# Europeiska unionens C 174/7 ju

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 174 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | femtiosjunde årgången7 juni 2014 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 174

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

femtiosjunde årgången7 juni 2014

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | 106:e plenarsessionen den 2–3 april 2014 |
| 2014/C 174/01 | Resolution från Regionkommittén – Stadgan om flernivåstyre i Europa | 1 |
| 2014/C 174/02 | Resolution från Regionkommittén – Utvecklingen av situationen i Ukraina | 5 |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| | 106:e plenarsessionen den 2–3 april 2014 |
| 2014/C 174/03 | Yttrande från Regionkommittén – Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2013–2014 | 7 |
| 2014/C 174/04 | Yttrande från Regionkommittén – Energi till ett rimligt pris för alla | 15 |
| 2014/C 174/05 | Yttrande från Regionkommittén – Nya riktlinjer för statligt stöd på energiområdet | 19 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

106:e plenarsessionen den 2–3 april 2014

2014/C 174/01

Resolution från Regionkommittén – Stadgan om flernivåstyre i Europa

1

2014/C 174/02

Resolution från Regionkommittén – Utvecklingen av situationen i Ukraina

5

YTTRANDEN

Europeiska kommissionen

106:e plenarsessionen den 2–3 april 2014

2014/C 174/03

Yttrande från Regionkommittén – Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2013–2014

7

2014/C 174/04

Yttrande från Regionkommittén – Energi till ett rimligt pris för alla

15

2014/C 174/05

Yttrande från Regionkommittén – Nya riktlinjer för statligt stöd på energiområdet

19

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | REGIONKOMMITTÉN |
| | 106:e plenarsessionen den 2–3 april 2014 |
| 2014/C 174/06 | Regionkommitténs yttrande – Informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland | 25 |
| 2014/C 174/07 | Yttrande från Regionkommittén – Kvalitetskriterier för praktikprogram | 36 |
| 2014/C 174/08 | Yttrande från Regionkommittén – Förslag till direktiv om tunna plastbärkassar | 43 |
| 2014/C 174/09 | Yttrande från Regionkommittén – Ändring av direktiven avseende undantagen för sjöfolk | 50 |

III   Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

106:e plenarsessionen den 2–3 april 2014

2014/C 174/06

Regionkommitténs yttrande – Informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland

25

2014/C 174/07

Yttrande från Regionkommittén – Kvalitetskriterier för praktikprogram

36

2014/C 174/08

Yttrande från Regionkommittén – Förslag till direktiv om tunna plastbärkassar

43

2014/C 174/09

Yttrande från Regionkommittén – Ändring av direktiven avseende undantagen för sjöfolk

50

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

106:e plenarsessionen den 2–3 april 2014

| 7.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 174/1

---

Resolution från Regionkommittén – Stadgan om flernivåstyre i Europa

2014/C 174/01

REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av sin uppdragsbeskrivning (1) vad gäller främjande av flernivåstyre inom och utanför Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin uppdragsbeskrivning (1) vad gäller främjande av flernivåstyre inom och utanför Europeiska unionen,

| — | med beaktande av sin vitbok om flernivåstyre (2), där man föreslår att en stadga om flernivåstyre ska utarbetas i syfte att inkludera en gemensam allmän syn på EU:s styresformer i unionens grundläggande värderingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin vitbok om flernivåstyre (2), där man föreslår att en stadga om flernivåstyre ska utarbetas i syfte att inkludera en gemensam allmän syn på EU:s styresformer i unionens grundläggande värderingar,

| — | med beaktande av EU:s stats- och regeringschefers erkännande i Berlinförklaringen (3) av värdet av flernivåstyre i den europeiska integrationsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s stats- och regeringschefers erkännande i Berlinförklaringen (3) av värdet av flernivåstyre i den europeiska integrationsprocessen,

| — | med beaktande av att flernivåstyre är en grundläggande princip i genomförandet av sammanhållningspolitiken i de nya gemensamma bestämmelserna om strukturfonderna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att flernivåstyre är en grundläggande princip i genomförandet av sammanhållningspolitiken i de nya gemensamma bestämmelserna om strukturfonderna (4),

| — | med den europeiska konventionen om kommunal självstyrelse från Europarådet (5) som förebild och med beaktande av stödet från kongressen för lokala och regionala myndigheter för denna process, med sikte på att bland annat införliva denna stadga i Europarådets rättsordning, |
| --- | --- |

—

med den europeiska konventionen om kommunal självstyrelse från Europarådet (5) som förebild och med beaktande av stödet från kongressen för lokala och regionala myndigheter för denna process, med sikte på att bland annat införliva denna stadga i Europarådets rättsordning,

| — | med beaktande av att denna stadga, trots att den inte är rättsligt bindande, förpliktar undertecknarna att förklara och främja principen om flernivåstyre, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att denna stadga, trots att den inte är rättsligt bindande, förpliktar undertecknarna att förklara och främja principen om flernivåstyre,

| — | med tanke på att stadgan kan bidra till konsolideringen av de offentliga finanserna och att de aktiviteter och åtgärder som har sitt ursprung i stadgan därför inte bör leda till nya administrativa hinder eller kostnader, |
| --- | --- |

—

med tanke på att stadgan kan bidra till konsolideringen av de offentliga finanserna och att de aktiviteter och åtgärder som har sitt ursprung i stadgan därför inte bör leda till nya administrativa hinder eller kostnader,

| — | med beaktande av att samtliga styresnivåer måste mobiliseras för att öka det demokratiska ansvarstagandet i Europa och se till att deras åtgärder är effektiva och samstämmiga samt kompletterar varandra. |
| --- | --- |

—

med beaktande av att samtliga styresnivåer måste mobiliseras för att öka det demokratiska ansvarstagandet i Europa och se till att deras åtgärder är effektiva och samstämmiga samt kompletterar varandra.

| 1. | Regionkommittén godkänner förslaget till stadga om flernivåstyre i Europa. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén godkänner förslaget till stadga om flernivåstyre i Europa.

| 2. | Kommittén rekommenderar samtliga lokala och regionala myndigheter i Europeiska unionen liksom företrädare för andra styresnivåer (på nationellt, europeiskt och internationellt plan) att ansluta sig till principerna i denna stadga så snart kampanjen för undertecknande inleds. |
| --- | --- |

2.

Kommittén rekommenderar samtliga lokala och regionala myndigheter i Europeiska unionen liksom företrädare för andra styresnivåer (på nationellt, europeiskt och internationellt plan) att ansluta sig till principerna i denna stadga så snart kampanjen för undertecknande inleds.

| 3. | Kommittén uppmanar medlemsstaterna och deras nationella myndigheter att ta stadgan till förebild och i praktiken omsätta de principer och mekanismer som förordas för att i större utsträckning beakta de lokala och regionala myndigheternas legitimitet och ansvar. |
| --- | --- |

3.

Kommittén uppmanar medlemsstaterna och deras nationella myndigheter att ta stadgan till förebild och i praktiken omsätta de principer och mekanismer som förordas för att i större utsträckning beakta de lokala och regionala myndigheternas legitimitet och ansvar.

| 4. | Kommittén uppmanar EU-institutionerna att systematiskt tillämpa principerna i stadgan vid utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av EU:s strategier och politik, och upprepar sin rekommendation till Europeiska kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att sörja för mer öppenhet och förfaranden som bygger på delaktighet i enlighet med denna nya stadgas grundläggande värden och principer (6). |
| --- | --- |

4.

Kommittén uppmanar EU-institutionerna att systematiskt tillämpa principerna i stadgan vid utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av EU:s strategier och politik, och upprepar sin rekommendation till Europeiska kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att sörja för mer öppenhet och förfaranden som bygger på delaktighet i enlighet med denna nya stadgas grundläggande värden och principer (6).

| 5. | Kommittén uppmanar sammanslutningarna av lokala och regionala myndigheter, deras nätverk och de politiker som vill stödja denna process att officiellt tillkännage sitt stöd. |
| --- | --- |

5.

Kommittén uppmanar sammanslutningarna av lokala och regionala myndigheter, deras nätverk och de politiker som vill stödja denna process att officiellt tillkännage sitt stöd.

| 6. | Kommittén uppmanar alla berörda parter att arbeta för att genomförandet av de föreslagna principerna och mekanismerna inte ska medföra vare sig mer tungrodda beslutsprocesser eller ökade administrativa och finansiella bördor för de berörda lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

6.

Kommittén uppmanar alla berörda parter att arbeta för att genomförandet av de föreslagna principerna och mekanismerna inte ska medföra vare sig mer tungrodda beslutsprocesser eller ökade administrativa och finansiella bördor för de berörda lokala och regionala myndigheterna.

| 7. | Kommittén åtar sig att bidra till kartläggningen av god praxis i beslutsprocesserna i Europa, att uppmuntra de undertecknande lokala myndigheternas nätverksbyggande samt att ta initiativ till och aktivt främja konkreta projekt för samarbete på flera nivåer. |
| --- | --- |

7.

Kommittén åtar sig att bidra till kartläggningen av god praxis i beslutsprocesserna i Europa, att uppmuntra de undertecknande lokala myndigheternas nätverksbyggande samt att ta initiativ till och aktivt främja konkreta projekt för samarbete på flera nivåer.

| 8. | Regionkommittén uppdrar åt sin ordförande att översända denna resolution till medlemsstaterna, Europeiska kommissionens ordförande, Europaparlamentets talman, Europeiska rådets ordförande och ordföranden för Europarådets kongress för lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén uppdrar åt sin ordförande att översända denna resolution till medlemsstaterna, Europeiska kommissionens ordförande, Europaparlamentets talman, Europeiska rådets ordförande och ordföranden för Europarådets kongress för lokala och regionala myndigheter.

Bryssel den 3 april 2014

Regionkommitténs ordförande

Ramón VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 56/2009 fin.

1

(2)  Regionkommitténs vitbok om flernivåstyre (CdR 89/2009 fin) och yttrandet från Regionkommittén om ”Att utveckla en europeisk kultur präglad av flernivåstyre” (CdR 273/2011 fin).

2

(3)  Förklaring med anledning av 50-årsdagen av undertecknandet av Romfördragen, Berlin den 25 mars 2007.

3

(4)  Artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006.

4

(5)  http://conventions.coe.int/Treaty/EN/Treaties/Html/122.htm

5

(6)  Yttrande från Regionkommittén om ”Att utveckla en europeisk kultur präglad av flernivåstyre” (CdR 273/2011 fin).

6

---

BILAGA

INGRESS

INGRESS

Ansvar och befogenheter delas mellan olika styresnivåer i EU, och vi konstaterar att det finns behov av att ARBETA TILLSAMMANS I PARTNERSKAP för att uppnå en större ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i EU. Ingen nivå kan på egen hand klara de utmaningar vi står inför. Vi kan lösa medborgarnas konkreta problem genom bättre SAMARBETE och genom GEMENSAMMA PROJEKT i syfte att hantera våra gemensamma utmaningar.

ARBETA TILLSAMMANS I PARTNERSKAP

SAMARBETE

GEMENSAMMA PROJEKT

Vi tar ställning för ett Europa med flernivåstyre som bygger på ”samordnade insatser av unionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna. Flernivåstyre grundar sig på subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och på det partnerskap som konkretiseras i form av ett funktionellt och institutionaliserat samarbete vars mål är att utforma och genomföra Europeiska unionens politik”. I denna strävan respekterar vi fullt ut lika legitimitet och ansvarighet för alla nivåer inom deras respektive befogenhetsområden, liksom principen om lojalt samarbete.

”samordnade insatser av unionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna. Flernivåstyre grundar sig på subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och på det partnerskap som konkretiseras i form av ett funktionellt och institutionaliserat samarbete vars mål är att utforma och genomföra Europeiska unionens politik”

Eftersom vi är ÖMSESIDIGT BEROENDE och ständigt strävar efter större EFFEKTIVITET anser vi att det finns stora möjligheter att ytterligare stärka ett innovativt och effektivt politiskt och administrativt samarbete mellan våra myndigheter med utgångspunkt i våra respektive befogenheter och ansvarsområden. Denna stadga, som utarbetats av Europeiska unionens regionkommitté, syftar till att föra regioner och städer i hela EU närmare varandra genom att främja PARTNERSKAP MED FLERA OLIKA AKTÖRER, däribland samhällsaktörer såsom arbetsmarknadens parter, universitet, icke-statliga organisationer och aktörer i det civila samhället.

ÖMSESIDIGT BEROENDE

EFFEKTIVITET

föra regioner och städer i hela EU närmare varandra

PARTNERSKAP MED FLERA OLIKA AKTÖRER

I enlighet med SUBSIDIARITETSPRINCIPEN, enligt vilken beslut ska fattas på den effektivaste nivån och så nära medborgarna som möjligt, fäster vi stor vikt vid att gemensamt skapa politiska lösningar som återspeglar behoven hos medborgarna.

SUBSIDIARITETSPRINCIPEN

Genom att ansluta oss till de grundläggande VÄRDEN, PRINCIPER och PROCESSER som ligger till grund för ett flernivåstyre tror vi att nya former av DIALOG och partnerskap kommer att skapas inom de offentliga myndigheterna både inom och utanför EU. Flernivåstyre stärker öppenhet, medverkan, SAMORDNING och GEMENSAMMA ÅTAGANDEN om att finna målinriktade lösningar. Det gör det möjligt för oss att använda EU:s diversitet som drivkraft för att utnyttja de tillgångar som finns i våra lokalsamhällen. Genom att fullt ut utnyttja digitala lösningar åtar vi oss att öka INSYNEN och göra offentliga tjänster av hög kvalitet lättillgängliga för de medborgare som vi företräder.

VÄRDEN

PRINCIPER

PROCESSER

DIALOG

SAMORDNING

GEMENSAMMA ÅTAGANDEN

INSYNEN

FLERNIVÅSTYRE hjälper oss att lära av varandra, experimentera med innovativa politiska lösningar, DELA BÄSTA PRAXIS samt att ytterligare utveckla DELTAGARDEMOKRATIN genom att föra EU närmare medborgarna. Flernivåstyre bidrar enligt vår uppfattning till en djupare EU-integration genom att ytterligare stärka banden mellan våra territorier och överbrygga de administrativa hindren i regleringen och genomförandet av politiken samt de geografiska gränser som skiljer oss åt.

FLERNIVÅSTYRE

DELA BÄSTA PRAXIS

DELTAGARDEMOKRATIN

RUBRIK 1: GRUNDLÄGGANDE PRINCIPER

RUBRIK 1: GRUNDLÄGGANDE PRINCIPER

Vi åtar oss att respektera de grundläggande processer som formar metoderna för flernivåstyre i EU genom att

Vi åtar oss att respektera de grundläggande processer som formar metoderna för flernivåstyre i EU genom att

| 1.1 | utveckla en TRANSPARENT, ÖPPEN och INKLUDERANDE beslutsprocess, |
| --- | --- |

1.1

utveckla en TRANSPARENT, ÖPPEN och INKLUDERANDE beslutsprocess,

TRANSPARENT

ÖPPEN

INKLUDERANDE

| 1.2 | främja DELTAGANDE och PARTNERSKAP som involverar relevanta offentliga och privata partner i hela den politiska beslutsprocessen, bland annat med hjälp av lämpliga digitala verktyg, med respekt för samtliga institutionella partners rättigheter, |
| --- | --- |

1.2

främja DELTAGANDE och PARTNERSKAP som involverar relevanta offentliga och privata partner i hela den politiska beslutsprocessen, bland annat med hjälp av lämpliga digitala verktyg, med respekt för samtliga institutionella partners rättigheter,

DELTAGANDE

PARTNERSKAP

| 1.3 | utveckla POLITIKENS EFFEKTIVITET och ENHETLIGHET samt främja BUDGETSYNERGIER mellan alla styresnivåer, |
| --- | --- |

1.3

utveckla POLITIKENS EFFEKTIVITET och ENHETLIGHET samt främja BUDGETSYNERGIER mellan alla styresnivåer,

POLITIKENS EFFEKTIVITET

ENHETLIGHET

BUDGETSYNERGIER

| 1.4 | respektera SUBSIDIARITETEN och PROPORTIONALITETEN vid utformningen av politiken, |
| --- | --- |

1.4

respektera SUBSIDIARITETEN och PROPORTIONALITETEN vid utformningen av politiken,

SUBSIDIARITETEN

PROPORTIONALITETEN

| 1.5 | säkerställa högsta möjliga SKYDD AV DE GRUNDLÄGGANDE RÄTTIGHETERNA på samtliga styresnivåer. |
| --- | --- |

1.5

säkerställa högsta möjliga SKYDD AV DE GRUNDLÄGGANDE RÄTTIGHETERNA på samtliga styresnivåer.

SKYDD AV DE GRUNDLÄGGANDE RÄTTIGHETERNA

RUBRIK 2: GENOMFÖRANDE OCH RESULTAT

RUBRIK 2: GENOMFÖRANDE OCH RESULTAT

Vi åtar oss att genomföra flernivåstyret i politikens konkreta utformning och förverkligande, bland annat genom innovativa och digitala lösningar. I detta syfte bör vi

Vi åtar oss att genomföra flernivåstyret i politikens konkreta utformning och förverkligande

| 2.1 | FRÄMJA MEDBORGARNAS DELTAGANDE i den politiska cykeln, |
| --- | --- |

2.1

FRÄMJA MEDBORGARNAS DELTAGANDE i den politiska cykeln,

FRÄMJA MEDBORGARNAS DELTAGANDE

| 2.2 | BEDRIVA ETT NÄRA SAMARBETE med övriga politiska myndigheter genom ett tänkande som sträcker sig över traditionella administrativa gränser, förfaranden och hinder, |
| --- | --- |

2.2

BEDRIVA ETT NÄRA SAMARBETE med övriga politiska myndigheter genom ett tänkande som sträcker sig över traditionella administrativa gränser, förfaranden och hinder,

BEDRIVA ETT NÄRA SAMARBETE

| 2.3 | FRÄMJA ETT EUROPEISKT TÄNKESÄTT inom våra politiska organ och administrationer, |
| --- | --- |

2.3

FRÄMJA ETT EUROPEISKT TÄNKESÄTT inom våra politiska organ och administrationer,

FRÄMJA ETT EUROPEISKT TÄNKESÄTT

| 2.4 | STÄRKA DEN INSTITUTIONELLA KAPACITETSUPPBYGGNADEN och investera i politiskt lärande på alla styresnivåer, |
| --- | --- |

2.4

STÄRKA DEN INSTITUTIONELLA KAPACITETSUPPBYGGNADEN och investera i politiskt lärande på alla styresnivåer,

STÄRKA DEN INSTITUTIONELLA KAPACITETSUPPBYGGNADEN

| 2.5 | SKAPA NÄTVERK mellan våra politiska organ och administrationer från lokal nivå till EU-nivå och tvärtom, samtidigt som det transnationella samarbetet stärks. |
| --- | --- |

2.5

SKAPA NÄTVERK mellan våra politiska organ och administrationer från lokal nivå till EU-nivå och tvärtom, samtidigt som det transnationella samarbetet stärks.

SKAPA NÄTVERK

---

| 7.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 174/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 174/5

---

Resolution från Regionkommittén – Utvecklingen av situationen i Ukraina

2014/C 174/02

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén påpekar att Ukrainas framtid är en fråga som tillhör hela det ukrainska folket. Ukrainas framtida inriktning kan endast beslutas på demokratisk väg av den ukrainska befolkningen, utan påtryckningar eller inblandning från andra länder. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén påpekar att Ukrainas framtid är en fråga som tillhör hela det ukrainska folket. Ukrainas framtida inriktning kan endast beslutas på demokratisk väg av den ukrainska befolkningen, utan påtryckningar eller inblandning från andra länder.

| 2. | Regionkommittén vill än en gång erinra (1) om sin solidaritet med Ukraina och den ukrainska befolkningen, och understryker att den nuvarande krisen måste lösas på fredlig väg. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén vill än en gång erinra (1) om sin solidaritet med Ukraina och den ukrainska befolkningen, och understryker att den nuvarande krisen måste lösas på fredlig väg.

| 3. | Regionkommittén fördömer Ryska federationens orättmätiga kränkning av Ukrainas suveränitet och territoriella integritet och anser att den ”folkomröstning” som hölls på Krim den 16 mars 2014 om en anslutning till Ryska federationen var helt lagstridig och illegitim och att den utgjorde en tydlig kränkning av den ukrainska konstitutionen och internationella fördrag. Regionkommittén uppmanar Ryska federationen och Ukraina att snarast inleda förhandlingar om att trappa ner situationen i syfte att återgå till den tidigare situationen i regionen samt fullt ut respektera de relevanta internationella överenskommelserna beträffande Krim. |
| --- | --- |

3.

Regionkommittén fördömer Ryska federationens orättmätiga kränkning av Ukrainas suveränitet och territoriella integritet och anser att den ”folkomröstning” som hölls på Krim den 16 mars 2014 om en anslutning till Ryska federationen var helt lagstridig och illegitim och att den utgjorde en tydlig kränkning av den ukrainska konstitutionen och internationella fördrag. Regionkommittén uppmanar Ryska federationen och Ukraina att snarast inleda förhandlingar om att trappa ner situationen i syfte att återgå till den tidigare situationen i regionen samt fullt ut respektera de relevanta internationella överenskommelserna beträffande Krim.

| 4. | Regionkommittén uppmanar Ryska federationen att avhålla sig från alla former av hotfulla handlingar av militär, politisk eller ekonomisk karaktär som påverkar grannländernas integritet, samt att trappa ner den militära uppbyggnaden vid gränsen till Ukraina och i den transnistriska regionen samt vid gränserna till de baltiska staterna. Regionkommittén är bekymrad över den senaste utvecklingen i Moldavien – i synnerhet när det gäller den utifrån initierade folkomröstningen i regionen Gagauzien – där utländska styrkor på liknande sätt som i Ukraina försöker blockera Moldaviens väg mot Europeiska unionen. Regionkommittén uppmanar Ryssland att garantera skyddet för alla medborgares rättigheter och egendom på Krim, i synnerhet när det gäller minoritetsgrupperna etniska ukrainare och krimtatarer. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén uppmanar Ryska federationen att avhålla sig från alla former av hotfulla handlingar av militär, politisk eller ekonomisk karaktär som påverkar grannländernas integritet, samt att trappa ner den militära uppbyggnaden vid gränsen till Ukraina och i den transnistriska regionen samt vid gränserna till de baltiska staterna. Regionkommittén är bekymrad över den senaste utvecklingen i Moldavien – i synnerhet när det gäller den utifrån initierade folkomröstningen i regionen Gagauzien – där utländska styrkor på liknande sätt som i Ukraina försöker blockera Moldaviens väg mot Europeiska unionen. Regionkommittén uppmanar Ryssland att garantera skyddet för alla medborgares rättigheter och egendom på Krim, i synnerhet när det gäller minoritetsgrupperna etniska ukrainare och krimtatarer.

| 5. | Regionkommittén fördömer de oupphörliga och oacceptabla hotelser som riktas mot företrädare för det civila samhället, press och medier på Krim. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén fördömer de oupphörliga och oacceptabla hotelser som riktas mot företrädare för det civila samhället, press och medier på Krim.

| 6. | Regionkommittén stöder uppmaningarna om att verkliga förhandlingar bör inledas för att nå en fredlig lösning under överinseende av OSSE:s kontaktgrupp. Kommittén stöder också att ett fullskaligt OSSE-övervakningsuppdrag sätts in på Krim. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén stöder uppmaningarna om att verkliga förhandlingar bör inledas för att nå en fredlig lösning under överinseende av OSSE:s kontaktgrupp. Kommittén stöder också att ett fullskaligt OSSE-övervakningsuppdrag sätts in på Krim.

| 7. | Regionkommittén välkomnar undertecknandet av de politiska kapitlen i associeringsavtalet mellan Ukraina och Europeiska unionen den 21 mars 2014, och förespråkar ett snabbt beslut om att tillfälligt upphäva tullar på Ukrainas export till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén välkomnar undertecknandet av de politiska kapitlen i associeringsavtalet mellan Ukraina och Europeiska unionen den 21 mars 2014, och förespråkar ett snabbt beslut om att tillfälligt upphäva tullar på Ukrainas export till Europeiska unionen.

| 8. | Regionkommittén ställer sig bakom det beslut som fattades vid rådets möte i mars om att skynda på undertecknandet av associeringsavtalen med Moldavien och Georgien. Regionkommittén betonar att EU:s tillgängliga finansieringsinstrument för Moldavien bör ge snabbare resultat för att stödja landets väg mot Europa. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén ställer sig bakom det beslut som fattades vid rådets möte i mars om att skynda på undertecknandet av associeringsavtalen med Moldavien och Georgien. Regionkommittén betonar att EU:s tillgängliga finansieringsinstrument för Moldavien bör ge snabbare resultat för att stödja landets väg mot Europa.

| 9. | Regionkommittén vill än en gång uppmana de regionala och lokala myndigheterna i partnerländerna inom konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap) att stödja och dela de europeiska värderingarna och perspektiven. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén vill än en gång uppmana de regionala och lokala myndigheterna i partnerländerna inom konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap) att stödja och dela de europeiska värderingarna och perspektiven.

| 10. | Regionkommittén ställer sig helt och hållet bakom det ukrainska folkets krav på demokrati, frihet och respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén ställer sig helt och hållet bakom det ukrainska folkets krav på demokrati, frihet och respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen.

| 11. | Regionkommittén uppmanar den ukrainska regeringen att fortsätta att garantera att minoriteter respekteras fullt ut inom ramen för sina internationella åtaganden, i linje med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, Helsingforsöverenskommelsen och den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén uppmanar den ukrainska regeringen att fortsätta att garantera att minoriteter respekteras fullt ut inom ramen för sina internationella åtaganden, i linje med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, Helsingforsöverenskommelsen och den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk.

| 12. | Regionkommittén föreslår att respekten för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och respekten för den lokala autonomin i linje med den europeiska stadgan om kommunalt självstyre ska inlemmas i en ny konstitution som ska utarbetas efter presidentvalet i maj 2014. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén föreslår att respekten för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och respekten för den lokala autonomin i linje med den europeiska stadgan om kommunalt självstyre ska inlemmas i en ny konstitution som ska utarbetas efter presidentvalet i maj 2014.

| 13. | Regionkommittén uppmuntrar den ukrainska regeringen att lansera ett omfattande program för administrativa och strukturella reformer för politisk, ekonomisk och social förändring, vilket även inbegriper en hållbar decentraliseringsprocess och delegering av ansvar och resurser till lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén uppmuntrar den ukrainska regeringen att lansera ett omfattande program för administrativa och strukturella reformer för politisk, ekonomisk och social förändring, vilket även inbegriper en hållbar decentraliseringsprocess och delegering av ansvar och resurser till lokala och regionala myndigheter.

| 14. | Regionkommittén hänvisar till att Krim och Sevastopol har en särskild autonom status inom staten Ukraina. Säkerställandet av denna särskilda autonoma status måste utgöra ytterligare en grundval för försöken att lösa den aktuella konflikten. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén hänvisar till att Krim och Sevastopol har en särskild autonom status inom staten Ukraina. Säkerställandet av denna särskilda autonoma status måste utgöra ytterligare en grundval för försöken att lösa den aktuella konflikten.

| 15. | Vi vill än en gång erinra om att Regionkommittén fullt ut åtar sig att delta i EU:s övergripande stöd till regionala och lokala myndigheter för att hitta lämpliga lösningar på krisen och dela med sig av bästa praxis och sakkunskaper till ukrainska partner i frågor som rör decentralisering. Regionkommittén åtar sig att snabbt utveckla nya förbindelser och ett bredare civilt engagemang med ukrainska städer, kommuner och regionala organ, liksom medborgarorganisationer och föreningar som har anslutit sig till principerna om lokal demokrati och ansvarighet. |
| --- | --- |

15.

Vi vill än en gång erinra om att Regionkommittén fullt ut åtar sig att delta i EU:s övergripande stöd till regionala och lokala myndigheter för att hitta lämpliga lösningar på krisen och dela med sig av bästa praxis och sakkunskaper till ukrainska partner i frågor som rör decentralisering. Regionkommittén åtar sig att snabbt utveckla nya förbindelser och ett bredare civilt engagemang med ukrainska städer, kommuner och regionala organ, liksom medborgarorganisationer och föreningar som har anslutit sig till principerna om lokal demokrati och ansvarighet.

| 16. | Regionkommittén uppmanar Ukraina att säkerställa ett demokratiskt och öppet presidentval den 25 maj 2014, och förväntar sig ett tidigarelagt parlamentsval. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén uppmanar Ukraina att säkerställa ett demokratiskt och öppet presidentval den 25 maj 2014, och förväntar sig ett tidigarelagt parlamentsval.

| 17. | Regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att överlämna denna resolution till Europaparlamentets talman, Europeiska rådets ordförande, Europeiska kommissionens ordförande, det grekiska EU-ordförandeskapet och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att överlämna denna resolution till Europaparlamentets talman, Europeiska rådets ordförande, Europeiska kommissionens ordförande, det grekiska EU-ordförandeskapet och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik.

Bryssel den 3 april 2014

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Se ReK:s resolution om situationen i Ukraina, antagen den 31 januari 2014 (COR-2014-00536-00-00-RES-TRA – RESOL-V-010).

1

---

YTTRANDEN

Europeiska kommissionen

106:e plenarsessionen den 2–3 april 2014

| 7.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 174/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 174/7

---

Yttrande från Regionkommittén – Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2013–2014

2014/C 174/03

| Föredragande | Arnoldas Abramavičius (LT–EPP) Ordförande för distriktsfullmäktige i Zarasai och kommunfullmäktigeledamot |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande från kommissionen – Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2013–2014
  COM(2013) 700 fina |

Föredragande

Arnoldas Abramavičius (LT–EPP) Ordförande för distriktsfullmäktige i Zarasai och kommunfullmäktigeledamot

Referensdokument

Meddelande från kommissionen – Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2013–2014

COM(2013) 700 fina

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Politisk bakgrund och utvidgningens betydelse för lokala och regionala myndigheter samt ReK

| 1. | I detta yttrande betonas Regionkommitténs engagemang i utvidgningsprocessen och uppmärksamheten riktas mot den nyckelroll som de lokala och regionala och lokala myndigheterna spelar i arbetet med att förbereda både EU och kandidatländerna, deras förvaltningar på olika nivåer samt medborgarna på utvidgningen. I yttrandet redovisas också kommitténs bedömning av de framsteg som gjorts och dess specifika förslag med avseende på länderna på västra Balkan (Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien, Albanien, Bosnien och Hercegovina samt Kosovo (1)), Turkiet och Island samt för dess uppslag till en ytterligare utveckling på detta område. |
| --- | --- |

1.

I detta yttrande betonas Regionkommitténs engagemang i utvidgningsprocessen och uppmärksamheten riktas mot den nyckelroll som de lokala och regionala och lokala myndigheterna spelar i arbetet med att förbereda både EU och kandidatländerna, deras förvaltningar på olika nivåer samt medborgarna på utvidgningen. I yttrandet redovisas också kommitténs bedömning av de framsteg som gjorts och dess specifika förslag med avseende på länderna på västra Balkan (Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien, Albanien, Bosnien och Hercegovina samt Kosovo (1)), Turkiet och Island samt för dess uppslag till en ytterligare utveckling på detta område.

| 2. | Det andra instrumentet för föranslutningsstöd (IPA II) ska tas i bruk 2014 och finansieringen beräknas uppgå till 11,7 miljarder euro för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

2.

Det andra instrumentet för föranslutningsstöd (IPA II) ska tas i bruk 2014 och finansieringen beräknas uppgå till 11,7 miljarder euro för perioden 2014–2020.

| 3. | I samband med processen inför anslutningen (2) är det viktigt att förbättra den ekonomiska styrningen och konkurrenskraften så att de ekonomiska anslutningskriterierna kan uppfyllas, dvs. att det ska finnas en fungerande marknadsekonomi. Kommittén konstaterar i sammanhanget att man måste fästa vikt vid att se till att de små och medelstora företagen i kandidatländerna är tillräckligt väl förberedda, särskilt de som bedriver sin verksamhet i andra områden än storstadsområden. Denna fråga är särskilt viktig eftersom inget av länderna på västra Balkan för närvarande är en fungerande marknadsekonomi. |
| --- | --- |

3.

I samband med processen inför anslutningen (2) är det viktigt att förbättra den ekonomiska styrningen och konkurrenskraften så att de ekonomiska anslutningskriterierna kan uppfyllas, dvs. att det ska finnas en fungerande marknadsekonomi. Kommittén konstaterar i sammanhanget att man måste fästa vikt vid att se till att de små och medelstora företagen i kandidatländerna är tillräckligt väl förberedda, särskilt de som bedriver sin verksamhet i andra områden än storstadsområden. Denna fråga är särskilt viktig eftersom inget av länderna på västra Balkan för närvarande är en fungerande marknadsekonomi.

| 4. | ReK påminner om att det är viktigt att främja jämställdheten mellan kvinnor och män i kandidatländerna, och erinrar om de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att informera allmänheten om denna fråga. |
| --- | --- |

4.

