke kaarte, tuginedes transporditaristuvõrke käsitlevatele kõrgetasemelistele kokkulepetele liidu ja asjaomaste naaberriikide vahel.

| (2) | Kõrgetasemeline kokkulepe Euroopa Liidu, Venemaa ja Valgevene vahel sõlmiti põhjamõõtme transpordi- ja logistikapartnerluse raames 21. novembril 2012. Kõrgetasemeline kokkulepe Euroopa Liidu, Valgevene, Ukraina, Moldova, Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaani vahel sõlmiti idapartnerluse raames 9. oktoobril 2013. |
| --- | --- |

(2)

Kõrgetasemeline kokkulepe Euroopa Liidu, Venemaa ja Valgevene vahel sõlmiti põhjamõõtme transpordi- ja logistikapartnerluse raames 21. novembril 2012. Kõrgetasemeline kokkulepe Euroopa Liidu, Valgevene, Ukraina, Moldova, Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaani vahel sõlmiti idapartnerluse raames 9. oktoobril 2013.

| (3) | Määruses (EL) nr 1315/2013 määratletud võrkudega ühendatud transpordivõrkude näitlike kaartide lisamine võimaldaks paremini suunata liidu koostööd asjaomaste kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EL) nr 1315/2013 määratletud võrkudega ühendatud transpordivõrkude näitlike kaartide lisamine võimaldaks paremini suunata liidu koostööd asjaomaste kolmandate riikidega.

| (4) | Kõrgetasemelistes kokkulepetes naaberriikidega käsitletakse raudtee- ja maanteevõrke ning sadamaid, lennujaamu ja raudtee-/maanteeterminale. Raudteede ja maanteede seisund taristu valmidusastet arvestades ei olnud kokkulepete osa. Seetõttu esitati raudteed ja maanteed kõrgetasemelistes kokkulepetes märkega „valmis”, |
| --- | --- |

(4)

Kõrgetasemelistes kokkulepetes naaberriikidega käsitletakse raudtee- ja maanteevõrke ning sadamaid, lennujaamu ja raudtee-/maanteeterminale. Raudteede ja maanteede seisund taristu valmidusastet arvestades ei olnud kokkulepete osa. Seetõttu esitati raudteed ja maanteed kõrgetasemelistes kokkulepetes märkega „valmis”,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1315/2013 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. jaanuar 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EL) nr 1315/2013 III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Kaart pealkirjaga „Kaardi ülevaade — naaberriigid” asendatakse järgmisega:
  „ ” ; |
| --- | --- |

1)

Kaart pealkirjaga „Kaardi ülevaade — naaberriigid” asendatakse järgmisega:

„ Image ” ;

| 2) | Lisatakse kaardid 15.1–17.2: |
| --- | --- |

2)

Lisatakse kaardid 15.1–17.2:

---

| 9.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 136/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 136/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 474/2014,

8. mai 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa seoses 1,4-diklorobenseeniga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ), (1) eriti selle artikli 68 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Prantsuse ametiasutused tegid 1,4-diklorobenseeni (edaspidi „DCB”) kohta riskihindamise kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 793/93 (2) Euroopa kaubanduslike keemiliste ainete loetellu kuuluvate olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta. Lõplik aruanne avaldati 2004. aastal Euroopa Kemikaalide Büroo veebisaidil (EÜ, 2004) (3). |
| --- | --- |

(1)

Prantsuse ametiasutused tegid 1,4-diklorobenseeni (edaspidi „DCB”) kohta riskihindamise kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 793/93 (2) Euroopa kaubanduslike keemiliste ainete loetellu kuuluvate olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta. Lõplik aruanne avaldati 2004. aastal Euroopa Kemikaalide Büroo veebisaidil (EÜ, 2004) (3).

| (2) | Veebruaris 2008 avaldati Euroopa Liidu Teatajas komisjoni teatis (4) DCB ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegia kohta. Teatises soovitati, et tarbijaid ähvardava ohu vähendamiseks tuleks DCB kasutamisel õhuvärskendajates, koitõrjevahendites ja tualetidesodorantides kaaluda nõukogu direktiivis 76/769/EMÜ (5) sätestatud turustamise ja kasutamise piiranguid. DCB kasutamise piirangud koitõrjevahendites, mida nimetatud teatises 2008. aastal soovitati, on sätestatud juba komisjoni otsuses 2007/565/EÜ (6) (tooteliik 19: repellendid ja atraktandid) ning seega ei ole piirangu kehtestamine määrusega (EÜ) nr 1907/2006 selle kasutuse puhul vajalik. |
| --- | --- |

(2)

Veebruaris 2008 avaldati Euroopa Liidu Teatajas komisjoni teatis (4) DCB ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegia kohta. Teatises soovitati, et tarbijaid ähvardava ohu vähendamiseks tuleks DCB kasutamisel õhuvärskendajates, koitõrjevahendites ja tualetidesodorantides kaaluda nõukogu direktiivis 76/769/EMÜ (5) sätestatud turustamise ja kasutamise piiranguid. DCB kasutamise piirangud koitõrjevahendites, mida nimetatud teatises 2008. aastal soovitati, on sätestatud juba komisjoni otsuses 2007/565/EÜ (6) (tooteliik 19: repellendid ja atraktandid) ning seega ei ole piirangu kehtestamine määrusega (EÜ) nr 1907/2006 selle kasutuse puhul vajalik.

| (3) | 2011. aasta novembris palus komisjon Euroopa Kemikaaliametil (edaspidi „amet”) kooskõlas nimetatud määruse artikli 69 lõikega 1 valmistada ette piirangute taotlemise toimik DCB kohta, mis vastab nimetatud määruse XV lisa nõuetele (edaspidi „XV lisa toimik”). |
| --- | --- |

(3)

2011. aasta novembris palus komisjon Euroopa Kemikaaliametil (edaspidi „amet”) kooskõlas nimetatud määruse artikli 69 lõikega 1 valmistada ette piirangute taotlemise toimik DCB kohta, mis vastab nimetatud määruse XV lisa nõuetele (edaspidi „XV lisa toimik”).

| (4) | Selles taotluses palus komisjon ametil eraldi käsitleda tarbijate kokkupuudet kodus ja üldkasutatavates tualettruumides, kaasa arvatud selliseid tualette valvavate või neid koristavate töötajate kokkupuudet, võttes arvesse kõige uuemat ja asjakohasemat teavet teaduslikus kirjanduses ning DCB kasutamise langust Euroopas. Komisjoni tellitud aruannet (7) DCB kasutamise piirangu sotsiaalmajandusliku mõju kohta tuli riskihindamisel samuti arvesse võtta. |
| --- | --- |

(4)

Selles taotluses palus komisjon ametil eraldi käsitleda tarbijate kokkupuudet kodus ja üldkasutatavates tualettruumides, kaasa arvatud selliseid tualette valvavate või neid koristavate töötajate kokkupuudet, võttes arvesse kõige uuemat ja asjakohasemat teavet teaduslikus kirjanduses ning DCB kasutamise langust Euroopas. Komisjoni tellitud aruannet (7) DCB kasutamise piirangu sotsiaalmajandusliku mõju kohta tuli riskihindamisel samuti arvesse võtta.

| (5) | DCB on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (8) VI lisa 3. osa nimekirja 2. kategooria kantserogeenina silmi ärritava toime ja pikaajalise toimega suure mürgisuse tõttu veeorganismidele. Liidus kasutatakse aastas hinnanguliselt ligikaudu 800 tonni DCBd õhuvärskendajate ja tualetidesodorantide valmistamiseks, millest 10 % on suunatud kodukasutusse ja ülejäänu professionaalseks kasutuseks (peamiselt üldkasutatavate tualettruumide desodorandina). |
| --- | --- |

(5)

DCB on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (8) VI lisa 3. osa nimekirja 2. kategooria kantserogeenina silmi ärritava toime ja pikaajalise toimega suure mürgisuse tõttu veeorganismidele. Liidus kasutatakse aastas hinnanguliselt ligikaudu 800 tonni DCBd õhuvärskendajate ja tualetidesodorantide valmistamiseks, millest 10 % on suunatud kodukasutusse ja ülejäänu professionaalseks kasutuseks (peamiselt üldkasutatavate tualettruumide desodorandina).

| (6) | 19. aprillil 2012 esitas amet oma riskihindamise komiteele (edaspidi „RAC”) ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komiteele (edaspidi „SEAC”) XV lisa toimiku. Selles toimikus (9) tõestati, et DCBga õhuvärskendajate ja tualetidesodorantide kasutamist tuleks piirata nii kodu- kui ka ärikasutuses, kuna nendega seonduvad ohud ei ole nõuetekohaselt kontrolli all ning piirangust tulenevad eelised ületavad kulutusi. Lisaks näidati toimikus, et vaja on liidu tasandi meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

19. aprillil 2012 esitas amet oma riskihindamise komiteele (edaspidi „RAC”) ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komiteele (edaspidi „SEAC”) XV lisa toimiku. Selles toimikus (9) tõestati, et DCBga õhuvärskendajate ja tualetidesodorantide kasutamist tuleks piirata nii kodu- kui ka ärikasutuses, kuna nendega seonduvad ohud ei ole nõuetekohaselt kontrolli all ning piirangust tulenevad eelised ületavad kulutusi. Lisaks näidati toimikus, et vaja on liidu tasandi meetmeid.

| (7) | Riskihindamise komitee võttis 8. märtsil 2013 konsensuse alusel vastu arvamuse XV lisa toimikus soovitatud piirangu kohta. Riskihindamise komitee arvamuse kohaselt on kõnealune piirang nii tulemuslikkuse kui ka rakendatavuse poolest kõige asjakohasem liidu tasandi meede, mille abil vähendada tualettruumides, kodudes, kontorites või mujal üldkasutatavates siseruumides õhuvärskendaja või desodorandina kasutatavast DCBst tulenevaid kindlaks tehtud riske. Siiski tegi RAC ettepaneku muuta piirangut jõustamiskaalutlustel ja kehtestada DCB kontsentratsiooni piirmääraks kõnealustes toodetes 1 % massist, et vältida DCBd lisandina sisaldavate toodete põhjendamatut mõjutamist. Nimetatud kontsentratsioon vastab piirmäärale, mis tingib valmistise liigitamise 2. kategooria kantserogeenide hulka määruse (EÜ) nr 1272/2008 alusel. |
| --- | --- |

(7)

Riskihindamise komitee võttis 8. märtsil 2013 konsensuse alusel vastu arvamuse XV lisa toimikus soovitatud piirangu kohta. Riskihindamise komitee arvamuse kohaselt on kõnealune piirang nii tulemuslikkuse kui ka rakendatavuse poolest kõige asjakohasem liidu tasandi meede, mille abil vähendada tualettruumides, kodudes, kontorites või mujal üldkasutatavates siseruumides õhuvärskendaja või desodorandina kasutatavast DCBst tulenevaid kindlaks tehtud riske. Siiski tegi RAC ettepaneku muuta piirangut jõustamiskaalutlustel ja kehtestada DCB kontsentratsiooni piirmääraks kõnealustes toodetes 1 % massist, et vältida DCBd lisandina sisaldavate toodete põhjendamatut mõjutamist. Nimetatud kontsentratsioon vastab piirmäärale, mis tingib valmistise liigitamise 2. kategooria kantserogeenide hulka määruse (EÜ) nr 1272/2008 alusel.

| (8) | Nagu RAC arvamuse taustdokumendis märgitud, on usaldusväärsed analüüsimeetodid DCB sisalduse kindlakstegemiseks liidu turul kättesaadavad. |
| --- | --- |

(8)

Nagu RAC arvamuse taustdokumendis märgitud, on usaldusväärsed analüüsimeetodid DCB sisalduse kindlakstegemiseks liidu turul kättesaadavad.

| (9) | Hinnangus võttis RAC arvesse, et kantserogeensus (mitogeen, künnisega kantserogeen) on inimtervise seisukohast suurima tähtsusega näitaja. Võttes arvesse DCB aurude sissehingamise andmeid, tegi RAC ettepaneku vähendada kindlaks tehtud riske tarbijatele, kui nad kasutavad kodus pidevalt DCBd sisaldavaid õhuvärskendajaid ja tualetidesodorante. Leiti, et selline stsenaarium kujutab endast halvimaid tõepäraseid kokkupuutetingimusi. Lisaks sellele märgiti RAC arvamuses, et tualettruumides töötajate või tualettruumide koristajate kokkupuudet DCBga tuleks vähendada, kuna halvasti ventileeritud tualettruumide korral on risk kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

(9)

Hinnangus võttis RAC arvesse, et kantserogeensus (mitogeen, künnisega kantserogeen) on inimtervise seisukohast suurima tähtsusega näitaja. Võttes arvesse DCB aurude sissehingamise andmeid, tegi RAC ettepaneku vähendada kindlaks tehtud riske tarbijatele, kui nad kasutavad kodus pidevalt DCBd sisaldavaid õhuvärskendajaid ja tualetidesodorante. Leiti, et selline stsenaarium kujutab endast halvimaid tõepäraseid kokkupuutetingimusi. Lisaks sellele märgiti RAC arvamuses, et tualettruumides töötajate või tualettruumide koristajate kokkupuudet DCBga tuleks vähendada, kuna halvasti ventileeritud tualettruumide korral on risk kindlaks tehtud.

| (10) | Piirangu ulatuse analüüsimisel võttis RAC arvesse tarbijate kokkupuudet õhuvärskendajate ja tualetidesodorantidega kodudes ja üldkasutatavates tualettruumides ning samuti üldkasutatavates tualettruumides töötajate, kaasa arvatud koristajate ja hooldustöötajate kokkupuudet. Arvesse võeti ka DCBd sisaldavate õhuvärskendajatega siseruume (mitte tualettruume) külastavaid tarbijaid ja nendes ruumides töötajaid. Muid ärilisi või tööstuslikke kasutusalasid ei arvestatud. |
| --- | --- |

(10)

Piirangu ulatuse analüüsimisel võttis RAC arvesse tarbijate kokkupuudet õhuvärskendajate ja tualetidesodorantidega kodudes ja üldkasutatavates tualettruumides ning samuti üldkasutatavates tualettruumides töötajate, kaasa arvatud koristajate ja hooldustöötajate kokkupuudet. Arvesse võeti ka DCBd sisaldavate õhuvärskendajatega siseruume (mitte tualettruume) külastavaid tarbijaid ja nendes ruumides töötajaid. Muid ärilisi või tööstuslikke kasutusalasid ei arvestatud.

| (11) | SEAC võttis 5. juunil 2013 konsensuse alusel vastu arvamuse XV lisa toimikus soovitatud piirangu kohta. SEACi arvamuse kohaselt on riskihindamise komitee ja SEACi muudetud piirang kõige asjakohasem liidu tasandi meede, mille abil vähendada kindlaks tehtud riske nii, et sotsiaal-majanduslik tulu ja kulu oleks tasakaalus. Toetudes RAC järeldusele, et kodukasutajate ja töötajate kokkupuudet DCBga tuleb vähendada, ning mõningatele tõenditele, et DCBd sisaldavate tualetidesodorantide ja õhuvärskendajate kasutamine sekkumise puudumisel jätkub, nõustus SEAC, et piirang on asjakohane ja tulemuslik meede. Kodukasutuse piirangu proportsionaalsust hinnates leidis SEAC, et meede on proportsionaalne. Koduse ja ärilise kasutuse ühispiirangu proportsionaalsust hinnates leidis SEAC tervisele avalduvat positiivset mõju ja piiranguga seonduvaid kulutusi arvesse võttes, et meedet ei saa pidada ebaproportsionaalseks. |
| --- | --- |

(11)

SEAC võttis 5. juunil 2013 konsensuse alusel vastu arvamuse XV lisa toimikus soovitatud piirangu kohta. SEACi arvamuse kohaselt on riskihindamise komitee ja SEACi muudetud piirang kõige asjakohasem liidu tasandi meede, mille abil vähendada kindlaks tehtud riske nii, et sotsiaal-majanduslik tulu ja kulu oleks tasakaalus. Toetudes RAC järeldusele, et kodukasutajate ja töötajate kokkupuudet DCBga tuleb vähendada, ning mõningatele tõenditele, et DCBd sisaldavate tualetidesodorantide ja õhuvärskendajate kasutamine sekkumise puudumisel jätkub, nõustus SEAC, et piirang on asjakohane ja tulemuslik meede. Kodukasutuse piirangu proportsionaalsust hinnates leidis SEAC, et meede on proportsionaalne. Koduse ja ärilise kasutuse ühispiirangu proportsionaalsust hinnates leidis SEAC tervisele avalduvat positiivset mõju ja piiranguga seonduvaid kulutusi arvesse võttes, et meedet ei saa pidada ebaproportsionaalseks.

| (12) | Piirangute kehtestamise käigus konsulteeriti jõustamisalase teabe vahetamise foorumiga ning RAC ja SEAC võtsid arvesse foorumi kommentaare piirangutingimuste sõnastuse ja üleminekuperioodi kohta. |
| --- | --- |

(12)

Piirangute kehtestamise käigus konsulteeriti jõustamisalase teabe vahetamise foorumiga ning RAC ja SEAC võtsid arvesse foorumi kommentaare piirangutingimuste sõnastuse ja üleminekuperioodi kohta.

| (13) | 17. juunil 2013 esitas amet komisjonile RAC ja SEAC arvamused, mille põhjal tegi komisjon järelduse, et DCB kui aine või valmististe osa turule laskmine ja kasutamine õhuvärskendaja või desodorandina tualettruumides, kodudes, kontorites või mujal üldkasutatavates siseruumides kontsentratsioonis, mis on suurem kui 1 % massist, põhjustab vastuvõetamatuid riske inimeste tervisele. Lisaks sellele leiab komisjon, et nimetatud riske tuleks käsitleda liidu tasandil. Arvesse on võetud kõnealuse piirangu sotsiaal-majanduslikku mõju, sealhulgas alternatiivide olemasolu. |
| --- | --- |

(13)

17. juunil 2013 esitas amet komisjonile RAC ja SEAC arvamused, mille põhjal tegi komisjon järelduse, et DCB kui aine või valmististe osa turule laskmine ja kasutamine õhuvärskendaja või desodorandina tualettruumides, kodudes, kontorites või mujal üldkasutatavates siseruumides kontsentratsioonis, mis on suurem kui 1 % massist, põhjustab vastuvõetamatuid riske inimeste tervisele. Lisaks sellele leiab komisjon, et nimetatud riske tuleks käsitleda liidu tasandil. Arvesse on võetud kõnealuse piirangu sotsiaal-majanduslikku mõju, sealhulgas alternatiivide olemasolu.

| (14) | Pärast käesoleva määruse jõustumist on asjakohane kehtestada 12-kuuline tähtaeg, mille jooksul asjaomased sidusrühmad peaksid võtma meetmeid määruse täitmiseks, kaasa arvatud õhuvärskendajate ja desodorantide asjus, mis on juba tarneahelas või laos. |
| --- | --- |

(14)

Pärast käesoleva määruse jõustumist on asjakohane kehtestada 12-kuuline tähtaeg, mille jooksul asjaomased sidusrühmad peaksid võtma meetmeid määruse täitmiseks, kaasa arvatud õhuvärskendajate ja desodorantide asjus, mis on juba tarneahelas või laos.

| (15) | Määrust (EÜ) nr 1907/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Määrust (EÜ) nr 1907/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (16) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juunist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, 23. märts 1993, olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1).

2

(3)  ELi riskihindamise aruanne 1,4-diklorobenseeni kohta. Euroopa Kemikaalide Büroo, Existing substances, köide 48.

3

(4)  Komisjoni teatis riskihindamise tulemuste ja riski vähendamise strateegia kohta järgmiste ainete puhul: piperasiin; tsükloheksaan; metüleendifenüüldiisotsüanaat; but-2-üün-1,4-diool; metüüloksiraan; aniliin; 2-etüülheksüülakrülaat; 1,4-diklorobenseen; 3,5-dinitro-2,6-dimetüül-4-tert-butüülatsetofenoon; di-(2-etüülheksüül)ftalaat; fenool; 5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen (ELT C 34, 7.2.2008, lk 1).

4

(5)  Nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ, 27. juuli 1976, liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201).

5

(6)  Komisjoni otsus 2007/565/EÜ, 14. august 2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turule laskmist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi raames kontrollitavate teatavate ainete kõnealuse määruse I, IA või IB lisasse kandmata jätmise kohta (ELT L 216, 21.8.2007, lk 17).