ReK påminner om att det är viktigt att främja jämställdheten mellan kvinnor och män i kandidatländerna, och erinrar om de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att informera allmänheten om denna fråga.

| 5. | ReK beklagar att Islands regering har för avsikt att dra tillbaka ansökan om anslutning till EU, eftersom vi anser att Islands anslutning skulle ha varit till ömsesidigt gagn för båda parterna. |
| --- | --- |

5.

ReK beklagar att Islands regering har för avsikt att dra tillbaka ansökan om anslutning till EU, eftersom vi anser att Islands anslutning skulle ha varit till ömsesidigt gagn för båda parterna.

| 6. | Vi vill åter uppmana kommissionen att betrakta situationen när det gäller lokalt och regionalt självstyre i kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna som en nyckelfaktor i utvärderingen av decentraliseringens framsteg och en förutsättning för ett välfungerande system med flernivåstyre. |
| --- | --- |

6.

Vi vill åter uppmana kommissionen att betrakta situationen när det gäller lokalt och regionalt självstyre i kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna som en nyckelfaktor i utvärderingen av decentraliseringens framsteg och en förutsättning för ett välfungerande system med flernivåstyre.

Allmänna kommentarer

| 7. | Regionkommittén välkomnar varmt de två nyligen antagna strategierna för utvidgning: 1) den strategi som rådet antog 2011 och som innebär att kapitlen om rättsväsen och grundläggande rättigheter, om rättvisa, samt om frihet och säkerhet behandlas på ett tidigt stadium i förhandlingarna, vilket säkerställer att välfungerande rättsliga system och en effektiv kamp mot organiserad brottslighet och korruption är krav för anslutning, och 2) den strategi som rådet antog 2013 om att först behandla ekonomiska grundprinciper och uppfyllandet av ekonomiska kriterier, vilket är en förutsättning för ekonomisk tillväxt och för skapandet av ett gynnsamt företags- och investeringsklimat. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén välkomnar varmt de två nyligen antagna strategierna för utvidgning: 1) den strategi som rådet antog 2011 och som innebär att kapitlen om rättsväsen och grundläggande rättigheter, om rättvisa, samt om frihet och säkerhet behandlas på ett tidigt stadium i förhandlingarna, vilket säkerställer att välfungerande rättsliga system och en effektiv kamp mot organiserad brottslighet och korruption är krav för anslutning, och 2) den strategi som rådet antog 2013 om att först behandla ekonomiska grundprinciper och uppfyllandet av ekonomiska kriterier, vilket är en förutsättning för ekonomisk tillväxt och för skapandet av ett gynnsamt företags- och investeringsklimat.

| 8. | Erfarenheter från tidigare utvidgningsomgångar visar att utsikterna till ett medlemskap fungerar som ett viktigt incitament för kandidatländerna att genomföra nödvändiga politiska och ekonomiska reformer. |
| --- | --- |

8.

Erfarenheter från tidigare utvidgningsomgångar visar att utsikterna till ett medlemskap fungerar som ett viktigt incitament för kandidatländerna att genomföra nödvändiga politiska och ekonomiska reformer.

| 9. | Regionkommittén vill framhålla att utvidgningen av EU är en tvåvägsprocess, vilket innebär att det inte bara är anslutningsländerna som måste vara ordentligt förberedda, utan även att Europeiska unionen måste ha tillräcklig kapacitet att ta emot de nya medlemsstaterna och åta sig att hjälpa dessa länder att klara av de utmaningar de står inför. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén vill framhålla att utvidgningen av EU är en tvåvägsprocess, vilket innebär att det inte bara är anslutningsländerna som måste vara ordentligt förberedda, utan även att Europeiska unionen måste ha tillräcklig kapacitet att ta emot de nya medlemsstaterna och åta sig att hjälpa dessa länder att klara av de utmaningar de står inför.

| 10. | Kommittén är övertygad om att man måste respektera principen om goda grannskapsförbindelser mellan EU:s medlemsländer, kandidatländerna och övriga länder, samt den roll och betydelse som utvecklingen av det gränsöverskridande och regionala samarbetet mellan dessa länder har. |
| --- | --- |

10.

Kommittén är övertygad om att man måste respektera principen om goda grannskapsförbindelser mellan EU:s medlemsländer, kandidatländerna och övriga länder, samt den roll och betydelse som utvecklingen av det gränsöverskridande och regionala samarbetet mellan dessa länder har.

| 11. | ReK vill uppmana Europeiska kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att se till att alla kandidatländer kan dra nytta av det andra instrumentet för stöd inför anslutningen vid sina förberedelser inför EU-anslutningen. |
| --- | --- |

11.

ReK vill uppmana Europeiska kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att se till att alla kandidatländer kan dra nytta av det andra instrumentet för stöd inför anslutningen vid sina förberedelser inför EU-anslutningen.

| 12. | Frågan om energi, och sammanlänkningen av transportnäten, är av stor betydelse för en hållbar utveckling i regionerna, och Regionkommittén välkomnar att kommissionen uppmärksammar denna fråga i sitt senaste meddelande om utvidgningsstrategin. |
| --- | --- |

12.

Frågan om energi, och sammanlänkningen av transportnäten, är av stor betydelse för en hållbar utveckling i regionerna, och Regionkommittén välkomnar att kommissionen uppmärksammar denna fråga i sitt senaste meddelande om utvidgningsstrategin.

| 13. | Vi vill än en gång erinra om betydelsen av effektiva lokala och regionala förvaltningsnivåer, och vi vill fästa uppmärksamheten på rekommendationerna om att stärka det lokala självstyret i föranslutningsländerna och om att ge reformen av den offentliga förvaltningen högre prioritet. |
| --- | --- |

13.

Vi vill än en gång erinra om betydelsen av effektiva lokala och regionala förvaltningsnivåer, och vi vill fästa uppmärksamheten på rekommendationerna om att stärka det lokala självstyret i föranslutningsländerna och om att ge reformen av den offentliga förvaltningen högre prioritet.

| 14. | Regionkommittén välkomnar kommissionens planer på att aktivt främja yttrandefriheten i föranslutningsländerna, och noterar att lokala och regionala medier oftast har mer begränsade ekonomiska resurser och är mycket känsligare när det gäller yttre påtryckningar, och därför behöver stöd och utbildning. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén välkomnar kommissionens planer på att aktivt främja yttrandefriheten i föranslutningsländerna, och noterar att lokala och regionala medier oftast har mer begränsade ekonomiska resurser och är mycket känsligare när det gäller yttre påtryckningar, och därför behöver stöd och utbildning.

| 15. | Huruvida man lyckas integrera den romska befolkningen beror framför allt på de lokala myndigheterna. Vi efterlyser större fokus på de lokala myndigheternas kapacitet att vidta åtgärder på detta område i de berörda föranslutningsländerna. |
| --- | --- |

15.

Huruvida man lyckas integrera den romska befolkningen beror framför allt på de lokala myndigheterna. Vi efterlyser större fokus på de lokala myndigheternas kapacitet att vidta åtgärder på detta område i de berörda föranslutningsländerna.

| 16. | Vi vill än en gång påpeka hur viktigt medborgarnas stöd är för utvidgningsprocessen, och vi understryker de lokala och regionala myndigheternas samt det civila samhällets roll när det gäller att mobilisera medborgarna i debatten samt att stödja en tvåvägskommunikation mellan å ena sidan medlemsstaterna och å andra sidan EU-institutionerna respektive medborgarna. |
| --- | --- |

16.

Vi vill än en gång påpeka hur viktigt medborgarnas stöd är för utvidgningsprocessen, och vi understryker de lokala och regionala myndigheternas samt det civila samhällets roll när det gäller att mobilisera medborgarna i debatten samt att stödja en tvåvägskommunikation mellan å ena sidan medlemsstaterna och å andra sidan EU-institutionerna respektive medborgarna.

| 17. | Kommittén anser att utvecklingen av makroregionala strategier är ett användbart verktyg för att i samarbete ta itu med utmaningar som är gemensamma för flera regioner och för att inleda ett konkret samarbete mellan befintliga EU-medlemsstater, kandidatländer och potentiella kandidatländer, eftersom en kollektiv satsning gör det möjligt att använda tillgängliga resurser mer effektivt och för gemensamma projekt. |
| --- | --- |

17.

Kommittén anser att utvecklingen av makroregionala strategier är ett användbart verktyg för att i samarbete ta itu med utmaningar som är gemensamma för flera regioner och för att inleda ett konkret samarbete mellan befintliga EU-medlemsstater, kandidatländer och potentiella kandidatländer, eftersom en kollektiv satsning gör det möjligt att använda tillgängliga resurser mer effektivt och för gemensamma projekt.

| 18. | Vi vill uppmana partnerna, särskilt från de föranslutningsländer som också är grannländer till EU:s medlemsstater, att dra fördel av möjligheterna till gränsöverskridande och decentraliserat samarbete för att säkerställa ett utökat och mer omfattande samarbete med de lokala och regionala myndigheterna i föranslutningsländerna, mot bakgrund av EU:s nya programperiod för 2014–2020 och de nya finansiella stödinstrumenten. |
| --- | --- |

18.

Vi vill uppmana partnerna, särskilt från de föranslutningsländer som också är grannländer till EU:s medlemsstater, att dra fördel av möjligheterna till gränsöverskridande och decentraliserat samarbete för att säkerställa ett utökat och mer omfattande samarbete med de lokala och regionala myndigheterna i föranslutningsländerna, mot bakgrund av EU:s nya programperiod för 2014–2020 och de nya finansiella stödinstrumenten.

| 19. | ReK önskar fortsätta att samarbeta med kommissionen när det gäller programmet för kommunal förvaltning (LAF), som omfattar de lokala och regionala myndigheterna i länderna på västra Balkan samt i Turkiet och Island, och vars målsättning är att öka deras förståelse för vad EU står för, i första hand på lokal och regional nivå. Kommittén föreslår att alla intresserade länder som ingår i det östliga partnerskapet ska få tillgång till detta program. |
| --- | --- |

19.

ReK önskar fortsätta att samarbeta med kommissionen när det gäller programmet för kommunal förvaltning (LAF), som omfattar de lokala och regionala myndigheterna i länderna på västra Balkan samt i Turkiet och Island, och vars målsättning är att öka deras förståelse för vad EU står för, i första hand på lokal och regional nivå. Kommittén föreslår att alla intresserade länder som ingår i det östliga partnerskapet ska få tillgång till detta program.

| 20. | Vi vill uppmana kommissionen att tydligt klargöra utsikterna till EU-medlemskap för de länder inom det östliga partnerskapet som har denna strävan. |
| --- | --- |

20.

Vi vill uppmana kommissionen att tydligt klargöra utsikterna till EU-medlemskap för de länder inom det östliga partnerskapet som har denna strävan.

LANDSSPECIFIKA REKOMMENDATIONER

Kandidatländer

Island

| 21. | Regionkommittén noterar att Island i egenskap av en väletablerad och fungerande demokrati och en mogen marknadsekonomi till fullo uppfyller de politiska och ekonomiska kriterierna för ett EU-medlemskap. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén noterar att Island i egenskap av en väletablerad och fungerande demokrati och en mogen marknadsekonomi till fullo uppfyller de politiska och ekonomiska kriterierna för ett EU-medlemskap.

| 22. | Vi vill erinra om att 27 förhandlingskapitel har inletts och 11 preliminärt har avslutats. |
| --- | --- |

22.

Vi vill erinra om att 27 förhandlingskapitel har inletts och 11 preliminärt har avslutats.

| 23. | Anslutningsprocessen har skjutits upp av den isländska regeringen. ReK hoppas att frågan om fortsatta anslutningsförhandlingar kommer att bli föremål för en nationell folkomröstning. |
| --- | --- |

23.

Anslutningsprocessen har skjutits upp av den isländska regeringen. ReK hoppas att frågan om fortsatta anslutningsförhandlingar kommer att bli föremål för en nationell folkomröstning.

| 24. | Vi vill framhålla att kommittén till fullo är beredd att fortsätta sitt samarbete med Islands kommunförbund som en förberedelse inför anslutningen – framför allt via den gemensamma rådgivande kommitté som inrättats – om Island beslutar att återuppta förhandlingarna. |
| --- | --- |

24.

Vi vill framhålla att kommittén till fullo är beredd att fortsätta sitt samarbete med Islands kommunförbund som en förberedelse inför anslutningen – framför allt via den gemensamma rådgivande kommitté som inrättats – om Island beslutar att återuppta förhandlingarna.

| 25. | ReK framhåller sitt fortsatta stöd för kapacitetsuppbyggnaden på lokal nivå, exempelvis med hjälp av programmet för kommunal förvaltning. |
| --- | --- |

25.

ReK framhåller sitt fortsatta stöd för kapacitetsuppbyggnaden på lokal nivå, exempelvis med hjälp av programmet för kommunal förvaltning.

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

| 26. | Mot bakgrund av att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien var det första landet som undertecknade ett stabiliserings- och associeringsavtal med EU och att det fick status som kandidatland redan 2005 samt med hänsyn till landets framgångar när det gäller att uppfylla de politiska kriterierna för ett EU-medlemskap och kommissionens rekommendation att inleda anslutningsförhandlingar inom fem år efter undertecknandet av stabiliserings- och associeringsavtalet, beklagar vi att rådet har skjutit upp sitt beslut och uppmanar det att fatta ett positivt beslut under år 2014. |
| --- | --- |

26.

Mot bakgrund av att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien var det första landet som undertecknade ett stabiliserings- och associeringsavtal med EU och att det fick status som kandidatland redan 2005 samt med hänsyn till landets framgångar när det gäller att uppfylla de politiska kriterierna för ett EU-medlemskap och kommissionens rekommendation att inleda anslutningsförhandlingar inom fem år efter undertecknandet av stabiliserings- och associeringsavtalet, beklagar vi att rådet har skjutit upp sitt beslut och uppmanar det att fatta ett positivt beslut under år 2014.

| 27. | ReK ställer sig bakom f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens insatser för att förbättra sin förmåga att uppfylla de skyldigheter som ett EU-medlemskap innebär, och betonar behovet av ytterligare insatser i fråga om rättsstatsprincipen (inbegripet rättsväsendets oberoende och åtgärder mot korruption), yttrandefriheten och mediefriheten. Kommittén vill också betona att det är viktigt att upprätthålla goda grannskapsförbindelser, bl.a. genom att finna en ömsesidigt tillfredsställande lösning på namnfrågan under FN:s överinseende. |
| --- | --- |

27.

ReK ställer sig bakom f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens insatser för att förbättra sin förmåga att uppfylla de skyldigheter som ett EU-medlemskap innebär, och betonar behovet av ytterligare insatser i fråga om rättsstatsprincipen (inbegripet rättsväsendets oberoende och åtgärder mot korruption), yttrandefriheten och mediefriheten. Kommittén vill också betona att det är viktigt att upprätthålla goda grannskapsförbindelser, bl.a. genom att finna en ömsesidigt tillfredsställande lösning på namnfrågan under FN:s överinseende.

| 28. | Vi välkomnar de framsteg som gjorts i riktning mot decentraliserade styresformer, som är ett centralt inslag i Ohrid-ramavtalet, och vi efterlyser ytterligare framsteg på området för administrativ och finansiell decentralisering, framför allt med fokus på ett fullt genomförande av det relevanta rättsliga ramverket i syfte att säkerställa adekvata resurser och ett permanent samråd mellan de centrala och lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

28.

Vi välkomnar de framsteg som gjorts i riktning mot decentraliserade styresformer, som är ett centralt inslag i Ohrid-ramavtalet, och vi efterlyser ytterligare framsteg på området för administrativ och finansiell decentralisering, framför allt med fokus på ett fullt genomförande av det relevanta rättsliga ramverket i syfte att säkerställa adekvata resurser och ett permanent samråd mellan de centrala och lokala myndigheterna.

| 29. | Vi betonar att det är viktigt att stärka landets administrativa kapacitet i syfte att säkerställa en effektiv användning och förvaltning av EU:s resurser. Vi anser att man bör lägga större vikt vid landets begränsade nationella kapacitet att utarbeta program och utnyttja IPA-medel inom ramen för systemet för decentraliserat genomförande, och vi rekommenderar att man stärker de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen. |
| --- | --- |

29.

Vi betonar att det är viktigt att stärka landets administrativa kapacitet i syfte att säkerställa en effektiv användning och förvaltning av EU:s resurser. Vi anser att man bör lägga större vikt vid landets begränsade nationella kapacitet att utarbeta program och utnyttja IPA-medel inom ramen för systemet för decentraliserat genomförande, och vi rekommenderar att man stärker de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen.

| 30. | Vi erinrar om att finansieringen på kommunal nivå fortfarande inte är tillräcklig, även om detta är en förutsättning för att säkerställa finansiell stabilitet. Åtgärder på detta område skulle kunna inbegripa överföringar av en större del av momsen och inkomstskatten till kommunerna. |
| --- | --- |

30.

Vi erinrar om att finansieringen på kommunal nivå fortfarande inte är tillräcklig, även om detta är en förutsättning för att säkerställa finansiell stabilitet. Åtgärder på detta område skulle kunna inbegripa överföringar av en större del av momsen och inkomstskatten till kommunerna.

| 31. | Det är viktigt att samordna den regionala utvecklingen och vi beklagar att relevant lagstiftning om regional utveckling inte har genomförts fullt ut och att de organ som ansvarar för regional ekonomisk utveckling står inför ytterligare nedskärningar i sina redan otillräckliga budgetar. |
| --- | --- |

31.

Det är viktigt att samordna den regionala utvecklingen och vi beklagar att relevant lagstiftning om regional utveckling inte har genomförts fullt ut och att de organ som ansvarar för regional ekonomisk utveckling står inför ytterligare nedskärningar i sina redan otillräckliga budgetar.

| 32. | Vi välkomnar det stora arbete som utförts av Zels, sammanslutningen av enheter för lokalt självstyre, i syfte att införa e-förvaltningsinitiativ i den kommunala offentliga förvaltningen, och vi anser att det är en erfarenhet som bör spridas. Vi vill uppmana centralregeringen att stödja den verksamhet som bedrivs inom ramen för Zels utbildningscentrum i syfte att öka de lokala förvaltningarnas kapacitet. |
| --- | --- |

32.

Vi välkomnar det stora arbete som utförts av Zels, sammanslutningen av enheter för lokalt självstyre, i syfte att införa e-förvaltningsinitiativ i den kommunala offentliga förvaltningen, och vi anser att det är en erfarenhet som bör spridas. Vi vill uppmana centralregeringen att stödja den verksamhet som bedrivs inom ramen för Zels utbildningscentrum i syfte att öka de lokala förvaltningarnas kapacitet.

Montenegro

| 33. | Regionkommittén välkomnar de framsteg som Montenegro har gjort när det gäller uppbyggnaden av självstyre på statlig och lokal nivå sedan självständighetsförklaringen 2006. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén välkomnar de framsteg som Montenegro har gjort när det gäller uppbyggnaden av självstyre på statlig och lokal nivå sedan självständighetsförklaringen 2006.

| 34. | Vi noterar de framsteg som gjorts i anslutningsförhandlingarna som inleddes i juni 2012 och vi välkomnar att det inletts förhandlingar på följande områden: kapitel 23 – Rättsväsendet och grundläggande rättigheter, 24 – Rättvisa, frihet och säkerhet, 20 – Företags- och industripolitik, 6 Bolagsrätt och 5 – Offentlig upphandling efter det att två kapitel preliminärt har avslutats (vetenskap och forskning samt utbildning och kultur). |
| --- | --- |

34.

Vi noterar de framsteg som gjorts i anslutningsförhandlingarna som inleddes i juni 2012 och vi välkomnar att det inletts förhandlingar på följande områden: kapitel 23 – Rättsväsendet och grundläggande rättigheter, 24 – Rättvisa, frihet och säkerhet, 20 – Företags- och industripolitik, 6 Bolagsrätt och 5 – Offentlig upphandling efter det att två kapitel preliminärt har avslutats (vetenskap och forskning samt utbildning och kultur).

| 35. | Vi välkomnar att det har inrättats strukturer för anslutningsförhandlingarna där det ingår företrädare för det civila samhället, samt att ytterligare ansträngningar har gjorts för att öka öppenheten och medborgarnas deltagande i den politiska beslutsprocessen. |
| --- | --- |

35.

Vi välkomnar att det har inrättats strukturer för anslutningsförhandlingarna där det ingår företrädare för det civila samhället, samt att ytterligare ansträngningar har gjorts för att öka öppenheten och medborgarnas deltagande i den politiska beslutsprocessen.

| 36. | Regionkommittén vill uppmana regeringen i Montenegro att fortsätta reformarbetet i syfte att etablera en kompetent, effektiv och ansvarig administration och att snabbt genomföra den nya lagstiftningen avseende offentliga tjänstemän och statsanställda på lokal nivå. |
| --- | --- |

36.

Regionkommittén vill uppmana regeringen i Montenegro att fortsätta reformarbetet i syfte att etablera en kompetent, effektiv och ansvarig administration och att snabbt genomföra den nya lagstiftningen avseende offentliga tjänstemän och statsanställda på lokal nivå.

| 37. | IPA-instrumentet är ett centralt försöksområde när det gäller kandidatländernas kapacitet att förvalta pågående föranslutningsfonder och senare, efter anslutningen, strukturfonderna, och vi vill uppmana Montenegro att stärka sin administrativa kapacitet inom de IPA-strukturer som etablerats och vidta åtgärder för att förbereda dem på ett adekvat sätt i syfte att öka förmågan att utnyttja föranslutningsfonderna. |
| --- | --- |

37.

IPA-instrumentet är ett centralt försöksområde när det gäller kandidatländernas kapacitet att förvalta pågående föranslutningsfonder och senare, efter anslutningen, strukturfonderna, och vi vill uppmana Montenegro att stärka sin administrativa kapacitet inom de IPA-strukturer som etablerats och vidta åtgärder för att förbereda dem på ett adekvat sätt i syfte att öka förmågan att utnyttja föranslutningsfonderna.

| 38. | Montenegro måste fortsätta sitt arbete för att uppfylla de ekonomiska kriterierna för ett medlemskap och säkerställa att de små och medelstora företagen är tillräckligt väl förberedda för att kunna utstå det konkurrenstryck som ett medlemskap innebär. |
| --- | --- |

38.

Montenegro måste fortsätta sitt arbete för att uppfylla de ekonomiska kriterierna för ett medlemskap och säkerställa att de små och medelstora företagen är tillräckligt väl förberedda för att kunna utstå det konkurrenstryck som ett medlemskap innebär.

Serbien

| 39. | Regionkommittén välkomnar beslutet att inleda anslutningsförhandlingar med Serbien i januari 2014, ett beslut som bekräftade Serbiens väg mot EU-medlemskap. Vidare ser kommittén positivt på att förberedelserna inför medlemskapsförhandlingarna inletts, dvs. att den analytiska genomgången av regelverket (s.k. screening) påbörjades i september 2013 till följd av att stabiliserings- och associeringsavtalet trädde i kraft den 1 september 2013. |
| --- | --- |

39.

Regionkommittén välkomnar beslutet att inleda anslutningsförhandlingar med Serbien i januari 2014, ett beslut som bekräftade Serbiens väg mot EU-medlemskap. Vidare ser kommittén positivt på att förberedelserna inför medlemskapsförhandlingarna inletts, dvs. att den analytiska genomgången av regelverket (s.k. screening) påbörjades i september 2013 till följd av att stabiliserings- och associeringsavtalet trädde i kraft den 1 september 2013.

| 40. | Vi vill understryka betydelsen av en fredlig och övergripande lösning för att normalisera förbindelserna med Kosovo (1), och vi välkomnar de framsteg som gjorts under 2013 när det gäller att uppfylla stabiliserings- och associeringsprocessens politiska kriterier. |
| --- | --- |

40.

Vi vill understryka betydelsen av en fredlig och övergripande lösning för att normalisera förbindelserna med Kosovo (1), och vi välkomnar de framsteg som gjorts under 2013 när det gäller att uppfylla stabiliserings- och associeringsprocessens politiska kriterier.

| 41. | Med hänsyn till den regionala nivåns betydelse för en hållbar utveckling vill vi framhålla betydelsen av den förklaring som antogs av provinsförsamlingen i Vojvodina (3) avseende skyddet av dess lagliga rättigheter, och vi vill påpeka att de bestämmelser om egna medel för Vojvodina som föreskrivs i den serbiska konstitutionen fortfarande inte har antagits. |
| --- | --- |

41.

Med hänsyn till den regionala nivåns betydelse för en hållbar utveckling vill vi framhålla betydelsen av den förklaring som antogs av provinsförsamlingen i Vojvodina (3) avseende skyddet av dess lagliga rättigheter, och vi vill påpeka att de bestämmelser om egna medel för Vojvodina som föreskrivs i den serbiska konstitutionen fortfarande inte har antagits.

| 42. | Vi efterlyser en fortsatt decentraliseringsprocess i syfte att ytterligare stärka de lokala myndigheternas befogenheter. Kommittén beklagar den begränsade medverkan av Serbiens nationella råd för decentraliseringsfrågor och den ständiga bristen på tillräckligt samråd med de lokala myndigheterna i beslutsprocessen avseende utvecklingen av lagstiftning med konsekvenser på lokal nivå. |
| --- | --- |

42.

Vi efterlyser en fortsatt decentraliseringsprocess i syfte att ytterligare stärka de lokala myndigheternas befogenheter. Kommittén beklagar den begränsade medverkan av Serbiens nationella råd för decentraliseringsfrågor och den ständiga bristen på tillräckligt samråd med de lokala myndigheterna i beslutsprocessen avseende utvecklingen av lagstiftning med konsekvenser på lokal nivå.

| 43. | Regionkommittén anser att man omedelbart måste lösa den ouppklarade frågan om den autonoma regionen Vojvodinas status efter domslutet från Serbiens författningsdomstol om att vissa bestämmelser i den autonoma regionen Vojvodinas stadgar inte är förenliga med konstitutionen. |
| --- | --- |

43.

Regionkommittén anser att man omedelbart måste lösa den ouppklarade frågan om den autonoma regionen Vojvodinas status efter domslutet från Serbiens författningsdomstol om att vissa bestämmelser i den autonoma regionen Vojvodinas stadgar inte är förenliga med konstitutionen.

| 44. | Det befintliga rättsliga ramverket för lokala myndigheter tillämpas fortfarande i mycket begränsad utsträckning, och befogenheter har fortsatt att utövas på lokal nivå utan någon ordentlig analys av vilken kapacitet och vilka resurser som krävs. Den rättsliga ramen för lokalt självstyre måste fortfarande klargöras och genomföras korrekt. |
| --- | --- |

44.

Det befintliga rättsliga ramverket för lokala myndigheter tillämpas fortfarande i mycket begränsad utsträckning, och befogenheter har fortsatt att utövas på lokal nivå utan någon ordentlig analys av vilken kapacitet och vilka resurser som krävs. Den rättsliga ramen för lokalt självstyre måste fortfarande klargöras och genomföras korrekt.

| 45. | ReK välkomnar de framsteg som har gjorts på området regionalpolitik och samordningen av strukturinstrumenten, men vi vill påpeka att man fortfarande måste säkerställa en lämplig genomförandekapacitet framför allt genom att utarbeta en stabil projektplanering som bygger på relevanta strategier. |
| --- | --- |

45.

ReK välkomnar de framsteg som har gjorts på området regionalpolitik och samordningen av strukturinstrumenten, men vi vill påpeka att man fortfarande måste säkerställa en lämplig genomförandekapacitet framför allt genom att utarbeta en stabil projektplanering som bygger på relevanta strategier.

| 46. | Vi vill understryka kommissionens uppmaning att fortsatt arbeta med stärkandet av rättstats-principen, mot korruption och organiserad brottsliget, för mediefrihet och antidiskriminering samt skydd för minoriteter. |
| --- | --- |

46.

Vi vill understryka kommissionens uppmaning att fortsatt arbeta med stärkandet av rättstats-principen, mot korruption och organiserad brottsliget, för mediefrihet och antidiskriminering samt skydd för minoriteter.

| 47. | Vi föreslår att det inrättas en gemensam rådgivande kommitté med Serbien till följd av att stabiliserings- och associeringsavtalet trätt i kraft. |
| --- | --- |

47.

Vi föreslår att det inrättas en gemensam rådgivande kommitté med Serbien till följd av att stabiliserings- och associeringsavtalet trätt i kraft.

Turkiet

| 48. | Kommittén efterlyser särskilda ansträngningar såväl från Turkiets som från EU:s sida i syfte att övervinna de nuvarande spänningarna och fortsätta att föra förhandlingarna framåt i en anda av samarbete och i linje med den senaste positiva bilaterala utvecklingen. Det ligger i båda parters intresse att utsikterna för Turkiets medlemskap måste åtföljas av reformer för att konsolidera rättsstaten och säkerställa pluralism. |
| --- | --- |

48.

Kommittén efterlyser särskilda ansträngningar såväl från Turkiets som från EU:s sida i syfte att övervinna de nuvarande spänningarna och fortsätta att föra förhandlingarna framåt i en anda av samarbete och i linje med den senaste positiva bilaterala utvecklingen. Det ligger i båda parters intresse att utsikterna för Turkiets medlemskap måste åtföljas av reformer för att konsolidera rättsstaten och säkerställa pluralism.

| 49. | Regionkommittén välkomnar den nya reform som innebär en förstärkning av de regionala guvernörernas befogenheter, men vi anser att denna reform bör genomföras i syfte att bidra till regionaliseringen av Turkiet och för att stärka den regionala demokratin genom demokratiska val av guvernörer. |
| --- | --- |

49.

Regionkommittén välkomnar den nya reform som innebär en förstärkning av de regionala guvernörernas befogenheter, men vi anser att denna reform bör genomföras i syfte att bidra till regionaliseringen av Turkiet och för att stärka den regionala demokratin genom demokratiska val av guvernörer.

| 50. | Vi välkomnar att förhandlingar nyligen har inletts om kapitel 22 – Regionalpolitik och samordning av strukturinstrumenten och den nationella strategin för regional utveckling (NSRD) och hoppas att dessa kommer att bidra till en minskning av såväl de regionala skillnaderna som skillnaderna mellan stad och landsbygd. |
| --- | --- |

50.

Vi välkomnar att förhandlingar nyligen har inletts om kapitel 22 – Regionalpolitik och samordning av strukturinstrumenten och den nationella strategin för regional utveckling (NSRD) och hoppas att dessa kommer att bidra till en minskning av såväl de regionala skillnaderna som skillnaderna mellan stad och landsbygd.

| 51. | Kommittén oroar sig över de svårigheter som vissa lokalt folkvalda i Turkiet upplever när de fullgör sin funktion som företrädare för sina valkretsar. Vi begär att de ska behandlas i enlighet med lagen och i en anda av förtroende, och i linje med rekommendationerna från Europarådets kommunalkongress (4). |
| --- | --- |

51.

Kommittén oroar sig över de svårigheter som vissa lokalt folkvalda i Turkiet upplever när de fullgör sin funktion som företrädare för sina valkretsar. Vi begär att de ska behandlas i enlighet med lagen och i en anda av förtroende, och i linje med rekommendationerna från Europarådets kommunalkongress (4).

| 52. | Såsom kommissionen framfört anser vi att fortsatta reformer av Turkiets rättssystem behövs för att skyddet av yttrande-, medie-, religions-, mötes- och föreningsfrihet ska kunna garanteras och därmed säkra den långsiktiga hållbarheten i den nuvarande reforminriktade lagstiftningen. |
| --- | --- |

52.

Såsom kommissionen framfört anser vi att fortsatta reformer av Turkiets rättssystem behövs för att skyddet av yttrande-, medie-, religions-, mötes- och föreningsfrihet ska kunna garanteras och därmed säkra den långsiktiga hållbarheten i den nuvarande reforminriktade lagstiftningen.

| 53. | Kommittén rekommenderar att man inrättar de regionala appellationsdomstolar som enligt lagstiftningen borde ha varit verksamma i juni 2007 och att man prioriterar vidareutbildningen av domare och åklagare till de regionala appellationsdomstolarna. Kommittén betonar att regionala appellationsdomstolar är viktiga för effektiviteten i rättsväsendet och för att minska eftersläpningen i behandlingen av rättsfall. |
| --- | --- |

53.

Kommittén rekommenderar att man inrättar de regionala appellationsdomstolar som enligt lagstiftningen borde ha varit verksamma i juni 2007 och att man prioriterar vidareutbildningen av domare och åklagare till de regionala appellationsdomstolarna. Kommittén betonar att regionala appellationsdomstolar är viktiga för effektiviteten i rättsväsendet och för att minska eftersläpningen i behandlingen av rättsfall.

| 54. | Regionkommittén vill åter uttrycka sin besvikelse över att Turkiet inte uppfyller sina åtaganden enligt tilläggsprotokollet till associeringsavtalet mellan EU och Turkiet, och uppmanar Turkiet att genomföra dem till fullo. ReK understryker att ytterligare förseningar kan få nya konsekvenser för anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

54.

Regionkommittén vill åter uttrycka sin besvikelse över att Turkiet inte uppfyller sina åtaganden enligt tilläggsprotokollet till associeringsavtalet mellan EU och Turkiet, och uppmanar Turkiet att genomföra dem till fullo. ReK understryker att ytterligare förseningar kan få nya konsekvenser för anslutningsprocessen.

| 55. | Vi påminner också om att goda förbindelser med grannländer är av största vikt för förberedelserna inför en anslutning, och att alla former av hot eller handlingar riktade mot en medlemsstat och dess suveräna rättigheter således utgör en allvarlig kränkning av EU:s gemensamma värderingar. |
| --- | --- |

55.

Vi påminner också om att goda förbindelser med grannländer är av största vikt för förberedelserna inför en anslutning, och att alla former av hot eller handlingar riktade mot en medlemsstat och dess suveräna rättigheter således utgör en allvarlig kränkning av EU:s gemensamma värderingar.

| 56. | Kommittén uttrycker oro över den senaste tidens utveckling i Turkiet och betonar vikten av ett oberoende rättsväsen. Vi erinrar om att Turkiet är ett kandidatland för EU-anslutning, och att landet därför har åtagit sig att helt uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna. |
| --- | --- |

56.

Kommittén uttrycker oro över den senaste tidens utveckling i Turkiet och betonar vikten av ett oberoende rättsväsen. Vi erinrar om att Turkiet är ett kandidatland för EU-anslutning, och att landet därför har åtagit sig att helt uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna.

| 57. | Vi konstaterar att det har uttryckts oro över att den turkiska regeringen inte alltid genomför tillräckligt omfattande samråd och konsekvensbedömningar med lokala myndigheter, bland annat när det gäller lagstiftning av central betydelse, t.ex. den nya lagen om storstadskommuner, där en bred debatt hade kunnat utgöra ett steg i rätt riktning och verkligen bidragit till att genomföra principen om flernivåstyre. |
| --- | --- |

57.

Vi konstaterar att det har uttryckts oro över att den turkiska regeringen inte alltid genomför tillräckligt omfattande samråd och konsekvensbedömningar med lokala myndigheter, bland annat när det gäller lagstiftning av central betydelse, t.ex. den nya lagen om storstadskommuner, där en bred debatt hade kunnat utgöra ett steg i rätt riktning och verkligen bidragit till att genomföra principen om flernivåstyre.

| 58. | Vi välkomnar den senaste tidens framsteg i fråga om decentralisering av befogenheter till lokala myndigheter, som man kan se vissa tecken på t.ex. i den nya lagen om storstadskommuner, som har inneburit en utvidgning av kommunernas befogenheter och delvis besvarat kritiken från Europarådets kommunalkongress (5) om bristande kapacitet hos mindre kommuner att tillhandahålla offentliga tjänster. Kommittén beklagar dock att kongressens rekommendationer om en förstärkning av kommunerna genom att skapa möjligheter för dem att generera egna inkomster inte har genomförts. |
| --- | --- |

58.

Vi välkomnar den senaste tidens framsteg i fråga om decentralisering av befogenheter till lokala myndigheter, som man kan se vissa tecken på t.ex. i den nya lagen om storstadskommuner, som har inneburit en utvidgning av kommunernas befogenheter och delvis besvarat kritiken från Europarådets kommunalkongress (5) om bristande kapacitet hos mindre kommuner att tillhandahålla offentliga tjänster. Kommittén beklagar dock att kongressens rekommendationer om en förstärkning av kommunerna genom att skapa möjligheter för dem att generera egna inkomster inte har genomförts.

| 59. | Regionkommittén ställer sig positiv till att decentraliseringen och det utökade självstyret för de lokala myndigheterna har diskuterats i samband med arbetet med en ny konstitution, det nyligen antagna demokratiseringspaketet och i förhållande till kurdernas och andra minoriteters rättigheter, och vi understryker att det finns en ökande samsyn om behovet av att övervinna Turkiets reservationer när det gäller Europarådets konvention om kommunalt självstyre. |
| --- | --- |

59.

Regionkommittén ställer sig positiv till att decentraliseringen och det utökade självstyret för de lokala myndigheterna har diskuterats i samband med arbetet med en ny konstitution, det nyligen antagna demokratiseringspaketet och i förhållande till kurdernas och andra minoriteters rättigheter, och vi understryker att det finns en ökande samsyn om behovet av att övervinna Turkiets reservationer när det gäller Europarådets konvention om kommunalt självstyre.

| 60. | Kommittén välkomnar varmt demokratiseringspaketets bestämmelser om decentralisering av utbildningssystemet och politiska partiers rätt att använda dialekter och andra språk än turkiska i sina valkampanjer. Vi välkomnar att paketet gör det möjligt att återinföra tidigare ortnamn som inte är på turkiska eller som skrivs med ett icke-turkiskt alfabet. |
| --- | --- |

60.

Kommittén välkomnar varmt demokratiseringspaketets bestämmelser om decentralisering av utbildningssystemet och politiska partiers rätt att använda dialekter och andra språk än turkiska i sina valkampanjer. Vi välkomnar att paketet gör det möjligt att återinföra tidigare ortnamn som inte är på turkiska eller som skrivs med ett icke-turkiskt alfabet.

| 61. | Vi uppmanar de turkiska myndigheterna att nära samarbeta med Europeiska kommissionen för att utvärdera vilka program inom ramen för föranslutningsinstrumentet som skulle kunna användas för att främja en hållbar utveckling i den sydöstra delen av landet under förhandlingarna om kapitel 22. |
| --- | --- |

61.

Vi uppmanar de turkiska myndigheterna att nära samarbeta med Europeiska kommissionen för att utvärdera vilka program inom ramen för föranslutningsinstrumentet som skulle kunna användas för att främja en hållbar utveckling i den sydöstra delen av landet under förhandlingarna om kapitel 22.

| 62. | Kommittén är bekymrad över den mycket låga andelen kvinnor som deltar i lokalpolitiken, och uppmanar alla politiska partier att nominera fler kvinnor som kandidater i nästa lokalval. |
| --- | --- |

62.

Kommittén är bekymrad över den mycket låga andelen kvinnor som deltar i lokalpolitiken, och uppmanar alla politiska partier att nominera fler kvinnor som kandidater i nästa lokalval.

| 63. | Vi välkomnar att de institutioner som är involverade i genomförandet av föranslutningsstödet (IPA) har förstärkts genom utbildning och tekniskt bistånd, och vi föreslår att ytterligare insatser görs för att öka de lokala myndigheternas administrativa kapacitet. |
| --- | --- |

63.

Vi välkomnar att de institutioner som är involverade i genomförandet av föranslutningsstödet (IPA) har förstärkts genom utbildning och tekniskt bistånd, och vi föreslår att ytterligare insatser görs för att öka de lokala myndigheternas administrativa kapacitet.

| 64. | Vi anser att det behövs ytterligare åtgärder som syftar till att öka öppenheten, och vi stöder den fortlöpande korruptionsbekämpningen, särskilt på kommunal nivå, samt de åtgärder som syftar till att öka öppenheten, ansvarstagandet och deltagandet. |
| --- | --- |

64.

Vi anser att det behövs ytterligare åtgärder som syftar till att öka öppenheten, och vi stöder den fortlöpande korruptionsbekämpningen, särskilt på kommunal nivå, samt de åtgärder som syftar till att öka öppenheten, ansvarstagandet och deltagandet.

| 65. | Kommittén uppmanar Turkiet och andra berörda parter att aktivt stödja de pågående FN-förhandlingarna om en rättvis, övergripande och varaktig lösning på Cypernfrågan, och vi uppmanar även Turkiet att stödja fredsprocessen genom att börja dra tillbaka sina militära styrkor från Cypern och återlämna den avspärrade delen av Famagusta till stadens rättmätiga invånare, i enlighet med de tillämpliga resolutionerna från FN:s säkerhetsråd och i överensstämmelse med de principer som unionen grundar sig på. |
| --- | --- |

65.

Kommittén uppmanar Turkiet och andra berörda parter att aktivt stödja de pågående FN-förhandlingarna om en rättvis, övergripande och varaktig lösning på Cypernfrågan, och vi uppmanar även Turkiet att stödja fredsprocessen genom att börja dra tillbaka sina militära styrkor från Cypern och återlämna den avspärrade delen av Famagusta till stadens rättmätiga invånare, i enlighet med de tillämpliga resolutionerna från FN:s säkerhetsråd och i överensstämmelse med de principer som unionen grundar sig på.

| 66. | Med tanke på de pågående förhandlingarna vill vi upprepa vår begäran om att Regionkommitténs arbetsgrupp med Turkiet ska uppgraderas till en gemensam rådgivande kommitté. |
| --- | --- |

66.

Med tanke på de pågående förhandlingarna vill vi upprepa vår begäran om att Regionkommitténs arbetsgrupp med Turkiet ska uppgraderas till en gemensam rådgivande kommitté.

Potentiella kandidatländer

| 67. | Med hänsyn till de potentiella kandidatländernas strävan att göra framsteg i riktning mot medlemskap och med tanke på de allt intensivare kontakterna mellan lokala och regionala aktörer, ser vi fram emot inrättandet av en gemensam rådgivande kommitté med varje potentiellt kandidatland på västra Balkan. |
| --- | --- |

67.

Med hänsyn till de potentiella kandidatländernas strävan att göra framsteg i riktning mot medlemskap och med tanke på de allt intensivare kontakterna mellan lokala och regionala aktörer, ser vi fram emot inrättandet av en gemensam rådgivande kommitté med varje potentiellt kandidatland på västra Balkan.

Albanien

| 68. | Regionkommittén noterar de framsteg som gjorts när det gäller principerna om fri och rättvis konkurrens i nationella (6) och lokala val (2011) (7), samt de övergripande framstegen i fråga om att uppfylla de politiska villkor som krävs för att inleda förhandlingar om EU-medlemskap. |
| --- | --- |

68.

Regionkommittén noterar de framsteg som gjorts när det gäller principerna om fri och rättvis konkurrens i nationella (6) och lokala val (2011) (7), samt de övergripande framstegen i fråga om att uppfylla de politiska villkor som krävs för att inleda förhandlingar om EU-medlemskap.

| 69. | Vi vill lyfta fram kommissionens rekommendation från oktober 2012 och 2013 att bevilja Albanien status som kandidatland under förutsättning att ett antal strukturreformer genomförs, och vi uppmanar Albanien att försöka göra framsteg när det gäller reformen av den offentliga förvaltningen, rättsväsendets oberoende, kampen mot korruption och organiserad brottslighet samt skyddet för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

69.

Vi vill lyfta fram kommissionens rekommendation från oktober 2012 och 2013 att bevilja Albanien status som kandidatland under förutsättning att ett antal strukturreformer genomförs, och vi uppmanar Albanien att försöka göra framsteg när det gäller reformen av den offentliga förvaltningen, rättsväsendets oberoende, kampen mot korruption och organiserad brottslighet samt skyddet för de mänskliga rättigheterna.

| 70. | Kommittén menar att endast måttliga framsteg har gjorts vad gäller regionalpolitik och samordning av strukturinstrumenten. Med tanke på IPA-ackrediteringen måste förvaltnings- och kontrollsystemen stärkas ytterligare i syfte att minska risken för förseningar och för att åtaganden dras tillbaka. Programmeringskapaciteten måste dessutom förbättras, särskilt när det gäller utarbetandet av en stabil projektplanering. |
| --- | --- |

70.

Kommittén menar att endast måttliga framsteg har gjorts vad gäller regionalpolitik och samordning av strukturinstrumenten. Med tanke på IPA-ackrediteringen måste förvaltnings- och kontrollsystemen stärkas ytterligare i syfte att minska risken för förseningar och för att åtaganden dras tillbaka. Programmeringskapaciteten måste dessutom förbättras, särskilt när det gäller utarbetandet av en stabil projektplanering.

| 71. | Vi noterar Albaniens planer på att minska antalet lokala förvaltningsenheter och upprepar att man måste finna en balans mellan administrativ effektivitet och demokratisk legitimitet samt tillgänglighet för medborgarna i denna process. |
| --- | --- |

71.

Vi noterar Albaniens planer på att minska antalet lokala förvaltningsenheter och upprepar att man måste finna en balans mellan administrativ effektivitet och demokratisk legitimitet samt tillgänglighet för medborgarna i denna process.

| 72. | Vi välkomnar att lagen om stadsplanering antogs i april 2013 och ser detta som ett steg i riktning mot att bygga upp ett effektivt och modernt lokalt självstyre, men vi beklagar att genomförandet av denna lag fortfarande går mycket långsamt. |
| --- | --- |

72.

Vi välkomnar att lagen om stadsplanering antogs i april 2013 och ser detta som ett steg i riktning mot att bygga upp ett effektivt och modernt lokalt självstyre, men vi beklagar att genomförandet av denna lag fortfarande går mycket långsamt.

| 73. | Vi beklagar att de lokala myndigheterna trots de pågående administrativa förbättringarna fortfarande har mycket begränsade ekonomiska och administrativa resurser för att utveckla infrastruktur och tjänster och att deras intäkter har minskat med 21 %. |
| --- | --- |

73.

Vi beklagar att de lokala myndigheterna trots de pågående administrativa förbättringarna fortfarande har mycket begränsade ekonomiska och administrativa resurser för att utveckla infrastruktur och tjänster och att deras intäkter har minskat med 21 %.

| 74. | Vi beklagar också att de lokala myndigheternas personalförvaltning och system för finansiell kontroll fortfarande är svaga och anser att detta har hämmat deras effektivitet och begränsat dem och deras sammanslutningar när det gäller att uppnå ökad samordning mellan de lokala myndigheterna och centralregeringen. Vi efterlyser därför en bättre samordning mellan centralregeringen och de lokala myndigheterna och en förstärkt roll för kommunförbunden. |
| --- | --- |

74.

Vi beklagar också att de lokala myndigheternas personalförvaltning och system för finansiell kontroll fortfarande är svaga och anser att detta har hämmat deras effektivitet och begränsat dem och deras sammanslutningar när det gäller att uppnå ökad samordning mellan de lokala myndigheterna och centralregeringen. Vi efterlyser därför en bättre samordning mellan centralregeringen och de lokala myndigheterna och en förstärkt roll för kommunförbunden.

| 75. | Vi påpekar de allvarliga brister som fortfarande förekommer när det gäller övervakning av korruption, även på lokal nivå, och menar att man bör utse en samordnare mot korruption med ett starkt mandat att göra en bedömning av den övergripande strukturen för korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

75.

Vi påpekar de allvarliga brister som fortfarande förekommer när det gäller övervakning av korruption, även på lokal nivå, och menar att man bör utse en samordnare mot korruption med ett starkt mandat att göra en bedömning av den övergripande strukturen för korruptionsbekämpning.

| 76. | Vi ser positivt på att det finns en nationell strategi för att förbättra romernas levnadsvillkor och en nationell handlingsplan för detta. Vi framhåller att de olika åtagandena i samband med detta måste förverkligas. |
| --- | --- |

76.

Vi ser positivt på att det finns en nationell strategi för att förbättra romernas levnadsvillkor och en nationell handlingsplan för detta. Vi framhåller att de olika åtagandena i samband med detta måste förverkligas.

Bosnien och Hercegovina

| 77. | Regionkommittén beklagar att Bosnien och Hercegovina har gjort mycket begränsade framsteg när det gäller att se till att alla styresnivåer fungerar bättre och blir effektivare. Kommittén ser ett problem med att arbetet med EU-integrationen har avstannat och anser att det fortfarande krävs stora ansträngningar för att uppfylla de villkor som krävs för en trovärdig ansökan om EU-medlemskap. |
| --- | --- |

77.

Regionkommittén beklagar att Bosnien och Hercegovina har gjort mycket begränsade framsteg när det gäller att se till att alla styresnivåer fungerar bättre och blir effektivare. Kommittén ser ett problem med att arbetet med EU-integrationen har avstannat och anser att det fortfarande krävs stora ansträngningar för att uppfylla de villkor som krävs för en trovärdig ansökan om EU-medlemskap.

| 78. | Vi understryker att Bosnien och Hercegovinas myndigheter inte heller har gjort några framsteg vad gäller att bygga upp de strukturer som behövs för en decentraliserad förvaltning av EU-medel, vilket äventyrar EU:s finansiella stöd (IPA) och redan har lett till en förlust av dessa medel för Bosnien och Hercegovina i år. |
| --- | --- |

78.

Vi understryker att Bosnien och Hercegovinas myndigheter inte heller har gjort några framsteg vad gäller att bygga upp de strukturer som behövs för en decentraliserad förvaltning av EU-medel, vilket äventyrar EU:s finansiella stöd (IPA) och redan har lett till en förlust av dessa medel för Bosnien och Hercegovina i år.

| 79. | Vi framhåller att det råder oklarhet om befogenhetsfördelningen mellan enheter, kantoner och kommuner, med en förhållandevis begränsad finansiell autonomi på kommunal nivå. |
| --- | --- |

79.

Vi framhåller att det råder oklarhet om befogenhetsfördelningen mellan enheter, kantoner och kommuner, med en förhållandevis begränsad finansiell autonomi på kommunal nivå.

| 80. | Vi påpekar att den rådande politiska situationen i Bosnien och Hercegovina inverkar negativt på landets förmåga att tala med en gemensam röst i frågor som rör EU. Kommittén anser att det är viktigt att stärka den roll som direktoratet för europeisk integration – eller någon annan liknande mekanism – har när det gäller att samordna EU-frågor mellan alla myndighetsnivåer. Vi noterar att kommissionen har tvingats senarelägga de fortsatta diskussionerna om föranslutningsinstrument II på grund av att en sådan mekanism saknas. |
| --- | --- |

80.

Vi påpekar att den rådande politiska situationen i Bosnien och Hercegovina inverkar negativt på landets förmåga att tala med en gemensam röst i frågor som rör EU. Kommittén anser att det är viktigt att stärka den roll som direktoratet för europeisk integration – eller någon annan liknande mekanism – har när det gäller att samordna EU-frågor mellan alla myndighetsnivåer. Vi noterar att kommissionen har tvingats senarelägga de fortsatta diskussionerna om föranslutningsinstrument II på grund av att en sådan mekanism saknas.

| 81. | Vi beklagar att Bosnien och Hercegovinas parlament har gjort mycket begränsade framsteg i riktning mot ett antagande av EU-relaterad lagstiftning. Politisk oenighet har fortlöpande haft en negativ inverkan på parlamentets sätt att fungera. |
| --- | --- |

81.

Vi beklagar att Bosnien och Hercegovinas parlament har gjort mycket begränsade framsteg i riktning mot ett antagande av EU-relaterad lagstiftning. Politisk oenighet har fortlöpande haft en negativ inverkan på parlamentets sätt att fungera.

| 82. | Vi framhåller att man måste ta hänsyn till resultaten av arbetet inom den expertgrupp som inrättats med stöd från USA och EU och som har utarbetat rekommendationer om reformen av federationens konstitution. Denna reform syftar till att ta itu med landets kostsamma och komplicerade förvaltningsstrukturer, där det finns en viss överlappning av befogenheterna mellan federationen, kantonerna och kommunerna. Vi välkomnar att denna expertgrupp har baserat sina rekommendationer på ett brett samråd med alla myndighetsnivåer, även med den lokala nivån genom medverkan av kommuner och städer i federationen, samt med det civila samhället. |
| --- | --- |

82.

Vi framhåller att man måste ta hänsyn till resultaten av arbetet inom den expertgrupp som inrättats med stöd från USA och EU och som har utarbetat rekommendationer om reformen av federationens konstitution. Denna reform syftar till att ta itu med landets kostsamma och komplicerade förvaltningsstrukturer, där det finns en viss överlappning av befogenheterna mellan federationen, kantonerna och kommunerna. Vi välkomnar att denna expertgrupp har baserat sina rekommendationer på ett brett samråd med alla myndighetsnivåer, även med den lokala nivån genom medverkan av kommuner och städer i federationen, samt med det civila samhället.

| 83. | Vi betonar vidare behovet av att stärka skyddet av de mänskliga rättigheterna, inbegripet genomförande av redan beslutade målstrategier. |
| --- | --- |

83.

Vi betonar vidare behovet av att stärka skyddet av de mänskliga rättigheterna, inbegripet genomförande av redan beslutade målstrategier.

| 84. | Vi uppmanar alla enheterna i federationen att upprätthålla en konstruktiv politisk dialog sinsemellan och med de federala myndigheterna. |
| --- | --- |

84.

Vi uppmanar alla enheterna i federationen att upprätthålla en konstruktiv politisk dialog sinsemellan och med de federala myndigheterna.

Kosovo
   (1)

| 85. | Regionkommittén välkomnar rådets beslut att inleda förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Kosovo. |
| --- | --- |

85.

Regionkommittén välkomnar rådets beslut att inleda förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Kosovo.

| 86. | Vi välkomnar det regionala samarbetsrådets beslut att ändra sina stadgar i syfte att göra det möjligt för Kosovo att bli en självständig deltagare. Formerna för Kosovos deltagande i det regionala samarbetsrådet ger Kosovo ett gott utgångsläge för att öka och förlänga sitt deltagande i andra regionala forum. |
| --- | --- |

86.

Vi välkomnar det regionala samarbetsrådets beslut att ändra sina stadgar i syfte att göra det möjligt för Kosovo att bli en självständig deltagare. Formerna för Kosovos deltagande i det regionala samarbetsrådet ger Kosovo ett gott utgångsläge för att öka och förlänga sitt deltagande i andra regionala forum.

| 87. | Vi lovordar Kosovos och Serbiens aktiva och konstruktiva deltagande i den EU-stödda dialogen och konstaterar den betydelse som en fredlig och övergripande lösning av tvister mellan Serbien och Kosovo har för utvecklingen av regionen som helhet. |
| --- | --- |

87.

Vi lovordar Kosovos och Serbiens aktiva och konstruktiva deltagande i den EU-stödda dialogen och konstaterar den betydelse som en fredlig och övergripande lösning av tvister mellan Serbien och Kosovo har för utvecklingen av regionen som helhet.

| 88. | Vi påpekar att de grundläggande förvaltningsstrukturerna visserligen finns på plats både på central och på lokal nivå, men att den kommunala nivån fortfarande är svag och har behov av såväl tillräcklig finansiering som administrativ kapacitet. Vi efterlyser ytterligare satsningar på att förbättra genomförandet av lagstiftningen, ansvarigheten och öppenheten, även på kommunal nivå, och menar att lokala myndigheter måste få stöd så att de kan fortsätta decentraliseringsprocessen. |
| --- | --- |

88.

Vi påpekar att de grundläggande förvaltningsstrukturerna visserligen finns på plats både på central och på lokal nivå, men att den kommunala nivån fortfarande är svag och har behov av såväl tillräcklig finansiering som administrativ kapacitet. Vi efterlyser ytterligare satsningar på att förbättra genomförandet av lagstiftningen, ansvarigheten och öppenheten, även på kommunal nivå, och menar att lokala myndigheter måste få stöd så att de kan fortsätta decentraliseringsprocessen.

| 89. | Vi ser positivt på att de lokala myndigheterna har förbättrat sin kapacitet när det gäller återvändande och återintegrering av flyktingar och fördrivna personer, förvaltningens och budgetinformationens öppenhet och rapporteringen om det kommunala beslutsfattandet. |
| --- | --- |

89.

Vi ser positivt på att de lokala myndigheterna har förbättrat sin kapacitet när det gäller återvändande och återintegrering av flyktingar och fördrivna personer, förvaltningens och budgetinformationens öppenhet och rapporteringen om det kommunala beslutsfattandet.

| 90. | Vi framhåller återigen hur viktigt det är med en öppen och effektiv administration och uppmanar Kosovos regering att fästa stor vikt vid kommissionens rekommendationer om behovet av att bekämpa organiserad brottslighet och korruption samt av att bygga upp adekvata rättsliga och offentliga administrativa system. |
| --- | --- |

90.

Vi framhåller återigen hur viktigt det är med en öppen och effektiv administration och uppmanar Kosovos regering att fästa stor vikt vid kommissionens rekommendationer om behovet av att bekämpa organiserad brottslighet och korruption samt av att bygga upp adekvata rättsliga och offentliga administrativa system.

| 91. | Vi framhåller att samarbetet mellan det civila samhällets organisationer och statliga institutioner i Kosovo fortfarande huvudsakligen sker på tillfällig grund och att det bör förbättras, särskilt när det gäller utformningen och genomförandet av den offentliga politiken. |
| --- | --- |

91.

Vi framhåller att samarbetet mellan det civila samhällets organisationer och statliga institutioner i Kosovo fortfarande huvudsakligen sker på tillfällig grund och att det bör förbättras, särskilt när det gäller utformningen och genomförandet av den offentliga politiken.

| 92. | Vi upprepar behovet av att ytterligare främja rättsstatsprincipen, som är en hörnsten i stabiliserings- och associeringsprocessen. I detta sammanhang är det mycket positivt att den strukturerade dialogen om rättsstatsprincipen förs vidare, eftersom den fortsätter att stödja och vägleda Kosovo på detta område, bland annat i diskussionerna om framtiden för Eulex, EU:s rättsstatsuppdrag i Kosovo. |
| --- | --- |

92.

Vi upprepar behovet av att ytterligare främja rättsstatsprincipen, som är en hörnsten i stabiliserings- och associeringsprocessen. I detta sammanhang är det mycket positivt att den strukturerade dialogen om rättsstatsprincipen förs vidare, eftersom den fortsätter att stödja och vägleda Kosovo på detta område, bland annat i diskussionerna om framtiden för Eulex, EU:s rättsstatsuppdrag i Kosovo.

| 93. | ReK föreslår ytterligare förhandlingar om särskild status för det lokala självstyret i den serbiskdominerade regionala enklaven runt Mitrovica i norra Kosovo. |
| --- | --- |

93.

ReK föreslår ytterligare förhandlingar om särskild status för det lokala självstyret i den serbiskdominerade regionala enklaven runt Mitrovica i norra Kosovo.

Bryssel den 2 april 2014

Regionkommitténs ordförande

Ramon Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkterna om Kosovos status och är i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/99 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

1

(2)  Se kommissionens meddelande – Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2013–2014, COM(2013) 700 final.

2

(3)  Förklaring från provinsförsamlingen i Vojvodina om skyddet av konstitutionella och lagliga rättigheter i den autonoma provinsen Vojvodina den 21 maj 2013.

3

(4)  Europarådets kommunalkongress rekommendation 301 (2011), Lokal och regional demokrati i Turkiet, Strasbourg, 22–24 mars 2011.

4

(5)  Se ovan.

5

(6)  Valen hölls i juni 2013. Se Europaparlamentets lägesrapport om Albanien, framlagd av föredraganden Nikola Vuljanić (GUE/NGL) vid AFET-sammanträdet den 25 november 2013.

6

(7)  Se OSSE:s och Europarådets kommunalkongress övervakningsdelegations rapport av den 8 maj 2011, http://www.osce.org/odihr/77446.

7

---

| 7.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 174/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 174/15

---

Yttrande från Regionkommittén – Energi till ett rimligt pris för alla

2014/C 174/04

| Föredragande | Christian Illedits, ledamot av Burgenlands delstatsparlament (AT–PES) |
| --- | --- |
| Referensdokument | Skrivelse från det grekiska rådsordförandeskapet av den 4 november 2013 |

Föredragande

Christian Illedits, ledamot av Burgenlands delstatsparlament (AT–PES)

Referensdokument

Skrivelse från det grekiska rådsordförandeskapet av den 4 november 2013

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén konstaterar att stora delar av den europeiska befolkningen redan i dag lider av energifattigdom, och betonar att det krävs åtgärder med verkan på kort, medellång och lång sikt för att hejda och minska energifattigdomen, som har en direkt påverkan på folkhälsan och människors livskvalitet. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén konstaterar att stora delar av den europeiska befolkningen redan i dag lider av energifattigdom, och betonar att det krävs åtgärder med verkan på kort, medellång och lång sikt för att hejda och minska energifattigdomen, som har en direkt påverkan på folkhälsan och människors livskvalitet.

| 2. | Klyftan mellan ökningen av energipriserna och ökningen av inkomsterna blir allt större, vilket innebär en risk för att energifattigdomen breder ut sig varaktigt i alla EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Klyftan mellan ökningen av energipriserna och ökningen av inkomsterna blir allt större, vilket innebär en risk för att energifattigdomen breder ut sig varaktigt i alla EU-medlemsstater.

| 3. | ReK efterlyser därför åtgärder med mål på såväl kort sikt (t.ex. akut hjälp i extrema situationer) som på medellång och lång sikt, bl.a. energieffektivitetsåtgärder, energibesparande åtgärder, en omställning till hållbara energisystem och lokal produktion av förnybar energi, optimering av transportbehoven, osv. |
| --- | --- |

3.

ReK efterlyser därför åtgärder med mål på såväl kort sikt (t.ex. akut hjälp i extrema situationer) som på medellång och lång sikt, bl.a. energieffektivitetsåtgärder, energibesparande åtgärder, en omställning till hållbara energisystem och lokal produktion av förnybar energi, optimering av transportbehoven, osv.

| 4. | I debatterna i EU reduceras energifattigdom ofta till det snävare begreppet ”värmefattigdom”, men energifattigdom är ett mer omfattande fenomen, eftersom även den energi som behövs för kommunikation, rörlighet och hygien – som alla är nödvändiga för att kunna delta i samhället – måste vara tillgänglig till ett överkomligt pris. Familjer och hushåll hamnar i kläm mellan sjunkande inkomster och högre energiräkningar, vilket leder till att de antingen inte kan värma sina bostäder ordentligt, tvingas byta till sämre, ofta hälso- eller miljöfarliga, energikällor eller måste skuldsätta sig, samtidigt som deras transportmöjligheter begränsas. |
| --- | --- |

4.

I debatterna i EU reduceras energifattigdom ofta till det snävare begreppet ”värmefattigdom”, men energifattigdom är ett mer omfattande fenomen, eftersom även den energi som behövs för kommunikation, rörlighet och hygien – som alla är nödvändiga för att kunna delta i samhället – måste vara tillgänglig till ett överkomligt pris. Familjer och hushåll hamnar i kläm mellan sjunkande inkomster och högre energiräkningar, vilket leder till att de antingen inte kan värma sina bostäder ordentligt, tvingas byta till sämre, ofta hälso- eller miljöfarliga, energikällor eller måste skuldsätta sig, samtidigt som deras transportmöjligheter begränsas.

| 5. | Energifattigdom bör främst ses som en aspekt av fattigdom i stort och i första hand åtgärdas genom nationell och EU-gemensam politik för sysselsättning, sociala frågor, konkurrenskraft, regional utveckling och sammanhållning, och motsvarande åtgärder bör planeras i samordning med EU-nivån. Eftersom EU har delad behörighet med medlemsstaterna på energiområdet, och dessutom beslutar om politiska åtgärder på andra områden (inre marknaden, klimatförändringarna etc.) som påverkar energipriserna och tillgången till energi, finns det dock många poänger med att särskilt hantera energifattigdom inom energipolitiken. |
| --- | --- |

5.

Energifattigdom bör främst ses som en aspekt av fattigdom i stort och i första hand åtgärdas genom nationell och EU-gemensam politik för sysselsättning, sociala frågor, konkurrenskraft, regional utveckling och sammanhållning, och motsvarande åtgärder bör planeras i samordning med EU-nivån. Eftersom EU har delad behörighet med medlemsstaterna på energiområdet, och dessutom beslutar om politiska åtgärder på andra områden (inre marknaden, klimatförändringarna etc.) som påverkar energipriserna och tillgången till energi, finns det dock många poänger med att särskilt hantera energifattigdom inom energipolitiken.

För att garantera att energi tillhandahålls till ett överkomligt pris måste EU säkerställa att energimarknaden har ett tillräckligt utbud, att uppkomst och missbruk av monopolställningar motarbetas samt att styrmedlen för energiomställningen är kostnadseffektiva. ReK betonar att en effektiv EU-politik på energi- och miljöområdet bör vara fullkomligt förenlig med en kraftfull industripolitik och med internationell konkurrenskraft för de europeiska företagen.

| 6. | Kommittén anser därför att en definition av ”energifattigdom” behöver fastställas på EU-nivå för att dels se till att problemet erkänns på politisk nivå, dels garantera rättsäkerheten när det gäller åtgärder för att bekämpa energifattigdom. En sådan definition bör vara flexibel med hänsyn till de olika förhållandena i medlemsstaterna och deras regioner så att den lämnar utrymme för de olika energisystemen, inkomstnivåerna och samhällsstrukturerna i EU:s olika delar. |
| --- | --- |

6.

Kommittén anser därför att en definition av ”energifattigdom” behöver fastställas på EU-nivå för att dels se till att problemet erkänns på politisk nivå, dels garantera rättsäkerheten när det gäller åtgärder för att bekämpa energifattigdom. En sådan definition bör vara flexibel med hänsyn till de olika förhållandena i medlemsstaterna och deras regioner så att den lämnar utrymme för de olika energisystemen, inkomstnivåerna och samhällsstrukturerna i EU:s olika delar.

| 7. | Mot denna bakgrund föreslår kommittén som grund för en diskussion att det införs en kvantitativ definition av energifattigdom, som t.ex. skulle kunna fastställas som en EU-omfattande övre gräns för den andel av hushållens inkomster som läggs på energi. Andra kriterier som skulle kunna ingå i en sådan definition kan till exempel vara ”rätten till tillgång till lämpliga energitjänster” eller en gräns för ”anständigt boende”. |
| --- | --- |

7.