6

(7)  RPA — Risk & Policy Analysts Limited (2010). „Socio-Economic Evaluation arising from a Proposal for Risk Reduction Measures related to Restrictions on 1,4-Dichlorobenzene”, lõpparuanne — juuni 2010.

7

http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/chemicals/documents/reach/studies/index_en.htm

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

8

(9)  http://echa.europa.eu/documents/10162/3f467af2-66e0-468d-8366-f650f63e27d7

9

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisasse lisatakse järgmine kanne:

| „64. | 1,4-diklorobenseen
  CASi nr 106–46-7
  EÜ nr 203–400-5 |
| --- | --- |

„64.

1,4-diklorobenseen

CASi nr 106–46-7

EÜ nr 203–400-5

Ei tohi viia turule ega kasutada ainena ega valmististe koostisosana kontsentratsioonis 1 % massist või üle selle, kui aine või valmistis on kasutamiseks turule lastud või kasutusel õhuvärskendaja või desodorandina tualettides, kodudes, kontorites või mujal üldkasutatavates siseruumides.”

---

| 9.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 136/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 136/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 475/2014,

8. mai 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. mai 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 48,0 |
| MK | 125,4 |
| TN | 49,2 |
| TR | 99,8 |
| ZZ | 80,6 |
| 0707 00 05 | MK | 59,9 |
| TR | 124,2 |
| ZZ | 92,1 |
| 0709 93 10 | TR | 111,3 |
| ZZ | 111,3 |
| 0805 10 20 | EG | 42,9 |
| IL | 74,6 |
| MA | 43,2 |
| TN | 68,6 |
| TR | 51,4 |
| ZZ | 56,1 |
| 0805 50 10 | TR | 91,3 |
| ZZ | 91,3 |
| 0808 10 80 | AR | 96,6 |
| BR | 86,5 |
| CL | 97,3 |
| CN | 126,4 |
| MK | 27,7 |
| NZ | 145,9 |
| US | 202,1 |
| ZA | 102,1 |
| ZZ | 110,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

48,0

MK

125,4

TN

49,2

TR

99,8

ZZ

80,6

0707 00 05

MK

59,9

TR

124,2

ZZ

92,1

0709 93 10

TR

111,3

ZZ

111,3

0805 10 20

EG

42,9

IL

74,6

MA

43,2

TN

68,6

TR

51,4

ZZ

56,1

0805 50 10

TR

91,3

ZZ

91,3

0808 10 80

AR

96,6

BR

86,5

CL

97,3

CN

126,4

MK

27,7

NZ

145,9

US

202,1

ZA

102,1

ZZ

110,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 9.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 136/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 136/25

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS EUBAM LIBYA/3/2014,

30. aprill 2014,

millega pikendatakse Liibüas läbi viidava Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni (EUBAM Libya) juhi volitusi

(2014/258/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2013. aasta otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya) (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsuse 2013/233/ÜVJP artikli 9 lõikele 1 on poliitika- ja julgeolekukomitee kooskõlas aluslepingu artikliga 38 volitatud tegema asjakohaseid otsuseid Liibüas läbi viidava Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni (EUBAM Libya) poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise kohta, sealhulgas otsust nimetada liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ettepanekul ametisse missiooni juht. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsuse 2013/233/ÜVJP artikli 9 lõikele 1 on poliitika- ja julgeolekukomitee kooskõlas aluslepingu artikliga 38 volitatud tegema asjakohaseid otsuseid Liibüas läbi viidava Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni (EUBAM Libya) poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise kohta, sealhulgas otsust nimetada liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ettepanekul ametisse missiooni juht.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 24. mail 2013 vastu otsuse EUBAM Libya/1/2013, (2) millega Antti Juhani Hartikainen nimetati missiooni EUBAM Libya juhiks ajavahemikuks 22. maist 2013 kuni 21. maini 2014. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 24. mail 2013 vastu otsuse EUBAM Libya/1/2013, (2) millega Antti Juhani Hartikainen nimetati missiooni EUBAM Libya juhiks ajavahemikuks 22. maist 2013 kuni 21. maini 2014.

| (3) | Kõrge esindaja tegi 14. aprillil 2014 ettepaneku pikendada missiooni EUBAM Libya juhi Antti Juhani Hartikaineni volitusi kuni 21. maini 2015, |
| --- | --- |

(3)

Kõrge esindaja tegi 14. aprillil 2014 ettepaneku pikendada missiooni EUBAM Libya juhi Antti Juhani Hartikaineni volitusi kuni 21. maini 2015,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Missiooni EUBAM Libya juhi Antti Juhani Hartikaineni volitusi pikendatakse 21. maini 2015.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 30. aprill 2014

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  ELT L 138, 24.5.2013, lk 15.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 24. mai 2013. aasta otsus EUBAM Libya/1/2013 Liibüas läbiviidava Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni (EUBAM Libya) juhi ametisse nimetamise kohta (ELT L 147, 1.6.2013, lk 13).

2

---

| 9.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 136/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 136/26

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS EUCAP SAHEL NIGER/2/2014,

6. mai 2014,

Nigeris läbi viidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Niger) juhi ametisse nimetamise kohta

(2014/259/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 16. juuli 2012. aasta otsust 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Poliitika- ja julgeolekukomitee on otsuse 2012/392/ÜVJP kohaselt volitatud tegema kooskõlas aluslepingu artikliga 38 Nigeris läbi viidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni EUCAP Sahel Niger poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas võtma vastu otsuse missiooni juhi ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Poliitika- ja julgeolekukomitee on otsuse 2012/392/ÜVJP kohaselt volitatud tegema kooskõlas aluslepingu artikliga 38 Nigeris läbi viidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni EUCAP Sahel Niger poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas võtma vastu otsuse missiooni juhi ametisse nimetamise kohta.

| (2) | 12. novembril 2013 võttis poliitika- ja julgeolekukomitee vastu otsuse EUCAP Sahel Niger/2/2013, (2) millega nimetatakse Filip DE CEUNINCK ajutiselt missiooni EUCAP Sahel Niger juhiks alates 1. novembrist 2013 kuni 31. detsembrini 2013. 14. jaanuaril 2014 pikendati tema mandaati kuni missiooni EUCAP Sahel Niger uue juhi nimetamiseni (3). |
| --- | --- |

(2)

12. novembril 2013 võttis poliitika- ja julgeolekukomitee vastu otsuse EUCAP Sahel Niger/2/2013, (2) millega nimetatakse Filip DE CEUNINCK ajutiselt missiooni EUCAP Sahel Niger juhiks alates 1. novembrist 2013 kuni 31. detsembrini 2013. 14. jaanuaril 2014 pikendati tema mandaati kuni missiooni EUCAP Sahel Niger uue juhi nimetamiseni (3).

| (3) | Välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on teinud ettepaneku nimetada Filip DE CEUNINCK missiooni EUCAP Sahel Niger juhiks ajavahemikuks kuni 15. juulini 2014, |
| --- | --- |

(3)

Välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on teinud ettepaneku nimetada Filip DE CEUNINCK missiooni EUCAP Sahel Niger juhiks ajavahemikuks kuni 15. juulini 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Filip DE CEUNINCK nimetatakse missiooni EUCAP Sahel Niger juhiks ajavahemikuks kuni 15. juulini 2014.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 6. mai 2014

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  ELT L 187, 17.7.2012, lk 48.

1

(2)  ELT L 305, 15.11.2013, lk 18.

2

(3)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 14. jaanuari 2014. aasta otsus EUCAP Sahel Niger/1/2014 Nigeris läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Niger) juhi volituste pikendamise kohta (ELT L 14, 18.1.2014, lk 16).

3

---

| 9.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 136/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 136/27

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

29. aprill 2014,

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) eelarveaastal 2013 rahastatud liikmesriikide makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2792 all)

(2014/260/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 119 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (2) eriti selle artiklit 30,

võttes arvesse komisjoni 21. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 883/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 rakenduseeskirjad seoses makseasutuste raamatupidamisarvestuse, kulu- ja tuludeklaratsioonide ning kulude hüvitamise tingimustega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames, (3) eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni 21. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 885/2006, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, (4) eriti selle artiklit 10,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 119 lõike 1 teise lõiguga (määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1310/2013 (millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal) artikliga 8) (5) on ette nähtud, et määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklit 30 kohaldatakse põllumajanduslikul eelarveaastal 2013 tekkinud kulude ja tehtud maksete raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 119 lõike 1 teise lõiguga (määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1310/2013 (millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal) artikliga 8) (5) on ette nähtud, et määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklit 30 kohaldatakse põllumajanduslikul eelarveaastal 2013 tekkinud kulude ja tehtud maksete raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks.

| (2) | Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 30 kontrollib komisjon kõnealuse määruse artiklis 6 osutatud makseasutuste raamatupidamisarvestust ja kiidab selle heaks liikmesriikide esitatud raamatupidamise aastaaruannete ja nendele lisatud kontrollimiseks ja heakskiitmiseks vajaliku teabe ning raamatupidamisarvestuse täielikkust, täpsust ja õigsust käsitleva tõendi, samuti sertifitseerimisasutuste koostatud aruannete põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 30 kontrollib komisjon kõnealuse määruse artiklis 6 osutatud makseasutuste raamatupidamisarvestust ja kiidab selle heaks liikmesriikide esitatud raamatupidamise aastaaruannete ja nendele lisatud kontrollimiseks ja heakskiitmiseks vajaliku teabe ning raamatupidamisarvestuse täielikkust, täpsust ja õigsust käsitleva tõendi, samuti sertifitseerimisasutuste koostatud aruannete põhjal.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 5 lõike 1 teisele lõigule võetakse 2013. eelarveaastal arvesse liikmesriikide kulud ajavahemikul 16. oktoobrist 2012 kuni 15. oktoobrini 2013. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 5 lõike 1 teisele lõigule võetakse 2013. eelarveaastal arvesse liikmesriikide kulud ajavahemikul 16. oktoobrist 2012 kuni 15. oktoobrini 2013.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 10 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse kohaselt liikmesriikidelt tagasi nõutavate või liikmesriikidele makstavate summade kindlaksmääramiseks lahutatakse vastaval eelarveaastal (st 2013) tehtud kuumaksed lõike 1 kohaselt sama aasta kohta kinnitatud kuludest. Komisjon lahutab kõnealuse summa sellisest kuumaksest või liidab summa sellisele kuumaksele, mis on seotud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusele järgneval teisel kuul tehtud kulutustega. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 10 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse kohaselt liikmesriikidelt tagasi nõutavate või liikmesriikidele makstavate summade kindlaksmääramiseks lahutatakse vastaval eelarveaastal (st 2013) tehtud kuumaksed lõike 1 kohaselt sama aasta kohta kinnitatud kuludest. Komisjon lahutab kõnealuse summa sellisest kuumaksest või liidab summa sellisele kuumaksele, mis on seotud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusele järgneval teisel kuul tehtud kulutustega.

| (5) | Komisjon on kontrollinud liikmesriikide esitatud teavet ja edastanud liikmesriikidele enne 31. märtsi 2014 oma kontrolli tulemused koos vajalike muudatustega. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on kontrollinud liikmesriikide esitatud teavet ja edastanud liikmesriikidele enne 31. märtsi 2014 oma kontrolli tulemused koos vajalike muudatustega.

| (6) | Teatavate makseasutuste puhul võib komisjon raamatupidamise aastaaruannete ja nende lisadokumentide kontrolli põhjal teha otsuse esitatud aastaaruannete täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta. I lisas on kontrollitud ja heakskiidetud summad ning summad, mis nõutakse liikmesriigilt sisse või mis makstakse tagasi liikmesriigile, kelle aastaaruanne on osutunud täielikuks, täpseks ja tõepäraseks. |
| --- | --- |

(6)

Teatavate makseasutuste puhul võib komisjon raamatupidamise aastaaruannete ja nende lisadokumentide kontrolli põhjal teha otsuse esitatud aastaaruannete täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta. I lisas on kontrollitud ja heakskiidetud summad ning summad, mis nõutakse liikmesriigilt sisse või mis makstakse tagasi liikmesriigile, kelle aastaaruanne on osutunud täielikuks, täpseks ja tõepäraseks.

| (7) | Teatavate teiste makseasutuste esitatud teave vajab täiendavat uurimist ja nende raamatupidamisarvestusi ei saa käesoleva otsusega heaks kiita. Asjaomased makseasutused on loetletud II lisas. |
| --- | --- |

(7)

Teatavate teiste makseasutuste esitatud teave vajab täiendavat uurimist ja nende raamatupidamisarvestusi ei saa käesoleva otsusega heaks kiita. Asjaomased makseasutused on loetletud II lisas.

| (8) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 9 lõikele 4 tuleb augustis, septembris ja oktoobris toimunud tähtajaületamisi siiski raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuses arvestada. Osa kuludest, mis teatavad liikmesriigid nendel 2013. aasta kuudel deklareerisid, tehti pärast ettenähtud tähtaegu. Käesolevas otsuses tuleks seetõttu kindlaks määrata kontrollitavate ja heakskiidetavate summade vajalikud vähendamised. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 9 lõikele 4 tuleb augustis, septembris ja oktoobris toimunud tähtajaületamisi siiski raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuses arvestada. Osa kuludest, mis teatavad liikmesriigid nendel 2013. aasta kuudel deklareerisid, tehti pärast ettenähtud tähtaegu. Käesolevas otsuses tuleks seetõttu kindlaks määrata kontrollitavate ja heakskiidetavate summade vajalikud vähendamised.

| (9) | Komisjon on vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 17 ja määruse (EÜ) nr 883/2006 artiklile 9 teatavaid eelarveaasta 2013 raamatupidamisarvestuse kannete alusel tehtavaid igakuiseid makseid juba vähendanud või need peatanud, kuna maksed on ülemmäära ületanud või ei ole nende puhul arvestatud tähtaegadega. Käesoleva otsuse tegemisel peaks komisjon vähendatavaid või peatatavaid summasid arvesse võtma, et vältida ebakohaseid või valel ajal tehtud makseid, samuti selliste summade tagasimaksmist, mille kohta tuleks hiljem teha finantskorrektsioon. Kõnealuseid summasid võib vajaduse korral täiendavalt uurida nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 31. Seepärast ei piira käesolev otsus edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist komisjoni poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 31. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 17 ja määruse (EÜ) nr 883/2006 artiklile 9 teatavaid eelarveaasta 2013 raamatupidamisarvestuse kannete alusel tehtavaid igakuiseid makseid juba vähendanud või need peatanud, kuna maksed on ülemmäära ületanud või ei ole nende puhul arvestatud tähtaegadega. Käesoleva otsuse tegemisel peaks komisjon vähendatavaid või peatatavaid summasid arvesse võtma, et vältida ebakohaseid või valel ajal tehtud makseid, samuti selliste summade tagasimaksmist, mille kohta tuleks hiljem teha finantskorrektsioon. Kõnealuseid summasid võib vajaduse korral täiendavalt uurida nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 31. Seepärast ei piira käesolev otsus edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist komisjoni poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 31.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 10 lõike 1 teises ja kolmandas lõigus on sätestatud, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusega määratakse summad, mida EL ja asjaomased liikmesriigid võivad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklite 32 ja 33 kohaselt uuesti kasutada. Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 119 lõike 1 teisele lõigule kohaldatakse põllumajanduslikul 2013. eelarve kantud kulude ja maksete puhul jätkuvalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 kohast menetlust. Põllumajanduslikul eelarveaastal 2013 olid artiklid 32 ja 33 jõus, seega tuleks nende kohaldamisest tulenevaid summasid võtta 2013. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist käsitleva otsuse puhul arvesse. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 10 lõike 1 teises ja kolmandas lõigus on sätestatud, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusega määratakse summad, mida EL ja asjaomased liikmesriigid võivad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklite 32 ja 33 kohaselt uuesti kasutada. Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 119 lõike 1 teisele lõigule kohaldatakse põllumajanduslikul 2013. eelarve kantud kulude ja maksete puhul jätkuvalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 kohast menetlust. Põllumajanduslikul eelarveaastal 2013 olid artiklid 32 ja 33 jõus, seega tuleks nende kohaldamisest tulenevaid summasid võtta 2013. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist käsitleva otsuse puhul arvesse.

| (11) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 5 katab eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 50 % asjaomane liikmesriik, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu. Kõnealuse määruse artikli 32 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramiste tõttu algatatud tagasinõudmismenetluste seisu kohta. Üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamise kohta seoses tagasinõutavate summadega on sätestatud määruses (EÜ) nr 885/2006. Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud tabel, mille liikmesriigid pidid 2014. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja ja kaheksa aasta jooksul. Seepärast ei piira käesolev otsus edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist komisjoni poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 5 katab eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 50 % asjaomane liikmesriik, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu. Kõnealuse määruse artikli 32 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramiste tõttu algatatud tagasinõudmismenetluste seisu kohta. Üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamise kohta seoses tagasinõutavate summadega on sätestatud määruses (EÜ) nr 885/2006. Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud tabel, mille liikmesriigid pidid 2014. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja ja kaheksa aasta jooksul. Seepärast ei piira käesolev otsus edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist komisjoni poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8.

| (12) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 ja määruse (EÜ) nr 885/2006 artiklile 10 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtud kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse 100 % eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest ELi eelarvest. Summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendused esitatakse koondaruannetes, mille asjaomased liikmesriigid esitavad vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 3. Komisjon ei peaks käesoleva otsusega kõnealuseid summasid asjaomaselt liikmesriigilt sisse nõudma ja vastavad finantstagajärjed peaksid olema kantud ELi eelarvest. Seepärast ei piira käesolev otsus edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist komisjoni poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 ja määruse (EÜ) nr 885/2006 artiklile 10 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtud kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse 100 % eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest ELi eelarvest. Summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendused esitatakse koondaruannetes, mille asjaomased liikmesriigid esitavad vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 3. Komisjon ei peaks käesoleva otsusega kõnealuseid summasid asjaomaselt liikmesriigilt sisse nõudma ja vastavad finantstagajärjed peaksid olema kantud ELi eelarvest. Seepärast ei piira käesolev otsus edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist komisjoni poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8.

| (13) | Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõike 2 kohaselt ei piira käesolev otsus selliste edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist, mida komisjon võib teha selleks, et jätta Euroopa Liidu rahastamise alt välja kulud, mis ei ole kantud Euroopa Liidu eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõike 2 kohaselt ei piira käesolev otsus selliste edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist, mida komisjon võib teha selleks, et jätta Euroopa Liidu rahastamise alt välja kulud, mis ei ole kantud Euroopa Liidu eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks liikmesriikide makseasutuste eelarveaasta 2013 raamatupidamisarvestused, mis käsitlevad Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGF) rahastatud kulusid, välja arvatud artiklis 2 osutatud makseasutuste raamatupidamisarvestused.

I lisas on sätestatud summad, mis käesoleva otsuse kohaselt nõutakse liikmesriigilt tagasi või mis makstakse liikmesriigile, kaasa arvatud need, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõike 5 kohaldamisest.

Artikkel 2

Liikmesriikide makseasutuste raamatupidamisarvestused, mis on esitatud II lisas ja mis käsitlevad eelarveaastal 2013 EAGFi rahastatud kulusid, jäetakse käesolevast otsusest välja ning nende kontrollimise ja heakskiitmise otsus tehakse hiljem.

Artikkel 3

Käesolev otsus ei piira selliste edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist, mida komisjon võib teha vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 31, et jätta Euroopa Liidu rahastamise alt välja kulud, mis ei ole kantud Euroopa Liidu eeskirjade kohaselt.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. aprill 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

2

(3)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 90.

4

(5)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 865.