Mot denna bakgrund föreslår kommittén som grund för en diskussion att det införs en kvantitativ definition av energifattigdom, som t.ex. skulle kunna fastställas som en EU-omfattande övre gräns för den andel av hushållens inkomster som läggs på energi. Andra kriterier som skulle kunna ingå i en sådan definition kan till exempel vara ”rätten till tillgång till lämpliga energitjänster” eller en gräns för ”anständigt boende”.

| 8. | Trots påtryckningar från Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och andra berörda aktörer har kommissionen ännu inte i tillräcklig utsträckning behandlat energifattigdom som en relevant politisk utmaning. |
| --- | --- |

8.

Trots påtryckningar från Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och andra berörda aktörer har kommissionen ännu inte i tillräcklig utsträckning behandlat energifattigdom som en relevant politisk utmaning.

| 9. | ReK framhåller att direkta riskfaktorer för energifattigdom dels är låg inkomst och lågt socialt skydd (särskilt i de nya medlemsstaterna), dels orsakas av sparåtgärder (bl.a. i de sydeuropeiska medlemsstaterna). En indirekt riskfaktor för ökande energifattigdom är att energipriserna i genomsnitt stiger snabbare än hushållens inkomster och att allt fler människor därför drabbas av energifattigdom. |
| --- | --- |

9.

ReK framhåller att direkta riskfaktorer för energifattigdom dels är låg inkomst och lågt socialt skydd (särskilt i de nya medlemsstaterna), dels orsakas av sparåtgärder (bl.a. i de sydeuropeiska medlemsstaterna). En indirekt riskfaktor för ökande energifattigdom är att energipriserna i genomsnitt stiger snabbare än hushållens inkomster och att allt fler människor därför drabbas av energifattigdom.

| 10. | Kommittén uppmanar därför EU att snarast vidta åtgärder för att bistå de mest utsatta regionala ekonomierna – särskilt i konvergensregionerna – att hantera svårigheterna i samband med kraftigt ökande energipriser i förhållande till enbart svagt ökande, stagnerande eller till och med sjunkande inkomster i många samhällsgrupper. |
| --- | --- |

10.

Kommittén uppmanar därför EU att snarast vidta åtgärder för att bistå de mest utsatta regionala ekonomierna – särskilt i konvergensregionerna – att hantera svårigheterna i samband med kraftigt ökande energipriser i förhållande till enbart svagt ökande, stagnerande eller till och med sjunkande inkomster i många samhällsgrupper.

| 11. | Kommittén anser i detta sammanhang att man måste fullborda den inre energimarknaden inom EU, och att syftet med denna måste vara en trygg och hållbar energiförsörjning som håller priserna nere på lägsta möjliga nivå. Det krävs mer investeringar i distributionsnät, överföringsinfrastruktur, sammankopplingar och utvecklingen av smarta nät. |
| --- | --- |

11.

Kommittén anser i detta sammanhang att man måste fullborda den inre energimarknaden inom EU, och att syftet med denna måste vara en trygg och hållbar energiförsörjning som håller priserna nere på lägsta möjliga nivå. Det krävs mer investeringar i distributionsnät, överföringsinfrastruktur, sammankopplingar och utvecklingen av smarta nät.

| 12. | I detta sammanhang måste förnybara energikällor utvecklas och marknadsföras så kostnadseffektivt som möjligt. När det gäller bindande kvoter för förnybar energi bör energileverantörerna själva få besluta om på vilket sätt de ska investera sina medel i vind- och solenergi samt biomassa och andra resurser. De kommunala allmännyttiga företagen måste också efter eget gottfinnande kunna välja den kostnadseffektivaste lösningen för sin rena energi. Att t.ex. grunda kooperativ eller jämförbara sammanslutningar för produktion av förnybar energi eller för att förbättra energieffektiviteten är dessutom en bra möjlighet att ställa konsumenternas behov i centrum. |
| --- | --- |

12.

I detta sammanhang måste förnybara energikällor utvecklas och marknadsföras så kostnadseffektivt som möjligt. När det gäller bindande kvoter för förnybar energi bör energileverantörerna själva få besluta om på vilket sätt de ska investera sina medel i vind- och solenergi samt biomassa och andra resurser. De kommunala allmännyttiga företagen måste också efter eget gottfinnande kunna välja den kostnadseffektivaste lösningen för sin rena energi. Att t.ex. grunda kooperativ eller jämförbara sammanslutningar för produktion av förnybar energi eller för att förbättra energieffektiviteten är dessutom en bra möjlighet att ställa konsumenternas behov i centrum.

| 13. | I framtiden måste det energirelaterade stödet med EU:s strukturfondsmedel prioritera projekt som syftar till att minska användningen av fossila bränslen och kärnbränsle, till att byta bränsletyp samt till att undanröja energifattigdomen. Kommittén uppmanar kommissionen att ha dessa mål i åtanke vid utformningen av de relevanta programmen. |
| --- | --- |

13.

I framtiden måste det energirelaterade stödet med EU:s strukturfondsmedel prioritera projekt som syftar till att minska användningen av fossila bränslen och kärnbränsle, till att byta bränsletyp samt till att undanröja energifattigdomen. Kommittén uppmanar kommissionen att ha dessa mål i åtanke vid utformningen av de relevanta programmen.

| 14. | ReK efterlyser därför en politik som bidrar till att sänka energikostnaderna genom en förbättrad energieffektivitet och en omorientering av energiförsörjningen till mer lokala energikällor. |
| --- | --- |

14.

ReK efterlyser därför en politik som bidrar till att sänka energikostnaderna genom en förbättrad energieffektivitet och en omorientering av energiförsörjningen till mer lokala energikällor.

| 15. | Vid planeringen av stödet från strukturfonderna bör man inte enbart beakta hushållen utan också de mest utsatta energikonsumtionssektorerna. |
| --- | --- |

15.

Vid planeringen av stödet från strukturfonderna bör man inte enbart beakta hushållen utan också de mest utsatta energikonsumtionssektorerna.

Att gemensamt ta itu med klimatpolitiska och sociala utmaningar i stället för att fortsätta att subventionera fossila bränslen

| 16. | Frågan om energi till ett rimligt pris är på väg att bli en ny politisk prioritering över hela världen, trots konsekvenserna för klimatet. De ekonomiska medel som krävs för att utveckla förnybar energi och efterfrågan på energi till ett överkomligt pris tycks för närvarande stå i strid med varandra. |
| --- | --- |

16.

Frågan om energi till ett rimligt pris är på väg att bli en ny politisk prioritering över hela världen, trots konsekvenserna för klimatet. De ekonomiska medel som krävs för att utveckla förnybar energi och efterfrågan på energi till ett överkomligt pris tycks för närvarande stå i strid med varandra.

| 17. | De samhälleliga och ekologiska (följd)kostnaderna av fossila bränslen och kärnenergi överstiger emellertid med råge alla andra kostnader för energi. Dessa kostnader återspeglas dock till största delen inte på marknaderna och i priserna. |
| --- | --- |

17.

De samhälleliga och ekologiska (följd)kostnaderna av fossila bränslen och kärnenergi överstiger emellertid med råge alla andra kostnader för energi. Dessa kostnader återspeglas dock till största delen inte på marknaderna och i priserna.

| 18. | De många fördelarna med smarta distributionssystem där olika förnybara energikällor kombineras, efterfrågestyrning av förnybar energi samt investeringar i energieffektivitet beaktas fortfarande inte tillräckligt från politiskt håll, vare sig i medlemsstaterna eller på EU-nivå. |
| --- | --- |

18.

De många fördelarna med smarta distributionssystem där olika förnybara energikällor kombineras, efterfrågestyrning av förnybar energi samt investeringar i energieffektivitet beaktas fortfarande inte tillräckligt från politiskt håll, vare sig i medlemsstaterna eller på EU-nivå.

| 19. | Det finns ingen anledning att spela ut människor som lider av energifattigdom mot andra energikonsumenter. Det finns ingen oundviklig motsättning mellan stöd till förnybara energikällor och åtgärder för att bekämpa energifattigdom, tvärtom kompletterar dessa två typer av åtgärder varandra. |
| --- | --- |

19.

Det finns ingen anledning att spela ut människor som lider av energifattigdom mot andra energikonsumenter. Det finns ingen oundviklig motsättning mellan stöd till förnybara energikällor och åtgärder för att bekämpa energifattigdom, tvärtom kompletterar dessa två typer av åtgärder varandra.

| 20. | Kommittén noterar de synpunkter som kommissionen har lagt fram avseende de faktorer som påverkar energipriserna inom EU och påpekar att det finns ett antal faktorer som bidrar till problemet i fråga om rimliga energipriser. Under alla omständigheter står det dock klart att investeringar i energieffektivitet och förnybar energi på lokal och regional nivå bidrar till att skapa nya arbetstillfällen och åtminstone på medellång sikt kan minska energifattigdomen. |
| --- | --- |

20.

Kommittén noterar de synpunkter som kommissionen har lagt fram avseende de faktorer som påverkar energipriserna inom EU och påpekar att det finns ett antal faktorer som bidrar till problemet i fråga om rimliga energipriser. Under alla omständigheter står det dock klart att investeringar i energieffektivitet och förnybar energi på lokal och regional nivå bidrar till att skapa nya arbetstillfällen och åtminstone på medellång sikt kan minska energifattigdomen.

Utsatthet för energifattigdom

| 21. | Regionkommittén konstaterar med oro att elpriserna för hushåll och industri ökade med i genomsnitt 29 % i EU mellan 2005 och 2011. Under samma tidsperiod ökade elpriserna i USA med bara 5 % och i Japan med så lite som 1 %. Under samma period fördubblades oljepriset per fat på de internationella marknaderna, och under perioden 2001–2011 fyrdubblades det. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén konstaterar med oro att elpriserna för hushåll och industri ökade med i genomsnitt 29 % i EU mellan 2005 och 2011. Under samma tidsperiod ökade elpriserna i USA med bara 5 % och i Japan med så lite som 1 %. Under samma period fördubblades oljepriset per fat på de internationella marknaderna, och under perioden 2001–2011 fyrdubblades det.

| 22. | Särskilt de nya medlemsstaterna och de krisdrabbade sydeuropeiska länderna hotas av ökande energifattigdom. Eftersom klyftan mellan inkomstökningar och energiprisökningar har växt samtidigt som den sammantagna fattigdomen har ökat och man till en början inte vidtog samordnade åtgärder för att förbättra energieffektiviteten i det snabbt förfallande bostadsbeståndet och i energiinfrastrukturen, omfattas nu stora delar av befolkningen av problemet med energifattigdom. |
| --- | --- |

22.

Särskilt de nya medlemsstaterna och de krisdrabbade sydeuropeiska länderna hotas av ökande energifattigdom. Eftersom klyftan mellan inkomstökningar och energiprisökningar har växt samtidigt som den sammantagna fattigdomen har ökat och man till en början inte vidtog samordnade åtgärder för att förbättra energieffektiviteten i det snabbt förfallande bostadsbeståndet och i energiinfrastrukturen, omfattas nu stora delar av befolkningen av problemet med energifattigdom.

| 23. | I detta sammanhang framhåller ReK att mellan 50 och 125 miljoner människor i Europa lider av energifattigdom. I Bulgarien, Portugal, Litauen, Rumänien, Cypern, Lettland och Malta är redan över 30 % av befolkningen ur stånd att värma sina bostäder ordentligt och måste betala oproportionerligt höga energiräkningar. Numera tampas också 20 % av invånarna i Grekland, Polen, Italien, Ungern och Spanien med samma problem. På grund av de kraftigt stigande energipriserna (i förhållande till inkomstutvecklingen) måste man befara att även andra delar av befolkningen kommer att drabbas av energifattigdom, och det i alla EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

23.

I detta sammanhang framhåller ReK att mellan 50 och 125 miljoner människor i Europa lider av energifattigdom. I Bulgarien, Portugal, Litauen, Rumänien, Cypern, Lettland och Malta är redan över 30 % av befolkningen ur stånd att värma sina bostäder ordentligt och måste betala oproportionerligt höga energiräkningar. Numera tampas också 20 % av invånarna i Grekland, Polen, Italien, Ungern och Spanien med samma problem. På grund av de kraftigt stigande energipriserna (i förhållande till inkomstutvecklingen) måste man befara att även andra delar av befolkningen kommer att drabbas av energifattigdom, och det i alla EU-medlemsstater.

| 24. | Kommittén instämmer därför i att energifattigdom är en indikator för materiell fattigdom som kan mätas vid undersökningar av inkomst, social delaktighet och livsvillkor, t.ex. med frågan ”Har du råd att vid behov värma upp din bostad ordentligt?” (Eurostat, 2012) och ”Har du råd att tillgodose ditt transportbehov?”. |
| --- | --- |

24.

Kommittén instämmer därför i att energifattigdom är en indikator för materiell fattigdom som kan mätas vid undersökningar av inkomst, social delaktighet och livsvillkor, t.ex. med frågan ”Har du råd att vid behov värma upp din bostad ordentligt?” (Eurostat, 2012) och ”Har du råd att tillgodose ditt transportbehov?”.

| 25. | Vi välkomnar därför att medlemsstaterna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG och 2009/73/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el respektive naturgas bl.a. uppmanas att definiera begreppet ”utsatta kunder”. För att få en så tydlig bild som möjligt av energifattigdomen i Europa har också Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) föreslagit en enhetlig EU-definition av energifattigdom och en harmonisering av den existerande statistiken. |
| --- | --- |

25.

Vi välkomnar därför att medlemsstaterna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG och 2009/73/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el respektive naturgas bl.a. uppmanas att definiera begreppet ”utsatta kunder”. För att få en så tydlig bild som möjligt av energifattigdomen i Europa har också Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) föreslagit en enhetlig EU-definition av energifattigdom och en harmonisering av den existerande statistiken.

| 26. | Kommittén ställer sig också bakom konstaterandet att antalet hushåll som lider av energifattigdom kan komma att öka, och föreslår att medlemsstaterna ska uppmanas att fullgöra sin skyldighet att definiera ”utsatta kunder”. |
| --- | --- |

26.

Kommittén ställer sig också bakom konstaterandet att antalet hushåll som lider av energifattigdom kan komma att öka, och föreslår att medlemsstaterna ska uppmanas att fullgöra sin skyldighet att definiera ”utsatta kunder”.

Den lokala och regionala nivåns deltagande

| 27. | En av de lokala och regionala myndigheternas uppgifter är att ge lokalbefolkningen opartiska råd om hur deras hus och lägenheters energieffektivitet kan förbättras. Sådana åtgärder skapar arbetstillfällen i sektorer som är knutna till byggsektorn genom att styra deras verksamhet i riktning mot energisanering av befintliga bostäder, och kan på så sätt även minska energifattigdomen, minimera koldioxidutsläppen och främja teknisk innovation. |
| --- | --- |

27.

En av de lokala och regionala myndigheternas uppgifter är att ge lokalbefolkningen opartiska råd om hur deras hus och lägenheters energieffektivitet kan förbättras. Sådana åtgärder skapar arbetstillfällen i sektorer som är knutna till byggsektorn genom att styra deras verksamhet i riktning mot energisanering av befintliga bostäder, och kan på så sätt även minska energifattigdomen, minimera koldioxidutsläppen och främja teknisk innovation.

| 28. | Regionkommittén inser också att det med tanke på de stora sociala och geografiska skillnaderna när det gäller energifattigdom i EU är lämpligast att genomföra konkreta åtgärder på lokal nivå. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén inser också att det med tanke på de stora sociala och geografiska skillnaderna när det gäller energifattigdom i EU är lämpligast att genomföra konkreta åtgärder på lokal nivå.

| 29. | Undersökningar av risken för energifattigdom på regional nivå ger en betydligt mer informativ bild av den sociala ojämlikheten i Europa än liknande undersökningar på nationell nivå. Mätt i köpkraftsstandard (PPS), där hänsyn tas till olika prisnivåer, betalar t.ex. bulgarer i genomsnitt 17,07 PPS för 100 kWh el, medan britter betalar 15,37 PPS. Klyftan mellan syd och nord respektive öst och väst i EU fanns redan före krisen 2005, men har vuxit ytterligare sedan dess. |
| --- | --- |

29.

Undersökningar av risken för energifattigdom på regional nivå ger en betydligt mer informativ bild av den sociala ojämlikheten i Europa än liknande undersökningar på nationell nivå. Mätt i köpkraftsstandard (PPS), där hänsyn tas till olika prisnivåer, betalar t.ex. bulgarer i genomsnitt 17,07 PPS för 100 kWh el, medan britter betalar 15,37 PPS. Klyftan mellan syd och nord respektive öst och väst i EU fanns redan före krisen 2005, men har vuxit ytterligare sedan dess.

| 30. | Att stödja förbättrad energieffektivitet i hus och lägenheter är därför av grundläggande betydelse såväl för att utrota fattigdomen i allmänhet som för att bekämpa klimatförändringarna. Dessutom skulle hushållen vara bättre rustade för framtida energiprisökningar med energieffektiva lägenheter och hus. |
| --- | --- |

30.

Att stödja förbättrad energieffektivitet i hus och lägenheter är därför av grundläggande betydelse såväl för att utrota fattigdomen i allmänhet som för att bekämpa klimatförändringarna. Dessutom skulle hushållen vara bättre rustade för framtida energiprisökningar med energieffektiva lägenheter och hus.

| 31. | Det är nödvändigt att främja lokala och regionala kampanjer för medvetandegörande och information med lämpligt stöd från EU:s institutioner, för att uppmuntra människor att tillägna sig vanor som bidrar till energisparande. |
| --- | --- |

31.

Det är nödvändigt att främja lokala och regionala kampanjer för medvetandegörande och information med lämpligt stöd från EU:s institutioner, för att uppmuntra människor att tillägna sig vanor som bidrar till energisparande.

| 32. | Kommittén vill fästa uppmärksamheten vid konsekvenserna av kostnaderna för den energi som krävs till transporter. Dessa kostnader bidrar också till energifattigdom och bör leda till långsiktiga regionala strategier för fysisk planering i syfte att minska transportbehovet, och, då så är möjligt, erbjuda mindre energikrävande transportsätt. |
| --- | --- |

32.

Kommittén vill fästa uppmärksamheten vid konsekvenserna av kostnaderna för den energi som krävs till transporter. Dessa kostnader bidrar också till energifattigdom och bör leda till långsiktiga regionala strategier för fysisk planering i syfte att minska transportbehovet, och, då så är möjligt, erbjuda mindre energikrävande transportsätt.

Ett tydligare konsumentperspektiv vid genomförandet av energipolitiken

| 33. | Regionkommittén uppmanar därför EU att verka för att alla marknadsbaserade initiativ som medför en risk för att utsatta energikonsumenter utnyttjas i alla händelser kompletteras med socialpolitiska åtgärder på lokal, regional och nationell nivå för att längs hela värdekedjan från energiproducent till slutkonsument hålla skatterna och avgifterna och därigenom energipriserna så låga som möjligt. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén uppmanar därför EU att verka för att alla marknadsbaserade initiativ som medför en risk för att utsatta energikonsumenter utnyttjas i alla händelser kompletteras med socialpolitiska åtgärder på lokal, regional och nationell nivå för att längs hela värdekedjan från energiproducent till slutkonsument hålla skatterna och avgifterna och därigenom energipriserna så låga som möjligt.

| 34. | Kommittén anser dessutom att konsumenterna inte bör betungas med oskäliga priser genom t.ex. en höjd avgift för förnybar energi, särskilt som ofta ingen förnybar energi alls matas in i nätet. Konsumenterna bör inte heller uppmanas att kompensera de vinster som energiintensiva branscher går miste om bl.a. för att de måste minska ned på produktionen för att skydda nätinfrastrukturen. |
| --- | --- |

34.

Kommittén anser dessutom att konsumenterna inte bör betungas med oskäliga priser genom t.ex. en höjd avgift för förnybar energi, särskilt som ofta ingen förnybar energi alls matas in i nätet. Konsumenterna bör inte heller uppmanas att kompensera de vinster som energiintensiva branscher går miste om bl.a. för att de måste minska ned på produktionen för att skydda nätinfrastrukturen.

Kravet på att utsatta konsumenter inte ska få stängas av från energiförsörjningen bör åtföljas av följande åtgärder:

| 35. | Regionkommittén föreslår därför att man ska genomföra program för att förbättra byggnaders energieffektivitet för utsatta konsumenter för att varaktigt sänka kostnadsbördan för energi (t.ex. genom införande av en finansieringsplan för modernisering av den teknik som används i fjärrvärmesystemen och av all teknik för produktion eller omvandling av energi till värme samt genom att förbättra byggnadernas isolering). Dessa program bör samtidigt åtföljas av stöd till anläggningar för energiproduktion främst för eget bruk (varmvatten genom termiska solfångare, el genom små solcellsanläggningar). På så sätt skulle man både minska energibehovet och trygga produktionen av förnybar energi, vilket skulle minska beroendet av fossila, för det mesta importerade, bränslen. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén föreslår därför att man ska genomföra program för att förbättra byggnaders energieffektivitet för utsatta konsumenter för att varaktigt sänka kostnadsbördan för energi (t.ex. genom införande av en finansieringsplan för modernisering av den teknik som används i fjärrvärmesystemen och av all teknik för produktion eller omvandling av energi till värme samt genom att förbättra byggnadernas isolering). Dessa program bör samtidigt åtföljas av stöd till anläggningar för energiproduktion främst för eget bruk (varmvatten genom termiska solfångare, el genom små solcellsanläggningar). På så sätt skulle man både minska energibehovet och trygga produktionen av förnybar energi, vilket skulle minska beroendet av fossila, för det mesta importerade, bränslen.

| 36. | Man bör snabbt genomföra program för energirådgivning och stöd till energieffektivitetsåtgärder som inte är ekonomiskt kostsamma (förändrade beteenden, användning av energieffektiva apparater eller tätning av fönster och dörrar) men som ger goda resultat. Hushåll som är drabbade av energifattigdom bör erhålla ett särskilt stöd |
| --- | --- |

36.

Man bör snabbt genomföra program för energirådgivning och stöd till energieffektivitetsåtgärder som inte är ekonomiskt kostsamma (förändrade beteenden, användning av energieffektiva apparater eller tätning av fönster och dörrar) men som ger goda resultat. Hushåll som är drabbade av energifattigdom bör erhålla ett särskilt stöd

| 37. | Man bör sträva efter att det ska vara enklare och billigare att få tillgång till förnybar energi som produceras i anläggningar för egenproduktion av energi, oavsett om de är individuella, gemensamma eller regionala, än importerad energi. Det behövs en allmän rättslig ram som tryggar möjligheten att lokalt utnyttja projekt för energiproduktion som initieras och genomförs av invånarna i en region så att befolkningen kan dra nytta av dem. |
| --- | --- |

37.

Man bör sträva efter att det ska vara enklare och billigare att få tillgång till förnybar energi som produceras i anläggningar för egenproduktion av energi, oavsett om de är individuella, gemensamma eller regionala, än importerad energi. Det behövs en allmän rättslig ram som tryggar möjligheten att lokalt utnyttja projekt för energiproduktion som initieras och genomförs av invånarna i en region så att befolkningen kan dra nytta av dem.

| 38. | Kommittén efterlyser socialt stöd till hushåll som lider av energifattigdom (som måste lägga mer än 10 % av sin inkomst på el och värme). Stödet bör dock kombineras med främjande av förbättrad energieffektivitet. |
| --- | --- |

38.

Kommittén efterlyser socialt stöd till hushåll som lider av energifattigdom (som måste lägga mer än 10 % av sin inkomst på el och värme). Stödet bör dock kombineras med främjande av förbättrad energieffektivitet.

| 39. | ReK föreslår också att ytterligare stödåtgärder ska genomföras – t.ex. ”överlevnadstariffer” (”lifeline tariffs”) – för att förhindra att fattigare konsumenter med låg förbrukning missgynnas ekonomiskt åtminstone när det gäller det nödvändiga grundbehovet av energi. |
| --- | --- |

39.

ReK föreslår också att ytterligare stödåtgärder ska genomföras – t.ex. ”överlevnadstariffer” (”lifeline tariffs”) – för att förhindra att fattigare konsumenter med låg förbrukning missgynnas ekonomiskt åtminstone när det gäller det nödvändiga grundbehovet av energi.

| 40. | Kommittén förespråkar insatser för att sätta ett tak för energiprishöjningar i syfte att bekämpa energifattigdomen och hålla priserna för värmeenergi under nivån för fossila bränslen, för att uppmuntra till en snabbare omställning av värmeförsörjningen från gas-, olje- eller koleldade värmepannor till kraftvärme, lokala biomassaanläggningar eller högeffektiva värmepumpar, som alla drivs med regionalt förekommande förnybara energikällor. |
| --- | --- |

40.

Kommittén förespråkar insatser för att sätta ett tak för energiprishöjningar i syfte att bekämpa energifattigdomen och hålla priserna för värmeenergi under nivån för fossila bränslen, för att uppmuntra till en snabbare omställning av värmeförsörjningen från gas-, olje- eller koleldade värmepannor till kraftvärme, lokala biomassaanläggningar eller högeffektiva värmepumpar, som alla drivs med regionalt förekommande förnybara energikällor.

| 41. | Liksom när det gäller skattelättnader på arbete bör medlemsstaterna införa åtgärder för att undanta låginkomsttagare från energiskatter eller bara beskatta dem i liten utsträckning. |
| --- | --- |

41.

Liksom när det gäller skattelättnader på arbete bör medlemsstaterna införa åtgärder för att undanta låginkomsttagare från energiskatter eller bara beskatta dem i liten utsträckning.

Bryssel den 2 april 2014

Regionkommitténs ordförande

Ramon Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 7.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 174/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 174/19

---

Yttrande från Regionkommittén – Nya riktlinjer för statligt stöd på energiområdet

2014/C 174/05

| Föredragande | Gusty Graas (LU–ALDE), kommunalråd i Bettembourg |
| --- | --- |
| Referensdokument | Yttrande på eget initiativ |

Föredragande

Gusty Graas (LU–ALDE), kommunalråd i Bettembourg

Referensdokument

Yttrande på eget initiativ

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer om europeisk energi

| 1. | Enligt Internationella energiorganets prognoser kommer den globala energiförbrukningen att öka med en tredjedel till 2035, främst till följd av ökad efterfrågan i de nyligen industrialiserade länderna. |
| --- | --- |

1.

Enligt Internationella energiorganets prognoser kommer den globala energiförbrukningen att öka med en tredjedel till 2035, främst till följd av ökad efterfrågan i de nyligen industrialiserade länderna.

| 2. | Energimarknaden håller på att genomgå en kraftig förändring genom att det tillkommer nya producenter av naturgas på marknaden och produktionen av förnybar energi i många medlemsstater utvecklas kraftigt. Detta nödvändiggör en anpassning av riktlinjerna för beviljande av statligt stöd, så att EU:s medlemsstater från och med 2014 har tillgång till tydliga regler för sin subventionspolitik på energiområdet. Denna tydlighet är avgörande för att investerarna ska kunna genomföra sina projekt. |
| --- | --- |

2.

Energimarknaden håller på att genomgå en kraftig förändring genom att det tillkommer nya producenter av naturgas på marknaden och produktionen av förnybar energi i många medlemsstater utvecklas kraftigt. Detta nödvändiggör en anpassning av riktlinjerna för beviljande av statligt stöd, så att EU:s medlemsstater från och med 2014 har tillgång till tydliga regler för sin subventionspolitik på energiområdet. Denna tydlighet är avgörande för att investerarna ska kunna genomföra sina projekt.

| 3. | I EU måste de mål som kommissionen föreslår i EU-ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 förenas med medlemsstaternas olika resurser och ibland skiljaktiga intressen. |
| --- | --- |

3.

I EU måste de mål som kommissionen föreslår i EU-ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 förenas med medlemsstaternas olika resurser och ibland skiljaktiga intressen.

| 4. | Konkurrens och förekomst av en fri marknad på energiområdet är inte mål i sig utan medel som är underordnade EU:s övergripande mål enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.

Konkurrens och förekomst av en fri marknad på energiområdet är inte mål i sig utan medel som är underordnade EU:s övergripande mål enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen.

| 5. | Mot bakgrund av generaladvokatens förslag till avgörande av den 28 januari 2014 i mål C-573/12 Ålands Vindkraft bör kommissionen vänta på EU-domstolens dom innan den lägger fram sina nya riktlinjer. Generaladvokaten föreslår nämligen att EU-domstolen ogiltigförklarar artikel 3.3 i direktiv 2009/28/EG, eftersom den i fråga om nationella ordningar för el från förnybara energikällor gör det möjligt att begränsa beviljandet av elcertifikat till producenter av grön el som är etablerade i den egna medlemsstaten. Samtidigt skulle ett ogiltigförklarande av bestämmelsen innebära ett fundamentalt ifrågasättande av hur stödordningarna för utveckling av förnybar energi är uppbyggda i ett stort antal medlemsstater. Dessutom skulle riktlinjerna förmodligen bli föråldrade ifall de lades fram före domen, och därmed skapa rättsosäkerhet. |
| --- | --- |

5.

Mot bakgrund av generaladvokatens förslag till avgörande av den 28 januari 2014 i mål C-573/12 Ålands Vindkraft bör kommissionen vänta på EU-domstolens dom innan den lägger fram sina nya riktlinjer. Generaladvokaten föreslår nämligen att EU-domstolen ogiltigförklarar artikel 3.3 i direktiv 2009/28/EG, eftersom den i fråga om nationella ordningar för el från förnybara energikällor gör det möjligt att begränsa beviljandet av elcertifikat till producenter av grön el som är etablerade i den egna medlemsstaten. Samtidigt skulle ett ogiltigförklarande av bestämmelsen innebära ett fundamentalt ifrågasättande av hur stödordningarna för utveckling av förnybar energi är uppbyggda i ett stort antal medlemsstater. Dessutom skulle riktlinjerna förmodligen bli föråldrade ifall de lades fram före domen, och därmed skapa rättsosäkerhet.

| 6. | Kommittén bekräftar EU:s klimat- och energipolitiska målsättningar, som bl.a. har förankrats i direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. Medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna har utarbetat regelverk och åtgärder för att omsätta dessa klimat- och energipolitiska riktlinjer fram till 2020. Nya riktlinjer för statligt stöd på miljö- och energiområdet får inte stå i vägen för dessa fast överenskomna mål och de regelverk och åtgärder som har inletts för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

6.

Kommittén bekräftar EU:s klimat- och energipolitiska målsättningar, som bl.a. har förankrats i direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. Medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna har utarbetat regelverk och åtgärder för att omsätta dessa klimat- och energipolitiska riktlinjer fram till 2020. Nya riktlinjer för statligt stöd på miljö- och energiområdet får inte stå i vägen för dessa fast överenskomna mål och de regelverk och åtgärder som har inletts för att uppnå dessa mål.

| 7. | Det är i detta sammanhang viktigt att skapa en balans mellan diversifieringen av energikällor och stödmekanismer för förnybar energi å ena sidan, och de gemensamma bestämmelserna på EU-nivå, som syftar till att undvika marknadssnedvridningar, å den andra. Vi är därför oroade över att Europeiska kommissionens förslag i samrådsdokumentet skulle kunna leda till alltför begränsade möjligheter att göra åtskillnad mellan olika energikällor, i synnerhet när det gäller möjligheten att stödja en hållbar energiproduktion från förnybara källor. |
| --- | --- |

7.

Det är i detta sammanhang viktigt att skapa en balans mellan diversifieringen av energikällor och stödmekanismer för förnybar energi å ena sidan, och de gemensamma bestämmelserna på EU-nivå, som syftar till att undvika marknadssnedvridningar, å den andra. Vi är därför oroade över att Europeiska kommissionens förslag i samrådsdokumentet skulle kunna leda till alltför begränsade möjligheter att göra åtskillnad mellan olika energikällor, i synnerhet när det gäller möjligheten att stödja en hållbar energiproduktion från förnybara källor.

Kommentarer om inriktningen på EU:s rådande energipolitik

| 8. | Regionkommittén noterar samrådsdokumentet från december 2013 om utkastet till nya riktlinjer för statligt stöd på miljö- och energiområdet för perioden 2014–2020. Kommittén beklagar att dokumentet i fråga enbart har lagts fram på ett officiellt EU-språk och att tidsfristen för att svara på samrådet i praktiken har förkortats till sex veckor i stället för de åtta veckor som är brukligt. Under dessa omständigheter befarar vi att representativiteten i svaren på samrådet kommer att försvagas. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén noterar samrådsdokumentet från december 2013 om utkastet till nya riktlinjer för statligt stöd på miljö- och energiområdet för perioden 2014–2020. Kommittén beklagar att dokumentet i fråga enbart har lagts fram på ett officiellt EU-språk och att tidsfristen för att svara på samrådet i praktiken har förkortats till sex veckor i stället för de åtta veckor som är brukligt. Under dessa omständigheter befarar vi att representativiteten i svaren på samrådet kommer att försvagas.

| 9. | ReK beklagar att kommissionens samrådsdokument inte innehåller någon hänvisning till den europeiska stadgan om energikonsumenters rättigheter. |
| --- | --- |

9.