5

---

I LISA

Makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

Eelarveaasta 2013

Liikmesriigilt tagasi nõutav või liikmesriigile makstav summa

| LR | | 2013 — Makseasutuse kulud/sihtotstarbelised tulud, mille puhul raamatupidamisarvestus on | Kokku a + b | Kogu eelarveaasta vähendamised ja peatamised (1) | Vähendamised vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 32 määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 10 alusel | Kokku, sh vähendamised ja peatamised | Liikmesriigile eelarveaastal tehtud maksed | Liikmesriigilt tagasi nõutavad (–) või liikmesriigile makstavad (+) summad (2) | Kulud (3) | Sihtotstarbeline tulu (3) | Artikkel 32 (= e) | Total (= h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kontrollitud ja heaks kiidetud | väljajätetega |
| = aastaaruandes esitatud kulud/sihtotstarbelised tulud | = igakuistes deklaratsioonides esitatud kulud/sihtotstarbelised tulud kokku | 05 07 01 06 | 6701 | 6702 |
| | | A = A (veerg i) | B = A (veerg h) | c = a + b | d = C1 (veerg e) | e = ART32 | f = c + d + e | g | h = f – g | i | j | k | l = i + j + k |
| BE | EUR | 624 341 919,71 | 11 319 476,12 | 635 661 395,83 | – 346 540,21 | – 35 296,55 | 635 279 559,07 | 635 401 707,01 | – 122 147,94 | 0,00 | – 86 851,39 | – 35 296,55 | – 122 147,94 |
| BG | EUR | 520 706 425,07 | 0,00 | 520 706 425,07 | 0,00 | 0,00 | 520 706 425,07 | 520 718 516,78 | – 12 091,71 | 0,00 | – 12 091,71 | 0,00 | – 12 091,71 |
| CZ | EUR | 832 289 934,09 | 0,00 | 832 289 934,09 | – 52 994,62 | 0,00 | 832 236 939,47 | 832 283 338,41 | – 46 398,94 | 0,00 | – 46 398,94 | 0,00 | – 46 398,94 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 602 013,75 | – 602 013,75 | 0,00 | – 602 013,75 | 0,00 | 0,00 | – 602 013,75 | – 602 013,75 |
| DK | EUR | 932 522 034,47 | 0,00 | 932 522 034,47 | – 57 570,12 | 0,00 | 932 464 464,35 | 931 438 063,06 | 1 026 401,29 | 1 026 401,29 | 0,00 | 0,00 | 1 026 401,29 |
| DE | EUR | 5 325 975 685,14 | 0,00 | 5 325 975 685,14 | 0,00 | – 221 111,26 | 5 325 754.573,88 | 5 325 926 033,61 | –171 459,73 | 49 651,53 | 0,00 | – 221 111,26 | – 171 459,73 |
| EE | EUR | 95 207 738,39 | 0,00 | 95 207 738,39 | 0,00 | – 938,45 | 95 206 799,94 | 95 207 334,70 | – 534,76 | 403,69 | 0,00 | – 938,45 | – 534,76 |
| IE | EUR | 1 228 632 812,85 | 0,00 | 1 228 632 812,85 | – 29 356,01 | – 55 560,00 | 1 228 547 896,84 | 1 228 618 692,08 | – 70 795,24 | 77 921,30 | – 93 156,54 | – 55 560,00 | – 70 795,24 |
| EL | EUR | 0,00 | 2 341 140 772,14 | 2 341 140 772,14 | 0,00 | 0,00 | 2 341 140 772,14 | 2 341 140 772,14 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| ES | EUR | 5 811 567 412,30 | 0,00 | 5 811 567 412,30 | – 958 284,14 | – 3 544 385,72 | 5 807 064 742,44 | 5 810 943 310,90 | – 3 878 568,46 | 0,00 | – 334 182,74 | – 3 544 385,72 | – 3 878 568,46 |
| FR | EUR | 8 578 532 362,85 | 0,00 | 8 578 532 362,85 | 396 882,37 | – 1 371 083,99 | 8 577 558 161,23 | 8 577 517 764,73 | 40 396,50 | 1 411 480,49 | 0,00 | – 1 371 083,99 | 40 396,50 |
| HR | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| IT | EUR | 4 541 302 573,75 | 0,00 | 4 541 302 573,75 | – 1 726 750,06 | – 8 219 427,12 | 4 531 356 396,57 | 4 530 939 670,86 | 416 725,71 | 8 636 152,83 | 0,00 | – 8 219 427,12 | 416 725,71 |
| CY | EUR | 48 819 358,52 | 0,00 | 48 819 358,52 | 0,00 | 0,00 | 48 819 358,52 | 48 819 358,52 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| LV | EUR | 147 614 049,52 | 0,00 | 147 614 049,52 | 0,00 | 0,00 | 147 614 049,52 | 147 614 049,52 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| LT | LTL | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 21,34 | – 21,34 | 0,00 | – 21,34 | 0,00 | 0,00 | – 21,34 | – 21,34 |
| LT | EUR | 352 722 805,82 | 0,00 | 352 722 805,82 | 0,00 | 0,00 | 352 722 805,82 | 346 930 504,98 | 5 792 300,84 | 5 792 300,84 | 0,00 | 0,00 | 5 792 300,84 |
| LU | EUR | 33 784 052,94 | 0,00 | 33 784 052,94 | 0,00 | – 2 287,96 | 33 781 764,98 | 33 682 953,52 | 98 811,46 | 101 099,42 | 0,00 | – 2 287,96 | 98 811,46 |
| HU | HUF | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 14 562 539,00 | – 14 562 539,00 | 0,00 | – 14 562 539,00 | 0,00 | 0,00 | – 14 562 539,00 | – 14 562 539,00 |
| HU | EUR | 1 249 214 884,54 | 0,00 | 1 249 214 884,54 | 0,00 | 0,00 | 1 249 214 884,54 | 1 249 217 888,57 | – 3 004,03 | 0,00 | – 3 004,03 | 0,00 | – 3 004,03 |
| MT | EUR | 5 558 718,60 | 0,00 | 5 558 718,60 | 0,00 | 0,00 | 5 558 718,60 | 5 558 505,37 | 213,23 | 213,23 | 0,00 | 0,00 | 213,23 |
| NL | EUR | 884 672 765,83 | 0,00 | 884 672 765,83 | 0,00 | 0,00 | 884 672 765,83 | 883 449 825,44 | 1 222 940,39 | 1 222 940,39 | 0,00 | 0,00 | 1 222 940,39 |
| AT | EUR | 691 591 241,19 | 0,00 | 691 591 241,19 | 0,00 | 0,00 | 691 591 241,19 | 691 591 241,19 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| PL | PLN | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 639 717,42 | – 639 717,42 | 0,00 | – 639 717,42 | 0,00 | 0,00 | – 639 717,42 | – 639 717,42 |
| PL | EUR | 3 147 739 014,75 | 0,00 | 3 147 739 014,75 | 0,00 | 0,00 | 3 147 739 014,75 | 3 147 935 629,19 | – 196 614,44 | 0,00 | – 196 614,44 | 0,00 | – 196 614,44 |
| PT | EUR | 762 827 603,78 | 0,00 | 762 827 603,78 | – 226 040,22 | – 1 067 365,09 | 761 534 198,47 | 762 462 063,84 | – 927 865,37 | 139 499,72 | 0,00 | – 1 067 365,09 | – 927 865,37 |
| RO | RON | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| RO | EUR | 0,00 | 1 174 835 753,20 | 1 174 835 753,20 | 0,00 | 0,00 | 1 174 835 753,20 | 1 174 835 753,20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| SI | EUR | 133 999 797,83 | 0,00 | 133 999 797,83 | 0,00 | – 468,80 | 133 999 329,03 | 134 000 855,36 | – 1 526,33 | 0,00 | – 1 057,53 | – 468,80 | – 1 526,33 |
| SK | EUR | 361 277 778,15 | 0,00 | 361 277 778,15 | 0,00 | 0,00 | 361 277 778,15 | 361 265 716,53 | 12 061,62 | 12 061,62 | 0,00 | 0,00 | 12 061,62 |
| FI | EUR | 535 729 245,61 | 0,00 | 535 729 245,61 | – 2 563,40 | – 3 262,59 | 535 723 419,62 | 535 738 480,77 | – 15 061,15 | 0,00 | – 11 798,56 | – 3 262,59 | – 15 061,15 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 643 347,92 | – 643 347,92 | 0,00 | – 643 347,92 | 0,00 | 0,00 | – 643 347,92 | – 643 347,92 |
| SE | EUR | 676 877 998,55 | 0,00 | 676 877 998,55 | 0,00 | 0,00 | 676 877 998,55 | 676 905 013,98 | – 27 015,43 | 0,00 | – 27 015,43 | 0,00 | – 27 015,43 |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 67 175,63 | – 67 175,63 | 0,00 | – 67 175,63 | 0,00 | 0,00 | – 67 175,63 | – 67 175,63 |
| UK | EUR | 3 104 971 517,71 | 0,00 | 3 104 971 517,71 | – 1 285 694,03 | 0,00 | 3 103 685 823,68 | 3 102 951 204,38 | 734 619,30 | 734 619,30 | 0,00 | 0,00 | 734 619,30 |

LR

2013 — Makseasutuse kulud/sihtotstarbelised tulud, mille puhul raamatupidamisarvestus on

Kokku a + b

Kogu eelarveaasta vähendamised ja peatamised (1)

Vähendamised vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 32 määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 10 alusel

Kokku, sh vähendamised ja peatamised

Liikmesriigile eelarveaastal tehtud maksed

Liikmesriigilt tagasi nõutavad (–) või liikmesriigile makstavad (+) summad (2)

Kulud (3)

Sihtotstarbeline tulu (3)

Artikkel 32 (= e)

Total (= h)

kontrollitud ja heaks kiidetud

väljajätetega

= aastaaruandes esitatud kulud/sihtotstarbelised tulud

= igakuistes deklaratsioonides esitatud kulud/sihtotstarbelised tulud kokku

05 07 01 06

6701

6702

A = A (veerg i)

B = A (veerg h)

c = a + b

d = C1 (veerg e)

e = ART32

f = c + d + e

g

h = f – g

i

j

k

l = i + j + k

BE

EUR

624 341 919,71

11 319 476,12

635 661 395,83

– 346 540,21

– 35 296,55

635 279 559,07

635 401 707,01

– 122 147,94

0,00

– 86 851,39

– 35 296,55

– 122 147,94

BG

EUR

520 706 425,07

0,00

520 706 425,07

0,00

0,00

520 706 425,07

520 718 516,78

– 12 091,71

0,00

– 12 091,71

0,00

– 12 091,71

CZ

EUR

832 289 934,09

0,00

832 289 934,09

– 52 994,62

0,00

832 236 939,47

832 283 338,41

– 46 398,94

0,00

– 46 398,94

0,00

– 46 398,94

DK

DKK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 602 013,75

– 602 013,75

0,00

– 602 013,75

0,00

0,00

– 602 013,75

– 602 013,75

DK

EUR

932 522 034,47

0,00

932 522 034,47

– 57 570,12

0,00

932 464 464,35

931 438 063,06

1 026 401,29

1 026 401,29

0,00

0,00

1 026 401,29

DE

EUR

5 325 975 685,14

0,00

5 325 975 685,14

0,00

– 221 111,26

5 325 754.573,88

5 325 926 033,61

–171 459,73

49 651,53

0,00

– 221 111,26

– 171 459,73

EE

EUR

95 207 738,39

0,00

95 207 738,39

0,00

– 938,45

95 206 799,94

95 207 334,70

– 534,76

403,69

0,00

– 938,45

– 534,76

IE

EUR

1 228 632 812,85

0,00

1 228 632 812,85

– 29 356,01

– 55 560,00

1 228 547 896,84

1 228 618 692,08

– 70 795,24

77 921,30

– 93 156,54

– 55 560,00

– 70 795,24

EL

EUR

0,00

2 341 140 772,14

2 341 140 772,14

0,00

0,00

2 341 140 772,14

2 341 140 772,14

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

ES

EUR

5 811 567 412,30

0,00

5 811 567 412,30

– 958 284,14

– 3 544 385,72

5 807 064 742,44

5 810 943 310,90

– 3 878 568,46

0,00

– 334 182,74

– 3 544 385,72

– 3 878 568,46

FR

EUR

8 578 532 362,85

0,00

8 578 532 362,85

396 882,37

– 1 371 083,99

8 577 558 161,23

8 577 517 764,73

40 396,50

1 411 480,49

0,00

– 1 371 083,99

40 396,50

HR

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

IT

EUR

4 541 302 573,75

0,00

4 541 302 573,75

– 1 726 750,06

– 8 219 427,12

4 531 356 396,57

4 530 939 670,86

416 725,71

8 636 152,83

0,00

– 8 219 427,12

416 725,71

CY

EUR

48 819 358,52

0,00

48 819 358,52

0,00

0,00

48 819 358,52

48 819 358,52

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

LV

EUR

147 614 049,52

0,00

147 614 049,52

0,00

0,00

147 614 049,52

147 614 049,52

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

LT

LTL

0,00

0,00

0,00

0,00

– 21,34

– 21,34

0,00

– 21,34

0,00

0,00

– 21,34

– 21,34

LT

EUR

352 722 805,82

0,00

352 722 805,82

0,00

0,00

352 722 805,82

346 930 504,98

5 792 300,84

5 792 300,84

0,00

0,00

5 792 300,84

LU

EUR

33 784 052,94

0,00

33 784 052,94

0,00

– 2 287,96

33 781 764,98

33 682 953,52

98 811,46

101 099,42

0,00

– 2 287,96

98 811,46

HU

HUF

0,00

0,00

0,00

0,00

– 14 562 539,00

– 14 562 539,00

0,00

– 14 562 539,00

0,00

0,00

– 14 562 539,00

– 14 562 539,00

HU

EUR

1 249 214 884,54

0,00

1 249 214 884,54

0,00

0,00

1 249 214 884,54

1 249 217 888,57

– 3 004,03

0,00

– 3 004,03

0,00

– 3 004,03

MT

EUR

5 558 718,60

0,00

5 558 718,60

0,00

0,00

5 558 718,60

5 558 505,37

213,23

213,23

0,00

0,00

213,23

NL

EUR

884 672 765,83

0,00

884 672 765,83

0,00

0,00

884 672 765,83

883 449 825,44

1 222 940,39

1 222 940,39

0,00

0,00

1 222 940,39

AT

EUR

691 591 241,19

0,00

691 591 241,19

0,00

0,00

691 591 241,19

691 591 241,19

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

PL

PLN

0,00

0,00

0,00

0,00

– 639 717,42

– 639 717,42

0,00

– 639 717,42

0,00

0,00

– 639 717,42

– 639 717,42

PL

EUR

3 147 739 014,75

0,00

3 147 739 014,75

0,00

0,00

3 147 739 014,75

3 147 935 629,19

– 196 614,44

0,00

– 196 614,44

0,00

– 196 614,44

PT

EUR

762 827 603,78

0,00

762 827 603,78

– 226 040,22

– 1 067 365,09

761 534 198,47

762 462 063,84

– 927 865,37

139 499,72

0,00

– 1 067 365,09

– 927 865,37

RO

RON

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

RO

EUR

0,00

1 174 835 753,20

1 174 835 753,20

0,00

0,00

1 174 835 753,20

1 174 835 753,20

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

SI

EUR

133 999 797,83

0,00

133 999 797,83

0,00

– 468,80

133 999 329,03

134 000 855,36

– 1 526,33

0,00

– 1 057,53

– 468,80

– 1 526,33

SK

EUR

361 277 778,15

0,00

361 277 778,15

0,00

0,00

361 277 778,15

361 265 716,53

12 061,62

12 061,62

0,00

0,00

12 061,62

FI

EUR

535 729 245,61

0,00

535 729 245,61

– 2 563,40

– 3 262,59

535 723 419,62

535 738 480,77

– 15 061,15

0,00

– 11 798,56

– 3 262,59

– 15 061,15

SE

SEK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 643 347,92

– 643 347,92

0,00

– 643 347,92

0,00

0,00

– 643 347,92

– 643 347,92

SE

EUR

676 877 998,55

0,00

676 877 998,55

0,00

0,00

676 877 998,55

676 905 013,98

– 27 015,43

0,00

– 27 015,43

0,00

– 27 015,43

UK

GBP

0,00

0,00

0,00

0,00

– 67 175,63

– 67 175,63

0,00

– 67 175,63

0,00

0,00

– 67 175,63

– 67 175,63

UK

EUR

3 104 971 517,71

0,00

3 104 971 517,71

– 1 285 694,03

0,00

3 103 685 823,68

3 102 951 204,38

734 619,30

734 619,30

0,00

0,00

734 619,30

---

(1)  Vähendamisi ja peatamisi on arvestatud maksesüsteemis, millele lisanduvad eelkõige korrektsioonid selle eest, et 2013. aasta augustis, septembris ja oktoobris ettenähtud tähtaegadest ei olnud kinni peetud, samuti piimamaksudest tulenevad korrektsioonid.

(2)  Liikmesriigilt tagasi nõutavate või liikmesriigile makstavate summade arvutamisel on arvestatud aastase kontrollitud ja kinnitatud kuludeklaratsiooni kogusummat (veerg a) või käesolevast otsusest eraldatud igakuiste kuludeklaratsioonide kogusummat (veerg b).

Kohaldatav vahetuskurss: määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 7 lõige 2.

(3)  Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 jagatakse eelarverida 05 07 01 06 eelarvereal 67 01 esiatud tulude negatiivsete korrektsioonide ja liikmesriikide puhul tehtud positiivsete korrektsioonide vahel, mis arvestatakse nüüd eelarverea 05 07 01 06 kulude alla.

NB! Nomenklatuur 2014: 05 07 01 06, 6701, 6702

---

II LISA

Makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

Eelarveaasta 2013 — EAGF

Loetelu makseasutustest, mille raamatupidamine on otsusest välja jäetud ning mille kontrollimise ja heakskiitmise kohta tehakse otsus hiljem

| Liikmesriik | Makseasutus |
| --- | --- |
| Belgia | Bureau d'intervention et de restitution belge (BIRB) |
| Kreeka | Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.) |
| Rumeenia | Paying and Intervention Agency for Agriculture (PIAA) |

Liikmesriik

Makseasutus

Belgia

Bureau d'intervention et de restitution belge (BIRB)

Kreeka

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.)

Rumeenia

Paying and Intervention Agency for Agriculture (PIAA)

---

| 9.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 136/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 136/35

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

5. mai 2014,

millega asutatakse Euro-Argo teadusuuringute taristu Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (Euro-Argo ERIC)

(2014/261/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Saksamaa Liitvabariik, Kreeka Vabariik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Soome Vabariik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik esitasid taotluse, et komisjon asutaks Euro-Argo teadusuuringute taristu Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (Euro-Argo ERIC). Norra Kuningriik ja Poola Vabariik on teatanud oma otsusest osaleda Euro-Argo ERICu töös esialgu vaatlejana. |
| --- | --- |

(1)

Saksamaa Liitvabariik, Kreeka Vabariik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Soome Vabariik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik esitasid taotluse, et komisjon asutaks Euro-Argo teadusuuringute taristu Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (Euro-Argo ERIC). Norra Kuningriik ja Poola Vabariik on teatanud oma otsusest osaleda Euro-Argo ERICu töös esialgu vaatlejana.

| (2) | Saksamaa Liitvabariik, Kreeka Vabariik, Itaalia Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Norra Kuningriik, Poola Vabariik, Soome Vabariik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik on valinud Prantsuse Vabariigi Euro-Argo ERICu vastuvõtvaks liikmesriigiks. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa Liitvabariik, Kreeka Vabariik, Itaalia Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Norra Kuningriik, Poola Vabariik, Soome Vabariik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik on valinud Prantsuse Vabariigi Euro-Argo ERICu vastuvõtvaks liikmesriigiks.

| (3) | Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga asutatakse Euro-Argo teadusuuringute taristu Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (Euro-Argo ERIC).

2.   Euro-Argo ERICu põhikiri on sätestatud lisas. Nimetatud põhikirja ajakohastatakse ja hoitakse avalikkusele kättesaadavana Euro-Argo ERICu veebisaidil ja põhikirjajärgses asukohas.

3.   Põhikirja olulised osad, mille muutmise peab määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 11 lõike 1 kohaselt heaks kiitma komisjon, on sätestatud põhikirja artiklites 1, 3, 4, 13 ja 23–31.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 5. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 206, 8.8.2009, lk 1.

1

---

LISA

Euro-Argo ERICu PÕHIKIRI

Saksamaa Liitvabariik,

Kreeka Vabariik,

Prantsuse Vabariik,

Itaalia Vabariik,

Madalmaade Kuningriik,

Soome Vabariik ning

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik,

edaspidi eraldi „asutajaliige” ja ühiselt „asutajaliikmed”,

ning

Norra Kuningriik ja

Poola Vabariik,

edaspidi eraldi „asutav vaatleja” ja ühiselt „asutavad vaatlejad”,

ARVESTADES, et kliimamuutused on üks meie sajandi olulisemaid probleeme, on vaja mõista ja prognoosida nii atmosfääris kui ka ookeanides toimuvaid muutusi, et suunata rahvusvahelisi meetmeid ja optimeerida riikide kliimapoliitikat ning et selleks on vaja võimalikult kvaliteetseid ülemaailmseid andmekogumeid;

ARVESTADES, et vajalik pikaajaline kohapealne ookeaniseire ei ole jõukohane uurimisrühmadele ja riikidele eraldi, on kõnealuse probleemi lahendamiseks kavandatud rahvusvaheline ülemaailmse ookeanijälgimise süsteem Argo, mis on okeanograafia ajaloos esimene ülemaailmne kohapealse ookeanijälgimise võrgustik ning täiendab oluliselt satelliitsüsteemide kaudu saadavaid andmeid;

ARVESTADES, et sellise enneolematu ulatusega projekti edu sõltub väga tihedast rahvusvahelisest koostööst, arendab ja konsolideerib Euro-Argo ülemaailmse võrgustiku Euroopa komponenti. Konkreetsetest Euroopa huvidest tulenevalt on samuti vaja teatavatest piirkondlikest meredest rohkem proove võtta. Kokku peaks Euro-Argo taristu igal ajahetkel hõlmama ligikaudu 800 kasutuses olevat ujukit. Sellise taristu hooldamiseks peab Euroopa rakendama aastas umbes 250 ujukit;

ARVESTADES, et Euro-Argo teadusuuringute taristu tugevdab Euroopa pädevust ja erialateadmisi kliimauuringute valdkonnas ning paneb aluse Euroopa partnerite vahelisele kõrgetasemelisele koostööle kõikides rakendusvaldkondades: merel toimuv tegevus, mõõtmisvõrgu seire ja arendamine, tehnoloogiline ja teaduslik areng, andmetele parema juurdepääsu tagamine teadusuuringute ja mereseireteenistuse GMES/Copernicus jaoks, Argo programmi rahvusvahelisse haldamisse antava Euroopa panuse koordineerimine;

SOOVIDES loovutada kehtivad koostöökokkulepped organile, kes oleks oma liikmetest eraldiseisev juriidiline isik, et edendada koostööd ja ühistegevust, võimaldada Euro-Argol iseseisvalt lepinguid sõlmida (muu hulgas ujukite ja muu omandi, kaupade või teenuste ostmiseks) ning täiendada ja tugevdada rahvusvahelise Argo programmi jaoks kehtestatud juhtimiskorda;

TAOTLEDES, et Euroopa Komisjon asutaks Euro-Argo taristu Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (Euro-Argo ERIC);

ON SEEPÄRAST KOKKU LEPPINUD JÄRGMISTES SÄTETES:

1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Nimi ja asukoht

| 1. | Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina asutatava konsortsiumi nimi on Euro-Argo ERIC (edaspidi „Euro-Argo ERIC”). |
| --- | --- |

1.

Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina asutatava konsortsiumi nimi on Euro-Argo ERIC (edaspidi „Euro-Argo ERIC”).

| 2. | Euro-Argo ERICu põhikirjajärgne asukoht on Plouzanés Prantsusmaal (edaspidi „põhikirjajärgne asukoht”). |
| --- | --- |

2.

Euro-Argo ERICu põhikirjajärgne asukoht on Plouzanés Prantsusmaal (edaspidi „põhikirjajärgne asukoht”).

| 3. | Nõukogu kaalub vähemalt kord iga viie aasta järel, kas põhikirjajärgne asukoht jääb Prantsusmaale või viiakse see üle teise liikmesriigi territooriumile. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu kaalub vähemalt kord iga viie aasta järel, kas põhikirjajärgne asukoht jääb Prantsusmaale või viiakse see üle teise liikmesriigi territooriumile.

| 4. | Põhikirjajärgse asukoha kindlaksmääramist ja üleviimist käsitlevad nõuded ja menetlused sätestatakse eraldi dokumendis pealkirjaga „Konsortsiumisisene töökorraldus”. |
| --- | --- |

4.

Põhikirjajärgse asukoha kindlaksmääramist ja üleviimist käsitlevad nõuded ja menetlused sätestatakse eraldi dokumendis pealkirjaga „Konsortsiumisisene töökorraldus”.

Artikkel 2

Taristu kirjeldus

| 1. | Euro-Argo koosneb kesksest taristust, mida omab ja kontrollib Euro-Argo ERIC (edaspidi „keskne taristu”). Keskne taristu koordineerib Euro-Argo tegevust vastavalt kokkulepetele, mis on sõlmitud riikide detsentraliseeritud sõltumatute juriidiliste isikute ja asutustega. |
| --- | --- |

1.

Euro-Argo koosneb kesksest taristust, mida omab ja kontrollib Euro-Argo ERIC (edaspidi „keskne taristu”). Keskne taristu koordineerib Euro-Argo tegevust vastavalt kokkulepetele, mis on sõlmitud riikide detsentraliseeritud sõltumatute juriidiliste isikute ja asutustega.

| 2. | Põhikirja kohaldatakse üksnes keskse taristu suhtes. |
| --- | --- |

2.

Põhikirja kohaldatakse üksnes keskse taristu suhtes.

Artikkel 3

Eesmärgid ja ülesanded

| 1. | Euro-Argo ERICu eesmärk on arendada välja pikaajaline ülemaailmne ookeaniseiresüsteem, et paremini mõista ja prognoosida ookeanis toimuvaid muutusi ning ookeani osa kliimasüsteemis. |
| --- | --- |

1.

Euro-Argo ERICu eesmärk on arendada välja pikaajaline ülemaailmne ookeaniseiresüsteem, et paremini mõista ja prognoosida ookeanis toimuvaid muutusi ning ookeani osa kliimasüsteemis.

| 2. | Euro-Argo ERIC koordineerib ja tugevdab Euroopa panust rahvusvahelisse Argo programmi, mille on heaks kiitnud ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) valitsustevaheline okeanograafiakomisjon ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon. Euro-Argo ERICu konkreetsed eesmärgid on järgmised:






  a) | luua ja võtta kasutusele ligikaudu 800 ujukist koosnev mõõtmisvõrk ning käitada seda, millega antakse panus ülemaailmse mõõtmisvõrgu loomisse (Euroopa panus moodustab

  ülemaailmsest võrgust); |
| --- | --- | --- |

2.

Euro-Argo ERIC koordineerib ja tugevdab Euroopa panust rahvusvahelisse Argo programmi, mille on heaks kiitnud ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) valitsustevaheline okeanograafiakomisjon ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon. Euro-Argo ERICu konkreetsed eesmärgid on järgmised:

a)

Formula

| b) | hõlmata täiendava seirega Euroopa piirkondlikud mered; |
| --- | --- |

b)

hõlmata täiendava seirega Euroopa piirkondlikud mered;

| c) | arendada edasi taristut (nt ujukitel kasutatava tehnoloogia täiustamise ja uute sensorite lisamisega, samuti andmetöötluse ja -edastuse süsteemi täiustamisega) ning |
| --- | --- |

c)

arendada edasi taristut (nt ujukitel kasutatava tehnoloogia täiustamise ja uute sensorite lisamisega, samuti andmetöötluse ja -edastuse süsteemi täiustamisega) ning

| d) | anda kliima- ja okeanograafiateadlastele ning mereseireteenistustele (nt ülemaailmne keskkonna- ja turvaseireteenistus (GMES)/Copernicus) kontrollitud kvaliteediga andmeid ning juurdepääs andmekogumitele ja andmetoodetele. |
| --- | --- |

d)

anda kliima- ja okeanograafiateadlastele ning mereseireteenistustele (nt ülemaailmne keskkonna- ja turvaseireteenistus (GMES)/Copernicus) kontrollitud kvaliteediga andmeid ning juurdepääs andmekogumitele ja andmetoodetele.

Artikkel 4

Tegevus

| 1. | Euro-Argo ERICu tegevus hõlmab järgmist:






  a) | taristu käitamise järelevalve ning teadlaste ja mereseireteenistuse esitatud nõuetele vastava taristu arengu tagamine; |
| --- | --- | --- |

1.

Euro-Argo ERICu tegevus hõlmab järgmist:

a)

taristu käitamise järelevalve ning teadlaste ja mereseireteenistuse esitatud nõuetele vastava taristu arengu tagamine;

| b) | ujukite rakendamise koordineerimine ja järelevalve, et tagada rahvusvahelise Argo programmi Euro-Argo eesmärkide saavutamine (nt panus rahvusvahelise Argo programmi ülemaailmsesse mõõtmisvõrku, lünkade täitmine, Euroopa piirkondlike merede ja piirimerede piirkondliku kaetuse parandamine, avatud juurdepääsu pakkumine andmetele); |
| --- | --- |

b)

ujukite rakendamise koordineerimine ja järelevalve, et tagada rahvusvahelise Argo programmi Euro-Argo eesmärkide saavutamine (nt panus rahvusvahelise Argo programmi ülemaailmsesse mõõtmisvõrku, lünkade täitmine, Euroopa piirkondlike merede ja piirimerede piirkondliku kaetuse parandamine, avatud juurdepääsu pakkumine andmetele);

| c) | andmete töötlemise, kvaliteedikontrolli ja andmetele juurdepääsu järelevalve ja korraldamine, et tagada andmete lihtne ja õigeaegne kättesaadavus kõigile kasutajatele; |
| --- | --- |

c)

andmete töötlemise, kvaliteedikontrolli ja andmetele juurdepääsu järelevalve ja korraldamine, et tagada andmete lihtne ja õigeaegne kättesaadavus kõigile kasutajatele;

| d) | taristu toimimise seire (nt mõõtmisvõrgu toimimise seire); |
| --- | --- |

d)

taristu toimimise seire (nt mõõtmisvõrgu toimimise seire);

| e) | Euro-Argo taristu arendamist (nt andmesüsteem, tooted, tehnoloogia ja uued sensorid, aastas kasutusele võetavate ujukite arv) käsitlevate otsuste tegemine; |
| --- | --- |

e)

Euro-Argo taristu arendamist (nt andmesüsteem, tooted, tehnoloogia ja uued sensorid, aastas kasutusele võetavate ujukite arv) käsitlevate otsuste tegemine;

| f) | teaduse ja tehnoloogia arengu ning rahvusvahelise Argo programmi andmete kasutamisega seotud oskusteabe jagamine; |
| --- | --- |

f)

teaduse ja tehnoloogia arengu ning rahvusvahelise Argo programmi andmete kasutamisega seotud oskusteabe jagamine;

| g) | ujukihangete korraldamine Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

g)

ujukihangete korraldamine Euroopa tasandil;

| h) | seireseadmete võrgu (nt ujukitehnoloogia) ja andmete esitamise süsteemi arenguks vajaliku pideva teadus- ja arendustöö tegemine; |
| --- | --- |

h)

seireseadmete võrgu (nt ujukitehnoloogia) ja andmete esitamise süsteemi arenguks vajaliku pideva teadus- ja arendustöö tegemine;

| i) | teadlaste ja mereseireteenistuste (sh GMES/Copernicus) vahelise sidepidamise korraldamine; ning |
| --- | --- |

i)

teadlaste ja mereseireteenistuste (sh GMES/Copernicus) vahelise sidepidamise korraldamine; ning

| j) | sidepidamine rahvusvahelise Argo taristuga (Argo projektibüroo, rahvusvaheline Argo juhtimismeeskond, Argo teabekeskus). Euroopa taristuga täiendatakse ja tugevdatakse rahvusvahelist taristut; see konsolideerib ja tõhustab Euroopa panust rahvusvahelisse Argo programmi ning edendab Euroopa juhtrolli rahvusvahelises Argo programmis ja selle edasises arengus. |
| --- | --- |

j)

sidepidamine rahvusvahelise Argo taristuga (Argo projektibüroo, rahvusvaheline Argo juhtimismeeskond, Argo teabekeskus). Euroopa taristuga täiendatakse ja tugevdatakse rahvusvahelist taristut; see konsolideerib ja tõhustab Euroopa panust rahvusvahelisse Argo programmi ning edendab Euroopa juhtrolli rahvusvahelises Argo programmis ja selle edasises arengus.

| 2. | Oma tegevuse raames teeb Euro-Argo ERIC järgmist:






  a) | toetab Euroopa ja rahvusvahelise teadusüldsuse ning mereseireteenistuste juurdepääsu Euro-Argo ERICule; |
| --- | --- | --- |

2.

Oma tegevuse raames teeb Euro-Argo ERIC järgmist:

a)

toetab Euroopa ja rahvusvahelise teadusüldsuse ning mereseireteenistuste juurdepääsu Euro-Argo ERICule;

| b) | aitab kaasa teadusuuringute arendamisele ning |
| --- | --- |

b)

aitab kaasa teadusuuringute arendamisele ning

| c) | tegeleb rahvusvahelise Argo programmi konkreetsete oluliste valdkondadega. |
| --- | --- |

c)

tegeleb rahvusvahelise Argo programmi konkreetsete oluliste valdkondadega.

| 3. | Euro-Argo ERIC võib tegeleda piiratud ulatuses majandustegevusega tingimusel, et see on tihedalt seotud tema käesolevas artiklis loetletud ülesannete ja tegevusega ega ohusta nende elluviimist. |
| --- | --- |

3.

Euro-Argo ERIC võib tegeleda piiratud ulatuses majandustegevusega tingimusel, et see on tihedalt seotud tema käesolevas artiklis loetletud ülesannete ja tegevusega ega ohusta nende elluviimist.

| 4. | Euro-Argo ERIC võib delegeerida oma mis tahes tegevuse ERICu liikmetele, vaatlejatele või kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

4.

Euro-Argo ERIC võib delegeerida oma mis tahes tegevuse ERICu liikmetele, vaatlejatele või kolmandatele isikutele.

| 5. | Euro-Argo ERICu tegevus ei piira tema liikmete ja vaatlejate tegevust ega ülesandeid ning ERICu ülesanded ja tegevus ei takista liikmeid ja vaatlejaid ellu viimast sarnast tegevust või sarnaseid ülesandeid kas iseseisvalt või kahepoolse või mitmepoolse koostöö raames. |
| --- | --- |

5.

Euro-Argo ERICu tegevus ei piira tema liikmete ja vaatlejate tegevust ega ülesandeid ning ERICu ülesanded ja tegevus ei takista liikmeid ja vaatlejaid ellu viimast sarnast tegevust või sarnaseid ülesandeid kas iseseisvalt või kahepoolse või mitmepoolse koostöö raames.

2. PEATÜKK

LIIKMED JA VAATLEJAD

Artikkel 5

Liikmed ja vaatlejad

| 1. | Euro-Argo ERIC koosneb liikmetest ja vaatlejatest. Nad peavad järgima konsortsiumisisest töökorraldust, mille on heaks kiitnud nõukogu. Euro-Argo ERICu asutajaliikmed ning asutavad vaatlejad käesoleva põhikirja jõustumise kuupäeval on loetletud lisas. |
| --- | --- |

1.

Euro-Argo ERIC koosneb liikmetest ja vaatlejatest. Nad peavad järgima konsortsiumisisest töökorraldust, mille on heaks kiitnud nõukogu. Euro-Argo ERICu asutajaliikmed ning asutavad vaatlejad käesoleva põhikirja jõustumise kuupäeval on loetletud lisas.

| 2. | Euro-Argo ERICu programmi juht ajakohastab lisa pärast liikmesuse või vaatlejastaatuse tühistamist või sellest loobumist ning pärast liikmete või vaatlejate vastuvõtmist nõukogu poolt. Euro-Argo ERICu liikmete ja vaatlejate nimekirja muutmiseks ei ole vaja ametlikult põhikirja muuta. |
| --- | --- |

2.

Euro-Argo ERICu programmi juht ajakohastab lisa pärast liikmesuse või vaatlejastaatuse tühistamist või sellest loobumist ning pärast liikmete või vaatlejate vastuvõtmist nõukogu poolt. Euro-Argo ERICu liikmete ja vaatlejate nimekirja muutmiseks ei ole vaja ametlikult põhikirja muuta.

Artikkel 6

Liikmed

| 1. | Liikmete hulka võivad kuuluda riigid ja valitsustevahelised organisatsioonid. Liikmeid võib esindada üks või mitu avalik-õiguslikku isikut, sealhulgas piirkondlikud või avalikke teenuseid osutavad eraasutused, seoses konkreetsete õiguste kasutamise ja konkreetsete kohustuste täitmisega Euro-Argo ERICu liikmena. Iga liige väljendab oma seisukohti ühel häälel. |
| --- | --- |

1.

Liikmete hulka võivad kuuluda riigid ja valitsustevahelised organisatsioonid. Liikmeid võib esindada üks või mitu avalik-õiguslikku isikut, sealhulgas piirkondlikud või avalikke teenuseid osutavad eraasutused, seoses konkreetsete õiguste kasutamise ja konkreetsete kohustuste täitmisega Euro-Argo ERICu liikmena. Iga liige väljendab oma seisukohti ühel häälel.

| 2. | Liige teavitab nõukogu ennast esindava üksuse määramisest ning sellise üksuse õigustest ja kohustustest. Liige teavitab nõukogu viivitamatult igast muudatusest. |
| --- | --- |

2.

Liige teavitab nõukogu ennast esindava üksuse määramisest ning sellise üksuse õigustest ja kohustustest. Liige teavitab nõukogu viivitamatult igast muudatusest.

Artikkel 7

Vaatlejad

| 1. | Vaatlejate hulka võivad kuuluda riigid ja valitsustevahelised organisatsioonid. Vaatlejaid võib esindada üks või mitu avalik-õiguslikku isikut, sealhulgas piirkondlikud või avalikke teenuseid osutavad eraasutused, seoses konkreetsete õiguste kasutamise ja konkreetsete kohustuste täitmisega Euro-Argo ERICu vaatlejana. |
| --- | --- |

1.

Vaatlejate hulka võivad kuuluda riigid ja valitsustevahelised organisatsioonid. Vaatlejaid võib esindada üks või mitu avalik-õiguslikku isikut, sealhulgas piirkondlikud või avalikke teenuseid osutavad eraasutused, seoses konkreetsete õiguste kasutamise ja konkreetsete kohustuste täitmisega Euro-Argo ERICu vaatlejana.

| 2. | Vaatleja teavitab nõukogu ennast esindava üksuse määramisest ning sellise üksuse õigustest ja kohustustest. Vaatleja teavitab nõukogu viivitamatult igast muudatusest. |
| --- | --- |

2.

Vaatleja teavitab nõukogu ennast esindava üksuse määramisest ning sellise üksuse õigustest ja kohustustest. Vaatleja teavitab nõukogu viivitamatult igast muudatusest.

| 3. | Vaatlejatel on õigus osaleda kõikidel Euro-Argo ERICu koosolekutel ilma hääleõiguseta. |
| --- | --- |

3.

Vaatlejatel on õigus osaleda kõikidel Euro-Argo ERICu koosolekutel ilma hääleõiguseta.

| 4. | Vaatlejatel on õigus osaleda Euro-Argo ERICu tegevuses ja sellesse oma panus anda. Neil on juurdepääs Euro-Argo ERICu teenustele ja oskusteabele ning nad saavad kõnealustel teenustel ja oskusteabel põhinevat tuge. |
| --- | --- |

4.

Vaatlejatel on õigus osaleda Euro-Argo ERICu tegevuses ja sellesse oma panus anda. Neil on juurdepääs Euro-Argo ERICu teenustele ja oskusteabele ning nad saavad kõnealustel teenustel ja oskusteabel põhinevat tuge.

| 5. | Iga liikmesriik, assotsieerunud riik, kolmas riik või valitsustevaheline organisatsioon, kes soovib vaatlejaks saada, peab järgima põhikirja ning sõlmima põhikirja järgimist käsitleva kirjaliku lepingu. |
| --- | --- |

5.

Iga liikmesriik, assotsieerunud riik, kolmas riik või valitsustevaheline organisatsioon, kes soovib vaatlejaks saada, peab järgima põhikirja ning sõlmima põhikirja järgimist käsitleva kirjaliku lepingu.

| 6. | Vaatlejate vastuvõtmine ja väljaarvamine toimub nõukogu otsusega. |
| --- | --- |

6.

Vaatlejate vastuvõtmine ja väljaarvamine toimub nõukogu otsusega.

| 7. | Vaatleja võib Euro-Argo ERICu vaatlejastaatusest loobuda iga majandusaasta lõpul, nagu see on määratletud artiklis 20, esitades sellekohase kirjaliku teate ERICu programmi juhile vähemalt üks aasta enne vaatlejastaatusest loobumise kavandatud kuupäeva. Nõukogu registreerib ametlikult loobumise ja sellest Euro-Argo ERICu jaoks tulenevad muudatused. |
| --- | --- |

7.