ReK beklagar att kommissionens samrådsdokument inte innehåller någon hänvisning till den europeiska stadgan om energikonsumenters rättigheter.

| 10. | Kommittén betonar att man bör inta en integrerad hållning till energi- och miljöpolitiken på EU-nivå. |
| --- | --- |

10.

Kommittén betonar att man bör inta en integrerad hållning till energi- och miljöpolitiken på EU-nivå.

| 11. | Klimatförändringarna och energipolitiken kan inte betraktas och behandlas var för sig. |
| --- | --- |

11.

Klimatförändringarna och energipolitiken kan inte betraktas och behandlas var för sig.

| 12. | Gemenskapens system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inrättades genom direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 för att ”på ett kostnadseffektivt och ekonomiskt effektivt sätt minska utsläppen av växthusgaser”. Fas 3 (2013–2020) borde innebära en förstärkning av systemet i syfte att uppnå en 20-procentig minskning av utsläppen av växthusgaser till 2020 (i förhållande till 1990). ReK konstaterar dock att överskottet av tilldelade utsläppsrätter gör att systemets effektivitet minskar. |
| --- | --- |

12.

Gemenskapens system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inrättades genom direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 för att ”på ett kostnadseffektivt och ekonomiskt effektivt sätt minska utsläppen av växthusgaser”. Fas 3 (2013–2020) borde innebära en förstärkning av systemet i syfte att uppnå en 20-procentig minskning av utsläppen av växthusgaser till 2020 (i förhållande till 1990). ReK konstaterar dock att överskottet av tilldelade utsläppsrätter gör att systemets effektivitet minskar.

| 13. | I riktlinjerna för statligt stöd på energiområdet bör man även beakta målen för 2030 samt målet om att större delen av energin ska vara förnybar år 2050. |
| --- | --- |

13.

I riktlinjerna för statligt stöd på energiområdet bör man även beakta målen för 2030 samt målet om att större delen av energin ska vara förnybar år 2050.

| 14. | Kommittén är övertygad om att kampen mot klimatförändringarna, den ökade energieffektiviteten, främjandet av produktionen av förnybar energi och minskningen av miljöavtrycket i sig utgör mål av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

14.

Kommittén är övertygad om att kampen mot klimatförändringarna, den ökade energieffektiviteten, främjandet av produktionen av förnybar energi och minskningen av miljöavtrycket i sig utgör mål av gemensamt intresse.

| 15. | Utvecklingen av produktionen av förnybar energi ger reella möjligheter att stimulera grön tillväxt och skapa nya stabila arbetstillfällen. |
| --- | --- |

15.

Utvecklingen av produktionen av förnybar energi ger reella möjligheter att stimulera grön tillväxt och skapa nya stabila arbetstillfällen.

| 16. | Vi gläder oss åt att energi, klimat och miljömål beaktas mer och mer i strukturfonderna och de europeiska investeringarna. |
| --- | --- |

16.

Vi gläder oss åt att energi, klimat och miljömål beaktas mer och mer i strukturfonderna och de europeiska investeringarna.

| 17. | ReK påminner om att kommissionen vill att 20 % av medlen för regional utveckling i utvecklade regioner och 6 % av medlen i mindre utvecklade regioner ska investeras i energieffektivitet och förnybar energi. |
| --- | --- |

17.

ReK påminner om att kommissionen vill att 20 % av medlen för regional utveckling i utvecklade regioner och 6 % av medlen i mindre utvecklade regioner ska investeras i energieffektivitet och förnybar energi.

| 18. | Regionkommittén stöder EU:s insatser på internationell nivå för att bibehålla sin ledande roll i kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén stöder EU:s insatser på internationell nivå för att bibehålla sin ledande roll i kampen mot klimatförändringarna.

Kommentarer om lämpligheten av statligt stöd inom energipolitiken

| 19. | Regionkommittén stöder principen om att statligt stöd är motiverat om marknaden inte är i stånd att på egen hand väsentligt förbättra miljöskyddet. Vi delar kommissionens åsikt att statligt stöd kan vara ett lämpligt instrument för att förverkliga ambitiösa mål om minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén stöder principen om att statligt stöd är motiverat om marknaden inte är i stånd att på egen hand väsentligt förbättra miljöskyddet. Vi delar kommissionens åsikt att statligt stöd kan vara ett lämpligt instrument för att förverkliga ambitiösa mål om minskade koldioxidutsläpp.

| 20. | Eftersom den höga kostnaden för produktion av vissa typer av förnybar energi gör det omöjligt för företagen att ta ut konkurrenskraftiga priser på marknaden anser ReK att det är motiverat med statligt stöd i dessa fall, under förutsättning att man räknar med att den använda tekniken och marknaden för den kan utvecklas fullt ut. Detta stöd bör dock om möjligt samordnas på EU-nivå och mellan medlemsstaterna samt ta hänsyn till de specifika förhållandena i de olika regionerna. |
| --- | --- |

20.

Eftersom den höga kostnaden för produktion av vissa typer av förnybar energi gör det omöjligt för företagen att ta ut konkurrenskraftiga priser på marknaden anser ReK att det är motiverat med statligt stöd i dessa fall, under förutsättning att man räknar med att den använda tekniken och marknaden för den kan utvecklas fullt ut. Detta stöd bör dock om möjligt samordnas på EU-nivå och mellan medlemsstaterna samt ta hänsyn till de specifika förhållandena i de olika regionerna.

| 21. | Kommittén stöder i princip kommissionens insatser för att införa fler marknadsmekanismer i tilldelningen av stöd, och vi förespråkar därför att man involverar lokala och regionala energiorgan. |
| --- | --- |

21.

Kommittén stöder i princip kommissionens insatser för att införa fler marknadsmekanismer i tilldelningen av stöd, och vi förespråkar därför att man involverar lokala och regionala energiorgan.

| 22. | Statligt stöd på energiområdet måste anses ha ekonomiska och sociala konsekvenser även på regional och lokal nivå. De externa effekterna, både positiva och negativa, på kort, medellång och lång sikt bör i möjligaste mån internaliseras i den faktiska energikostnaden för att minimera snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

22.

Statligt stöd på energiområdet måste anses ha ekonomiska och sociala konsekvenser även på regional och lokal nivå. De externa effekterna, både positiva och negativa, på kort, medellång och lång sikt bör i möjligaste mån internaliseras i den faktiska energikostnaden för att minimera snedvridningen av konkurrensen.

| 23. | I syfte att säkerställa innovationskapacitet på hög nivå bör Europeiska unionen bereda vägen för en ordning som tillåter olika tekniker att konkurrera på energimarknaden. |
| --- | --- |

23.

I syfte att säkerställa innovationskapacitet på hög nivå bör Europeiska unionen bereda vägen för en ordning som tillåter olika tekniker att konkurrera på energimarknaden.

| 24. | Man måste skapa insyn i beviljandet av statligt stöd så att medlemsstaterna, kommissionen, de ekonomiska aktörerna, de lokala och regionala myndigheterna samt medborgarna får tillgång till nödvändiga uppgifter. |
| --- | --- |

24.

Man måste skapa insyn i beviljandet av statligt stöd så att medlemsstaterna, kommissionen, de ekonomiska aktörerna, de lokala och regionala myndigheterna samt medborgarna får tillgång till nödvändiga uppgifter.

Konkreta förslag: den allmänna inriktningen på EU:s energipolitik

| 25. | Subventioner av fossila bränslen bör avskaffas på kort sikt eftersom de leder till en snedvridning av konkurrensen och betydande miljökostnader. |
| --- | --- |

25.

Subventioner av fossila bränslen bör avskaffas på kort sikt eftersom de leder till en snedvridning av konkurrensen och betydande miljökostnader.

| 26. | Utvinning av skiffergas och skifferolja genom hydraulisk spräckning är en kontroversiell metod, men eftersom vissa länder kommer att inleda kommersiell utvinning under innevarande år anser kommittén att man inte kan undvika diskussioner kring statligt stöd för detta. |
| --- | --- |

26.

Utvinning av skiffergas och skifferolja genom hydraulisk spräckning är en kontroversiell metod, men eftersom vissa länder kommer att inleda kommersiell utvinning under innevarande år anser kommittén att man inte kan undvika diskussioner kring statligt stöd för detta.

| 27. | Riktlinjerna för offentligt stöd på energiområdet bör inte innehålla särskilda bestämmelser som möjliggör offentligt stöd till kärnkraft. Samtidigt bör marknadsprinciperna gälla även för denna teknik. |
| --- | --- |

27.

Riktlinjerna för offentligt stöd på energiområdet bör inte innehålla särskilda bestämmelser som möjliggör offentligt stöd till kärnkraft. Samtidigt bör marknadsprinciperna gälla även för denna teknik.

| 28. | Alla källor till förnybar energi, såsom vindkraft, solenergi, geotermisk energi, vattenkraft, biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsverk och biogas, som används av de lokala och regionala myndigheterna, måste ägnas särskild uppmärksamhet. Produktionen av biobränslen bör stödjas under förutsättning att de uppfyller kriterierna för miljöhållbarhet enligt EU-bestämmelserna. |
| --- | --- |

28.

Alla källor till förnybar energi, såsom vindkraft, solenergi, geotermisk energi, vattenkraft, biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsverk och biogas, som används av de lokala och regionala myndigheterna, måste ägnas särskild uppmärksamhet. Produktionen av biobränslen bör stödjas under förutsättning att de uppfyller kriterierna för miljöhållbarhet enligt EU-bestämmelserna.

| 29. | Kommittén understryker att produktion av elektricitet i vattenkraftverk kan bidra till lagring och till balans i näten och därför kan beviljas stöd när man har konstaterat att vederbörliga hållbarhetskriterier uppfylls. |
| --- | --- |

29.

Kommittén understryker att produktion av elektricitet i vattenkraftverk kan bidra till lagring och till balans i näten och därför kan beviljas stöd när man har konstaterat att vederbörliga hållbarhetskriterier uppfylls.

| 30. | Kommittén frågar sig om den särskilda hänvisningen till CCS-teknik (avskiljning och lagring av koldioxid) är förenlig med den princip om teknikneutralitet som kommissionen följer i övrigt. |
| --- | --- |

30.

Kommittén frågar sig om den särskilda hänvisningen till CCS-teknik (avskiljning och lagring av koldioxid) är förenlig med den princip om teknikneutralitet som kommissionen följer i övrigt.

| 31. | EU bör skapa en gemensam rättslig ram för att få till stånd en mer rationell energianvändning och ett mer rationellt stöd till förnybar energi. |
| --- | --- |

31.

EU bör skapa en gemensam rättslig ram för att få till stånd en mer rationell energianvändning och ett mer rationellt stöd till förnybar energi.

| 32. | På EU-nivå efterlyser ReK större energieffektivitet, en större andel förnybar energi, en bättre energimix och ett regelverk som ger aktörerna rättvisare villkor. |
| --- | --- |

32.

På EU-nivå efterlyser ReK större energieffektivitet, en större andel förnybar energi, en bättre energimix och ett regelverk som ger aktörerna rättvisare villkor.

| 33. | Kommittén hänvisar till svårigheterna att bringa den konkurrensrättsliga ramen på EU-nivå, för vilken EU har exklusiv behörighet, i samklang med grundprinciperna för EU:s energipolitik, som framför allt fastställs i artikel 194 i EUF-fördraget. Enligt dessa grundprinciper ska EU och medlemsstaterna ha delad behörighet och en skyldighet att respektera subsidiaritetsprincipen och de lokala och regionala myndigheternas och i synnerhet de lokala och regionala energiorganens viktiga roll. |
| --- | --- |

33.

Kommittén hänvisar till svårigheterna att bringa den konkurrensrättsliga ramen på EU-nivå, för vilken EU har exklusiv behörighet, i samklang med grundprinciperna för EU:s energipolitik, som framför allt fastställs i artikel 194 i EUF-fördraget. Enligt dessa grundprinciper ska EU och medlemsstaterna ha delad behörighet och en skyldighet att respektera subsidiaritetsprincipen och de lokala och regionala myndigheternas och i synnerhet de lokala och regionala energiorganens viktiga roll.

| 34. | ReK inser att risken för strömavbrott kvarstår. Därför kan vi inte förbise att det för att trygga kontinuiteten i elförsörjningen bör vara tillåtet med visst offentligt stöd, för det första för att införa smarta energinät som främjar flexibel och decentraliserad energiproduktion och energiförbrukning, för det andra för att införa energieffektiv lagring och för det tredje för att bygga flexibla miljö- och klimatvänliga kraftverk för utjämningssyften. Dessa s.k. reservkraftverk, som kan behöva stöd i form av statliga utjämningsbetalningar, bör dock inte konkurrera med förnybar energi och bör använda den modernaste tekniken, så att deras koldioxidutsläpp minimeras. Däremot anser vi att nybyggen av kolkraftverk inte längre bör få statligt stöd. Innan man överväger reservkapacitet bör man i större utsträckning uppmuntra konsumenterna att använda el utanför toppbelastningsperioderna. Kommissionen uppskattar att det finns ett manöverutrymme på 10 %. |
| --- | --- |

34.

ReK inser att risken för strömavbrott kvarstår. Därför kan vi inte förbise att det för att trygga kontinuiteten i elförsörjningen bör vara tillåtet med visst offentligt stöd, för det första för att införa smarta energinät som främjar flexibel och decentraliserad energiproduktion och energiförbrukning, för det andra för att införa energieffektiv lagring och för det tredje för att bygga flexibla miljö- och klimatvänliga kraftverk för utjämningssyften. Dessa s.k. reservkraftverk, som kan behöva stöd i form av statliga utjämningsbetalningar, bör dock inte konkurrera med förnybar energi och bör använda den modernaste tekniken, så att deras koldioxidutsläpp minimeras. Däremot anser vi att nybyggen av kolkraftverk inte längre bör få statligt stöd. Innan man överväger reservkapacitet bör man i större utsträckning uppmuntra konsumenterna att använda el utanför toppbelastningsperioderna. Kommissionen uppskattar att det finns ett manöverutrymme på 10 %.

| 35. | Genom att smarta elmätare används och terminalutrustningen ansluts till internet kan utbud och efterfrågan på elmarknaden synkroniseras ännu mer. De på detta sätt minskade lagringskostnaderna på leverantörssidan kan bidra till att sänka elpriserna för slutkunderna. |
| --- | --- |

35.

Genom att smarta elmätare används och terminalutrustningen ansluts till internet kan utbud och efterfrågan på elmarknaden synkroniseras ännu mer. De på detta sätt minskade lagringskostnaderna på leverantörssidan kan bidra till att sänka elpriserna för slutkunderna.

Konkreta förslag: metoderna för stöd på energiområdet

| 36. | Miljöskatter kan i princip fungera som ett lämpligt verktyg för att minska koldioxidutsläppen men kan under vissa omständigheter också påverka företagens konkurrenskraft negativt. Därför kan undantag från sådana skatter stärka deras ställning. Man bör dock undvika undantag som kan leda till en snedvridning av konkurrensen mellan länder eller regioner, framför allt när de dessutom leder till att vissa konsumentgrupper eller allmänheten beskattas mer. I stället för skatter eller skattebefrielser behövs det därför föreskrifter eller gränsvärden som gäller för alla marknadsaktörer och som både kan öka medvetenheten om miljöfrågor och minska det negativa miljöavtrycket på lång sikt. |
| --- | --- |

36.

Miljöskatter kan i princip fungera som ett lämpligt verktyg för att minska koldioxidutsläppen men kan under vissa omständigheter också påverka företagens konkurrenskraft negativt. Därför kan undantag från sådana skatter stärka deras ställning. Man bör dock undvika undantag som kan leda till en snedvridning av konkurrensen mellan länder eller regioner, framför allt när de dessutom leder till att vissa konsumentgrupper eller allmänheten beskattas mer. I stället för skatter eller skattebefrielser behövs det därför föreskrifter eller gränsvärden som gäller för alla marknadsaktörer och som både kan öka medvetenheten om miljöfrågor och minska det negativa miljöavtrycket på lång sikt.

| 37. | Införandet av miljöskatter på vissa produkter kan framför allt övervägas om det finns alternativa produkter med mindre negativa miljökonsekvenser på marknaden, så att konsumenterna har ett visst val. |
| --- | --- |

37.

Införandet av miljöskatter på vissa produkter kan framför allt övervägas om det finns alternativa produkter med mindre negativa miljökonsekvenser på marknaden, så att konsumenterna har ett visst val.

| 38. | Vid tilldelningen av stöd bör medlemsstaterna ha större möjligheter att beakta sina regioners särdrag, bl.a. i fråga om klimat, demografi och kultur och särskilt när det gäller de mindre utvecklade regionerna, för att inte bromsa deras energiutveckling. Man måste se till att resultaten av projekt som redan har genomförts blir bestående. Man måste också ta hänsyn till de särskilda villkor som gäller för energikooperativ som upprättats av enskilda personer och privata småinvesterare i samband med upphandlingar och direktförsäljning. Här måste medlemsstaterna få behålla ett lämpligt spelrum vid utformningen. |
| --- | --- |

38.

Vid tilldelningen av stöd bör medlemsstaterna ha större möjligheter att beakta sina regioners särdrag, bl.a. i fråga om klimat, demografi och kultur och särskilt när det gäller de mindre utvecklade regionerna, för att inte bromsa deras energiutveckling. Man måste se till att resultaten av projekt som redan har genomförts blir bestående. Man måste också ta hänsyn till de särskilda villkor som gäller för energikooperativ som upprättats av enskilda personer och privata småinvesterare i samband med upphandlingar och direktförsäljning. Här måste medlemsstaterna få behålla ett lämpligt spelrum vid utformningen.

| 39. | Det oroväckande är att kommissionens förslag skulle inskränka systemet med fasta inmatningspriser för förnybar energi, som i många medlemsstater används för att främja förnybar energi och uppnå klimatmålen, till mycket små anläggningar eller energimängder och att kommissionen för detta ändamål använder sig av en stelbent definition av teknikformer som är ”färdiga för marknaden” där man ser till deras marknadsandel i EU som helhet. Denna definition gör inte de olika förhållandena i medlemsstaterna och deras regioner rättvisa och äventyrar möjligheterna att utveckla den potential som finns för hållbar energi. |
| --- | --- |

39.

Det oroväckande är att kommissionens förslag skulle inskränka systemet med fasta inmatningspriser för förnybar energi, som i många medlemsstater används för att främja förnybar energi och uppnå klimatmålen, till mycket små anläggningar eller energimängder och att kommissionen för detta ändamål använder sig av en stelbent definition av teknikformer som är ”färdiga för marknaden” där man ser till deras marknadsandel i EU som helhet. Denna definition gör inte de olika förhållandena i medlemsstaterna och deras regioner rättvisa och äventyrar möjligheterna att utveckla den potential som finns för hållbar energi.

Konkreta förslag: den framtida inriktningen när det gäller lämpligheten av statligt stöd på energiområdet

—   Marknadsmekanismer

| 40. | För att skapa en välfungerande marknad måste man se till att det finns många energileverantörer. Om man kan stödja sig på flera leverantörer säkerställer man kontinuiteten i energiproduktionen och energiförbrukningen, och konkurrensen underlättar också införandet av ny teknik. |
| --- | --- |

40.

För att skapa en välfungerande marknad måste man se till att det finns många energileverantörer. Om man kan stödja sig på flera leverantörer säkerställer man kontinuiteten i energiproduktionen och energiförbrukningen, och konkurrensen underlättar också införandet av ny teknik.

| 41. | Regionkommittén instämmer i kommissionens syn att regeringarna innan de överväger en mekanism för offentligt stöd bör analysera orsakerna till att energiproduktionen är otillräcklig och vid behov undanröja snedvridningar som hindrar marknaden från att tillhandahålla incitament för att investera i produktionskapacitet. |
| --- | --- |

41.

Regionkommittén instämmer i kommissionens syn att regeringarna innan de överväger en mekanism för offentligt stöd bör analysera orsakerna till att energiproduktionen är otillräcklig och vid behov undanröja snedvridningar som hindrar marknaden från att tillhandahålla incitament för att investera i produktionskapacitet.

| 42. | Oavsett vilken metod som väljs får principen om teknikneutralitet under inga omständigheter äventyra möjligheterna att uppnå de långsiktiga miljö- och energimålen. |
| --- | --- |

42.

Oavsett vilken metod som väljs får principen om teknikneutralitet under inga omständigheter äventyra möjligheterna att uppnå de långsiktiga miljö- och energimålen.

—   Regionala och lokala initiativ

| 43. | Kommunerna och regionerna bör ha viss frihet att ge ekonomiskt stöd till projekt som inte utan vidare kan marknadsföras på kort sikt men som bygger på en intressant teknik som i framtiden skulle kunna leda till en effektivare energianvändning och ett bättre miljöskydd. |
| --- | --- |

43.

Kommunerna och regionerna bör ha viss frihet att ge ekonomiskt stöd till projekt som inte utan vidare kan marknadsföras på kort sikt men som bygger på en intressant teknik som i framtiden skulle kunna leda till en effektivare energianvändning och ett bättre miljöskydd.

| 44. | Kooperativ på lokal och regional nivå som medborgare bildar för att i större utsträckning främja förnybar energi bör ägnas särskild uppmärksamhet, för det första för att de innebär att ytterligare energileverantörer tillkommer och för det andra för att de förstärker medvetenheten om en rationell användning av energi genom en betydande utbildningsinsats. Denna stimulanseffekt ska således betraktas som en positiv extern effekt som bör beaktas på marknaden. De nya riktlinjerna för statligt stöd måste därför skapa utvecklingsperspektiv för energianläggningar organiserade som kooperativ. |
| --- | --- |

44.

Kooperativ på lokal och regional nivå som medborgare bildar för att i större utsträckning främja förnybar energi bör ägnas särskild uppmärksamhet, för det första för att de innebär att ytterligare energileverantörer tillkommer och för det andra för att de förstärker medvetenheten om en rationell användning av energi genom en betydande utbildningsinsats. Denna stimulanseffekt ska således betraktas som en positiv extern effekt som bör beaktas på marknaden. De nya riktlinjerna för statligt stöd måste därför skapa utvecklingsperspektiv för energianläggningar organiserade som kooperativ.

| 45. | Man bör respektera de socioekonomiska särdragen hos små nät för vilka metoden med anbudsinfordran från medlemsstaterna inte är lämplig eftersom den inte garanterar lika ingångsvillkor för deltagarna. |
| --- | --- |

45.

Man bör respektera de socioekonomiska särdragen hos små nät för vilka metoden med anbudsinfordran från medlemsstaterna inte är lämplig eftersom den inte garanterar lika ingångsvillkor för deltagarna.

| 46. | Regionkommittén noterar med tillfredsställelse den föreslagna förlängningen av undantagen (allmänna gruppundantagsförordningen) när det gäller stöd till initiativ för fjärrvärme och förbättrad energieffektivitet i byggnader. |
| --- | --- |

46.

Regionkommittén noterar med tillfredsställelse den föreslagna förlängningen av undantagen (allmänna gruppundantagsförordningen) när det gäller stöd till initiativ för fjärrvärme och förbättrad energieffektivitet i byggnader.

| 47. | Kommittén kräver också särskilda villkor för stöd till utbildning av personal som ger tekniskt stöd och råd till de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

47.

Kommittén kräver också särskilda villkor för stöd till utbildning av personal som ger tekniskt stöd och råd till de lokala och regionala myndigheterna.

| 48. | ReK uppmuntrar medborgarnas engagemang inte bara i miljö- och energidebatten, utan också i konkreta produktionsinitiativ, särskilt genom kooperativ. |
| --- | --- |

48.

ReK uppmuntrar medborgarnas engagemang inte bara i miljö- och energidebatten, utan också i konkreta produktionsinitiativ, särskilt genom kooperativ.

| 49. | Kommittén ställer sig tveksam till kommissionens planer på att ersätta inmatningspriset för el från förnybara energikällor, som innebär att producenterna av grön el får ett fast pris per kWh, med inmatningspremier. Investerarnas legitima förväntningar lönsamheten hos gjorda investeringar måste respekteras för att trygga deras engagemang på lång sikt. Vi anser därför att de 19 medlemsstater som har en modell med inmatningspriser måste få behålla denna. |
| --- | --- |

49.

Kommittén ställer sig tveksam till kommissionens planer på att ersätta inmatningspriset för el från förnybara energikällor, som innebär att producenterna av grön el får ett fast pris per kWh, med inmatningspremier. Investerarnas legitima förväntningar lönsamheten hos gjorda investeringar måste respekteras för att trygga deras engagemang på lång sikt. Vi anser därför att de 19 medlemsstater som har en modell med inmatningspriser måste få behålla denna.

| 50. | Taket för stödberättigande för anläggningar för produktion av alternativ energi som för första gången tas i kommersiellt bruk och för små anläggningar bör höjas till 5 MW och taket för vindkraftanläggningar bör höjas till 15 MW. |
| --- | --- |

50.

Taket för stödberättigande för anläggningar för produktion av alternativ energi som för första gången tas i kommersiellt bruk och för små anläggningar bör höjas till 5 MW och taket för vindkraftanläggningar bör höjas till 15 MW.

| 51. | En omständlig administrativ process för att bedöma det statliga stödets lämplighet skulle kunna medföra merkostnader, särskilt för småskaliga initiativ. |
| --- | --- |

51.

En omständlig administrativ process för att bedöma det statliga stödets lämplighet skulle kunna medföra merkostnader, särskilt för småskaliga initiativ.

| 52. | Vi välkomnar kommissionens planer på att även i framtiden stödja användningen av biomassa, särskilt som många lokala och regionala myndigheter driver sådana kraftverk och varje installerad MW dessutom ger upphov till sysselsättning. Vi vill dessutom föreslå att man överväger ett rättsligt och finansiellt stöd till offentliga och privata företagsinitiativ med inriktning på ett hållbart utnyttjande av skogen i syfte att säkerställa tillgången till en biomassa av god kvalitet. |
| --- | --- |

52.

Vi välkomnar kommissionens planer på att även i framtiden stödja användningen av biomassa, särskilt som många lokala och regionala myndigheter driver sådana kraftverk och varje installerad MW dessutom ger upphov till sysselsättning. Vi vill dessutom föreslå att man överväger ett rättsligt och finansiellt stöd till offentliga och privata företagsinitiativ med inriktning på ett hållbart utnyttjande av skogen i syfte att säkerställa tillgången till en biomassa av god kvalitet.

—   Infrastruktur

| 53. | Regionkommittén ställer sig bakom Cedecs (European Federation of Local Energy Companies) ståndpunkt att investeringar i smart distributionsteknik i elnäten bör stödjas, eftersom detta främjar en effektiv energianvändning hos slutkonsumenten. Samtidigt säkrar dessa investeringar i energiinfrastrukturen försörjningstryggheten. |
| --- | --- |

53.

Regionkommittén ställer sig bakom Cedecs (European Federation of Local Energy Companies) ståndpunkt att investeringar i smart distributionsteknik i elnäten bör stödjas, eftersom detta främjar en effektiv energianvändning hos slutkonsumenten. Samtidigt säkrar dessa investeringar i energiinfrastrukturen försörjningstryggheten.

| 54. | Medlemsstaterna, kommunerna och regionerna bör införa eller förbättra en ordning för att underlätta investeringar i energieffektivisering genom att exempelvis subventionera isolering av bostäders ytterväggar, värmeisolering av väggar som ligger an mot jord eller icke uppvärmda delar av bostäder, värmeisolering av bostäders lutande eller platta tak, värmeisolering av taket på våningar som befinner sig under en icke uppvärmd vind i bostäder, utbyte av bostäders fönster och dörrar, installation av solfångare och solcellspaneler, installation av centralvärme med pellets- eller vedeldning, installation av kontrollerad ventilation med värmeåtervinning, installation av energilösningar som grundar sig på jordvärme och installation av värmepumpar. |
| --- | --- |

54.

Medlemsstaterna, kommunerna och regionerna bör införa eller förbättra en ordning för att underlätta investeringar i energieffektivisering genom att exempelvis subventionera isolering av bostäders ytterväggar, värmeisolering av väggar som ligger an mot jord eller icke uppvärmda delar av bostäder, värmeisolering av bostäders lutande eller platta tak, värmeisolering av taket på våningar som befinner sig under en icke uppvärmd vind i bostäder, utbyte av bostäders fönster och dörrar, installation av solfångare och solcellspaneler, installation av centralvärme med pellets- eller vedeldning, installation av kontrollerad ventilation med värmeåtervinning, installation av energilösningar som grundar sig på jordvärme och installation av värmepumpar.

| 55. | Kraftvärme är det effektivaste sättet att producera el och värme samtidigt. ReK uppmanar därför kommunerna att installera kraftvärmeverk. De lokala myndigheter som investerar i ett högeffektivt kraftvärmeverk bör kunna få stöd. |
| --- | --- |

55.

Kraftvärme är det effektivaste sättet att producera el och värme samtidigt. ReK uppmanar därför kommunerna att installera kraftvärmeverk. De lokala myndigheter som investerar i ett högeffektivt kraftvärmeverk bör kunna få stöd.

| 56. | Kommittén välkomnar tanken att riktlinjerna hädanefter ska främja användningen av offentliga subventioner för gränsöverskridande energiinfrastruktur och sådana projekt som främjar regional sammanhållning. |
| --- | --- |

56.

Kommittén välkomnar tanken att riktlinjerna hädanefter ska främja användningen av offentliga subventioner för gränsöverskridande energiinfrastruktur och sådana projekt som främjar regional sammanhållning.

—   Forskning och utveckling

| 57. | Stöd bör även ges till miljöstudier som de lokala och regionala myndigheterna utför inom följande områden: tillämpning av normer som är strängare än EU-normerna eller en högre nivå på miljöskyddet i avsaknad av sådana normer. I vissa fall bör stöd till studier som inte är direkt kopplade till investeringar, t.ex. studier om stöd till miljövänligt byggande eller ekodesign, kunna beviljas inom ramen för ordningen för stöd av mindre betydelse. Kommissionen bör inrätta särskilda program för att främja tillämpad forskning och en teknisk utveckling där företag inom energisektorn, universitet och forskningscentrum deltar. |
| --- | --- |

57.

Stöd bör även ges till miljöstudier som de lokala och regionala myndigheterna utför inom följande områden: tillämpning av normer som är strängare än EU-normerna eller en högre nivå på miljöskyddet i avsaknad av sådana normer. I vissa fall bör stöd till studier som inte är direkt kopplade till investeringar, t.ex. studier om stöd till miljövänligt byggande eller ekodesign, kunna beviljas inom ramen för ordningen för stöd av mindre betydelse. Kommissionen bör inrätta särskilda program för att främja tillämpad forskning och en teknisk utveckling där företag inom energisektorn, universitet och forskningscentrum deltar.

| 58. | Regionkommittén framhåller den viktiga roll som universitet och forskningsinstitut, teknikinstitut och energiorgan måste spela när det gäller tillämpningen av ny teknik på energiområdet. Därför måste tillräckliga medel avsättas för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

58.

Regionkommittén framhåller den viktiga roll som universitet och forskningsinstitut, teknikinstitut och energiorgan måste spela när det gäller tillämpningen av ny teknik på energiområdet. Därför måste tillräckliga medel avsättas för att uppnå dessa mål.

| 59. | Den höga andelen kostnader för forskning och utveckling för de jämförelsevis unga formerna av förnybar energi och teknik med en hög grad av energieffektivitet å ena sidan och det faktum att externa kostnader vid produktion av nyttiggjord energi ur fossila energibärare till följd av de rådande priserna på utsläppsrätter för växthusgaser inte internaliseras å andra sidan innebär att det krävs ett fördelningsförfarande för att främja investeringar i sådan teknik. |
| --- | --- |

59.

Den höga andelen kostnader för forskning och utveckling för de jämförelsevis unga formerna av förnybar energi och teknik med en hög grad av energieffektivitet å ena sidan och det faktum att externa kostnader vid produktion av nyttiggjord energi ur fossila energibärare till följd av de rådande priserna på utsläppsrätter för växthusgaser inte internaliseras å andra sidan innebär att det krävs ett fördelningsförfarande för att främja investeringar i sådan teknik.

Konkreta förslag: förfarande för tilldelning av statligt stöd på energiområdet

| 60. | De lokala och regionala stödmottagarna bör göras delaktiga i utformningen av stödordningarna. |
| --- | --- |

60.

De lokala och regionala stödmottagarna bör göras delaktiga i utformningen av stödordningarna.

| 61. | Regionkommittén ställer sig positiv till en administrativ förenkling av tilldelningen av statligt stöd. |
| --- | --- |

61.

Regionkommittén ställer sig positiv till en administrativ förenkling av tilldelningen av statligt stöd.

| 62. | Kommittén förespråkar en garanti för öppenhet och insyn i alla beslut som ska fattas om statligt stöd på energiområdet samt en utvärdering av de många fördelar som kan uppnås tack vare användningen av de fastställda åtgärderna för tillhandahållande av statligt stöd. Dessutom måste man kontrollera att det inte förekommer någon överlappning mellan de åtgärder som finansieras genom olika ramar. |
| --- | --- |

62.

Kommittén förespråkar en garanti för öppenhet och insyn i alla beslut som ska fattas om statligt stöd på energiområdet samt en utvärdering av de många fördelar som kan uppnås tack vare användningen av de fastställda åtgärderna för tillhandahållande av statligt stöd. Dessutom måste man kontrollera att det inte förekommer någon överlappning mellan de åtgärder som finansieras genom olika ramar.

Bryssel den 2 april 2014

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

III Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

106:e plenarsessionen den 2–3 april 2014

| 7.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 174/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 174/25

---

Regionkommitténs yttrande – Informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland

2014/C 174/06

| Föredragande | Pedro Sanz Alonso, regionpresident i La Rioja (ES–EPP) |
| --- | --- |
| Referensdokument | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland
  COM(2013) 812 final |

Föredragande

Pedro Sanz Alonso, regionpresident i La Rioja (ES–EPP)

Referensdokument

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland

COM(2013) 812 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänt

| 1. | Regionkommittén välkomnar och uttrycker sin uppskattning för det förslag till förordning som kommissionen har lagt fram, eftersom kommissionen visar sitt intresse för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder avseende jordbruksprodukter på inre marknaden och i tredjeländer. Framför allt är det positivt att man föreslår en ny ram för att stödja och stärka informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder avseende europeiska jordbruksprodukter både innanför och utanför våra gränser. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar och uttrycker sin uppskattning för det förslag till förordning som kommissionen har lagt fram, eftersom kommissionen visar sitt intresse för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder avseende jordbruksprodukter på inre marknaden och i tredjeländer. Framför allt är det positivt att man föreslår en ny ram för att stödja och stärka informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder avseende europeiska jordbruksprodukter både innanför och utanför våra gränser.

| 2. | Enligt kommitténs mening är informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder avseende jordbruksprodukter på inre marknaden och i tredjeländer särskilt viktiga för jordbrukssektorns förmåga att hantera de många utmaningar som den allt hårdare konkurrensen ger upphov till samt för att främja öppnare marknader och öka de aktuella produkternas närvaro, eftersom de öppna gränserna och de globaliserade marknaderna utgör en utmaning för de europeiska producenterna av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

2.

Enligt kommitténs mening är informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder avseende jordbruksprodukter på inre marknaden och i tredjeländer särskilt viktiga för jordbrukssektorns förmåga att hantera de många utmaningar som den allt hårdare konkurrensen ger upphov till samt för att främja öppnare marknader och öka de aktuella produkternas närvaro, eftersom de öppna gränserna och de globaliserade marknaderna utgör en utmaning för de europeiska producenterna av jordbruksprodukter.

| 3. | ReK anser att detta förslag i fråga om informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder avseende jordbruksprodukter kommer att ge konsumenterna, på europeisk och global nivå, möjlighet att lära sig mer om EU-produkternas kvalitet och höga produktionsstandarder, som garanterar såväl försörjnings- och livsmedelssäkerheten som miljöskyddet och stärker konsumenternas förtroende för de produkter de köper och konsumerar. Detta innebär att producenternas lönsamhet kan förbättras genom att den europeiska jordbruksproduktionen värdesätts. |
| --- | --- |

3.

ReK anser att detta förslag i fråga om informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder avseende jordbruksprodukter kommer att ge konsumenterna, på europeisk och global nivå, möjlighet att lära sig mer om EU-produkternas kvalitet och höga produktionsstandarder, som garanterar såväl försörjnings- och livsmedelssäkerheten som miljöskyddet och stärker konsumenternas förtroende för de produkter de köper och konsumerar. Detta innebär att producenternas lönsamhet kan förbättras genom att den europeiska jordbruksproduktionen värdesätts.

| 4. | Kommittén anser att EU:s jordbrukssektor är mycket viktig för utvecklingen av den lokala och regionala ekonomin, och att den på ett mycket väsentligt sätt bidrar till utvecklingen och sysselsättningen på landsbygden och att den ger landsbygdsbefolkningen bättre möjligheter att bo kvar i området eftersom produktionen och förädlingen har en stark regional koppling. Denna regionala dimension bör fortsätta vara en grundläggande aspekt när det gäller att uppnå målet om en balanserad fysisk planering i EU. |
| --- | --- |

4.

Kommittén anser att EU:s jordbrukssektor är mycket viktig för utvecklingen av den lokala och regionala ekonomin, och att den på ett mycket väsentligt sätt bidrar till utvecklingen och sysselsättningen på landsbygden och att den ger landsbygdsbefolkningen bättre möjligheter att bo kvar i området eftersom produktionen och förädlingen har en stark regional koppling. Denna regionala dimension bör fortsätta vara en grundläggande aspekt när det gäller att uppnå målet om en balanserad fysisk planering i EU.

| 5. | Regionerna behöver en ambitiös och effektiv säljfrämjande strategi där jordbruksprodukternas kvalitet och typiska egenskaper framhålls. Dessa produkter är en del av EU:s kulturella och gastronomiska arv och utgör dessutom en viktig del av det ekonomiska och sociala livet i många europeiska regioner eftersom de utgör en garanti för verksamheter som är direkt kopplade till regionerna, framför allt i landsbygdsområdena. |
| --- | --- |

5.

Regionerna behöver en ambitiös och effektiv säljfrämjande strategi där jordbruksprodukternas kvalitet och typiska egenskaper framhålls. Dessa produkter är en del av EU:s kulturella och gastronomiska arv och utgör dessutom en viktig del av det ekonomiska och sociala livet i många europeiska regioner eftersom de utgör en garanti för verksamheter som är direkt kopplade till regionerna, framför allt i landsbygdsområdena.

| 6. | Kommittén rekommenderar att man ägnar särskild uppmärksamhet åt gruppen jordbruks-produkter som utmärks av att de produceras med traditionella ingredienser och bereds på ett sätt som är karakteristiskt för regionen i fråga. |
| --- | --- |

6.

Kommittén rekommenderar att man ägnar särskild uppmärksamhet åt gruppen jordbruks-produkter som utmärks av att de produceras med traditionella ingredienser och bereds på ett sätt som är karakteristiskt för regionen i fråga.

En gradvis och betydande ökning av budgetanslagen

| 7. | En ökning av budgetanslagen till denna åtgärd är oundgänglig med hänsyn till förslaget om att utvidga såväl ordningen över stödmottagare som förteckningen över berättigade produkter, och dessutom har kommissionens bidrag till multiprogrammen utökats. |
| --- | --- |

7.

En ökning av budgetanslagen till denna åtgärd är oundgänglig med hänsyn till förslaget om att utvidga såväl ordningen över stödmottagare som förteckningen över berättigade produkter, och dessutom har kommissionens bidrag till multiprogrammen utökats.

| 8. | De bilaterala avtal som är föremål för förhandlingar med tredje part – såsom Kanada, USA och Mercosur – och andra partnerskapsavtal visar att det finns ett allt större behov av informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder både på inre marknaden och i tredjeländer för att de europeiska produkterna ska kunna vara konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

8.

De bilaterala avtal som är föremål för förhandlingar med tredje part – såsom Kanada, USA och Mercosur – och andra partnerskapsavtal visar att det finns ett allt större behov av informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder både på inre marknaden och i tredjeländer för att de europeiska produkterna ska kunna vara konkurrenskraftiga.

| 9. | Vi påpekar att man kan fortsätta finansieringen av informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder på inre marknaden för att upprätthålla konkurrenskraften, åtminstone när det gäller produkter som omfattas av erkända produktionssystem eller med ursprung i ekologiskt jordbruk. |
| --- | --- |

9.

Vi påpekar att man kan fortsätta finansieringen av informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder på inre marknaden för att upprätthålla konkurrenskraften, åtminstone när det gäller produkter som omfattas av erkända produktionssystem eller med ursprung i ekologiskt jordbruk.

| 10. | Den överenskomna reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken är kopplad till den europeiska och internationella handelspolitiken. EU bör, tillsammans med den internationella handelspolitiken, bidra till den globala försörjningssäkerheten genom att garantera inom WTO att produktionen inom EU:s jordbruk sker på rättvisa villkor. |
| --- | --- |

10.

Den överenskomna reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken är kopplad till den europeiska och internationella handelspolitiken. EU bör, tillsammans med den internationella handelspolitiken, bidra till den globala försörjningssäkerheten genom att garantera inom WTO att produktionen inom EU:s jordbruk sker på rättvisa villkor.

Inrikta säljfrämjande åtgärder på tredjeländer

| 11. | Om man använder 75 % av budgeten för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder i tredjeländer finns det enligt ReK:s mening en risk att man försummar den inre marknaden, som är den främsta marknaden för europeiska produkter. Dessutom måste producenterna på inre marknaden arbeta hårt för att upprätthålla sin konkurrenskraft och bemöta konkurrensen från produkter som importeras från tredjeländer. |
| --- | --- |

11.

Om man använder 75 % av budgeten för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder i tredjeländer finns det enligt ReK:s mening en risk att man försummar den inre marknaden, som är den främsta marknaden för europeiska produkter. Dessutom måste producenterna på inre marknaden arbeta hårt för att upprätthålla sin konkurrenskraft och bemöta konkurrensen från produkter som importeras från tredjeländer.

| 12. | Kommittén uppmanar kommissionen att avstå från att på förhand fastställa mål i fråga om procenttalet för de medel man planerar att anslå till informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder till stöd för jordbruksprodukter från EU i tredjeländer, eftersom man bör fästa lika stor vikt vid inre marknaden som vid tredjelandsmarknaden. |
| --- | --- |

12.

Kommittén uppmanar kommissionen att avstå från att på förhand fastställa mål i fråga om procenttalet för de medel man planerar att anslå till informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder till stöd för jordbruksprodukter från EU i tredjeländer, eftersom man bör fästa lika stor vikt vid inre marknaden som vid tredjelandsmarknaden.

En striktare användning av varumärken och hänvisningar till produkters ursprung

| 13. | Kommittén stöder initiativet i fråga om användning av varumärken och hänvisningar till jordbruksprodukters ursprung eftersom varumärkenas synlighet, som ett led i den generella marknadsföringen, kommer att öka intresset för stödmottagarna och förbättra deras finansieringsmöjligheter. En förutsättning i detta sammanhang är dock att balansen upprätthålls, i synnerhet på EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

13.

Kommittén stöder initiativet i fråga om användning av varumärken och hänvisningar till jordbruksprodukters ursprung eftersom varumärkenas synlighet, som ett led i den generella marknadsföringen, kommer att öka intresset för stödmottagarna och förbättra deras finansieringsmöjligheter. En förutsättning i detta sammanhang är dock att balansen upprätthålls, i synnerhet på EU:s inre marknad.

| 14. | Vi stöder kommissionens tanke att införa kvalitetsordningar med officiella EU-logotyper men anser samtidigt att det bör finnas en koppling mellan regionens namn och det generella budskapet, som bör handla om produkternas verkliga egenskaper, och därför bör man på ett konkret sätt göra det lättare att hänvisa till produkternas geografiska ursprung. |
| --- | --- |

14.

Vi stöder kommissionens tanke att införa kvalitetsordningar med officiella EU-logotyper men anser samtidigt att det bör finnas en koppling mellan regionens namn och det generella budskapet, som bör handla om produkternas verkliga egenskaper, och därför bör man på ett konkret sätt göra det lättare att hänvisa till produkternas geografiska ursprung.

| 15. | De erkända kvalitetordningarna på EU-nivå utökas och blir allt mer välkända inom EU. Syftet med detta är att täcka de europeiska konsumenternas växande efterfrågan på livsmedel – inte minst lokala produkter – som håller hög kvalitet och följer EU:s strikta regler i fråga om livsmedelssäkerhet och miljöskydd. De produkter som omfattas av de erkända kvalitetsordningarna är mycket viktiga på inre marknaden och därför bör ordningarna bibehållas och stärkas. |
| --- | --- |

15.

De erkända kvalitetordningarna på EU-nivå utökas och blir allt mer välkända inom EU. Syftet med detta är att täcka de europeiska konsumenternas växande efterfrågan på livsmedel – inte minst lokala produkter – som håller hög kvalitet och följer EU:s strikta regler i fråga om livsmedelssäkerhet och miljöskydd. De produkter som omfattas av de erkända kvalitetsordningarna är mycket viktiga på inre marknaden och därför bör ordningarna bibehållas och stärkas.

| 16. | Kommissionen bör se till att formerna för genomförandet kan fastställas i genomförandeakter. Dessutom anser kommittén att de säljfrämjande organen bör kunna samordna och delta i genomförandet av kollektiva åtgärder som vidtas av producentorganisationer i regionerna. |
| --- | --- |

16.

Kommissionen bör se till att formerna för genomförandet kan fastställas i genomförandeakter. Dessutom anser kommittén att de säljfrämjande organen bör kunna samordna och delta i genomförandet av kollektiva åtgärder som vidtas av producentorganisationer i regionerna.

| 17. | Vi utgår från att de positiva samverkanseffekterna mellan olika regionala produkter kan göra det möjligt att dra maximal nytta av den rikedom som varje europeisk region erbjuder. Därför är det viktigt att det finns regionala inkomstkällor och tjänster av hög kvalitet som är kopplade till regionens identitet och kulturarv. Detta skulle hjälpa till att höja kvaliteten på områden med koppling till regionala jordbruksprodukter och bidra positivt till sysselsättningen, i synnerhet i känsliga områden, samt skapa nya möjligheter på såväl närliggande som internationella marknader. |
| --- | --- |

17.

Vi utgår från att de positiva samverkanseffekterna mellan olika regionala produkter kan göra det möjligt att dra maximal nytta av den rikedom som varje europeisk region erbjuder. Därför är det viktigt att det finns regionala inkomstkällor och tjänster av hög kvalitet som är kopplade till regionens identitet och kulturarv. Detta skulle hjälpa till att höja kvaliteten på områden med koppling till regionala jordbruksprodukter och bidra positivt till sysselsättningen, i synnerhet i känsliga områden, samt skapa nya möjligheter på såväl närliggande som internationella marknader.

Utvidgningen av ordningen över stödmottagare och förteckningen över berättigade produkter

| 18. | ReK instämmer i att producentorganisationerna inom alla sektorer bör ges en viktig roll och att man bör specificera de krav som kan tillämpas på dessa organisationer i förhållande till deras representativitet, då dessa är representativa för alla sektorer |
| --- | --- |

18.

ReK instämmer i att producentorganisationerna inom alla sektorer bör ges en viktig roll och att man bör specificera de krav som kan tillämpas på dessa organisationer i förhållande till deras representativitet, då dessa är representativa för alla sektorer

| 19. | Inom ramen för producentorganisationerna bör man fästa särskild vikt vid de små och medelstora företagen, under förutsättning att dessa bidrar till att främja de erkända kvalitetsordningarna. Detta är den vanligaste företagstypen i EU:s regioner, och de representerar i stor utsträckning den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin i Europa. |
| --- | --- |

19.

Inom ramen för producentorganisationerna bör man fästa särskild vikt vid de små och medelstora företagen, under förutsättning att dessa bidrar till att främja de erkända kvalitetsordningarna. Detta är den vanligaste företagstypen i EU:s regioner, och de representerar i stor utsträckning den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin i Europa.

| 20. | ReK stöder att man gör det möjligt att inrikta informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder på inre marknaden och i tredjeländer på alla produkter med ursprung i EU, med undantag för tobak, och att man prioriterar föreslagna åtgärder med inriktning på dels produkter som bidrar till en balanserad kosthållning, dels andra produkter med en särskild kvalitetsbeteckning som är kopplad till Europas regioner. |
| --- | --- |

20.

ReK stöder att man gör det möjligt att inrikta informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder på inre marknaden och i tredjeländer på alla produkter med ursprung i EU, med undantag för tobak, och att man prioriterar föreslagna åtgärder med inriktning på dels produkter som bidrar till en balanserad kosthållning, dels andra produkter med en särskild kvalitetsbeteckning som är kopplad till Europas regioner.

Kommissionens fastställande av prioriteringar i ett arbetsprogram

| 21. | Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag att utarbeta ett arbetsprogram som gör det möjligt att förse politiken för säljfrämjande åtgärder med tydliga och väldefinierade strategier. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag att utarbeta ett arbetsprogram som gör det möjligt att förse politiken för säljfrämjande åtgärder med tydliga och väldefinierade strategier.

| 22. | Vi anser att man tydligt bör ange hur det är tänkt att kommissionen ska ta hänsyn till medlemsstaternas prioriteringar och på vilket sätt kommissionen kommer att införliva dem i arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

22.

Vi anser att man tydligt bör ange hur det är tänkt att kommissionen ska ta hänsyn till medlemsstaternas prioriteringar och på vilket sätt kommissionen kommer att införliva dem i arbetsprogrammet.

| 23. | Vi föreslår att man antar ett arbetsprogram som i likhet med de nuvarande säljfrämjande kampanjerna ska ha en varaktighet på tre år. Man ska kunna ta hänsyn till marknadsutvecklingen, och det ska finnas en möjlighet att göra årliga justeringar. |
| --- | --- |

23.

Vi föreslår att man antar ett arbetsprogram som i likhet med de nuvarande säljfrämjande kampanjerna ska ha en varaktighet på tre år. Man ska kunna ta hänsyn till marknadsutvecklingen, och det ska finnas en möjlighet att göra årliga justeringar.

Utvärdering, urval och förvaltning av enkla program och multiprogram

| 24. | Enligt vår mening bör utvärderingen och urvalet av programmen inte bara genomföras av kommissionen, utan också medlemsstaterna bör kunna delta. På så sätt skulle de europeiska regionerna kunna medverka, eftersom regionerna medfinansierar de säljfrämjande åtgärder som till sist finns kvar inom ramen för EJFLU under perioden 2014–2020 (artikel 17) under former som i stor utsträckning liknar dem för åtgärd 133 under perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

24.

Enligt vår mening bör utvärderingen och urvalet av programmen inte bara genomföras av kommissionen, utan också medlemsstaterna bör kunna delta. På så sätt skulle de europeiska regionerna kunna medverka, eftersom regionerna medfinansierar de säljfrämjande åtgärder som till sist finns kvar inom ramen för EJFLU under perioden 2014–2020 (artikel 17) under former som i stor utsträckning liknar dem för åtgärd 133 under perioden 2007–2013.

| 25. | ReK uppmanar kommissionen att överväga åtgärder för att främja medlemsstaternas deltagande och uppmuntra regionerna att samarbeta, dock utan att detta får belasta processen, inom ramen för det EU-finansierade programmet för säljfrämjande åtgärder. Syftet är att de åtgärder som finansieras genom detta program ska vara förenliga med de regionala säljfrämjande strategierna. |
| --- | --- |

25.

ReK uppmanar kommissionen att överväga åtgärder för att främja medlemsstaternas deltagande och uppmuntra regionerna att samarbeta, dock utan att detta får belasta processen, inom ramen för det EU-finansierade programmet för säljfrämjande åtgärder. Syftet är att de åtgärder som finansieras genom detta program ska vara förenliga med de regionala säljfrämjande strategierna.

| 26. | ReK delar också tanken att man bör behålla den modell med två förslagsinfordringar som den nuvarande förordningen lämnar utrymme för, eftersom de ansökande inte behöver vänta länge på att göra en ny förslagsinfordran om deras program inte tar sig igenom det första steget i urvalsprocessen. |
| --- | --- |

26.

ReK delar också tanken att man bör behålla den modell med två förslagsinfordringar som den nuvarande förordningen lämnar utrymme för, eftersom de ansökande inte behöver vänta länge på att göra en ny förslagsinfordran om deras program inte tar sig igenom det första steget i urvalsprocessen.

De föreslagna samfinansieringssatserna

| 27. | Regionkommittén stöder de samfinansieringsprocentsatser som kommissionen föreslår och anser att de ligger i linje med målet att uppmuntra inlämningen av program i tredjeländer och multiprogram, men vi vill samtidigt föreslå att samfinansieringen ska vara högre, 75 %, i multiprogram i tredjeländer. Denna procentsats skulle också kunna tillämpas på små och medelstora företag när det gäller program av särskilt intresse. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén stöder de samfinansieringsprocentsatser som kommissionen föreslår och anser att de ligger i linje med målet att uppmuntra inlämningen av program i tredjeländer och multiprogram, men vi vill samtidigt föreslå att samfinansieringen ska vara högre, 75 %, i multiprogram i tredjeländer. Denna procentsats skulle också kunna tillämpas på små och medelstora företag när det gäller program av särskilt intresse.

| 28. | Vi är medvetna om att den säljfrämjande politik som har förts hittills har bidragit till att återupprätta konsumenternas förtroende i krissituationer, men i fortsättningen bör man använda sig av smidigare och effektivare informationsinstrument och främjandeåtgärder. |
| --- | --- |

28.

Vi är medvetna om att den säljfrämjande politik som har förts hittills har bidragit till att återupprätta konsumenternas förtroende i krissituationer, men i fortsättningen bör man använda sig av smidigare och effektivare informationsinstrument och främjandeåtgärder.

| 29. | Vi föreslår att man överväger en ökning av den europeiska samfinansieringen, framför allt när det gäller informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder vid jordbruksrelaterade kriser, för att inte ge upphov till diskriminering mellan olika producenter. |
| --- | --- |

29.

Vi föreslår att man överväger en ökning av den europeiska samfinansieringen, framför allt när det gäller informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder vid jordbruksrelaterade kriser, för att inte ge upphov till diskriminering mellan olika producenter.

| 30. | ReK erinrar också om att man i förslaget till förordning måste klargöra hur man har tänkt förbättra reaktionsförmågan i krissituationer för att kunna agera snabbt och effektivt. |
| --- | --- |

30.

ReK erinrar också om att man i förslaget till förordning måste klargöra hur man har tänkt förbättra reaktionsförmågan i krissituationer för att kunna agera snabbt och effektivt.

Möjligheten att medlemsstaterna utesluts från finansieringen av programmen

| 31. | Vi anser att medlemsstaterna frivilligt bör kunna samfinansiera program tillsammans med kommissionen, eftersom detta kan vara nödvändigt när det gäller produktionssektorer som är föga utvecklade eller har begränsad ekonomisk kapacitet. |
| --- | --- |

31.

Vi anser att medlemsstaterna frivilligt bör kunna samfinansiera program tillsammans med kommissionen, eftersom detta kan vara nödvändigt när det gäller produktionssektorer som är föga utvecklade eller har begränsad ekonomisk kapacitet.

Avslutande rekommendationer

| 32. | Vi rekommenderar att kommissionen i större utsträckning ska erkänna de europeiska regionerna och deras grundläggande roll i produktionen av högkvalitativa jordbruksprodukter och livsmedel från jordbruket genom att göra det lättare för dem att delta i urvalet av program. |
| --- | --- |

32.

Vi rekommenderar att kommissionen i större utsträckning ska erkänna de europeiska regionerna och deras grundläggande roll i produktionen av högkvalitativa jordbruksprodukter och livsmedel från jordbruket genom att göra det lättare för dem att delta i urvalet av program.

| 33. | Vi rekommenderar att kommissionen ska finansiera säljfrämjande åtgärder på inre marknaden för att öka försäljningen av jordbruksprodukter och livsmedel från jordbruket med ursprung i EU som omfattas av erkända kvalitetsordningar eller med ursprung i traditionellt och regionalt ekologiskt jordbruk, eftersom de konsumtionsmönster som beror på globaliseringen av den europeiska marknaden håller på att förändras genom spridningen och främjandet av traditionella produkter. |
| --- | --- |

33.

Vi rekommenderar att kommissionen ska finansiera säljfrämjande åtgärder på inre marknaden för att öka försäljningen av jordbruksprodukter och livsmedel från jordbruket med ursprung i EU som omfattas av erkända kvalitetsordningar eller med ursprung i traditionellt och regionalt ekologiskt jordbruk, eftersom de konsumtionsmönster som beror på globaliseringen av den europeiska marknaden håller på att förändras genom spridningen och främjandet av traditionella produkter.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 2

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| (2) | Syftet med sådana kampanjer och åtgärder är att stärka den europeiska jordbrukssektors konkurrenskraft, både på den inre marknaden och i tredjeländer, genom att öka konsumenternas kunskaper om egenskaperna hos unionens jordbruksprodukter och livsmedelsprodukter framställda från jordbruksprodukter, och genom att utveckla och öppna nya marknader. De kompletterar och förstärker de åtgärder som genomförs av medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

(2)

Syftet med sådana kampanjer och åtgärder är att stärka den europeiska jordbrukssektors konkurrenskraft, både på den inre marknaden och i tredjeländer, genom att öka konsumenternas kunskaper om egenskaperna hos unionens jordbruksprodukter och livsmedelsprodukter framställda från jordbruksprodukter, och genom att utveckla och öppna nya marknader. De kompletterar och förstärker de åtgärder som genomförs av medlemsstaterna.

| (2) | Syftet med sådana kampanjer och åtgärder är att stärka den europeiska jordbrukssektors konkurrenskraft, både på den inre marknaden och i tredjeländer, genom att öka konsumenternas kunskaper om egenskaperna hos unionens jordbruksprodukter och livsmedelsprodukter framställda från jordbruksprodukter, under beaktande av de erkända kvalitetsordningar på EU-nivå som ger de europeiska produkterna ett mervärde, och genom att utveckla och öppna nya marknader. De kompletterar och förstärker de åtgärder som genomförs av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

Syftet med sådana kampanjer och åtgärder är att stärka den europeiska jordbrukssektors konkurrenskraft, både på den inre marknaden och i tredjeländer, genom att öka konsumenternas kunskaper om egenskaperna hos unionens jordbruksprodukter och livsmedelsprodukter framställda från jordbruksprodukter, under beaktande av de erkända kvalitetsordningar på EU-nivå som ger de europeiska produkterna ett mervärde, och genom att utveckla och öppna nya marknader. De kompletterar och förstärker de åtgärder som genomförs av medlemsstaterna.

Motivering

De europeiska konsumenterna är i allmänhet omedvetna om de regler och höga kvalitetsnormer som de europeiska producenterna måste respektera. För att komma till rätta med denna situation måste man tydligt visa att europeiska produkter uppfyller de krävande normerna i fråga om livsmedelssäkerhet, djurs hälsa och välbefinnande, växtskydd och miljöskydd. Detta innebär att politiken för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder till förmån för jordbruksprodukter är viktig när det gäller att förklara detta för de europeiska konsumenterna och göra dem medvetna om att de europeiska produkterna uppfyller dessa krav.

Dessutom anser vi att man bör uppmärksamma de produkter som omfattas av EU:s erkända kvalitetsordningar.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 7

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| (7) | Informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för viner från unionen är centrala inslag i de stödprogram inom vinsektorn som regleras av den gemensamma jordbrukspolitiken. Därför bör vin endast kunna omfattas av informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder inom ramen för denna ordning om vinet har samband med en annan jordbruks- eller livsmedelsprodukt. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

(7)

Informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för viner från unionen är centrala inslag i de stödprogram inom vinsektorn som regleras av den gemensamma jordbrukspolitiken. Därför bör vin endast kunna omfattas av informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder inom ramen för denna ordning om vinet har samband med en annan jordbruks- eller livsmedelsprodukt.

| (7) | Informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för viner från unionen är centrala inslag i de stödprogram inom vinsektorn som regleras av den gemensamma jordbrukspolitiken. Därför bör vin endast kunna omfattas av informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder inom ramen för denna ordning om vinet har samband med en annan jordbruks- eller livsmedelsprodukt. |
| --- | --- |

(7)

Informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för viner från unionen är centrala inslag i de stödprogram inom vinsektorn som regleras av den gemensamma jordbrukspolitiken. Därför bör vin endast kunna omfattas av informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder inom ramen för denna ordning om vinet har samband med en annan jordbruks- eller livsmedelsprodukt.

Motivering

Vi anser att vinsektorn inte bör behandlas annorlunda än andra jordbruksprodukter, utan att den bör inkluderas i sin helhet i förteckningen över berättigade produkter, och detta gäller inte bara i samband med allmänna kampanjer som även omfattar andra produkter. Vin skulle vara den enda europeiska produkten som inte kan främjas genom kampanjer som uteslutande inriktar sig på denna sektor. Enligt vår mening kan man inte bortse från en av den europeiska produktionens centrala sektorer.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 8

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| (8) | Under perioden 2001-2011 avsåg knappt 30 % av budgeten för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder enligt förordning (EG) nr 3/2008 tredjelandsmarknader, trots att dessa marknader har en stor tillväxtpotential. Med målsättningen att uppnå 75 % av de uppskattade utgifterna bör det införas särskilda förfaranden för att främja genomförandet av fler informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder till förmån för unionens jordbruksprodukter i tredjeländer, särskilt genom ett ökat finansiellt stöd. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

(8)

Under perioden 2001-2011 avsåg knappt 30 % av budgeten för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder enligt förordning (EG) nr 3/2008 tredjelandsmarknader, trots att dessa marknader har en stor tillväxtpotential. Med målsättningen att uppnå 75 % av de uppskattade utgifterna bör det införas särskilda förfaranden för att främja genomförandet av fler informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder till förmån för unionens jordbruksprodukter i tredjeländer, särskilt genom ett ökat finansiellt stöd.

| (8) | Under perioden 2001-2011 avsåg knappt 30 % av budgeten för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder enligt förordning (EG) nr 3/2008 tredjelandsmarknader, trots att dessa marknader har en stor tillväxtpotential. Med målsättningen att uppnå 75 % av de uppskattade utgifterna
  Det bör det införas särskilda förfaranden för att främja genomförandet av fler informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder till förmån för unionens jordbruksprodukter i tredjeländer, särskilt genom ett ökat finansiellt stöd. |
| --- | --- |

(8)

Under perioden 2001-2011 avsåg knappt 30 % av budgeten för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder enligt förordning (EG) nr 3/2008 tredjelandsmarknader, trots att dessa marknader har en stor tillväxtpotential. Med målsättningen att uppnå 75 % av de uppskattade utgifterna
  Det bör det införas särskilda förfaranden för att främja genomförandet av fler informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder till förmån för unionens jordbruksprodukter i tredjeländer, särskilt genom ett ökat finansiellt stöd.

Motivering

I dag måste de europeiska produkterna konkurrera med produkter från tredjeländer på såväl inre marknaden som utrikesmarknaden, och dessutom måste de uppfylla ett stort antal krävande EU-regler. Utöver detta får man inte glömma att man även måste beakta de olika produktionsformerna och produktionsvillkoren både inom och utanför EU.

Vi anser att man inte bör ange procentsatser för utgifter avseende genomförandet av informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter med ursprung i EU i tredjeländer.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 9

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| (9) | För att se till att informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder får effekt bör de genomföras inom ramen för informationsprogram och program för säljfrämjande åtgärder. Sådana program har hittills föreslagits av branschorganisationer eller branschövergripande organ. För att öka antalet och kvaliteten av de åtgärder som föreslås bör även producentorganisationer kunna vara stödmottagare. Kommissionen bör också kunna komplettera dessa program genom att genomföra åtgärder på eget initiativ, särskilt för att bidra till att öppna nya marknader. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

(9)

För att se till att informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder får effekt bör de genomföras inom ramen för informationsprogram och program för säljfrämjande åtgärder. Sådana program har hittills föreslagits av branschorganisationer eller branschövergripande organ. För att öka antalet och kvaliteten av de åtgärder som föreslås bör även producentorganisationer kunna vara stödmottagare. Kommissionen bör också kunna komplettera dessa program genom att genomföra åtgärder på eget initiativ, särskilt för att bidra till att öppna nya marknader.

| (9) | För att se till att informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder får effekt bör de genomföras inom ramen för informationsprogram och program för säljfrämjande åtgärder. Sådana program har hittills föreslagits av branschorganisationer eller branschövergripande organ. För att öka antalet och kvaliteten av de åtgärder som föreslås bör även producentorganisationer och små och medelstora företag som ingår i dessa kunna vara stödmottagare, under förutsättning att de fokuserar på att främja erkända kvalitetsordningar. Kommissionen bör också kunna komplettera dessa program genom att genomföra åtgärder på eget initiativ, särskilt för att bidra till att öppna nya marknader. |
| --- | --- |

(9)

För att se till att informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder får effekt bör de genomföras inom ramen för informationsprogram och program för säljfrämjande åtgärder. Sådana program har hittills föreslagits av branschorganisationer eller branschövergripande organ. För att öka antalet och kvaliteten av de åtgärder som föreslås bör även producentorganisationer och små och medelstora företag som ingår i dessa kunna vara stödmottagare, under förutsättning att de fokuserar på att främja erkända kvalitetsordningar. Kommissionen bör också kunna komplettera dessa program genom att genomföra åtgärder på eget initiativ, särskilt för att bidra till att öppna nya marknader.

Motivering

Man får inte glömma de små och medelstora företagens roll som stödmottagare eftersom de står för cirka 90 % av EU:s jordbruksbaserade livsmedelsindustri, och dessutom har dessa företag en större koppling till landsbygden och regionerna. Därför bör åtgärderna först och främst gynna dessa företag.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 11

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| (11) | För att se till att informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder genomförs effektivt bör genomförandet anförtros genomförandeorgan som valts ut på ett ändamålsenligt sätt. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

(11)

För att se till att informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder genomförs effektivt bör genomförandet anförtros genomförandeorgan som valts ut på ett ändamålsenligt sätt.

| (11) | För att se till att informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder genomförs effektivt bör genomförandet anförtros genomförandeorgan som valts ut på ett ändamålsenligt sätt och som har kvalificerad och specialiserad personal som kan garantera en effektiv tillämpning. |
| --- | --- |

(11)

För att se till att informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder genomförs effektivt bör genomförandet anförtros genomförandeorgan som valts ut på ett ändamålsenligt sätt och som har kvalificerad och specialiserad personal som kan garantera en effektiv tillämpning.