Vaatleja võib Euro-Argo ERICu vaatlejastaatusest loobuda iga majandusaasta lõpul, nagu see on määratletud artiklis 20, esitades sellekohase kirjaliku teate ERICu programmi juhile vähemalt üks aasta enne vaatlejastaatusest loobumise kavandatud kuupäeva. Nõukogu registreerib ametlikult loobumise ja sellest Euro-Argo ERICu jaoks tulenevad muudatused.

Artikkel 8

Liikme vastuvõtmine

Euro-Argo ERICu liikmed peavad olema Euroopa Liidu liikmesriigid, muud riigid kui Euroopa Liidu liikmesriigid (assotsieerunud või kolmandad riigid) või valitsustevahelised organisatsioonid; ERICu liikmete hulka peab alati kuuluma vähemalt üks Euroopa Liidu liikmesriik ja veel kaks riiki, kes on Euroopa Liidu liikmesriigid või assotsieerunud riigid. Iga liikmesriik, assotsieerunud riik, kolmas riik või valitsustevaheline organisatsioon, kes soovib liikmeks saada, peab järgima põhikirja ning sõlmima põhikirja järgimist käsitleva kirjaliku lepingu. Uute liikmete vastuvõtmine toimub nõukogu otsusega.

Artikkel 9

Liikmesusest loobumine

| 1. | Neli aastat pärast põhikirja jõustumist võib iga Euro-Argo ERICu liige esitada programmi juhile kirjaliku teate kõnealuse liikme kavatsuse kohta Euro-Argo ERICu liikmesusest loobuda. Liikmesusest loobumise kuupäev peab ühtima majandusaasta lõpuga, nagu see on määratletud artiklis 20, ja programmi juht peab kirjaliku teate kätte saama vähemalt üks aasta enne liikmesusest loobumise kavandatud kuupäeva. |
| --- | --- |

1.

Neli aastat pärast põhikirja jõustumist võib iga Euro-Argo ERICu liige esitada programmi juhile kirjaliku teate kõnealuse liikme kavatsuse kohta Euro-Argo ERICu liikmesusest loobuda. Liikmesusest loobumise kuupäev peab ühtima majandusaasta lõpuga, nagu see on määratletud artiklis 20, ja programmi juht peab kirjaliku teate kätte saama vähemalt üks aasta enne liikmesusest loobumise kavandatud kuupäeva.

| 2. | Nõukogu registreerib ametlikult loobumise ja sellest Euro-Argo ERICu jaoks tulenevad muudatused. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu registreerib ametlikult loobumise ja sellest Euro-Argo ERICu jaoks tulenevad muudatused.

| 3. | Nõukogu teeb kindlaks, kas liikmel on liikmesusest loobumise korral õigus mingile rahasummale. Kui liikmel on õigus rahasummale, teeb nõukogu kindlaks kõnealuse liikme õiguste ja kohustuste väärtuse, võttes arvesse Euro-Argo ERICu varad ja kohustused selle kuupäeva seisuga, kui kõnealune liige Euro-Argo ERICu liikmesusest loobub. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu teeb kindlaks, kas liikmel on liikmesusest loobumise korral õigus mingile rahasummale. Kui liikmel on õigus rahasummale, teeb nõukogu kindlaks kõnealuse liikme õiguste ja kohustuste väärtuse, võttes arvesse Euro-Argo ERICu varad ja kohustused selle kuupäeva seisuga, kui kõnealune liige Euro-Argo ERICu liikmesusest loobub.

| 4. | Ühelgi juhul ei tohi liikmele liikmesusest loobumisel makstava hüvitise summa ületada liikme poolt eelneva viie aasta jooksul tehtud sissemakseid, välja arvatud osalustasud. |
| --- | --- |

4.

Ühelgi juhul ei tohi liikmele liikmesusest loobumisel makstava hüvitise summa ületada liikme poolt eelneva viie aasta jooksul tehtud sissemakseid, välja arvatud osalustasud.

| 5. | Euro-Argo ERICu liikmesusest loobuv liige ei saa hüvitisena nõuda summa tasumist seoses osalustasu või firmaväärtusega. |
| --- | --- |

5.

Euro-Argo ERICu liikmesusest loobuv liige ei saa hüvitisena nõuda summa tasumist seoses osalustasu või firmaväärtusega.

Artikkel 10

Liikmete hulgast väljaarvamine

| 1. | Euro-Argo ERICu iga liikme võib liikmete hulgast välja arvata, kui nõukogu teeb kindlaks, et liige on oluliselt rikkunud oma põhikirjast tulenevaid kohustusi või on põhjustanud või ähvardab põhjustada tõsiseid häireid Euro-Argo ERICu tegevuses. Liikme väljaarvamise otsuse teeb nõukogu pärast seda, kui asjaomasele liikmele on antud võimalus vastata otsuse ettepanekule ja esitada nõukogule oma seisukoht. |
| --- | --- |

1.

Euro-Argo ERICu iga liikme võib liikmete hulgast välja arvata, kui nõukogu teeb kindlaks, et liige on oluliselt rikkunud oma põhikirjast tulenevaid kohustusi või on põhjustanud või ähvardab põhjustada tõsiseid häireid Euro-Argo ERICu tegevuses. Liikme väljaarvamise otsuse teeb nõukogu pärast seda, kui asjaomasele liikmele on antud võimalus vastata otsuse ettepanekule ja esitada nõukogule oma seisukoht.

| 2. | Nõukogu määrab vastavalt artiklile 9 kindlaks, millised õigused on liikmel selleks kuupäevaks, kui ta Euro-Argo ERICu liikmete hulgast välja arvatakse. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu määrab vastavalt artiklile 9 kindlaks, millised õigused on liikmel selleks kuupäevaks, kui ta Euro-Argo ERICu liikmete hulgast välja arvatakse.

3. PEATÜKK

LIIKMETE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

Artikkel 11

Hääleõigused

| 1. | Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, on igal liikmel vähemalt kuus häält. Igal liikmel on üks lisahääl iga tema poolt või tema nimel hangitud ja kasutusele võetud ujuki kohta, kui kõnealune hankimine ja kasutuselevõtmine on toimunud kolme kalendriaasta jooksul enne eelarveaastat, mille jooksul koosolek toimub, olenemata Euro-Argo ERICu liikmesusest. Ujukite arvu kindlaksmääramisel lähtutakse valitsustevahelise okeanograafiakomisjoni Argo teabekeskuse kaudu esitatud ametlikest teadetest ujukite kohta ning arvesse võetakse ujukite hankimist ja kasutuselevõtmist Euro-Argo ERICu loomisele eelnenud kolme majandusaasta jooksul. Euro-Argo ERICu tegevuse esimese kolme majandusaasta jooksul hõlmab koosoleku toimumise ajal kestvale majandusaastale eelnev kolmeaastane periood kalendriaastaid, mis eelnesid Euro-Argo ERICu asutamisele. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, on igal liikmel vähemalt kuus häält. Igal liikmel on üks lisahääl iga tema poolt või tema nimel hangitud ja kasutusele võetud ujuki kohta, kui kõnealune hankimine ja kasutuselevõtmine on toimunud kolme kalendriaasta jooksul enne eelarveaastat, mille jooksul koosolek toimub, olenemata Euro-Argo ERICu liikmesusest. Ujukite arvu kindlaksmääramisel lähtutakse valitsustevahelise okeanograafiakomisjoni Argo teabekeskuse kaudu esitatud ametlikest teadetest ujukite kohta ning arvesse võetakse ujukite hankimist ja kasutuselevõtmist Euro-Argo ERICu loomisele eelnenud kolme majandusaasta jooksul. Euro-Argo ERICu tegevuse esimese kolme majandusaasta jooksul hõlmab koosoleku toimumise ajal kestvale majandusaastale eelnev kolmeaastane periood kalendriaastaid, mis eelnesid Euro-Argo ERICu asutamisele.

| 2. | Nõukogus on liikmesriikidel või assotsieerunud riikidel ühiselt häälteenamus. Nõukogu määrab kindlaks hääleõiguse iga muutmise, mis võib olla vajalik selleks, et tagada Euro-Argo ERICu vastavus eelnimetatud nõudele. |
| --- | --- |

2.

Nõukogus on liikmesriikidel või assotsieerunud riikidel ühiselt häälteenamus. Nõukogu määrab kindlaks hääleõiguse iga muutmise, mis võib olla vajalik selleks, et tagada Euro-Argo ERICu vastavus eelnimetatud nõudele.

Artikkel 12

Sissemaksed

| 1. | Euro-Argo ERICu eesmärkide saavutamiseks ning jätkusuutlikkuse tagamiseks vajalikud vahendid saadakse liikmetelt ja vaatlejatelt vastavalt käesoleva põhikirja sätetele ning nõukogu poolt kindlaks määratud korrale. Euro-Argo ERICu põhikirja jõustumisele järgneva viie aasta jooksul tehtavad sissemaksed on sätestatud Euro-Argo ERICu tehnilises ja teaduslikus kirjelduses, mis on lisatud käesolevale põhikirjale, kuid ei ole selle lahutamatu osa. |
| --- | --- |

1.

Euro-Argo ERICu eesmärkide saavutamiseks ning jätkusuutlikkuse tagamiseks vajalikud vahendid saadakse liikmetelt ja vaatlejatelt vastavalt käesoleva põhikirja sätetele ning nõukogu poolt kindlaks määratud korrale. Euro-Argo ERICu põhikirja jõustumisele järgneva viie aasta jooksul tehtavad sissemaksed on sätestatud Euro-Argo ERICu tehnilises ja teaduslikus kirjelduses, mis on lisatud käesolevale põhikirjale, kuid ei ole selle lahutamatu osa.

| 2. | Nõukogu võtab igal aastal vastu otsuse liikmetelt ja vaatlejatelt nõutava minimaalse sissemakse suuruse kohta ning teatab sellest kaks aastat ette (st aastal n tehtud otsust kohaldatakse aastal n+2). Kõik maksed tehakse eurodes. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu võtab igal aastal vastu otsuse liikmetelt ja vaatlejatelt nõutava minimaalse sissemakse suuruse kohta ning teatab sellest kaks aastat ette (st aastal n tehtud otsust kohaldatakse aastal n+2). Kõik maksed tehakse eurodes.

| 3. | Liikmete ja vaatlejate sissemaksete suhtes, mis on seotud tegevuskuludega, ei kohaldata käibemaksu. |
| --- | --- |

3.

Liikmete ja vaatlejate sissemaksete suhtes, mis on seotud tegevuskuludega, ei kohaldata käibemaksu.

| 4. | Kui nõukogu teeb kindlaks, et mõne liikme teadlased kasutavad taristut ebaproportsionaalselt suures mahus võrreldes selle liikme sissemaksega ning et selline tasakaalustamatus on pikaajaline ja märkimisväärne, on nõukogul õigus kasutust piirata, kui liige ei nõustu käesoleva artikli teises lõikes sätestatud sissemaksete määra asjakohase kohandamisega. |
| --- | --- |

4.

Kui nõukogu teeb kindlaks, et mõne liikme teadlased kasutavad taristut ebaproportsionaalselt suures mahus võrreldes selle liikme sissemaksega ning et selline tasakaalustamatus on pikaajaline ja märkimisväärne, on nõukogul õigus kasutust piirata, kui liige ei nõustu käesoleva artikli teises lõikes sätestatud sissemaksete määra asjakohase kohandamisega.

Artikkel 13

Liikmete vastutus

| 1. | Liikmete vastutus Euro-Argo ERICu võlgade ja kohustuste eest piirdub iga konkreetse liikme iga-aastase osamaksega. |
| --- | --- |

1.

Liikmete vastutus Euro-Argo ERICu võlgade ja kohustuste eest piirdub iga konkreetse liikme iga-aastase osamaksega.

| 2. | Euro-Argo ERIC sõlmib asjakohase kindlustuslepingu Euro-Argo ERICu toimimise eest võetava vastutusega seotud riskide vastu ja hoiab kõnealust kindlustust jõus. |
| --- | --- |

2.

Euro-Argo ERIC sõlmib asjakohase kindlustuslepingu Euro-Argo ERICu toimimise eest võetava vastutusega seotud riskide vastu ja hoiab kõnealust kindlustust jõus.

4. PEATÜKK

Euro-Argo ERICu JUHTIMINE JA HALDAMINE

Artikkel 14

Juhtimine

Euro-Argo ERICu juhtimisstruktuur hõlmab järgmisi organeid, kellel on punktides a–d sätestatud volitused:

| a) | nõukogu, kellel on õigus võtta vastu lõplikke otsuseid; |
| --- | --- |

a)

nõukogu, kellel on õigus võtta vastu lõplikke otsuseid;

| b) | haldusnõukogu, kes teostab järelevalvet Euro-Argo ERICu tegevuse üle ning tagab ERICu tegutsemise ja arenemise kooskõlas nõukogu kehtestatud strateegilise suunaga ning teadlaste ja mereseireteenistuse esitatud nõuetega; |
| --- | --- |

b)

haldusnõukogu, kes teostab järelevalvet Euro-Argo ERICu tegevuse üle ning tagab ERICu tegutsemise ja arenemise kooskõlas nõukogu kehtestatud strateegilise suunaga ning teadlaste ja mereseireteenistuse esitatud nõuetega;

| c) | programmi juht, kelle nõukogu nimetab ametisse kui Euro-Argo ERICu tegevjuhi ja seadusliku esindaja ning |
| --- | --- |

c)

programmi juht, kelle nõukogu nimetab ametisse kui Euro-Argo ERICu tegevjuhi ja seadusliku esindaja ning

| d) | teaduse ja tehnika nõuanderühm, kes nõustab nõukogu teaduslikes ja tehnilistes küsimustes. |
| --- | --- |

d)

teaduse ja tehnika nõuanderühm, kes nõustab nõukogu teaduslikes ja tehnilistes küsimustes.

Artikkel 15

Nõukogu

| 1. | Nõukogu on ainus Euro-Argo ERICu organ, kellel on volitused lõpetada Euro-Argo ERICu tegevus. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu on ainus Euro-Argo ERICu organ, kellel on volitused lõpetada Euro-Argo ERICu tegevus.

| 2. | Nõukogu määrab kindlaks Euro-Argo ERICu üldise strateegilise suuna ja võtab vastu ERICu arengut käsitlevaid otsuseid. Nõukogu vaatab läbi ja kiidab heaks iga-aastase töökava ning haldusnõukogu esitatud ettepanekud Euroopa Liidult ning liikmetelt, vaatlejatelt ja kolmandatelt isikutelt saadud vahendite eraldamise kohta. Nõukogu võtab vastu kõik otsused, milles käsitletakse tähtsaid investeeringuid, näiteks Euroopa tasandi investeeringuid hoonetesse ja suurtesse seadmetesse. Nõukogu võtab vastu otsused, milles käsitletakse programmiametis vabade ametikohtade loomist ja lähetatud töötajate määramist. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu määrab kindlaks Euro-Argo ERICu üldise strateegilise suuna ja võtab vastu ERICu arengut käsitlevaid otsuseid. Nõukogu vaatab läbi ja kiidab heaks iga-aastase töökava ning haldusnõukogu esitatud ettepanekud Euroopa Liidult ning liikmetelt, vaatlejatelt ja kolmandatelt isikutelt saadud vahendite eraldamise kohta. Nõukogu võtab vastu kõik otsused, milles käsitletakse tähtsaid investeeringuid, näiteks Euroopa tasandi investeeringuid hoonetesse ja suurtesse seadmetesse. Nõukogu võtab vastu otsused, milles käsitletakse programmiametis vabade ametikohtade loomist ja lähetatud töötajate määramist.

| 3. | Nõukogu võtab vastu Euro-Argo ERICu liikmesust käsitlevad otsused, sealhulgas liikmete vastuvõtmise ning liikmesusest loobumise või liikmete hulgast väljaarvamise otsused. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu võtab vastu Euro-Argo ERICu liikmesust käsitlevad otsused, sealhulgas liikmete vastuvõtmise ning liikmesusest loobumise või liikmete hulgast väljaarvamise otsused.

| 4. | Nõukogu määrab haldusnõukogu ettepanekul programmi juhi. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu määrab haldusnõukogu ettepanekul programmi juhi.

| 5. | Nõukogu määrab teaduse ja tehnika nõuanderühma liikmed ja kehtestab nende töökirjelduse, lähtudes haldusnõukogu sellekohasest ettepanekust. |
| --- | --- |

5.

Nõukogu määrab teaduse ja tehnika nõuanderühma liikmed ja kehtestab nende töökirjelduse, lähtudes haldusnõukogu sellekohasest ettepanekust.

| 6. | Eesistuja võib kutsuda nõukogu istungitele olulisemate sidusrühmade esindajad. |
| --- | --- |

6.

Eesistuja võib kutsuda nõukogu istungitele olulisemate sidusrühmade esindajad.

| 7. | Iga liiget esindab üks delegaat. Vaatlejad võivad osaleda nõukogu istungitel ja neid esindab üks delegaat. Iga delegaat võib istungile kaasa võtta asjakohased eksperdid. |
| --- | --- |

7.

Iga liiget esindab üks delegaat. Vaatlejad võivad osaleda nõukogu istungitel ja neid esindab üks delegaat. Iga delegaat võib istungile kaasa võtta asjakohased eksperdid.

| 8. | Nõukogu liikmete seast valitakse liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega nõukogu eesistuja, kes astub ametisse kolmeks aastaks ning keda saab üks kord tagasi valida ka teiseks kolmeaastaseks ametiajaks. Nõukogu eesistuja asetäitja valitakse kvalifitseeritud häälteenamusega ning täidab eesistuja äraolekul tema ülesandeid. |
| --- | --- |

8.