Motivering

Det är viktigt att genomförandeorganen väljs ut på ett ändamålsenligt sätt och att de har specialiserad personal som kan ge tekniskt stöd och hjälpa till att utveckla de säljfrämjande programmen, såsom man hittills har gjort på medlemsstatsnivå.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 14

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| (14) | Unionen strävar efter att förenkla regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta bör även gälla reglerna för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter. I synnerhet bör man se över principerna för förvaltningen av informationsprogram och säljfrämjande program för att förenkla dem och ge kommissionen möjlighet att fastställa regler och förfaranden för att reglera inlämnande och urval av programförslag. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

(14)

Unionen strävar efter att förenkla regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta bör även gälla reglerna för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter. I synnerhet bör man se över principerna för förvaltningen av informationsprogram och säljfrämjande program för att förenkla dem och ge kommissionen möjlighet att fastställa regler och förfaranden för att reglera inlämnande och urval av programförslag.

| (14) | Unionen strävar efter att förenkla regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta bör även gälla reglerna för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter. I synnerhet bör man se över principerna för förvaltningen av informationsprogram och säljfrämjande program för att förenkla dem och ge kommissionen – som bör kunna anta genomförandeakter som gör det möjligt för medlemsstaterna att delta i samarbete med de europeiska regionerna – möjlighet att fastställa regler och förfaranden för att reglera inlämnande och urval av programförslag. |
| --- | --- |

(14)

Unionen strävar efter att förenkla regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta bör även gälla reglerna för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter. I synnerhet bör man se över principerna för förvaltningen av informationsprogram och säljfrämjande program för att förenkla dem och ge kommissionen – som bör kunna anta genomförandeakter som gör det möjligt för medlemsstaterna att delta i samarbete med de europeiska regionerna – möjlighet att fastställa regler och förfaranden för att reglera inlämnande och urval av programförslag.

Motivering

Vi anser att kommissionen, tillsammans med medlemsstaterna och de europeiska regionerna, bör fastställa de normer och förfaranden som styr inlämningen och urvalet av förslag till program, eftersom medlemsstaterna och de europeiska regionerna kommer att ta ställning till mer specifika kriterier med hänsyn till de olika förutsättningarna och villkoren i respektive område. Enligt vår mening innebär en förenkling av urvalsprocessen inte att medlemsstaterna behöver uteslutas.

Ändringsrekommendation 7

Skäl 16

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| (16) | Kriterierna för finansieringen av åtgärderna bör fastställas. Generellt bör unionen finansiera programmen endast delvis, så att de berörda förslagsställande enheterna tar sitt ansvar. Vissa administrativa kostnader och personalkostnader som inte är knutna till genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken utgör en integrerad del av informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna och kan komma ifråga för unionsfinansiering. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

(16)

Kriterierna för finansieringen av åtgärderna bör fastställas. Generellt bör unionen finansiera programmen endast delvis, så att de berörda förslagsställande enheterna tar sitt ansvar. Vissa administrativa kostnader och personalkostnader som inte är knutna till genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken utgör en integrerad del av informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna och kan komma ifråga för unionsfinansiering.

| (16) | Kriterierna för finansieringen av åtgärderna bör fastställas. Generellt bör unionen finansiera programmen endast delvis, så att de berörda förslagsställande enheterna tar sitt ansvar. Vissa administrativa kostnader och personalkostnader som inte är knutna till genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken utgör en integrerad del av informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna och kan komma ifråga för unionsfinansiering. Medlemsstaterna skulle på frivillig basis också kunna samfinansiera en del av programmens kostnader. |
| --- | --- |

(16)

Kriterierna för finansieringen av åtgärderna bör fastställas. Generellt bör unionen finansiera programmen endast delvis, så att de berörda förslagsställande enheterna tar sitt ansvar. Vissa administrativa kostnader och personalkostnader som inte är knutna till genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken utgör en integrerad del av informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna och kan komma ifråga för unionsfinansiering. Medlemsstaterna skulle på frivillig basis också kunna samfinansiera en del av programmens kostnader.

Motivering

Vi anser att man bör ge medlemsstaterna och de europeiska regionerna möjlighet att samfinansiera enkla program eftersom vissa nyckelaktörer inom sektorn inte alltid förfogar över de budgetmedel som krävs för att kunna genomföra denna typ av säljfrämjande kampanjer. Vidare är det möjligt att skälets nuvarande formulering i första hand främjar europeiska producenter med tillgång till större ekonomiska resurser för program för säljfrämjande åtgärder.

Ändringsrekommendation 8

Artikel 2

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Åtgärder på den inre marknaden | Åtgärder på den inre marknaden och i tredjeländer |
| Följande åtgärder på den inre marknaden ska vara stödberättigande:






  a) | Informationsåtgärder som syftar till att betona särdragen hos unionens jordbruksproduktionsmetoder, särskilt vad gäller livsmedelssäkerhet, äkthet, näringsmässiga aspekter och hälsoaspekter, djurskydd eller miljöhänsyn. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

Åtgärder på den inre marknaden

Åtgärder på den inre marknaden och i tredjeländer

Följande åtgärder på den inre marknaden ska vara stödberättigande:

a)

Informationsåtgärder som syftar till att betona särdragen hos unionens jordbruksproduktionsmetoder, särskilt vad gäller livsmedelssäkerhet, äkthet, näringsmässiga aspekter och hälsoaspekter, djurskydd eller miljöhänsyn.

| b) | Informationsåtgärder om de teman som avses i artikel 5.4. |
| --- | --- |

b)

Informationsåtgärder om de teman som avses i artikel 5.4.

Följande åtgärder på den inre marknaden ska vara stödberättigande:

| a) | Informationsåtgärder som syftar till att betona särdragen hos unionens jordbruksproduktionsmetoder inom jordbruk och djuruppfödning, särskilt vad gäller livsmedelssäkerhet, äkthet, märkning, näringsmässiga aspekter och hälsoaspekter, djurskydd eller miljöhänsyn. |
| --- | --- |

a)

Informationsåtgärder som syftar till att betona särdragen hos unionens jordbruksproduktionsmetoder inom jordbruk och djuruppfödning, särskilt vad gäller livsmedelssäkerhet, äkthet, märkning, näringsmässiga aspekter och hälsoaspekter, djurskydd eller miljöhänsyn.

| b) | Informationsåtgärder om de teman som avses i artikel 5.4. |
| --- | --- |

b)

Informationsåtgärder om de teman som avses i artikel 5.4.

Motivering

Man bör inte göra någon skillnad mellan åtgärder på inre marknaden och på utrikesmarknaden. Vi föreslår att man slår ihop artiklarna 2 och 3 till en enda artikel.

Ändringsrekommendation 9

Artikel 3

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Åtgärder i tredjeländer | Åtgärder i tredjeländer |
| Följande åtgärder i tredjeländer ska vara stödberättigande:






  a) | Informationsåtgärder som syftar till att betona egenskaperna hos jordbruksprodukter och livsmedelsprodukter och informationsåtgärder om de teman som avses i artikel 5.4. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

Åtgärder i tredjeländer

Åtgärder i tredjeländer

Följande åtgärder i tredjeländer ska vara stödberättigande:

a)

Informationsåtgärder som syftar till att betona egenskaperna hos jordbruksprodukter och livsmedelsprodukter och informationsåtgärder om de teman som avses i artikel 5.4.

| b) | Säljfrämjande åtgärder som syftar till att öka försäljningen av jordbruksprodukter och livsmedelsprodukter med ursprung i unionen. |
| --- | --- |

b)

Säljfrämjande åtgärder som syftar till att öka försäljningen av jordbruksprodukter och livsmedelsprodukter med ursprung i unionen.

Följande åtgärder i tredjeländer ska vara stödberättigande:

| a) | Informationsåtgärder som syftar till att betona egenskaperna hos jordbruksprodukter och livsmedelsprodukter och informationsåtgärder om de teman som avses i artikel 5.4. |
| --- | --- |

a)

Informationsåtgärder som syftar till att betona egenskaperna hos jordbruksprodukter och livsmedelsprodukter och informationsåtgärder om de teman som avses i artikel 5.4.

| b) | Säljfrämjande åtgärder som syftar till att öka försäljningen av jordbruksprodukter och livsmedelsprodukter med ursprung i unionen. |
| --- | --- |

b)

Säljfrämjande åtgärder som syftar till att öka försäljningen av jordbruksprodukter och livsmedelsprodukter med ursprung i unionen.

Motivering

Man bör inte göra någon skillnad mellan åtgärder på inre marknaden och på utrikesmarknaden. Vi föreslår att man slår ihop artiklarna 2 och 3 till en enda artikel.

Ändringsrekommendation 10

Artikel 5

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 1.   Följande produkter får vara föremål för de informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder som avses i artikel 3 och illustrera de produktionsmetoder och de teman som avses i artikel 2 och artikel 3 a. | 1.   Följande produkter får vara föremål för de informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder som avses i artikel 3 och illustrera de produktionsmetoder och de teman som avses i artikel 2 och artikel 3 a. |
| a) | De jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget), med undantag för de fiskeri- och vattenbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [KOM(2011) 416] om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter samt tobak. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

1.   Följande produkter får vara föremål för de informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder som avses i artikel 3 och illustrera de produktionsmetoder och de teman som avses i artikel 2 och artikel 3 a.

1.   Följande produkter får vara föremål för de informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder som avses i artikel 3 och illustrera de produktionsmetoder och de teman som avses i artikel 2 och artikel 3 a.

a)

De jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget), med undantag för de fiskeri- och vattenbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [KOM(2011) 416] om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter samt tobak.

| a) | De jordbruksprodukter från jordbruk och djuruppfödning som förtecknas i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget), med undantag för de fiskeri- och vattenbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [KOM(2011) 416] om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter samt tobak. |
| --- | --- |

a)

De jordbruksprodukter från jordbruk och djuruppfödning som förtecknas i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget), med undantag för de fiskeri- och vattenbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [KOM(2011) 416] om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter samt tobak.

| b) | De livsmedelsprodukter framställda från jordbruksprodukter som förtecknas i punkt I i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

b)

De livsmedelsprodukter framställda från jordbruksprodukter som förtecknas i punkt I i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012.

| b) | De livsmedelsprodukter framställda från jordbruksprodukter från jordbruk och djuruppfödning som förtecknas i punkt I i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

b)

De livsmedelsprodukter framställda från jordbruksprodukter från jordbruk och djuruppfödning som förtecknas i punkt I i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012.

| c) | Spritdrycker med skyddad geografisk beteckning enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008. |
| --- | --- |

c)

Spritdrycker med skyddad geografisk beteckning enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008.

| c) | Spritdrycker med skyddad geografisk beteckning enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008. |
| --- | --- |

c)

Spritdrycker med skyddad geografisk beteckning enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008.

| d) | Vin med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1308/2013 samt vin med ursprung i ekologiskt jordbruk kan främjas genom informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder. |
| --- | --- |

d)

Vin med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1308/2013 samt vin med ursprung i ekologiskt jordbruk kan främjas genom informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder.

2.   Vin får omfattas av informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder på villkor att även andra produkter som avses i punkt 1 a eller b omfattas av det berörda programmet.

2
     
  Vin får omfattas av informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder på villkor att även andra produkter som avses i punkt 1 a eller b omfattas av det berörda programmet.

Motivering

Vi anser att vinsektorn inte bör behandlas annorlunda än andra jordbruksprodukter. Den europeiska vinsektorn är en erkänd sektor som bör skyddas med hänsyn till dess betydelse på EU:s inre marknad och dess ställning utanför EU.

Ändringsrekommendation 11

Artikel 8

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 1.   Informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder ska bidra till att förstärka det europeiska jordbrukets konkurrenskraft, både på den inre marknaden och i tredjeländer. De mål som ska uppnås ska fastställas i det arbetsprogram som avses i punkt 2. | 1.   Informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder ska bidra till att förstärka det europeiska jordbrukets konkurrenskraft, både på den inre marknaden och i tredjeländer. De mål som ska uppnås ska fastställas i det arbetsprogram som avses i punkt 2. |
| 2.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett arbetsprogram som ska ange eftersträvade mål, prioriteringar, förväntade resultat, genomförandemetoder och det sammanlagda beloppet i finansieringsplanen. Det ska även innehålla de huvudsakliga utvärderingskriterierna, en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras, uppgifter om de belopp som tilldelas varje typ av åtgärd, en vägledande tidsplan för genomförandet och, för bidrag, högsta nivå för samfinansiering. | 2.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett arbetsprogram som ska ange eftersträvade mål, prioriteringar, förväntade resultat, genomförandemetoder och det sammanlagda beloppet i finansieringsplanen. Det ska även innehålla de huvudsakliga utvärderingskriterierna, en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras, uppgifter om de belopp som tilldelas varje typ av åtgärd, en vägledande tidsplan för genomförandet och, för bidrag, högsta nivå för samfinansiering. |
| | När kommissionen utformar detta program ska den beakta bergs- och öregionernas samt de yttersta randområdenas särskilda naturbetingade nackdelar. |
| Den genomförandeakt som avses i första stycket ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 24.3. | Den genomförandeakt som avses i första stycket ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande
  granskningsförfarande som avses i artikel 24.3
  2. |
| 3.   Det arbetsprogram som avses i punkt 1 ska genomföras genom att kommissionen offentliggör följande:






  a) | För enkla program, en förslagsinfordran som särskilt ska innehålla villkoren för deltagande och de huvudsakliga utvärderingskriterierna. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

1.   Informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder ska bidra till att förstärka det europeiska jordbrukets konkurrenskraft, både på den inre marknaden och i tredjeländer. De mål som ska uppnås ska fastställas i det arbetsprogram som avses i punkt 2.

1.   Informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder ska bidra till att förstärka det europeiska jordbrukets konkurrenskraft, både på den inre marknaden och i tredjeländer. De mål som ska uppnås ska fastställas i det arbetsprogram som avses i punkt 2.

2.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett arbetsprogram som ska ange eftersträvade mål, prioriteringar, förväntade resultat, genomförandemetoder och det sammanlagda beloppet i finansieringsplanen. Det ska även innehålla de huvudsakliga utvärderingskriterierna, en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras, uppgifter om de belopp som tilldelas varje typ av åtgärd, en vägledande tidsplan för genomförandet och, för bidrag, högsta nivå för samfinansiering.

2.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett arbetsprogram som ska ange eftersträvade mål, prioriteringar, förväntade resultat, genomförandemetoder och det sammanlagda beloppet i finansieringsplanen. Det ska även innehålla de huvudsakliga utvärderingskriterierna, en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras, uppgifter om de belopp som tilldelas varje typ av åtgärd, en vägledande tidsplan för genomförandet och, för bidrag, högsta nivå för samfinansiering.

När kommissionen utformar detta program ska den beakta bergs- och öregionernas samt de yttersta randområdenas särskilda naturbetingade nackdelar.

Den genomförandeakt som avses i första stycket ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 24.3.

Den genomförandeakt som avses i första stycket ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande
  granskningsförfarande som avses i artikel 24.3
  2.

3.   Det arbetsprogram som avses i punkt 1 ska genomföras genom att kommissionen offentliggör följande:

a)

För enkla program, en förslagsinfordran som särskilt ska innehålla villkoren för deltagande och de huvudsakliga utvärderingskriterierna.

| b) | För multiprogram, en förslagsinfordran i enlighet med del I avdelning VI i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. |
| --- | --- |

b)

För multiprogram, en förslagsinfordran i enlighet med del I avdelning VI i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

3.   Det arbetsprogram som avses i punkt 1 ska genomföras genom att kommissionen offentliggör följande:

| a) | För enkla program, en förslagsinfordran
  två förslagsinfordringar som särskilt ska innehålla villkoren för deltagande och de huvudsakliga utvärderingskriterierna. |
| --- | --- |

a)

För enkla program, en förslagsinfordran
  två förslagsinfordringar som särskilt ska innehålla villkoren för deltagande och de huvudsakliga utvärderingskriterierna.

| b) | För multiprogram, en förslagsinfordran
  två förslagsinfordringar i enlighet med del I avdelning VI i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. |
| --- | --- |

b)

För multiprogram, en förslagsinfordran
  två förslagsinfordringar i enlighet med del I avdelning VI i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

I de förslagsinfordringar som avses i leden a och b ska bergs- och öregionernas samt de yttersta randområdenas särskilda naturbetingade nackdelar beaktas.

Motivering

Kommissionen tillskriver sig alltför stora befogenheter i beslutsförfarandet i fråga om arbetsprogrammet. Den nuvarande förordningen lämnar utrymme för två förslagsinfordringar, vilket innebär att de ansökande inte behöver vänta länge på att göra en ny förslagsinfordran.

Ändringsrekommendation 12

Artikel 12

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska utvärdera och välja ut förslag till enkla program som lämnats till följd av den förslagsinfordran som avses i artikel 8.3 a. | 1.   Kommissionen ska utvärdera och välja ut förslag till enkla program som lämnats till följd av den förslagsinfordran som avses i artikel 8.3 a. |
| 2.   Kommissionen ska genom genomförandeakter besluta om de utvalda enkla programmen, eventuella ändringar av dem och deras budget. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 24.2. | 2.   Kommissionen ska anta genomförandeakter som ger medlemsstaterna och de europeiska regionerna möjlighet att delta i utvärderingen och urvalet av förslagen till enkla program. |
| | 3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter besluta om de utvalda enkla programmen, eventuella ändringar av dem och deras budget. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 24.2. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

1.   Kommissionen ska utvärdera och välja ut förslag till enkla program som lämnats till följd av den förslagsinfordran som avses i artikel 8.3 a.

1.   Kommissionen ska utvärdera och välja ut förslag till enkla program som lämnats till följd av den förslagsinfordran som avses i artikel 8.3 a.

2.   Kommissionen ska genom genomförandeakter besluta om de utvalda enkla programmen, eventuella ändringar av dem och deras budget. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 24.2.

2.   Kommissionen ska anta genomförandeakter som ger medlemsstaterna och de europeiska regionerna möjlighet att delta i utvärderingen och urvalet av förslagen till enkla program.

3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter besluta om de utvalda enkla programmen, eventuella ändringar av dem och deras budget. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 24.2.

Motivering

Vi accepterar inte att medlemsstaterna utesluts från utvärderingen och urvalet av enkla program. De nationella förvaltningarna bör delta aktivt i detta urval eftersom det enligt artikel 14 kommer att vara de som ansvarar för deras genomförande, uppföljning och kontroll.

Ändringsrekommendation 13

Artikel 13

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Efter att ha genomfört en konkurrensutsatt upphandling med lämpliga metoder ska den förslagsställande enheten välja ut de organ som ska genomföra de utvalda enkla programmen, särskilt i syfte att garantera att åtgärderna genomförs effektivt. | Efter att ha genomfört en konkurrensutsatt upphandling med lämpliga metoder ska den förslagsställande enheten välja ut de specialiserade organ som ska genomföra de utvalda enkla programmen, särskilt i syfte att garantera att åtgärderna genomförs effektivt. |
| | De regionala säljfrämjande organen eller säljfrämjande tjänsterna på regional nivå kan erkänna nationella kollektiva åtgärder med koppling till regionerna och åtgärder i fråga om information om ursprung. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

Efter att ha genomfört en konkurrensutsatt upphandling med lämpliga metoder ska den förslagsställande enheten välja ut de organ som ska genomföra de utvalda enkla programmen, särskilt i syfte att garantera att åtgärderna genomförs effektivt.

Efter att ha genomfört en konkurrensutsatt upphandling med lämpliga metoder ska den förslagsställande enheten välja ut de specialiserade organ som ska genomföra de utvalda enkla programmen, särskilt i syfte att garantera att åtgärderna genomförs effektivt.

De regionala säljfrämjande organen eller säljfrämjande tjänsterna på regional nivå kan erkänna nationella kollektiva åtgärder med koppling till regionerna och åtgärder i fråga om information om ursprung.

Motivering

Det är viktigt att framhålla att medlemsstaterna måste delta och att regionerna måste medverka när det gäller informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder, och därför föreslår vi att man även omnämner stöd från regionala säljfrämjande organ och säljfrämjande tjänster i regionerna. Dessa organ föreslås utgöra effektiva och smidiga instrument för att finansiera och stödja genomförandet av programmen, och syftet är inte att de ska finansieras med hjälp av dessa medel.

Ändringsrekommendation 14

Artikel 15.1

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 1.   Unionens finansiella bidrag till enkla program får utgöra högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna. De resterande utgifterna ska fullt ut bäras av de förslagsställande enheterna. | 1.   Unionens finansiella bidrag till enkla program får utgöra högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna. Den andel som unionen bidrar med ska höjas till 75 % för program i unionens yttersta randområden. |
| | Medlemsstaterna kan, tillsammans med de europeiska regionerna, på frivillig grund täcka ytterligare en del av programkostnaderna, dock högst 20 %. De resterande utgifterna ska fullt ut bäras av de förslagsställande enheterna. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

1.   Unionens finansiella bidrag till enkla program får utgöra högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna. De resterande utgifterna ska fullt ut bäras av de förslagsställande enheterna.

1.   Unionens finansiella bidrag till enkla program får utgöra högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna. Den andel som unionen bidrar med ska höjas till 75 % för program i unionens yttersta randområden.

Medlemsstaterna kan, tillsammans med de europeiska regionerna, på frivillig grund täcka ytterligare en del av programkostnaderna, dock högst 20 %. De resterande utgifterna ska fullt ut bäras av de förslagsställande enheterna.

Motivering

Vi anser att man inte bör utesluta möjligheten att medlemsstaterna samfinansierar de enkla programmen eftersom vissa nyckelaktörer inom sektorn inte alltid förfogar över de budgetmedel som krävs för att kunna genomföra denna typ av säljfrämjande kampanjer, som kan utgöra en stor börda för företagen. I detta sammanhang är det de små och medelstora företagen som drabbas mest, och därför kan resultatet bli att det bara är stora företag som deltar. Detta kan dessutom leda till ett minskat deltagande i programmen, vilket går stick i stäv med målet. Vi anser att 20 % är en lämplig gräns eftersom man därmed skulle se till att det inte finns så stor skillnad mellan utgifterna för säljfrämjande åtgärder i olika medlemsstater.

Ändringsrekommendation 15

Artikel 23.2

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i denna förordning ska ges till kommissionen tills vidare från och med den dag då denna förordning träder i kraft. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i denna förordning ska ges till kommissionen tills vidare från och med den dag då denna förordning träder i kraft. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i denna förordning ska ges till kommissionen tills vidare från och med den dag då denna förordning träder i kraft.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i denna förordning ska ges till kommissionen tills vidare från och med den dag då denna förordning träder i kraft.

Motivering

Enligt vår mening bör man inte ge kommissionen befogenhet att på obestämd tid anta delegerade akter, och därför är det bättre att stryka denna aspekt i punkt 2.

Ändringsrekommendation 16

Artikel 27

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Kommissionen ska senast den 31 december [2020] lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning, i förekommande fall åtföljd av lämpliga förslag. | Kommissionen ska senast den 31 december [2020] lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning, i förekommande fall åtföljd av lämpliga förslag. Dessutom ska en halvtidsrapport läggas fram senast den 31 december 2017. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

Kommissionen ska senast den 31 december [2020] lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning, i förekommande fall åtföljd av lämpliga förslag.

Kommissionen ska senast den 31 december [2020] lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning, i förekommande fall åtföljd av lämpliga förslag. Dessutom ska en halvtidsrapport läggas fram senast den 31 december 2017.

Motivering

Vi anser det vara lämpligt att kommissionen lägger fram en halvtidsrapport för Europaparlamentet och rådet om utvecklingen och läget i fråga om tillämpningen av den aktuella förordningen så att man har tillräckligt med tid på sig att göra förbättringar och justeringar om detta visar sig nödvändigt för att uppnå de mål som satts fram till utgången av 2020.

Bryssel den 2 april 2014

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 7.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 174/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 174/36

---

Yttrande från Regionkommittén – Kvalitetskriterier för praktikprogram

2014/C 174/07

| Föredragande | Andrius Kupčinskas (LT–EPP), borgmästare i Kaunas |
| --- | --- |
| Referensdokument | Förslag till rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram
  COM(2013) 857 final |

Föredragande

Andrius Kupčinskas (LT–EPP), borgmästare i Kaunas

Referensdokument

Förslag till rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram

COM(2013) 857 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar rådets rekommendation om ett system med kvalitetskriterier för praktikprogram, ett system som har efterlysts redan i tidigare yttranden. Vi beklagar dock djupt att kommissionen har valt att lägga fram systemet i form av en rådsrekommendation i stället för ett direktiv. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar rådets rekommendation om ett system med kvalitetskriterier för praktikprogram, ett system som har efterlysts redan i tidigare yttranden. Vi beklagar dock djupt att kommissionen har valt att lägga fram systemet i form av en rådsrekommendation i stället för ett direktiv.

| 2. | Perioden från det att kommissionens förslag lades fram (4 december 2013) till dess att rådets rekommendation antogs (10 mars 2014) var för kort för att Regionkommittén skulle kunna utarbeta ett yttrande enligt det normala förfarandet. Vi uttrycker därför vår förvåning över att kommissionen utarbetat och rådet antagit rekommendationen om ett system med kvalitetskriterier för praktikprogram utan att samråda med EU:s ledamotsförsamling för regionala och lokala företrädare, dvs. Regionkommittén. |
| --- | --- |

2.

Perioden från det att kommissionens förslag lades fram (4 december 2013) till dess att rådets rekommendation antogs (10 mars 2014) var för kort för att Regionkommittén skulle kunna utarbeta ett yttrande enligt det normala förfarandet. Vi uttrycker därför vår förvåning över att kommissionen utarbetat och rådet antagit rekommendationen om ett system med kvalitetskriterier för praktikprogram utan att samråda med EU:s ledamotsförsamling för regionala och lokala företrädare, dvs. Regionkommittén.

| 3. | Vi beklagar att ungdomsarbetslösheten i EU, framför allt i vissa regioner, fortfarande är mycket hög och framhåller vikten av att aktiva åtgärder vidtas mot ungdomsarbetslösheten. För att uppnå Europa 2020-strategins mål, att 75 % av alla personer i åldern 20–64 år ska ha arbete 2020, måste vi ge ungdomarna bättre utbildning, i högre grad anpassa utbildningen till marknadens behov och ge ungdomarna bättre förutsättningar att ta sig in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

3.

Vi beklagar att ungdomsarbetslösheten i EU, framför allt i vissa regioner, fortfarande är mycket hög och framhåller vikten av att aktiva åtgärder vidtas mot ungdomsarbetslösheten. För att uppnå Europa 2020-strategins mål, att 75 % av alla personer i åldern 20–64 år ska ha arbete 2020, måste vi ge ungdomarna bättre utbildning, i högre grad anpassa utbildningen till marknadens behov och ge ungdomarna bättre förutsättningar att ta sig in på arbetsmarknaden.

| 4. | På både nationell nivå och EU-nivå krävs det större insatser för att uppmuntra unga att söka sig till framtidsyrken. För detta krävs det undersökningar som gör det möjligt att förutsäga och påverka utvecklingstendenser, förutsäga vilka förändringar som kommer att ske i efterfrågan på arbetskraft i olika branscher och yrkesgrupper, hur många arbetstagare som kommer att behöva utbildas för ett visst yrke och för de nya arbetstillfällen som uppstår samt hur många utbildningsplatser som kommer att behövas för unga. |
| --- | --- |

4.

På både nationell nivå och EU-nivå krävs det större insatser för att uppmuntra unga att söka sig till framtidsyrken. För detta krävs det undersökningar som gör det möjligt att förutsäga och påverka utvecklingstendenser, förutsäga vilka förändringar som kommer att ske i efterfrågan på arbetskraft i olika branscher och yrkesgrupper, hur många arbetstagare som kommer att behöva utbildas för ett visst yrke och för de nya arbetstillfällen som uppstår samt hur många utbildningsplatser som kommer att behövas för unga.

| 5. | Eftersom praktikperioderna utgör en central del av ungdomsgarantin uttrycker kommittén återigen sitt stöd för den rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti (1) som rådet antog den 22 april 2013 (2) och som syftar till att ”säkerställa att alla unga under 25 år får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik inom fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning”. De lokala och regionala myndigheterna bör spela en grundläggande roll vid införandet av de system som omfattas av ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

5.

Eftersom praktikperioderna utgör en central del av ungdomsgarantin uttrycker kommittén återigen sitt stöd för den rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti (1) som rådet antog den 22 april 2013 (2) och som syftar till att ”säkerställa att alla unga under 25 år får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik inom fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning”. De lokala och regionala myndigheterna bör spela en grundläggande roll vid införandet av de system som omfattas av ungdomsgarantin.

| 6. | Systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram är ett användbart verktyg för att se till att man genom praktikprogram på ett effektivt sätt underlättar övergången från utbildning till arbete och på så sätt ökar de ungas anställbarhet. |
| --- | --- |

6.

Systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram är ett användbart verktyg för att se till att man genom praktikprogram på ett effektivt sätt underlättar övergången från utbildning till arbete och på så sätt ökar de ungas anställbarhet.

| 7. | Praktiken bör på ett positivt sätt fokusera kunskapsöverföring mellan generationerna enligt modellen ”mästare och gesäll”. |
| --- | --- |

7.

Praktiken bör på ett positivt sätt fokusera kunskapsöverföring mellan generationerna enligt modellen ”mästare och gesäll”.

| 8. | Regionkommittén stöder förändringarna, eftersom systemet ska leda till ökad information om praktikprogrammen och ökat fokus på inlärningsmålen. Det är dock synd att systemet inte omfattar någon diskussion om rekommendationerna till medlemsstaterna i så viktiga frågor som sociala garantier och ersättning till praktikanter. Vi beklagar också att tillämpningsområdena för kvalitetskriterierna för praktikprogram och för ungdomsgarantin inte stämmer överens, eftersom kriterierna för praktikprogram endast omfattar praktiktjänstgöring på den öppna marknaden men inte motsvarande praktik inom ramen för en studiekurs, formell utbildning eller yrkesutbildning. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén stöder förändringarna, eftersom systemet ska leda till ökad information om praktikprogrammen och ökat fokus på inlärningsmålen. Det är dock synd att systemet inte omfattar någon diskussion om rekommendationerna till medlemsstaterna i så viktiga frågor som sociala garantier och ersättning till praktikanter. Vi beklagar också att tillämpningsområdena för kvalitetskriterierna för praktikprogram och för ungdomsgarantin inte stämmer överens, eftersom kriterierna för praktikprogram endast omfattar praktiktjänstgöring på den öppna marknaden men inte motsvarande praktik inom ramen för en studiekurs, formell utbildning eller yrkesutbildning.

| 9. | ReK påminner om att de lokala och regionala myndigheterna spelar en viktig roll i utarbetandet och genomförandet av åtgärder som syftar till att bekämpa arbetslöshet, inklusive utbildning och yrkesutbildning. Medlemsstaterna bör ta hänsyn till och utnyttja detta för att underlätta kvalificerade ungdomars övergång från utbildning till arbete, framför allt med tanke på att de lokala och regionala myndigheterna tillhandahåller sådana tjänster som utbildning och arbetsförmedling. Kommittén beklagar därför att rådet i rekommendationen inte tar hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas roll vid genomförandet av systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram. |
| --- | --- |

9.

ReK påminner om att de lokala och regionala myndigheterna spelar en viktig roll i utarbetandet och genomförandet av åtgärder som syftar till att bekämpa arbetslöshet, inklusive utbildning och yrkesutbildning. Medlemsstaterna bör ta hänsyn till och utnyttja detta för att underlätta kvalificerade ungdomars övergång från utbildning till arbete, framför allt med tanke på att de lokala och regionala myndigheterna tillhandahåller sådana tjänster som utbildning och arbetsförmedling. Kommittén beklagar därför att rådet i rekommendationen inte tar hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas roll vid genomförandet av systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram.

| 10. | Vi uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter och de lokala och regionala myndigheterna, så att genomförandet av systemet kröns med framgång. |
| --- | --- |

10.

Vi uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter och de lokala och regionala myndigheterna, så att genomförandet av systemet kröns med framgång.

| 11. | Vi uppmanar också medlemsstaterna att föra en ingående diskussion om rättsliga och andra aspekter på omsättningen av systemet i nationell praxis och/eller nationell rätt. |
| --- | --- |

11.

Vi uppmanar också medlemsstaterna att föra en ingående diskussion om rättsliga och andra aspekter på omsättningen av systemet i nationell praxis och/eller nationell rätt.