Nõukogu liikmete seast valitakse liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega nõukogu eesistuja, kes astub ametisse kolmeks aastaks ning keda saab üks kord tagasi valida ka teiseks kolmeaastaseks ametiajaks. Nõukogu eesistuja asetäitja valitakse kvalifitseeritud häälteenamusega ning täidab eesistuja äraolekul tema ülesandeid.

| 9. | Nõukogu võtab otsuseid vastu lihthäälteenamusega, kvalifitseeritud häälteenamusega või ühehäälsuse alusel lähtudes järgmistest põhimõtetest.






  a) | Kohalviibijate lihthäälteenamusega võetakse vastu järgmised otsused:






  i) | raamatupidamise aastaaruannete kinnitamine; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Nõukogu võtab otsuseid vastu lihthäälteenamusega, kvalifitseeritud häälteenamusega või ühehäälsuse alusel lähtudes järgmistest põhimõtetest.

a)

Kohalviibijate lihthäälteenamusega võetakse vastu järgmised otsused:

i)

raamatupidamise aastaaruannete kinnitamine;

| ii) | programmi juhi iga-aastase tegevusaruande kinnitamine; |
| --- | --- |

ii)

programmi juhi iga-aastase tegevusaruande kinnitamine;

| iii) | finantsaudiitorite määramine; |
| --- | --- |

iii)

finantsaudiitorite määramine;

| iv) | haldusnõukogu määramine; |
| --- | --- |

iv)

haldusnõukogu määramine;

| v) | teaduse ja tehnika nõuanderühma määramine ning |
| --- | --- |

v)

teaduse ja tehnika nõuanderühma määramine ning

| vi) | kõik muud otsused, mille puhul ei kehti selgesõnalist nõuet kvalifitseeritud häälteenamuse või ühehäälsuse rakendamise kohta. |
| --- | --- |

vi)

kõik muud otsused, mille puhul ei kehti selgesõnalist nõuet kvalifitseeritud häälteenamuse või ühehäälsuse rakendamise kohta.

| b) | Kohalviibivate või esindatud hääleõiguslike isikute kahekolmandikulise häälteenamusega, mis moodustab kaks kolmandikku kõigist häältest (kvalifitseeritud häälteenamus), võetakse vastu järgmised otsused:






  i) | aastaeelarve kinnitamine; |
| --- | --- | --- |

b)

Kohalviibivate või esindatud hääleõiguslike isikute kahekolmandikulise häälteenamusega, mis moodustab kaks kolmandikku kõigist häältest (kvalifitseeritud häälteenamus), võetakse vastu järgmised otsused:

i)

aastaeelarve kinnitamine;

| ii) | põhikirja muutmise ettepaneku heakskiitmine; |
| --- | --- |

ii)

põhikirja muutmise ettepaneku heakskiitmine;

| iii) | nõukogu eesistuja valimine; |
| --- | --- |

iii)

nõukogu eesistuja valimine;

| iv) | programmi juhi määramine; |
| --- | --- |

iv)

programmi juhi määramine;

| v) | uute liikmete ja vaatlejate järgitavate tingimuste ja korra kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

v)

uute liikmete ja vaatlejate järgitavate tingimuste ja korra kindlaksmääramine;

| vi) | liikmete vastuvõtmine; |
| --- | --- |

vi)

liikmete vastuvõtmine;

| vii) | vaatlejate vastuvõtmine; |
| --- | --- |

vii)

vaatlejate vastuvõtmine;

| viii) | konsortsiumisisese töökorralduse kehtestamine, muutmine ja heakskiitmine; |
| --- | --- |

viii)

konsortsiumisisese töökorralduse kehtestamine, muutmine ja heakskiitmine;

| ix) | liikmetelt ja vaatlejatelt nõutavaid minimaalseid sissemakseid käsitlevate otsuste vastuvõtmine ja nende muutmine; |
| --- | --- |

ix)

liikmetelt ja vaatlejatelt nõutavaid minimaalseid sissemakseid käsitlevate otsuste vastuvõtmine ja nende muutmine;

| x) | hääleõiguse muutmise kindlaksmääramine, et tagada Euro-Argo ERICu kooskõla artikli 11 teise lõiguga; |
| --- | --- |

x)

hääleõiguse muutmise kindlaksmääramine, et tagada Euro-Argo ERICu kooskõla artikli 11 teise lõiguga;

| xi) | intellektuaalomandi õiguste kasutamise meetodite ja litsentsimise korra kehtestamine ja muutmine; |
| --- | --- |

xi)

intellektuaalomandi õiguste kasutamise meetodite ja litsentsimise korra kehtestamine ja muutmine;

| xii) | Euro-Argo ERICu ametliku aadressi ning põhikirjajärgse asukoha ja registrijärgse asukoha aadressi üleviimine teise Euroopa Liidu liikmesriiki või assotsieerunud riiki; |
| --- | --- |

xii)

Euro-Argo ERICu ametliku aadressi ning põhikirjajärgse asukoha ja registrijärgse asukoha aadressi üleviimine teise Euroopa Liidu liikmesriiki või assotsieerunud riiki;

| xiii) | Euro-Argo ERICu likvideerimine ning |
| --- | --- |

xiii)

Euro-Argo ERICu likvideerimine ning

| xiv) | Euro-Argo ERICu tegevuse jätkamine või lõpetamine. |
| --- | --- |

xiv)

Euro-Argo ERICu tegevuse jätkamine või lõpetamine.

| c) | Liikme väljaviskamist käsitlev otsus võetakse vastu ühehäälsuse alusel (välja arvatud asjaomase liikme hääl). |
| --- | --- |

c)

Liikme väljaviskamist käsitlev otsus võetakse vastu ühehäälsuse alusel (välja arvatud asjaomase liikme hääl).

| 10. | Liikmed kohustuvad järgima konsortsiumisisese töökorralduse sätteid, milles käsitletakse volituse alusel hääletamist, koosolekutel esindamist ja kvooruminõudeid. |
| --- | --- |

10.

Liikmed kohustuvad järgima konsortsiumisisese töökorralduse sätteid, milles käsitletakse volituse alusel hääletamist, koosolekutel esindamist ja kvooruminõudeid.

| 11. | Eesistuja kutsub nõukogu kokku tavaliselt kord aastas Euro-Argo ERICu registrijärgses asukohas või muus kohas, mille määrab kindlaks eesistuja. |
| --- | --- |

11.

Eesistuja kutsub nõukogu kokku tavaliselt kord aastas Euro-Argo ERICu registrijärgses asukohas või muus kohas, mille määrab kindlaks eesistuja.

| 12. | Nõukogu istung toimub kahe kuu jooksul pärast eelmise majandusaasta raamatupidamisaruande saatmist liikmetele. |
| --- | --- |

12.

Nõukogu istung toimub kahe kuu jooksul pärast eelmise majandusaasta raamatupidamisaruande saatmist liikmetele.

| 13. | Eesistuja võib vajaduse korral otsustada kokku kutsuda erakorralise koosoleku mis tahes muul ajal; samuti võib ta erakorralise koosoleku kokku kutsuda juhul, kui eesistujale esitab sellekohase kirjaliku taotluse programmi juht või vähemalt üks kolmandik liikmetest. |
| --- | --- |

13.

Eesistuja võib vajaduse korral otsustada kokku kutsuda erakorralise koosoleku mis tahes muul ajal; samuti võib ta erakorralise koosoleku kokku kutsuda juhul, kui eesistujale esitab sellekohase kirjaliku taotluse programmi juht või vähemalt üks kolmandik liikmetest.

| 14. | Liikmed kohustuvad järgima konsortsiumisisese töökorralduse sätteid, milles käsitletakse koosolekutest teatamist ja nende korraldamist, päevakorda, protokolli ja muid koosolekutega seotud sätteid. |
| --- | --- |

14.

Liikmed kohustuvad järgima konsortsiumisisese töökorralduse sätteid, milles käsitletakse koosolekutest teatamist ja nende korraldamist, päevakorda, protokolli ja muid koosolekutega seotud sätteid.

Artikkel 16

Haldusnõukogu

| 1. | Haldusnõukogu teostab järelevalvet Euro-Argo ERICu tegevuse üle ning tagab ERICu tegutsemise ja arenemise kooskõlas nõukogu kehtestatud strateegilise suunaga ning teadlaste ja mereseireteenistuse esitatud nõuetega. |
| --- | --- |

1.

Haldusnõukogu teostab järelevalvet Euro-Argo ERICu tegevuse üle ning tagab ERICu tegutsemise ja arenemise kooskõlas nõukogu kehtestatud strateegilise suunaga ning teadlaste ja mereseireteenistuse esitatud nõuetega.

| 2. | Haldusnõukogu kinnitab iga-aastase töökava, mille on koostanud programmi juht, ning esitab selle heakskiitmiseks nõukogule. Haldusnõukogu koostab ja esitab nõukogule ettepanekud aastaeelarve ning Euroopa Liidult saadud vahendite ning liikmetelt, vaatlejatelt ja kolmandatelt isikutelt saadud vahendite ja osalustasude eraldamise kohta. |
| --- | --- |

2.

Haldusnõukogu kinnitab iga-aastase töökava, mille on koostanud programmi juht, ning esitab selle heakskiitmiseks nõukogule. Haldusnõukogu koostab ja esitab nõukogule ettepanekud aastaeelarve ning Euroopa Liidult saadud vahendite ning liikmetelt, vaatlejatelt ja kolmandatelt isikutelt saadud vahendite ja osalustasude eraldamise kohta.

| 3. | Haldusnõukogu kinnitab kõik programmi juhi võetud vajalikud meetmed, mis on seotud iga-aastase töökava rakendamise ning Euro-Argo ERICu tegevusega, eelkõige ujukite hanke- ja rakendusstrateegiaga ning Euro-Argo ERICu suhetega rahvusvahelise Argo programmi ja asjaomaste Euroopa institutsioonidega. |
| --- | --- |

3.

Haldusnõukogu kinnitab kõik programmi juhi võetud vajalikud meetmed, mis on seotud iga-aastase töökava rakendamise ning Euro-Argo ERICu tegevusega, eelkõige ujukite hanke- ja rakendusstrateegiaga ning Euro-Argo ERICu suhetega rahvusvahelise Argo programmi ja asjaomaste Euroopa institutsioonidega.

| 4. | Haldusnõukogu koosneb liikmete määratud esindajatest. Iga liige võib haldusnõukokku määrata ühe esindaja ja ühe asendaja. |
| --- | --- |

4.

Haldusnõukogu koosneb liikmete määratud esindajatest. Iga liige võib haldusnõukokku määrata ühe esindaja ja ühe asendaja.

| 5. | Programmi juhil ning teaduse ja tehnika nõuanderühma eesistujal on õigus osaleda haldusnõukogu koosolekutel nõuandva pädevusega. |
| --- | --- |

5.

Programmi juhil ning teaduse ja tehnika nõuanderühma eesistujal on õigus osaleda haldusnõukogu koosolekutel nõuandva pädevusega.

| 6. | Vaatlejatel on õigus haldusnõukogus osaleda või esindatud olla, kuid neil ei ole hääleõigust. |
| --- | --- |

6.

Vaatlejatel on õigus haldusnõukogus osaleda või esindatud olla, kuid neil ei ole hääleõigust.

| 7. | Eesistuja võib osalema kutsuda eksperte või muid konkreetselt kõnealustes küsimustes kvalifitseeritud isikuid, kellele ei anta hääleõigust. |
| --- | --- |

7.

Eesistuja võib osalema kutsuda eksperte või muid konkreetselt kõnealustes küsimustes kvalifitseeritud isikuid, kellele ei anta hääleõigust.

| 8. | Haldusnõukogu liikmete seast valitakse liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega haldusnõukogu eesistuja, kes astub ametisse kolmeks aastaks ning keda saab üks kord tagasi valida ka teiseks kolmeaastaseks ametiajaks. Eesistuja asetäitja valitakse kvalifitseeritud häälteenamusega ning ta täidab eesistuja äraolekul tema ülesandeid. |
| --- | --- |

8.

Haldusnõukogu liikmete seast valitakse liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega haldusnõukogu eesistuja, kes astub ametisse kolmeks aastaks ning keda saab üks kord tagasi valida ka teiseks kolmeaastaseks ametiajaks. Eesistuja asetäitja valitakse kvalifitseeritud häälteenamusega ning ta täidab eesistuja äraolekul tema ülesandeid.

| 9. | Igal liikmel on hääleõigus, nagu on sätestatud artiklis 11. |
| --- | --- |

9.

Igal liikmel on hääleõigus, nagu on sätestatud artiklis 11.

| 10. | Liikmed järgivad konsortsiumisisese töökorralduse sätteid, mis käsitlevad volituse alusel hääletamist, koosolekul esindamist ja kvooruminõudeid. |
| --- | --- |

10.

Liikmed järgivad konsortsiumisisese töökorralduse sätteid, mis käsitlevad volituse alusel hääletamist, koosolekul esindamist ja kvooruminõudeid.

| 11. | Eesistuja kutsub tavaliselt haldusnõukogu kokku kord aastas Euro-Argo ERICu registrijärgses asukohas või muus kohas, mille määrab kindlaks eesistuja. |
| --- | --- |

11.

Eesistuja kutsub tavaliselt haldusnõukogu kokku kord aastas Euro-Argo ERICu registrijärgses asukohas või muus kohas, mille määrab kindlaks eesistuja.

| 12. | Eesistuja võib vajaduse korral otsustada kokku kutsuda erakorralise koosoleku mis tahes muul ajal; samuti võib eesistuja erakorralise koosoleku kokku kutsuda juhul, kui seda taotleb programmi juht või vähemalt üks kolmandik liikmetest. |
| --- | --- |

12.

Eesistuja võib vajaduse korral otsustada kokku kutsuda erakorralise koosoleku mis tahes muul ajal; samuti võib eesistuja erakorralise koosoleku kokku kutsuda juhul, kui seda taotleb programmi juht või vähemalt üks kolmandik liikmetest.

| 13. | Haldusnõukogu koosolek toimub kahe kuu jooksul pärast eelmise majandusaasta raamatupidamisaruande saatmist liikmetele. |
| --- | --- |

13.

Haldusnõukogu koosolek toimub kahe kuu jooksul pärast eelmise majandusaasta raamatupidamisaruande saatmist liikmetele.

| 14. | Liikmed järgivad konsortsiumisisese töökorralduse sätteid, mis käsitlevad koosolekutest teatamist ja nende korraldamist, päevakorda, protokolli ja muid koosolekutega seotud sätteid. |
| --- | --- |

14.

Liikmed järgivad konsortsiumisisese töökorralduse sätteid, mis käsitlevad koosolekutest teatamist ja nende korraldamist, päevakorda, protokolli ja muid koosolekutega seotud sätteid.

Artikkel 17

Programmi juht

| 1. | Programmi juht vastutab haldusnõukogu poolt kinnitatud ja nõukogu poolt heaks kiidetud otsuste ja programmide rakendamise eest. Programmi juhi nimetab ametisse nõukogu ja programmi juht annab aru nõukogule. |
| --- | --- |

1.

Programmi juht vastutab haldusnõukogu poolt kinnitatud ja nõukogu poolt heaks kiidetud otsuste ja programmide rakendamise eest. Programmi juhi nimetab ametisse nõukogu ja programmi juht annab aru nõukogule.

| 2. | Programmi juht võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada Euro-Argo ERICu iga-aastase töökava rakendamine ning igapäevane haldamine ja juhtimine. Nende hulka kuuluvad eelkõige:






  a) | Euro-Argo ERICule ja selle andmetele juurdepääsu hõlbustamine teadlaste ja mereseireteenistuste jaoks; |
| --- | --- | --- |

2.

Programmi juht võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada Euro-Argo ERICu iga-aastase töökava rakendamine ning igapäevane haldamine ja juhtimine. Nende hulka kuuluvad eelkõige:

a)

Euro-Argo ERICule ja selle andmetele juurdepääsu hõlbustamine teadlaste ja mereseireteenistuste jaoks;

| b) | ujukite kasutuselevõtu planeerimine, koordineerimine ja järelevalve; |
| --- | --- |

b)

ujukite kasutuselevõtu planeerimine, koordineerimine ja järelevalve;

| c) | ujukihangete korraldamine Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

c)

ujukihangete korraldamine Euroopa tasandil;

| d) | Euro-Argo ERICu igapäevase tegevuse haldamine; |
| --- | --- |

d)

Euro-Argo ERICu igapäevase tegevuse haldamine;

| e) | iga-aastase tegevusaruande ja juhtimise aastaaruande koostamine; |
| --- | --- |

e)

iga-aastase tegevusaruande ja juhtimise aastaaruande koostamine;

| f) | kõigi eelarve ja kulude heakskiitmisega seotud küsimuste kontrollimine; |
| --- | --- |

f)

kõigi eelarve ja kulude heakskiitmisega seotud küsimuste kontrollimine;

| g) | iga-aastase eelarvearuande koostamine ja eelarvekavasid käsitlevate ettepanekute tegemine; |
| --- | --- |

g)

iga-aastase eelarvearuande koostamine ja eelarvekavasid käsitlevate ettepanekute tegemine;

| h) | Euro-Argo ERICu personali ja Euro-Argo ERICu lähetatud töötajate tegevuse koordineerimine; |
| --- | --- |

h)

Euro-Argo ERICu personali ja Euro-Argo ERICu lähetatud töötajate tegevuse koordineerimine;

| i) | programmiameti järelevalve ning |
| --- | --- |

i)

programmiameti järelevalve ning

| j) | sidemete loomine ja säilitamine teadlaste ja mereseireteenistustega (sh GMES/Copernicus). |
| --- | --- |

j)

sidemete loomine ja säilitamine teadlaste ja mereseireteenistustega (sh GMES/Copernicus).

| 3. | Programmi juht esindab Euro-Argo ERICut rahvusvahelises Argo juhtimisstruktuuris (rahvusvaheline Argo juhtimismeeskond), ilma et see välistaks liikmete esindatust riikidena. |
| --- | --- |

3.

Programmi juht esindab Euro-Argo ERICut rahvusvahelises Argo juhtimisstruktuuris (rahvusvaheline Argo juhtimismeeskond), ilma et see välistaks liikmete esindatust riikidena.

| 4. | Programmi juhil on õigus sõlmida Euro-Argo ERICu nimel kolmandate isikutega juriidiliselt siduvaid lepinguid. |
| --- | --- |

4.

Programmi juhil on õigus sõlmida Euro-Argo ERICu nimel kolmandate isikutega juriidiliselt siduvaid lepinguid.

| 5. | Programmi juht abistab haldusnõukogu eesistujat haldusnõukogu koosolekute ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

5.

Programmi juht abistab haldusnõukogu eesistujat haldusnõukogu koosolekute ettevalmistamisel.

| 6. | Programmi juhi abistamiseks ja Euro-Argo ERICu igapäevase juhtimise toetamiseks luuakse programmiamet, kelle ülesanded hõlmavad posti ja kirjavahetuse registreerimist, dokumentide arhiveerimist, reiside korraldamist, kohtumiste korraldamist ning aruannete ja finantsdokumentide koostamist, kuid ei piirdu nendega. |
| --- | --- |

6.

Programmi juhi abistamiseks ja Euro-Argo ERICu igapäevase juhtimise toetamiseks luuakse programmiamet, kelle ülesanded hõlmavad posti ja kirjavahetuse registreerimist, dokumentide arhiveerimist, reiside korraldamist, kohtumiste korraldamist ning aruannete ja finantsdokumentide koostamist, kuid ei piirdu nendega.

Artikkel 18

Teaduse ja tehnika nõuanderühm

| 1. | Teaduse ja tehnika nõuanderühm, kes tegutseb sõltumatutest ekspertidest koosneva nõuandva organina, luuakse eesmärgiga nõustada nõukogu kõikides teaduslikes ja tehnilistes küsimustes, sealhulgas Euro-Argo ERICu tegevuse, arendamise ja täiustamisega seotud andmehalduse ja mõõteriistade valdkonnas ning seoses teadlaste ja mereseireteenistuste juurdepääsuga ERICu andmetele. Haldusnõukogu võib taotleda nõukogu kaudu, et teaduse ja tehnika nõuanderühm arutaks küsimusi, mida haldusnõukogu lahendama peab, ning esitaks nende kohta soovitused. Teaduse ja tehnika nõuanderühma töökirjeldus, mille kavandi esitab haldusnõukogu ja kiidab heaks nõukogu, on sätestatud konsortsiumisiseses töökorralduses. |
| --- | --- |

1.

Teaduse ja tehnika nõuanderühm, kes tegutseb sõltumatutest ekspertidest koosneva nõuandva organina, luuakse eesmärgiga nõustada nõukogu kõikides teaduslikes ja tehnilistes küsimustes, sealhulgas Euro-Argo ERICu tegevuse, arendamise ja täiustamisega seotud andmehalduse ja mõõteriistade valdkonnas ning seoses teadlaste ja mereseireteenistuste juurdepääsuga ERICu andmetele. Haldusnõukogu võib taotleda nõukogu kaudu, et teaduse ja tehnika nõuanderühm arutaks küsimusi, mida haldusnõukogu lahendama peab, ning esitaks nende kohta soovitused. Teaduse ja tehnika nõuanderühma töökirjeldus, mille kavandi esitab haldusnõukogu ja kiidab heaks nõukogu, on sätestatud konsortsiumisiseses töökorralduses.

| 2. | Teaduse ja tehnika nõuanderühm esitab nõukogule soovitusi teaduslike ja tehniliste küsimuste ning Euro-Argo ERICu juhtimise kohta, võttes arvesse Euroopa ja rahvusvahelist tausta. |
| --- | --- |

2.

Teaduse ja tehnika nõuanderühm esitab nõukogule soovitusi teaduslike ja tehniliste küsimuste ning Euro-Argo ERICu juhtimise kohta, võttes arvesse Euroopa ja rahvusvahelist tausta.

5. PEATÜKK

RAHASTAMINE

Artikkel 19

Vahendid

Otsused Euro-Argo ERICu vahendite kohta võtab vastu nõukogu kooskõlas artikli 15 lõikega 2 ning need võivad hõlmata järgmist:

| a) | liikmete ja vaatlejate iga-aastased osalustasud; |
| --- | --- |

a)

liikmete ja vaatlejate iga-aastased osalustasud;

| b) | liikmete või vaatlejate täiendavad sissemaksed; |
| --- | --- |

b)

liikmete või vaatlejate täiendavad sissemaksed;

| c) | tasu Euro-Argo ERICu poolt kolmandatele isikutele osutatud teenuste eest ning litsentsitasu või sissetulek, mis on saadud kolmandatelt isikutelt Euro-Argo ERICule kuuluvate ja/või talle litsentsitud intellektuaalomandi õiguste kasutamise eest; |
| --- | --- |

c)

tasu Euro-Argo ERICu poolt kolmandatele isikutele osutatud teenuste eest ning litsentsitasu või sissetulek, mis on saadud kolmandatelt isikutelt Euro-Argo ERICule kuuluvate ja/või talle litsentsitud intellektuaalomandi õiguste kasutamise eest;

| d) | toetused konkreetsele Euro-Argo ERICu tegevusele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 966/2012 (1) VI jaotisega; |
| --- | --- |

d)

toetused konkreetsele Euro-Argo ERICu tegevusele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 966/2012 (1) VI jaotisega;

| e) | muud toetused ning |
| --- | --- |

e)

muud toetused ning

| f) | rahalised või mitterahalised lisavahendid, mis on saadud nõukogu poolt heaks kiidetud piirides ja tingimustel. |
| --- | --- |

f)

rahalised või mitterahalised lisavahendid, mis on saadud nõukogu poolt heaks kiidetud piirides ja tingimustel.

Artikkel 20

Eelarvepõhimõtted, raamatupidamine ja audit

| 1. | Euro-Argo ERICu majandusaasta (edaspidi „majandusaasta”) algab iga aasta 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril. |
| --- | --- |

1.

Euro-Argo ERICu majandusaasta (edaspidi „majandusaasta”) algab iga aasta 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

| 2. | Kõik Euro-Argo ERICu tulu- ja kuluartiklid peavad olema esitatud igaks eelarveaastaks koostatavates kalkulatsioonides ja kirjendatud eelarves. |
| --- | --- |

2.

Kõik Euro-Argo ERICu tulu- ja kuluartiklid peavad olema esitatud igaks eelarveaastaks koostatavates kalkulatsioonides ja kirjendatud eelarves.

| 3. | Oma piiratud majandustegevuse kulude ja tulude üle peab Euro-Argo ERIC eraldi raamatupidamist ja küsib majandustegevuse eest turuhinda või juhul, kui seda ei ole võimalik kindlaks määrata, kõiki kulusid ja mõistlikku kasumimarginaali sisaldavat hinda. |
| --- | --- |

3.

Oma piiratud majandustegevuse kulude ja tulude üle peab Euro-Argo ERIC eraldi raamatupidamist ja küsib majandustegevuse eest turuhinda või juhul, kui seda ei ole võimalik kindlaks määrata, kõiki kulusid ja mõistlikku kasumimarginaali sisaldavat hinda.

| 4. | Nõukogu tagab, et sissemakseid kasutatakse usaldusväärse finantshalduse põhimõtete kohaselt. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu tagab, et sissemakseid kasutatakse usaldusväärse finantshalduse põhimõtete kohaselt.

| 5. | Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega. |
| --- | --- |

5.

Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.

| 6. | Euro-Argo ERICu raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarve haldamist ja finantsjuhtimist eelneval eelarveaastal. |
| --- | --- |

6.

Euro-Argo ERICu raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarve haldamist ja finantsjuhtimist eelneval eelarveaastal.

| 7. | Euro-Argo ERICu suhtes kohaldatakse raamatupidamisaruande koostamise, esitamise, auditeerimise ja avaldamise nõudeid, mis on sätestatud vastuvõtva riigi õiguses ja määrustes. |
| --- | --- |

7.

Euro-Argo ERICu suhtes kohaldatakse raamatupidamisaruande koostamise, esitamise, auditeerimise ja avaldamise nõudeid, mis on sätestatud vastuvõtva riigi õiguses ja määrustes.

Artikkel 21

Maksud

Euro-Argo ERICu ostude suhtes, mis ei ole seotud tema majandusliku tegevusega, kohaldatakse nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 143 lõike 1 punkti g ja artikli 151 lõike 1 punkti b kohast käibemaksuvabastust, mis ei kehti ERICu majandustegevuse puhul. Käibemaksuvabastust kohaldatakse Euro-Argo ERICu eesmärkidele vastava teadusliku, tehnilise ja haldusalase tegevusega seotud ostude suhtes. See hõlmab Euro-Argo ERICu ametliku tegevuse jaoks kasutatavate ruumidega ning Euro-Argo ERICu korraldatud ja tema mittemajandusliku tegevuse valdkonda kuuluvate konverentside, õpikodade ja koosolekutega seotud kulusid. Samas ei kohaldata käibemaksuvabastust reisi- ja majutuskulude suhtes ega ostude suhtes, mille maksumus on vähem kui 300 eurot.

6. PEATÜKK

SUHE EUROOPA KOMISJONIGA

Artikkel 22

Aruandlus komisjonile

| 1. | Euro-Argo ERIC koostab iga-aastase tegevusaruande eelkõige oma teadusliku, korraldusliku ja finantstegevuse kohta. Nõukogu peab selle aruande heaks kiitma ning edastama Euroopa Komisjonile ja asjaomastele ametiasutustele kuue kuu jooksul pärast vastava majandusaasta lõppu. Kõnealune aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

1.

Euro-Argo ERIC koostab iga-aastase tegevusaruande eelkõige oma teadusliku, korraldusliku ja finantstegevuse kohta. Nõukogu peab selle aruande heaks kiitma ning edastama Euroopa Komisjonile ja asjaomastele ametiasutustele kuue kuu jooksul pärast vastava majandusaasta lõppu. Kõnealune aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks.

| 2. | Euro-Argo ERIC ja asjaomased liikmesriigid teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest asjaoludest, mis võivad tõsiselt ohustada Euro-Argo ERICu ülesannete täitmist või piirata tema suutlikkust täita käesoleva määruse raames kehtestatud tingimusi. |
| --- | --- |

2.

Euro-Argo ERIC ja asjaomased liikmesriigid teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest asjaoludest, mis võivad tõsiselt ohustada Euro-Argo ERICu ülesannete täitmist või piirata tema suutlikkust täita käesoleva määruse raames kehtestatud tingimusi.

| 3. | Juhul kui Euro-Argo ERIC ei suuda oma tegutsemisaja jooksul maksta oma võlgu, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Komisjoni. |
| --- | --- |

3.

Juhul kui Euro-Argo ERIC ei suuda oma tegutsemisaja jooksul maksta oma võlgu, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Komisjoni.

Artikkel 23

Põhikirja muutmine

| 1. | Kõigi põhikirja muutmise ettepanekute kohta teeb otsuse nõukogu. |
| --- | --- |

1.

Kõigi põhikirja muutmise ettepanekute kohta teeb otsuse nõukogu.

| 2. | Vastavalt määruse artiklis 11 sätestatud menetlusele esitab nõukogu kõik põhikirja muutmise ettepanekud Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

2.

Vastavalt määruse artiklis 11 sätestatud menetlusele esitab nõukogu kõik põhikirja muutmise ettepanekud Euroopa Komisjonile.

| 3. | Põhikiri on alati kooskõlas määrusega ja kõigi muude asjaomaste Euroopa Liidu õigusaktidega. |
| --- | --- |

3.

Põhikiri on alati kooskõlas määrusega ja kõigi muude asjaomaste Euroopa Liidu õigusaktidega.

7. PEATÜKK

TEGEVUSPÕHIMÕTTED

Artikkel 24

Intellektuaalomandi õigused

| 1. | Kõik intellektuaalomandi õigused, mille on loonud Euro-Argo ERIC, mis tulenevad tema tegevusest, mille ta on omandanud või välja arendanud oma tegevuse käigus, kuuluvad Euro-Argo ERICule. |
| --- | --- |

1.

Kõik intellektuaalomandi õigused, mille on loonud Euro-Argo ERIC, mis tulenevad tema tegevusest, mille ta on omandanud või välja arendanud oma tegevuse käigus, kuuluvad Euro-Argo ERICule.

| 2. | Vastavalt Euro-Argo ERICu ja liikmete või vaatlejate või neid esindavate üksuste vahelistele lepingutele või allhankelepingutele, kuuluvad kõik intellektuaalomandi õigused, mille on loonud liige, vaatleja või esindav üksus, mis tulenevad tema tegevusest, mille ta on omandanud või välja arendanud oma tegevuse käigus, kõnealusele liikmele, vaatlejale või esindavale üksusele. |
| --- | --- |

2.

Vastavalt Euro-Argo ERICu ja liikmete või vaatlejate või neid esindavate üksuste vahelistele lepingutele või allhankelepingutele, kuuluvad kõik intellektuaalomandi õigused, mille on loonud liige, vaatleja või esindav üksus, mis tulenevad tema tegevusest, mille ta on omandanud või välja arendanud oma tegevuse käigus, kõnealusele liikmele, vaatlejale või esindavale üksusele.

| 3. | Euro-Argo ERIC annab liikmetele tähtajatu, tühistamatu, mitteeksklusiivse, kasutustasuta ja täies ulatuses sissemakstud ülemaailmse õiguse ja litsentsi kasutada, avaldada, arendada, kopeerida või kohandada kõiki Euro-Argo ERICule kuuluvaid intellektuaalomandi õigusi mis tahes eesmärgil kõnealuste õiguste kogu kehtivusperioodi jooksul; kõnealune õigus ja litsents hõlmavad õigust anda kolmandatele isikutele kõigi eelnimetatud õiguste all-litsentse või neid muul moel üle anda. |
| --- | --- |

3.

Euro-Argo ERIC annab liikmetele tähtajatu, tühistamatu, mitteeksklusiivse, kasutustasuta ja täies ulatuses sissemakstud ülemaailmse õiguse ja litsentsi kasutada, avaldada, arendada, kopeerida või kohandada kõiki Euro-Argo ERICule kuuluvaid intellektuaalomandi õigusi mis tahes eesmärgil kõnealuste õiguste kogu kehtivusperioodi jooksul; kõnealune õigus ja litsents hõlmavad õigust anda kolmandatele isikutele kõigi eelnimetatud õiguste all-litsentse või neid muul moel üle anda.

| 4. | Euro-Argo ERICule kuuluvad intellektuaalomandi õigused määrab kindlaks ning neid kaitseb, haldab ja hoiab programmi juht. |
| --- | --- |

4.

Euro-Argo ERICule kuuluvad intellektuaalomandi õigused määrab kindlaks ning neid kaitseb, haldab ja hoiab programmi juht.

| 5. | Intellektuaalomandi küsimustes reguleerivad liikmetevahelisi suhteid liikmete riiklikud õigusaktid ja rahvusvahelised lepingud, milles liikmed on osalised. |
| --- | --- |

5.

Intellektuaalomandi küsimustes reguleerivad liikmetevahelisi suhteid liikmete riiklikud õigusaktid ja rahvusvahelised lepingud, milles liikmed on osalised.

Artikkel 25

Andmed ja kasutajate juurdepääs

| 1. | Kooskõlas rahvusvahelise Argo programmi andmekasutuse põhimõtetega on juurdepääs Euro-Argo ERICu andmetele vaba ja avatud kõigile isikutele või asutustele. |
| --- | --- |

1.

Kooskõlas rahvusvahelise Argo programmi andmekasutuse põhimõtetega on juurdepääs Euro-Argo ERICu andmetele vaba ja avatud kõigile isikutele või asutustele.

| 2. | Liikmesriikide asutused teevad mõistlikke jõupingutusi, et võõrustada külalisteadlasi, -insenere ja -tehnikuid, et nad saaksid kõnealuste asutuste laborites teha koostööd Euro-Argo ERICu tegevusega otseselt seotud isikutega. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriikide asutused teevad mõistlikke jõupingutusi, et võõrustada külalisteadlasi, -insenere ja -tehnikuid, et nad saaksid kõnealuste asutuste laborites teha koostööd Euro-Argo ERICu tegevusega otseselt seotud isikutega.

Artikkel 26

Teadusliku hindamise põhimõtted

| 1. | Iga-aastase tegevuse teadusliku hindamise eest vastutab teaduse ja tehnika nõuanderühm. |
| --- | --- |

1.

Iga-aastase tegevuse teadusliku hindamise eest vastutab teaduse ja tehnika nõuanderühm.

| 2. | Teaduse ja tehnika nõuanderühm koostab iga viie aasta tagant ülevaate Euro-Argo ERICu tegevusest ja tööst; nõuanderühm võib ülevaate koostamisse vajaduse korral kaasata teisi sõltumatuid eksperte, andes sellest aru nõukogule. |
| --- | --- |

2.

Teaduse ja tehnika nõuanderühm koostab iga viie aasta tagant ülevaate Euro-Argo ERICu tegevusest ja tööst; nõuanderühm võib ülevaate koostamisse vajaduse korral kaasata teisi sõltumatuid eksperte, andes sellest aru nõukogule.

Artikkel 27

Teavituspõhimõtted

| 1. | Andmete levitamiseks kasutatakse kas „nõudmiseni” režiimi („pull mode”), st andmekeskuste veebisaitidelt allalaadimist, või automaatse edastamise režiimi („push mode”), milles andmefaile esitatakse regulaarselt Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni globaalsele telekommunikatsioonisüsteemile (GTS), rahvusvahelise Argo programmi andmekeskustele, Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgule, mereseireteenistusele Copernicus ja konkreetsetele kasutajatele nende taotluse alusel. |
| --- | --- |

1.

Andmete levitamiseks kasutatakse kas „nõudmiseni” režiimi („pull mode”), st andmekeskuste veebisaitidelt allalaadimist, või automaatse edastamise režiimi („push mode”), milles andmefaile esitatakse regulaarselt Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni globaalsele telekommunikatsioonisüsteemile (GTS), rahvusvahelise Argo programmi andmekeskustele, Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgule, mereseireteenistusele Copernicus ja konkreetsetele kasutajatele nende taotluse alusel.

| 2. | Kõikidel kasutajatel soovitatakse avaldada oma uurimistöö tulemused eelretsenseeritud teadusväljaannetes, teha ettekandeid teaduskonverentsidel ning edastada teavet muudes meediakanalites, mis on suunatud laiemale üldsusele, ajakirjandusväljaannete ja kodanike rühmituste kaudu ning hariduse vahendusel. |
| --- | --- |

2.

Kõikidel kasutajatel soovitatakse avaldada oma uurimistöö tulemused eelretsenseeritud teadusväljaannetes, teha ettekandeid teaduskonverentsidel ning edastada teavet muudes meediakanalites, mis on suunatud laiemale üldsusele, ajakirjandusväljaannete ja kodanike rühmituste kaudu ning hariduse vahendusel.

| 3. | Euro-Argo ERICu programmi juht töötab välja asjakohastele sihtrühmadele suunatud teavituskava. |
| --- | --- |

3.

Euro-Argo ERICu programmi juht töötab välja asjakohastele sihtrühmadele suunatud teavituskava.

| 4. | Euro-Argo ERICu andmete kasutamise ja kogumise suhtes kohaldatakse andmekaitset käsitlevaid Euroopa Liidu ja liikmesriikide õigusakte. |
| --- | --- |

4.

Euro-Argo ERICu andmete kasutamise ja kogumise suhtes kohaldatakse andmekaitset käsitlevaid Euroopa Liidu ja liikmesriikide õigusakte.

Artikkel 28

Töölevõtmise põhimõtted

Euro-Argo ERICusse töölevõtmise põhimõtted lähtuvad selle riigi õigusaktidest, kus on ERICu põhikirjajärgne asukoht. Töölevõtmine ja töötajate valimine toimub rangelt mittediskrimineerival alusel.

Artikkel 29

Hankepõhimõtted

| 1. | Euro-Argo ERICu hankepõhimõtted peavad olema läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja avatud konkurentsile. |
| --- | --- |

1.

Euro-Argo ERICu hankepõhimõtted peavad olema läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja avatud konkurentsile.

| 2. | Hankepõhimõtted määratakse üksikasjalikult kindlaks konsortsiumisiseses töökorralduses, mille kiidab heaks nõukogu. |
| --- | --- |

2.

Hankepõhimõtted määratakse üksikasjalikult kindlaks konsortsiumisiseses töökorralduses, mille kiidab heaks nõukogu.

8. PEATÜKK

KESTUS, LIKVIDEERIMINE, VAIDLUSED

Artikkel 30

Kestus

Euro-Argo ERIC asutatakse esialgu ajavahemikuks, mis lõpeb 31. detsembril 2020, ning tema tegevuse jätkamise kohta pärast kõnealust kuupäeva võtab otsuse vastu nõukogu.

Artikkel 31

Likvideerimine

| 1. | Nõukogu võib igal ajal otsustada lõpetada Euro-Argo ERICu tegevuse ja ta likvideerida või anda tema tegevuse üle teisele õigussubjektile. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu võib igal ajal otsustada lõpetada Euro-Argo ERICu tegevuse ja ta likvideerida või anda tema tegevuse üle teisele õigussubjektile.

| 2. | Asjatu viivituseta pärast nõukogu otsust likvideerida Euro-Argo ERIC ja hiljemalt kümme päeva pärast sellise otsuse vastuvõtmist teavitab Euro-Argo ERIC sellest Euroopa Komisjoni. Euroopa Komisjon avaldab asjakohase teatise Euroopa Liidu Teataja C-seerias. |
| --- | --- |

2.

Asjatu viivituseta pärast nõukogu otsust likvideerida Euro-Argo ERIC ja hiljemalt kümme päeva pärast sellise otsuse vastuvõtmist teavitab Euro-Argo ERIC sellest Euroopa Komisjoni. Euroopa Komisjon avaldab asjakohase teatise Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

| 3. | Asjatu viivituseta pärast likvideerimismenetluse lõppu ja hiljemalt kümme päeva pärast sellist lõpetamist teavitab Euro-Argo ERIC sellest komisjoni. Euroopa Komisjon avaldab asjakohase teatise Euroopa Liidu Teataja C-seerias. |
| --- | --- |

3.

Asjatu viivituseta pärast likvideerimismenetluse lõppu ja hiljemalt kümme päeva pärast sellist lõpetamist teavitab Euro-Argo ERIC sellest komisjoni. Euroopa Komisjon avaldab asjakohase teatise Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

| 4. | Kui Euro-Argo ERIC ei suuda maksta oma võlgu, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Komisjoni. Euroopa Komisjon avaldab asjakohase teatise Euroopa Liidu Teataja C-seerias. |
| --- | --- |

4.

Kui Euro-Argo ERIC ei suuda maksta oma võlgu, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Komisjoni. Euroopa Komisjon avaldab asjakohase teatise Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

| 5. | Kõik pärast Euro-Argo ERICu võlgade tasumist üle jäänud varad ja kohustused jaotatakse liikmete vahel proportsionaalselt nende hääleõigusega ERICu likvideerimise ajal. |
| --- | --- |

5.

Kõik pärast Euro-Argo ERICu võlgade tasumist üle jäänud varad ja kohustused jaotatakse liikmete vahel proportsionaalselt nende hääleõigusega ERICu likvideerimise ajal.

| 6. | Liikmed kohustuvad korraldama Euro-Argo ERICu tegevuse lõpetamise ja rahastama asjaomaseid kulusid proportsionaalselt oma hääleõigusega likvideerimise ajal, ilma et see piiraks artikli 13 kohaldamist. |
| --- | --- |

6.

Liikmed kohustuvad korraldama Euro-Argo ERICu tegevuse lõpetamise ja rahastama asjaomaseid kulusid proportsionaalselt oma hääleõigusega likvideerimise ajal, ilma et see piiraks artikli 13 kohaldamist.

| 7. | Euro-Argo ERIC lakkab eksisteerimast päeval, kui Euroopa Komisjon avaldab sellekohase teatise Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

Euro-Argo ERIC lakkab eksisteerimast päeval, kui Euroopa Komisjon avaldab sellekohase teatise Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 32

Keel

| 1. | Konsortsiumi Euro-Argo ERIC töökeel on inglise keel. |
| --- | --- |

1.

Konsortsiumi Euro-Argo ERIC töökeel on inglise keel.

| 2. | Vajaduse korral kasutatakse vastuvõtva riigi ametiasutustega suhtlemisel Euro-Argo ERICu vastuvõtva riigi ametlikku keelt. |
| --- | --- |

2.

Vajaduse korral kasutatakse vastuvõtva riigi ametiasutustega suhtlemisel Euro-Argo ERICu vastuvõtva riigi ametlikku keelt.

| 3. | Käesolevat põhikirja käsitatakse autentsena inglise ja prantsuse keeles ning kõigis teistes Euroopa Liidu ametlikes keeltes. Ükski keeleversioon ei ole ülimuslik. |
| --- | --- |

3.

Käesolevat põhikirja käsitatakse autentsena inglise ja prantsuse keeles ning kõigis teistes Euroopa Liidu ametlikes keeltes. Ükski keeleversioon ei ole ülimuslik.

Artikkel 33

Kohaldatav õigus

Euro-Argo ERICu suhtes kohaldatakse järgmisi õigusakte, mis on esitatud tähtsuse järjekorras:

| a) | Euroopa Liidu õigus, eelkõige ERICu määrus (EÜ) nr 723/2009; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu õigus, eelkõige ERICu määrus (EÜ) nr 723/2009;

| b) | vastuvõtva riigi õigus küsimustes, mida Euroopa Liidu õigus (täielikult või osaliselt) ei hõlma; |
| --- | --- |

b)

vastuvõtva riigi õigus küsimustes, mida Euroopa Liidu õigus (täielikult või osaliselt) ei hõlma;

| c) | käesolev põhikiri, mis on vastu võetud kooskõlas eelnimetatud õigusallikatega, ning |
| --- | --- |

c)

käesolev põhikiri, mis on vastu võetud kooskõlas eelnimetatud õigusallikatega, ning

| d) | põhikirja kohased rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

d)

põhikirja kohased rakenduseeskirjad.

Artikkel 34

Vaidlused

| 1. | Kui põhikirja muudes artiklites ei ole sätestatud teisiti, koguneb nõukogu võimalikult kiiresti, et heas usus konsulteerida ja püüda lahendada vaidlusi või erimeelsusi, mis on tekkinud liikmete vahel põhikirjast tulenevalt või sellega seoses, sealhulgas seoses Euro-Argo ERICu tegevuse või tulemuslikkusega või liikmete põhikirjajärgsete kohustuste täitmisega. |
| --- | --- |

1.

Kui põhikirja muudes artiklites ei ole sätestatud teisiti, koguneb nõukogu võimalikult kiiresti, et heas usus konsulteerida ja püüda lahendada vaidlusi või erimeelsusi, mis on tekkinud liikmete vahel põhikirjast tulenevalt või sellega seoses, sealhulgas seoses Euro-Argo ERICu tegevuse või tulemuslikkusega või liikmete põhikirjajärgsete kohustuste täitmisega.

| 2. | Euro-Argo ERICut käsitlevaid vaidlusi liikmete vahel, liikmete ja Euro-Argo ERICu vahel ning kõiki selliseid vaidlusi, kus EL on osaline, on pädev lahendama Euroopa Liidu Kohus. |
| --- | --- |

2.

Euro-Argo ERICut käsitlevaid vaidlusi liikmete vahel, liikmete ja Euro-Argo ERICu vahel ning kõiki selliseid vaidlusi, kus EL on osaline, on pädev lahendama Euroopa Liidu Kohus.

| 3. | Euroopa Liidu õigusaktidega hõlmamata juhtumite korral määratakse asjaomase vaidluse lahendamiseks pädev kohus kindlaks vastavalt selle riigi õigusele, kus on Euro-Argo ERICu põhikirjajärgne asukoht. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Liidu õigusaktidega hõlmamata juhtumite korral määratakse asjaomase vaidluse lahendamiseks pädev kohus kindlaks vastavalt selle riigi õigusele, kus on Euro-Argo ERICu põhikirjajärgne asukoht.

Artikkel 35

Põhikirja konsolideeritud versioon

Käesolev põhikiri on ajakohane ja avalikkusele kättesaadav Euro-Argo ERICu veebisaidil ja põhikirjajärgses asukohas. Põhikirja muudatused peavad olema selgelt tähistatud märkusega selle kohta, kas muudatus on oluline või vähem oluline vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artiklile 11 ja milline oli muudatuse vastuvõtmise menetlus.

Lisa. Liikmete ja vaatlejate nimekiri

Liikmed ja neid esindavad üksused on järgmised:

| 1. | Saksamaa Liitvabariiki esindab Föderaalne Mere- ja Hüdrograafiaamet (edaspidi „BSH”), kelle registreeritud asukoht on Bernhard-Nocht-Strasse 78, 20359 Hamburg, Saksamaa; |
| --- | --- |

1.

Saksamaa Liitvabariiki esindab Föderaalne Mere- ja Hüdrograafiaamet (edaspidi „BSH”), kelle registreeritud asukoht on Bernhard-Nocht-Strasse 78, 20359 Hamburg, Saksamaa;

| 2. | Kreeka Vabariiki esindab Kreeka Mereuuringute Keskus, kelle registreeritud asukoht on 46,7 km Athens-Sounio Ave. PO Box 712 Anavyssos, Attica GR-190 13, Kreeka; |
| --- | --- |

2.

Kreeka Vabariiki esindab Kreeka Mereuuringute Keskus, kelle registreeritud asukoht on 46,7 km Athens-Sounio Ave. PO Box 712 Anavyssos, Attica GR-190 13, Kreeka;

| 3. | Prantsuse Vabariiki esindab Mereuurimise Instituut (IFREMER), kelle registreeritud asukoht on 155 rue Jean Jacques Rousseau, 92138 Issy-les-Moulineaux, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

3.

Prantsuse Vabariiki esindab Mereuurimise Instituut (IFREMER), kelle registreeritud asukoht on 155 rue Jean Jacques Rousseau, 92138 Issy-les-Moulineaux, Prantsusmaa;

| 4. | Itaalia Vabariiki esindab Riiklik Okeanograafia ja Eksperimentaalse Geofüüsika Instituut (OGS), kelle registreeritud asukoht on Borgo Grotta Gigante, 42/c 34010 Sgonico (Trieste), Itaalia; |
| --- | --- |

4.

Itaalia Vabariiki esindab Riiklik Okeanograafia ja Eksperimentaalse Geofüüsika Instituut (OGS), kelle registreeritud asukoht on Borgo Grotta Gigante, 42/c 34010 Sgonico (Trieste), Itaalia;

| 5. | Madalmaid esindab Madalmaade Kuninglik Meteoroloogiainstituut (KNMI), kelle registreeritud asukoht on Wilhelminalaan 10, NL-3732 GK De Bilt, Madalmaad; |
| --- | --- |

5.

Madalmaid esindab Madalmaade Kuninglik Meteoroloogiainstituut (KNMI), kelle registreeritud asukoht on Wilhelminalaan 10, NL-3732 GK De Bilt, Madalmaad;

| 6. | Soome Vabariiki esindab transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium, kelle registreeritud asukoht on PO Box 31, FI–00023 Government, Soome. |
| --- | --- |

6.

Soome Vabariiki esindab transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium, kelle registreeritud asukoht on PO Box 31, FI–00023 Government, Soome.

| 7. | Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriiki esindab Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi äri-, innovatsiooni- ja kutseoskuste ministeeriumi riigisekretäri nimel meteoroloogiaamet, kelle peamine tegevuskoht on FitzRoy Road, Exeter Devon EX1 3PB, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

7.

Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriiki esindab Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi äri-, innovatsiooni- ja kutseoskuste ministeeriumi riigisekretäri nimel meteoroloogiaamet, kelle peamine tegevuskoht on FitzRoy Road, Exeter Devon EX1 3PB, Ühendkuningriik;

Vaatlejad ja neid esindavad üksused on järgmised:

| 1. | Norra Kuningriiki esindab mereuuringute instituut (IMR), kelle registreeritud asukoht on Nordnesgaten 50, 5005 Bergen, Norra. |
| --- | --- |

1.

Norra Kuningriiki esindab mereuuringute instituut (IMR), kelle registreeritud asukoht on Nordnesgaten 50, 5005 Bergen, Norra.

| 2. | Poola Vabariiki esindab teaduse ja kõrghariduse ministeerium (MSHE), kelle aadress on ul. Hoża 20, ul. Wspólna 1/3, 00–529 Warszawa, Poola. |
| --- | --- |

2.

Poola Vabariiki esindab teaduse ja kõrghariduse ministeerium (MSHE), kelle aadress on ul. Hoża 20, ul. Wspólna 1/3, 00–529 Warszawa, Poola.

SÕNASTIK

| Nõukogu | Nõukogu koosneb liikmetest või iga liikme ühest (1) nõuetekohaselt määratud esindavast üksusest või delegaadist. |
| --- | --- |
| Kvalifitseeritud häälteenamus | otsuse saab vastu võtta üksnes juhul, kui selle poolt hääletab 2/3 kohalviibijatest, kes esindavad 2/3 kõikidest hääleõigustest. |
| EEA | Euroopa Keskkonnaamet |
| ERIC | Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium, nagu on määratletud määruses. |
| Euro-Argo ERIC | juriidiline isik, kes on ERICu põhikirja objekt ning on asutatud Euro-Argo programmi koordineerimiseks. |
| Euro-Argo taristu | Euroopa taristu, mida kasutatakse Euro-Argo programmi täitmiseks. |
| Euro-Argo programm | liikmete ja vaatlejate tegevus kooskõlas Argo eesmärkidega ning Euro-Argo ERICu haldusnõukogu kinnitatud ja nõukogu heaks kiidetud otsuste ja programmidega. |
| GMES/Copernicus | ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire, ELi programm. |
| Intellektuaalomandi õigused | kõik patendid, õigused leiutistele, kasulikele mudelitele, autoriõigused ja nendega seotud õigused, õigused kaubamärkidele, teenindusmärkidele, kaubandus-, äri- ja domeeninimedele, kaubanduslikule välimusele või esitusviisile, õigus firmaväärtusele või hagi esitamisele tähise väärkasutuse või ebaausa konkurentsi kohta, disainilahenduste õiguste, arvutitarkvaraõiguste, andmebaasiõiguste, topograafiaõiguste, moraalsete õiguste, konfidentsiaalset teavet (sealhulgas oskusteavet ja ärisaladusi) käsitlevate õiguste ning kõigi muude intellektuaalomandi õiguste rikkumise kohta iga registreeritud või registreerimata juhtumi puhul, kaasa arvatud õigused kõigi taotluste esitamiseks selliste õiguste uuendamiseks või pikendamiseks, ja kõik samalaadsed või samaväärsed õigused või kaitse liigid kogu maailmas. |
| Konsortsiumisisene töökorraldus | nõukogu poolt heaks kiidetud dokument, milles on sätestatud Euro-Argo ERICu sisene töökorraldus. |
| Haldusnõukogu | Nõukogu poolt määratud ja Euro-Argo ERICu tegevuse järelevalve eest vastutav organ. |
| Liikmesriigid | Euroopa Liidu liikmesriigid. |
| Liikmed | Euro-Argo ERICu liikmed, kes vastavad artiklis 6 sätestatud tingimustele. |
| Vaatlejad | Euro-Argo ERICu vaatlejad, kes vastavad artiklis 7 sätestatud tingimustele. |
| Programmi juht | isik, kelle on määranud Euro-Argo ERICu nõukogu ja kes vastutab artikli 15 kohaselt haldusnõukogu poolt kinnitatud ja nõukogu poolt heaks kiidetud otsuste ja programmide nõuetekohase ettevalmistamise ja elluviimise eest. |
| Programmiamet | programmi juhi abistamiseks ja Euro-Argo ERICu igapäevase juhtimise toetamiseks loodud amet. |
| Määrus | Nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 723/2009, Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta; (ELT L 206, 8.8.2009, lk 1). |
| Lihthäälteenamus | kohalviibivate või esindatud hääleõiguslike isikute enamus. |
| Teaduse ja tehnika nõuanderühm | Euro-Argo ERICu teaduse ja tehnika nõuanderühm. Kõnealune nõuanderühm sõnastab Euro-Argo ERICu teaduslikke ja tehnilisi aspekte ja juhtimist käsitlevaid soovitusi. |

Nõukogu

Nõukogu koosneb liikmetest või iga liikme ühest (1) nõuetekohaselt määratud esindavast üksusest või delegaadist.

Kvalifitseeritud häälteenamus

otsuse saab vastu võtta üksnes juhul, kui selle poolt hääletab 2/3 kohalviibijatest, kes esindavad 2/3 kõikidest hääleõigustest.

EEA

Euroopa Keskkonnaamet

ERIC

Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium, nagu on määratletud määruses.

Euro-Argo ERIC

juriidiline isik, kes on ERICu põhikirja objekt ning on asutatud Euro-Argo programmi koordineerimiseks.

Euro-Argo taristu

Euroopa taristu, mida kasutatakse Euro-Argo programmi täitmiseks.

Euro-Argo programm

liikmete ja vaatlejate tegevus kooskõlas Argo eesmärkidega ning Euro-Argo ERICu haldusnõukogu kinnitatud ja nõukogu heaks kiidetud otsuste ja programmidega.

GMES/Copernicus

ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire, ELi programm.

Intellektuaalomandi õigused

kõik patendid, õigused leiutistele, kasulikele mudelitele, autoriõigused ja nendega seotud õigused, õigused kaubamärkidele, teenindusmärkidele, kaubandus-, äri- ja domeeninimedele, kaubanduslikule välimusele või esitusviisile, õigus firmaväärtusele või hagi esitamisele tähise väärkasutuse või ebaausa konkurentsi kohta, disainilahenduste õiguste, arvutitarkvaraõiguste, andmebaasiõiguste, topograafiaõiguste, moraalsete õiguste, konfidentsiaalset teavet (sealhulgas oskusteavet ja ärisaladusi) käsitlevate õiguste ning kõigi muude intellektuaalomandi õiguste rikkumise kohta iga registreeritud või registreerimata juhtumi puhul, kaasa arvatud õigused kõigi taotluste esitamiseks selliste õiguste uuendamiseks või pikendamiseks, ja kõik samalaadsed või samaväärsed õigused või kaitse liigid kogu maailmas.

Konsortsiumisisene töökorraldus

nõukogu poolt heaks kiidetud dokument, milles on sätestatud Euro-Argo ERICu sisene töökorraldus.

Haldusnõukogu

Nõukogu poolt määratud ja Euro-Argo ERICu tegevuse järelevalve eest vastutav organ.

Liikmesriigid

Euroopa Liidu liikmesriigid.

Liikmed

Euro-Argo ERICu liikmed, kes vastavad artiklis 6 sätestatud tingimustele.

Vaatlejad

Euro-Argo ERICu vaatlejad, kes vastavad artiklis 7 sätestatud tingimustele.

Programmi juht

isik, kelle on määranud Euro-Argo ERICu nõukogu ja kes vastutab artikli 15 kohaselt haldusnõukogu poolt kinnitatud ja nõukogu poolt heaks kiidetud otsuste ja programmide nõuetekohase ettevalmistamise ja elluviimise eest.

Programmiamet

programmi juhi abistamiseks ja Euro-Argo ERICu igapäevase juhtimise toetamiseks loodud amet.

Määrus

Nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 723/2009, Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta; (ELT L 206, 8.8.2009, lk 1).

Lihthäälteenamus

kohalviibivate või esindatud hääleõiguslike isikute enamus.

Teaduse ja tehnika nõuanderühm

Euro-Argo ERICu teaduse ja tehnika nõuanderühm. Kõnealune nõuanderühm sõnastab Euro-Argo ERICu teaduslikke ja tehnilisi aspekte ja juhtimist käsitlevaid soovitusi.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

---

| 9.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 136/51 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 136/51

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

7. mai 2014,

millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse kaheteistkümnendas, kolmeteistkümnendas, neljateistkümnendas ja viieteistkümnendas piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS)

(2014/262/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvese Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus), (1) eriti selle artikli 48 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni rakendusotsusele 2013/493/EL (2) koosneb kaheteistkümnes piirkond, kus andmete kogumine ja edastamine VISi kõigi taotluste jaoks peaks algama, Costa Ricast, El Salvadorist, Guatemalast, Hondurasest, Nicaraguast ja Panamast, kolmeteistkümnes piirkond Kanadast, Mehhikost ja Ameerika Ühendriikidest, neljateistkümnes piirkond Antigua ja Barbudast, Bahamast, Barbadosest, Belize'ist, Dominicast, Dominikaani Vabariigist, Grenadast, Guyanast, Haitist, Jamaicast, Saint Kitts ja Nevisest, Saint Luciast, Saint Vincent ja Grenadiinidest, Suriname'ist ning Trinidad ja Tobagost ning viieteistkümnes piirkond Austraaliast, Fidžist, Kiribatist, Marshalli Saartest, Mikroneesiast, Naurust, Uus-Meremaast, Belaust, Paapua Uus-Guineast, Samoast, Saalomoni Saartest, Ida-Timorist, Tongast, Tuvalust ja Vanuatust. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni rakendusotsusele 2013/493/EL (2) koosneb kaheteistkümnes piirkond, kus andmete kogumine ja edastamine VISi kõigi taotluste jaoks peaks algama, Costa Ricast, El Salvadorist, Guatemalast, Hondurasest, Nicaraguast ja Panamast, kolmeteistkümnes piirkond Kanadast, Mehhikost ja Ameerika Ühendriikidest, neljateistkümnes piirkond Antigua ja Barbudast, Bahamast, Barbadosest, Belize'ist, Dominicast, Dominikaani Vabariigist, Grenadast, Guyanast, Haitist, Jamaicast, Saint Kitts ja Nevisest, Saint Luciast, Saint Vincent ja Grenadiinidest, Suriname'ist ning Trinidad ja Tobagost ning viieteistkümnes piirkond Austraaliast, Fidžist, Kiribatist, Marshalli Saartest, Mikroneesiast, Naurust, Uus-Meremaast, Belaust, Paapua Uus-Guineast, Samoast, Saalomoni Saartest, Ida-Timorist, Tongast, Tuvalust ja Vanuatust.

| (2) | Liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 5 lõikes 1 osutatud andmete kogumiseks ja nende VISi edastamiseks kõigi kõnealustes piirkondades esitatud taotluste puhul, sealhulgas meetmed andmete kogumiseks ja/või edastamiseks teise liikmesriigi eest. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 5 lõikes 1 osutatud andmete kogumiseks ja nende VISi edastamiseks kõigi kõnealustes piirkondades esitatud taotluste puhul, sealhulgas meetmed andmete kogumiseks ja/või edastamiseks teise liikmesriigi eest.

| (3) | Kuna määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 48 lõike 3 esimeses lauses sätestatud tingimus on täidetud, tuleb määrata kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse VIS tööle kaheteistkümnendas, kolmeteistkümnendas, neljateistkümnendas ja viieteistkümnendas piirkonnas. |
| --- | --- |

(3)

Kuna määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 48 lõike 3 esimeses lauses sätestatud tingimus on täidetud, tuleb määrata kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse VIS tööle kaheteistkümnendas, kolmeteistkümnendas, neljateistkümnendas ja viieteistkümnendas piirkonnas.

| (4) | Võttes arvesse vajadust määrata VISi töölerakendamise kuupäev kindlaks lähimas tulevikus, peaks käesolev otsus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse vajadust määrata VISi töölerakendamise kuupäev kindlaks lähimas tulevikus, peaks käesolev otsus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (5) | Kuna määrus (EÜ) nr 767/2008 põhineb Schengeni acquis'l, teatas Taani määruse (EÜ) nr 767/2008 rakendamisest siseriiklikus õiguses kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 5. Seega on käesolev otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(5)

Kuna määrus (EÜ) nr 767/2008 põhineb Schengeni acquis'l, teatas Taani määruse (EÜ) nr 767/2008 rakendamisest siseriiklikus õiguses kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 5. Seega on käesolev otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv.

| (6) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ (3). Seetõttu ei ole käesolev otsus Ühendkuningriigi suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ (3). Seetõttu ei ole käesolev otsus Ühendkuningriigi suhtes siduv ega kohaldatav.

| (7) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (4). Seetõttu ei ole käesolev otsus Iirimaa suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (4). Seetõttu ei ole käesolev otsus Iirimaa suhtes siduv ega kohaldatav.

| (8) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(8)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.

| (9) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(9)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3.

| (10) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3. |
| --- | --- |

(10)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3.

| (11) | Küprose puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(11)

Küprose puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses.

| (12) | Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(12)

Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses.

| (13) | Horvaatia puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, |
| --- | --- |

(13)

Horvaatia puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Viisainfosüsteem rakendatakse rakendusotsusega 2013/493/EL kindlaksmääratud kaheteistkümnendas, kolmeteistkümnendas, neljateistkümnendas ja viieteistkümnendas piirkonnas tööle 15. mail 2014.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 7. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.

1

(2)  Komisjoni rakendusotsus 2013/493/EL, 30. september 2013, millega määratakse kindlaks kolmas ja viimane rühm piirkondi, kus viisainfosüsteem (VIS) tööle rakendatakse (ELT L 268, 10.10.2013, lk 13).

2

(3)  Nõukogu otsus 2000/365/EÜ, 29. mai 2000, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

3

acquis

(4)  Nõukogu otsus 2002/192/EÜ, 28. veebruar 2002, Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

4

acquis

(5)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

5

(6)  Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

6

acquis

(7)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

7

(8)  Nõukogu otsus 2008/146/EÜ, 28. jaanuar 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

8

acquis

(9)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

9

(10)  Nõukogu otsus 2011/350/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

10

acquis

---