Inledande kommentarer

| 12. | Regionkommittén uttrycker sin oro över den höga ungdomsarbetslösheten i EU och den risk för fattigdom bland ungdomar som denna medför, vilket också bekräftas i kommissionens rapport om sysselsättning och social utveckling 2012 (3). |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén uttrycker sin oro över den höga ungdomsarbetslösheten i EU och den risk för fattigdom bland ungdomar som denna medför, vilket också bekräftas i kommissionens rapport om sysselsättning och social utveckling 2012 (3).

| 13. | Det behövs effektiva åtgärder för att lösa det allt större problemet i Europa att unga människor varken arbetar eller studerar, och vi framhåller de sociala, ekonomiska och demografiska konsekvenser och risker som ungdomars brist på oberoende medför. |
| --- | --- |

13.

Det behövs effektiva åtgärder för att lösa det allt större problemet i Europa att unga människor varken arbetar eller studerar, och vi framhåller de sociala, ekonomiska och demografiska konsekvenser och risker som ungdomars brist på oberoende medför.

| 14. | Vi håller med kommissionen om vikten av praktikprogram och betonar att praktikplatser av hög kvalitet kan ge unga människor värdefulla yrkeserfarenheter, kunskaper och färdigheter och därmed öka deras anställbarhet och ge dem en möjlighet att på ett snabbt och varaktigt sätt komma in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

14.

Vi håller med kommissionen om vikten av praktikprogram och betonar att praktikplatser av hög kvalitet kan ge unga människor värdefulla yrkeserfarenheter, kunskaper och färdigheter och därmed öka deras anställbarhet och ge dem en möjlighet att på ett snabbt och varaktigt sätt komma in på arbetsmarknaden.

| 15. | Regionkommittén instämmer i kommissionens oro över att praktikplatser ibland missbrukas och att de används som en källa till billig eller till och med obetald arbetskraft. Det är därför viktigt att man tydligt fastställer hur lång en praktikperiod får vara och höjer kvaliteten på praktikplatserna för att se till att de ger värdefulla erfarenheter för att komma in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén instämmer i kommissionens oro över att praktikplatser ibland missbrukas och att de används som en källa till billig eller till och med obetald arbetskraft. Det är därför viktigt att man tydligt fastställer hur lång en praktikperiod får vara och höjer kvaliteten på praktikplatserna för att se till att de ger värdefulla erfarenheter för att komma in på arbetsmarknaden.

| 16. | De bästa resultaten i fråga om sysselsättning bland ungdomar kan noteras i länder och regioner där unga människor har tillgång till praktikplatser och yrkespraktik av hög kvalitet och där etablerade praktikprogram och yrkespraktik utgör en oskiljaktig del av systemet för utbildning och anställning. Det är viktigt att utbildningsinstitutionerna samarbetar med företagarsfären för att säkerställa att praktikprogrammen ger ömsesidiga fördelar. |
| --- | --- |

16.

De bästa resultaten i fråga om sysselsättning bland ungdomar kan noteras i länder och regioner där unga människor har tillgång till praktikplatser och yrkespraktik av hög kvalitet och där etablerade praktikprogram och yrkespraktik utgör en oskiljaktig del av systemet för utbildning och anställning. Det är viktigt att utbildningsinstitutionerna samarbetar med företagarsfären för att säkerställa att praktikprogrammen ger ömsesidiga fördelar.

Allmänna aspekter på rekommendationen:

| 17. | Regionkommittén stöder planerna på att inrätta ett system med kvalitetskriterier för praktikprogram och konstaterar vikten såväl av inlärningsprocessen, som gör det lättare att lära känna en arbetsplats, som av att man fastställer tydliga inlärningsmål och utser en lämplig handledare. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén stöder planerna på att inrätta ett system med kvalitetskriterier för praktikprogram och konstaterar vikten såväl av inlärningsprocessen, som gör det lättare att lära känna en arbetsplats, som av att man fastställer tydliga inlärningsmål och utser en lämplig handledare.

| 18. | Vi stöder förslaget om att de kunskaper och färdigheter och den kompetens som praktikanten förvärvar bör bekräftas officiellt genom att den organisation som har erbjudit praktikplatsen utfärdar ett dokument om genomförd praktik. Detta är nämligen nödvändigt för att praktikplatsens värde ska erkännas formellt som ett instrument som underlättar ungdomarnas etablering och ökar deras möjligheter att hitta ett högkvalitativt arbete. |
| --- | --- |

18.

Vi stöder förslaget om att de kunskaper och färdigheter och den kompetens som praktikanten förvärvar bör bekräftas officiellt genom att den organisation som har erbjudit praktikplatsen utfärdar ett dokument om genomförd praktik. Detta är nämligen nödvändigt för att praktikplatsens värde ska erkännas formellt som ett instrument som underlättar ungdomarnas etablering och ökar deras möjligheter att hitta ett högkvalitativt arbete.

| 19. | Kommittén beklagar att rådets rekommendation inte omfattar praktikplatser som ingår i en kursplan på ett universitet eller en högskola eller som avser en formell utbildning eller yrkesutbildning. ReK uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett separat förslag på ett kvalitetssystem som omfattar sådana praktikplatser. |
| --- | --- |

19.

Kommittén beklagar att rådets rekommendation inte omfattar praktikplatser som ingår i en kursplan på ett universitet eller en högskola eller som avser en formell utbildning eller yrkesutbildning. ReK uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett separat förslag på ett kvalitetssystem som omfattar sådana praktikplatser.

| 20. | Kommittén ställer sig positiv till det stöd till medlemsstaters åtgärder som enligt systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram ska ges genom EU:s finansieringssystem (finansiering av praktikprogram med medel från Europeiska socialfonden (ESF), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och sysselsättningsinitiativet för unga) samt genom utbyte av god praxis och övervakning. Man bör dock se till att EU-medlen inte ersätter privata medel. |
| --- | --- |

20.

Kommittén ställer sig positiv till det stöd till medlemsstaters åtgärder som enligt systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram ska ges genom EU:s finansieringssystem (finansiering av praktikprogram med medel från Europeiska socialfonden (ESF), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och sysselsättningsinitiativet för unga) samt genom utbyte av god praxis och övervakning. Man bör dock se till att EU-medlen inte ersätter privata medel.

Arbetsvillkor och information:

| 21. | I syfte att värna om kvaliteten på praktikplatserna bör man i större utsträckning tillämpa den öppna samordningsmetoden för att stimulera en diskussion om utbyte av bästa europeiska praxis genom att uppmuntra medlemsstaterna att formulera miniminormer för praktikplatser som grundar sig på denna praxis. |
| --- | --- |

21.

I syfte att värna om kvaliteten på praktikplatserna bör man i större utsträckning tillämpa den öppna samordningsmetoden för att stimulera en diskussion om utbyte av bästa europeiska praxis genom att uppmuntra medlemsstaterna att formulera miniminormer för praktikplatser som grundar sig på denna praxis.

| 22. | Vi ställer oss positiva till de informationskrav som systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram ställer på meddelanden om lediga praktikplatser, men understryker att denna information, även om den är viktig, inte är tillräcklig för att praktikprogrammen ska anses uppfylla kraven på hög kvalitet. |
| --- | --- |

22.

Vi ställer oss positiva till de informationskrav som systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram ställer på meddelanden om lediga praktikplatser, men understryker att denna information, även om den är viktig, inte är tillräcklig för att praktikprogrammen ska anses uppfylla kraven på hög kvalitet.

| 23. | Regionkommittén beklagar därför att systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram inte rekommenderar de organisationer som tillhandahåller praktikplatser att erbjuda praktikanterna en adekvat social trygghet och sjukförsäkring utan endast ålägger dem att i sina meddelanden om lediga platser ange huruvida sådant skydd erbjuds. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén beklagar därför att systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram inte rekommenderar de organisationer som tillhandahåller praktikplatser att erbjuda praktikanterna en adekvat social trygghet och sjukförsäkring utan endast ålägger dem att i sina meddelanden om lediga platser ange huruvida sådant skydd erbjuds.

| 24. | ReK välkomnar principen i systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram om att meddelanden om lediga praktikplatser bör ange huruvida lön och/eller praktikersättning betalas ut. Vi ställer oss positiva till uttalandet i rådets rekommendation om en mer utbredd praxis att i meddelanden om lediga praktikplatser ange storleken på den eventuella lön eller ersättning som erbjuds. Kommittén menar samtidigt att eventuella informationskrav inte får vara för administrativt betungande för de arbetsgivare som erbjuder praktikplatser och att eventuella bestämmelser på detta område inte får begränsa utan bör stimulera till att praktikplatser inrättas inom alla arbetsmarknadssektorer. |
| --- | --- |

24.

ReK välkomnar principen i systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram om att meddelanden om lediga praktikplatser bör ange huruvida lön och/eller praktikersättning betalas ut. Vi ställer oss positiva till uttalandet i rådets rekommendation om en mer utbredd praxis att i meddelanden om lediga praktikplatser ange storleken på den eventuella lön eller ersättning som erbjuds. Kommittén menar samtidigt att eventuella informationskrav inte får vara för administrativt betungande för de arbetsgivare som erbjuder praktikplatser och att eventuella bestämmelser på detta område inte får begränsa utan bör stimulera till att praktikplatser inrättas inom alla arbetsmarknadssektorer.

| 25. | Vi framhåller att systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram inte behandlar frågan om oavlönade och delvis avlönade praktikplatser. Enligt en undersökning som Eurobarometer utförde nyligen (4) får tre av fem praktikanter ingen ekonomisk ersättning. För mer än hälften av dem som får ersättning räcker denna inte till för att täcka grundläggande livsbehov. På så sätt uppstår det en risk för att tillgången till praktikplatser begränsas, dvs. att endast de som har råd med det får tillgång till dem. Detta gör att antalet praktikplatser och den ekonomiska nyttan av dem minskar. Samtidigt ökar ojämlikheten. |
| --- | --- |

25.

Vi framhåller att systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram inte behandlar frågan om oavlönade och delvis avlönade praktikplatser. Enligt en undersökning som Eurobarometer utförde nyligen (4) får tre av fem praktikanter ingen ekonomisk ersättning. För mer än hälften av dem som får ersättning räcker denna inte till för att täcka grundläggande livsbehov. På så sätt uppstår det en risk för att tillgången till praktikplatser begränsas, dvs. att endast de som har råd med det får tillgång till dem. Detta gör att antalet praktikplatser och den ekonomiska nyttan av dem minskar. Samtidigt ökar ojämlikheten.

| 26. | Om man i strävan att höja kvaliteten på praktikplatserna inför en skyldighet att erbjuda alla praktikanter en rimlig försäkring och ersättning eller lön kan detta leda till att antalet praktikplatser minskar om följden blir en alltför stor ekonomisk börda för såväl lokala och regionala myndigheter som aktörer inom näringslivet. Vi förstår att Europas mångfald kanske gör det omöjligt att skapa en modell som passar alla och välkomnar därför strävan att skapa effektiva program för att helt eller delvis finansiera praktikplatser genom att kombinera olika källor. |
| --- | --- |

26.

Om man i strävan att höja kvaliteten på praktikplatserna inför en skyldighet att erbjuda alla praktikanter en rimlig försäkring och ersättning eller lön kan detta leda till att antalet praktikplatser minskar om följden blir en alltför stor ekonomisk börda för såväl lokala och regionala myndigheter som aktörer inom näringslivet. Vi förstår att Europas mångfald kanske gör det omöjligt att skapa en modell som passar alla och välkomnar därför strävan att skapa effektiva program för att helt eller delvis finansiera praktikplatser genom att kombinera olika källor.

| 27. | Vi konstaterar att handledarnas roll inte definieras tydligt i rådets rekommendation och föreslår därför, samtidigt som vi förstår att den slutgiltiga lösningen på denna fråga faller inom medlemsstaternas behörighetsområde, att medlemsstaterna och partnerna inom arbetslivet och näringslivet utbyter bästa praxis när det handlar om att reglera praktikhandledarnas roll, uppgifter och ansvar samt andra relaterade frågor och på så sätt gradvis skapar en förståelse om bästa europeiska praxis och i praktiken omsätter principen om flernivåstyre. |
| --- | --- |

27.

Vi konstaterar att handledarnas roll inte definieras tydligt i rådets rekommendation och föreslår därför, samtidigt som vi förstår att den slutgiltiga lösningen på denna fråga faller inom medlemsstaternas behörighetsområde, att medlemsstaterna och partnerna inom arbetslivet och näringslivet utbyter bästa praxis när det handlar om att reglera praktikhandledarnas roll, uppgifter och ansvar samt andra relaterade frågor och på så sätt gradvis skapar en förståelse om bästa europeiska praxis och i praktiken omsätter principen om flernivåstyre.

Internationella praktikprogram:

| 28. | Regionkommittén välkomnar den positiva inverkan som systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram har genom att det underlättar internationell praktik (de internationella praktikprogrammen är fortfarande alltför sällsynta), och ökar tillgången till information. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén välkomnar den positiva inverkan som systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram har genom att det underlättar internationell praktik (de internationella praktikprogrammen är fortfarande alltför sällsynta), och ökar tillgången till information.

| 29. | Med tanke på att artikel 153 i EUF-fördraget utgör rättslig grund för kvalitetskriterierna för praktikprogram och att det anges att EU ska stödja och komplettera medlemsstaternas åtgärder, föreslår vi att EU-omfattande insatser ska göras för att samla och sprida information om reglerna för praktikplatser i syfte att främja praktikanternas rörlighet, eftersom det skulle bli lättare för unga människor att bege sig till ett annat land för praktiktjänstgöring om de lätt kan hitta information om vad en praktikant kan förvänta sig. |
| --- | --- |

29.

Med tanke på att artikel 153 i EUF-fördraget utgör rättslig grund för kvalitetskriterierna för praktikprogram och att det anges att EU ska stödja och komplettera medlemsstaternas åtgärder, föreslår vi att EU-omfattande insatser ska göras för att samla och sprida information om reglerna för praktikplatser i syfte att främja praktikanternas rörlighet, eftersom det skulle bli lättare för unga människor att bege sig till ett annat land för praktiktjänstgöring om de lätt kan hitta information om vad en praktikant kan förvänta sig.

| 30. | Kommittén framhåller dock att de fall av avsaknad av ersättning, som är ett vanligt fenomen, eller otillräcklig ersättning i kombination med att det inte erbjuds logi kan utgöra ett hinder för internationell praktik, eftersom potentiella praktikanter ofta inte är i stånd att tacka ja till en praktikplats i en annan medlemsstat på grund av den svåra ekonomiska situationen. |
| --- | --- |

30.

Kommittén framhåller dock att de fall av avsaknad av ersättning, som är ett vanligt fenomen, eller otillräcklig ersättning i kombination med att det inte erbjuds logi kan utgöra ett hinder för internationell praktik, eftersom potentiella praktikanter ofta inte är i stånd att tacka ja till en praktikplats i en annan medlemsstat på grund av den svåra ekonomiska situationen.

| 31. | ReK framhåller att mer gynnsamma villkor för internationell praktik kan ge ett antal positiva resultat: Som exempel kan nämnas ökad anställbarhet för praktikanter och större integration på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

31.

ReK framhåller att mer gynnsamma villkor för internationell praktik kan ge ett antal positiva resultat: Som exempel kan nämnas ökad anställbarhet för praktikanter och större integration på arbetsmarknaden.

| 32. | Regionkommittén ställer sig positiv till principen i systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram att Euresportalen ska kunna utvidgas till att omfatta praktikprogram i enlighet med slutsatserna (5) från Europeiska rådets möte i juni 2012, och till att man främjar användningen av detta nät för att sprida information om praktikprogram. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén ställer sig positiv till principen i systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram att Euresportalen ska kunna utvidgas till att omfatta praktikprogram i enlighet med slutsatserna (5) från Europeiska rådets möte i juni 2012, och till att man främjar användningen av detta nät för att sprida information om praktikprogram.

| 33. | ReK stöder idén om att använda Euresnätet för att se till att information om lediga praktikplatser sprids och föreslår att Eures också används som ett verktyg för återkoppling som ger praktikanterna en möjlighet att utvärdera sina erfarenheter från praktikperioderna. |
| --- | --- |

33.

ReK stöder idén om att använda Euresnätet för att se till att information om lediga praktikplatser sprids och föreslår att Eures också används som ett verktyg för återkoppling som ger praktikanterna en möjlighet att utvärdera sina erfarenheter från praktikperioderna.

| 34. | Trots den höga rörligheten bland studenter, t.ex. inom Erasmusprogrammet, finns det mycket få internationella praktikprogram (6). Detta innebär att den viktiga möjligheten att minska ungdomsarbetslösheten genom rörlighet är outnyttjad: Internationella praktikprogram skulle kunna vara en viktig faktor för att hjälpa ungdomar att få arbete i andra medlemsstater. Regionkommittén välkomnar därför Erasmus+-programmet, som kan bidra till att öka antalet internationella praktikprogram. |
| --- | --- |

34.

Trots den höga rörligheten bland studenter, t.ex. inom Erasmusprogrammet, finns det mycket få internationella praktikprogram (6). Detta innebär att den viktiga möjligheten att minska ungdomsarbetslösheten genom rörlighet är outnyttjad: Internationella praktikprogram skulle kunna vara en viktig faktor för att hjälpa ungdomar att få arbete i andra medlemsstater. Regionkommittén välkomnar därför Erasmus+-programmet, som kan bidra till att öka antalet internationella praktikprogram.

| 35. | Möjligheten att skaffa sig erfarenheter i olika miljöer ger unga människor en ovärderlig chans att få fler potentiella arbetsgivare i olika medlemsstater. Därför är det viktigt att man söker möjligheter att göra stödet till internationella praktikprogram effektivt genom lösningar som bidrar till att minska praktikanternas kostnader för flytt till ett annat land och genom information, så att praktikanterna inte hamnar i en svår ekonomisk situation med tanke på levnadsomkostnaderna i det land där den organisation som erbjuder praktikplatsen befinner sig och viktiga administrativa krav i värdlandet (t.ex. arbets- och uppehållstillstånd, i tillämpliga fall anmälan om bosättningsort m.m.). |
| --- | --- |

35.

Möjligheten att skaffa sig erfarenheter i olika miljöer ger unga människor en ovärderlig chans att få fler potentiella arbetsgivare i olika medlemsstater. Därför är det viktigt att man söker möjligheter att göra stödet till internationella praktikprogram effektivt genom lösningar som bidrar till att minska praktikanternas kostnader för flytt till ett annat land och genom information, så att praktikanterna inte hamnar i en svår ekonomisk situation med tanke på levnadsomkostnaderna i det land där den organisation som erbjuder praktikplatsen befinner sig och viktiga administrativa krav i värdlandet (t.ex. arbets- och uppehållstillstånd, i tillämpliga fall anmälan om bosättningsort m.m.).

Genomförandet av systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram:

| 36. | Regionkommittén påminner om att de lokala och regionala myndigheterna måste involveras till fullo i utarbetandet och genomförandet av nya initiativ och att man måste avsätta de finansiella medel som krävs för detta, eftersom dessa organ har bäst förutsättningar att bedöma olika situationer och behov på lokal nivå. |
| --- | --- |

36.

Regionkommittén påminner om att de lokala och regionala myndigheterna måste involveras till fullo i utarbetandet och genomförandet av nya initiativ och att man måste avsätta de finansiella medel som krävs för detta, eftersom dessa organ har bäst förutsättningar att bedöma olika situationer och behov på lokal nivå.

| 37. | Vi beklagar att rådet i sin rekommendation inte föreslår att man utvecklar samråden med de lokala och regionala myndigheterna och med aktörer i näringslivet när man utformar och förbättrar utbildningsprogrammen så att hänsyn tas till arbetsmarknadens behov och utbildning ges i yrken som efterfrågas. |
| --- | --- |

37.

Vi beklagar att rådet i sin rekommendation inte föreslår att man utvecklar samråden med de lokala och regionala myndigheterna och med aktörer i näringslivet när man utformar och förbättrar utbildningsprogrammen så att hänsyn tas till arbetsmarknadens behov och utbildning ges i yrken som efterfrågas.

| 38. | ReK påminner också om att de lokala och regionala myndigheterna ofta har ett stort ansvar när det handlar om att genomföra politiska sysselsättnings- och utbildningsstrategier och att den territoriella aspekten på dessa strategier är mycket viktig. |
| --- | --- |

38.

ReK påminner också om att de lokala och regionala myndigheterna ofta har ett stort ansvar när det handlar om att genomföra politiska sysselsättnings- och utbildningsstrategier och att den territoriella aspekten på dessa strategier är mycket viktig.

| 39. | Kommittén ställer sig positiv till att man uppmuntrar att ”arbetsförmedlingar, utbildningsinstitutioner och alla organisationer som erbjuder praktik [...] aktivt bidra[r] till genomförandet av kvalitetskriterierna för praktikprogram” och understryker de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll på dessa tre områden. |
| --- | --- |

39.

Kommittén ställer sig positiv till att man uppmuntrar att ”arbetsförmedlingar, utbildningsinstitutioner och alla organisationer som erbjuder praktik [...] aktivt bidra[r] till genomförandet av kvalitetskriterierna för praktikprogram” och understryker de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll på dessa tre områden.

| 40. | Regionkommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheterna i sin roll som arbetsgivare måste delta i arbetet för ett lyckat genomförande av systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram och beklagar att kommissionens förslag inte innehåller några konkreta hänvisningar till deras ansvarsområden och erfarenheter. Det är viktigt att inrätta ett rättsligt ramverk som gör det möjligt för offentliga institutioner att ta emot praktikanter och sprida de offentliga myndigheternas bästa praxis. |
| --- | --- |

40.

Regionkommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheterna i sin roll som arbetsgivare måste delta i arbetet för ett lyckat genomförande av systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram och beklagar att kommissionens förslag inte innehåller några konkreta hänvisningar till deras ansvarsområden och erfarenheter. Det är viktigt att inrätta ett rättsligt ramverk som gör det möjligt för offentliga institutioner att ta emot praktikanter och sprida de offentliga myndigheternas bästa praxis.

| 41. | Regionkommittén uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att samla och sprida information samt stimulera medlemsstaterna att förbättra lagstiftningen i en strävan att se till att villkoren för praktikprogrammen ännu mer överensstämmer med alla berörda parters förväntningar. |
| --- | --- |

41.

Regionkommittén uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att samla och sprida information samt stimulera medlemsstaterna att förbättra lagstiftningen i en strävan att se till att villkoren för praktikprogrammen ännu mer överensstämmer med alla berörda parters förväntningar.

| 42. | Vi understryker att de lokala och regionala myndigheterna, som är stora arbetsgivare och organiserar praktikprogram, kan föregå med gott exempel vid genomförandet av praktikprogram av hög kvalitet och uppmanar därför de lokala och regionala myndigheterna att erbjuda så många praktikprogram av hög kvalitet som möjligt. |
| --- | --- |

42.

Vi understryker att de lokala och regionala myndigheterna, som är stora arbetsgivare och organiserar praktikprogram, kan föregå med gott exempel vid genomförandet av praktikprogram av hög kvalitet och uppmanar därför de lokala och regionala myndigheterna att erbjuda så många praktikprogram av hög kvalitet som möjligt.

| 43. | Kommittén betonar vikten av att berörda parter från det civila samhället, framför allt unga människor och organisationer som företräder dem, kan involveras aktivt i genomförandet av systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram, bland annat inom ramen för den europeiska alliansen för lärlingsutbildning, en samarbetsplattform som inrättades av kommissionen i juli 2013. |
| --- | --- |

43.

Kommittén betonar vikten av att berörda parter från det civila samhället, framför allt unga människor och organisationer som företräder dem, kan involveras aktivt i genomförandet av systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram, bland annat inom ramen för den europeiska alliansen för lärlingsutbildning, en samarbetsplattform som inrättades av kommissionen i juli 2013.

| 44. | Regionkommittén betonar också den viktiga roll som den privata sektorn och framför allt de små och medelstora företagen spelar i ett lyckat genomförande av systemet. |
| --- | --- |

44.

Regionkommittén betonar också den viktiga roll som den privata sektorn och framför allt de små och medelstora företagen spelar i ett lyckat genomförande av systemet.

| 45. | Vi uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att samarbeta närmare med lokala utbildningsinstitutioner och lokala arbetsgivare och försöka skapa program som stimulerar studenternas färdigheter genom att skapa stipendier och avlönade praktikplatser för de studenter som har bäst studieresultat. Regionkommittén framhåller samtidigt vikten av att man på EU-nivå sprider bästa praxis från medlemsstaterna i denna fråga. |
| --- | --- |

45.

Vi uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att samarbeta närmare med lokala utbildningsinstitutioner och lokala arbetsgivare och försöka skapa program som stimulerar studenternas färdigheter genom att skapa stipendier och avlönade praktikplatser för de studenter som har bäst studieresultat. Regionkommittén framhåller samtidigt vikten av att man på EU-nivå sprider bästa praxis från medlemsstaterna i denna fråga.

Avslutande kommentarer:

| 46. | ReK välkomnar kommissionens ståndpunkt att man bör främja ett nära samarbete med berörda parter så att systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram genomförs snabbt, och vi påminner återigen om de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll på detta område. |
| --- | --- |

46.

ReK välkomnar kommissionens ståndpunkt att man bör främja ett nära samarbete med berörda parter så att systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram genomförs snabbt, och vi påminner återigen om de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll på detta område.

| 47. | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att följa kommissionens rekommendation och att, när systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram tillämpas, kontrollera och förbättra effektiviteten i detta så att målen för medlemsstaternas politik för sysselsättning bland unga uppnås. |
| --- | --- |

47.

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna att följa kommissionens rekommendation och att, när systemet med kvalitetskriterier för praktikprogram tillämpas, kontrollera och förbättra effektiviteten i detta så att målen för medlemsstaternas politik för sysselsättning bland unga uppnås.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Ungdomar har drabbats särskilt hårt under krisen. I flera medlemsstater har ungdomsarbetslösheten under de senaste åren varit högre än någonsin och det finns inga tecken på att den skulle minska på kort sikt. För att unga ska komma in på arbetsmarknaden är det därför avgörande att man främjar deras anställbarhet och produktivitet. | Ungdomar har drabbats särskilt hårt under krisen. I flera medlemsstater har ungdomsarbetslösheten under de senaste åren varit högre än någonsin och det finns inga tecken på att den skulle minska på kort sikt. De mycket stora skillnaderna i arbetslöshet mellan regionerna undergräver unionens mål om social och territoriell sammanhållning. För att unga ska komma in på arbetsmarknaden är det därför avgörande att man främjar deras anställbarhet och produktivitet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Ungdomar har drabbats särskilt hårt under krisen. I flera medlemsstater har ungdomsarbetslösheten under de senaste åren varit högre än någonsin och det finns inga tecken på att den skulle minska på kort sikt. För att unga ska komma in på arbetsmarknaden är det därför avgörande att man främjar deras anställbarhet och produktivitet.

Ungdomar har drabbats särskilt hårt under krisen. I flera medlemsstater har ungdomsarbetslösheten under de senaste åren varit högre än någonsin och det finns inga tecken på att den skulle minska på kort sikt. De mycket stora skillnaderna i arbetslöshet mellan regionerna undergräver unionens mål om social och territoriell sammanhållning. För att unga ska komma in på arbetsmarknaden är det därför avgörande att man främjar deras anställbarhet och produktivitet.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 16

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna kan få ekonomiskt stöd från unionens fonder för program för att främja praktik och erbjuda ungdomar praktikplatser. Sysselsättningsinitiativet för ungdomar kommer dessutom att stödja praktik inom ramen för ungdomsgarantin. Åtgärderna riktar sig främst till ungdomar från de regioner i unionen som drabbats hårdast av ungdomsarbetslöshet och kommer att samfinansieras av Europeiska socialfonden (nedan kallad ESF) under perioden 2014–2020. ESF samt sysselsättningsinitiativet för ungdomar kan användas för att öka antalet praktikprogram och förbättra deras kvalitet i medlemsstaterna. Det kan t.ex. vara möjligt att få bidrag till kostnaderna för praktiken, även till en del av lönen förutsatt att vissa villkor uppfylls. Dessutom kan kostnaderna för eventuell annan utbildning som ungdomar deltar i utanför praktikprogrammet, t.ex. språkkurser, också stödjas genom dessa initiativ. | Medlemsstaterna kan få ekonomiskt stöd från unionens fonder för program för att främja praktik och erbjuda ungdomar praktikplatser. Sysselsättningsinitiativet för ungdomar kommer dessutom att stödja praktik inom ramen för ungdomsgarantin. Åtgärderna riktar sig främst till ungdomar från de regioner i unionen som drabbats hårdast av ungdomsarbetslöshet och kommer att samfinansieras av Europeiska socialfonden (nedan kallad ESF) under perioden 2014–2020. ESF samt sysselsättningsinitiativet för ungdomar kan användas för att öka antalet praktikprogram och förbättra deras kvalitet i medlemsstaterna. Det kan t.ex. vara möjligt att få bidrag till kostnaderna för praktiken, även till en del av lönen förutsatt att vissa villkor uppfylls, samtidigt som man vidtar nödvändiga försiktighetsåtgärder för att se till att dessa offentliga medel inte ersätter privata medel. Dessutom kan kostnaderna för eventuell annan utbildning som ungdomar deltar i utanför praktikprogrammet, t.ex. språkkurser, också stödjas genom dessa initiativ. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna kan få ekonomiskt stöd från unionens fonder för program för att främja praktik och erbjuda ungdomar praktikplatser. Sysselsättningsinitiativet för ungdomar kommer dessutom att stödja praktik inom ramen för ungdomsgarantin. Åtgärderna riktar sig främst till ungdomar från de regioner i unionen som drabbats hårdast av ungdomsarbetslöshet och kommer att samfinansieras av Europeiska socialfonden (nedan kallad ESF) under perioden 2014–2020. ESF samt sysselsättningsinitiativet för ungdomar kan användas för att öka antalet praktikprogram och förbättra deras kvalitet i medlemsstaterna. Det kan t.ex. vara möjligt att få bidrag till kostnaderna för praktiken, även till en del av lönen förutsatt att vissa villkor uppfylls. Dessutom kan kostnaderna för eventuell annan utbildning som ungdomar deltar i utanför praktikprogrammet, t.ex. språkkurser, också stödjas genom dessa initiativ.

Medlemsstaterna kan få ekonomiskt stöd från unionens fonder för program för att främja praktik och erbjuda ungdomar praktikplatser. Sysselsättningsinitiativet för ungdomar kommer dessutom att stödja praktik inom ramen för ungdomsgarantin. Åtgärderna riktar sig främst till ungdomar från de regioner i unionen som drabbats hårdast av ungdomsarbetslöshet och kommer att samfinansieras av Europeiska socialfonden (nedan kallad ESF) under perioden 2014–2020. ESF samt sysselsättningsinitiativet för ungdomar kan användas för att öka antalet praktikprogram och förbättra deras kvalitet i medlemsstaterna. Det kan t.ex. vara möjligt att få bidrag till kostnaderna för praktiken, även till en del av lönen förutsatt att vissa villkor uppfylls, samtidigt som man vidtar nödvändiga försiktighetsåtgärder för att se till att dessa offentliga medel inte ersätter privata medel. Dessutom kan kostnaderna för eventuell annan utbildning som ungdomar deltar i utanför praktikprogrammet, t.ex. språkkurser, också stödjas genom dessa initiativ.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 29

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Denna rekommendation omfattar inte praktik som ingår i en kursplan på ett universitet eller en högskola och avser en formell utbildning eller yrkesutbildningskurs. Praktikprogram vars innehåll regleras i nationell lagstiftning och som ingår som en obligatorisk del i en högskoleexamen och krävs för att man ska kunna arbeta inom ett visst yrkesområde (t.ex. medicin eller arkitektur) omfattas inte av denna rekommendation. | Denna rekommendation omfattar inte praktik som ingår i en kursplan på ett universitet eller en högskola och avser en formell utbildning eller yrkesutbildningskurs. Praktikprogram vars innehåll regleras i nationell lagstiftning och som ingår som en obligatorisk del i en högskoleexamen och krävs för att man ska kunna arbeta inom ett visst yrkesområde (t.ex. medicin eller arkitektur) omfattas inte av denna rekommendation. Kommissionen kommer att lägga fram ett särskilt förslag om denna andra typ av praktikprogram. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Denna rekommendation omfattar inte praktik som ingår i en kursplan på ett universitet eller en högskola och avser en formell utbildning eller yrkesutbildningskurs. Praktikprogram vars innehåll regleras i nationell lagstiftning och som ingår som en obligatorisk del i en högskoleexamen och krävs för att man ska kunna arbeta inom ett visst yrkesområde (t.ex. medicin eller arkitektur) omfattas inte av denna rekommendation.

Denna rekommendation omfattar inte praktik som ingår i en kursplan på ett universitet eller en högskola och avser en formell utbildning eller yrkesutbildningskurs. Praktikprogram vars innehåll regleras i nationell lagstiftning och som ingår som en obligatorisk del i en högskoleexamen och krävs för att man ska kunna arbeta inom ett visst yrkesområde (t.ex. medicin eller arkitektur) omfattas inte av denna rekommendation. Kommissionen kommer att lägga fram ett särskilt förslag om denna andra typ av praktikprogram.

Ändringsrekommendation 4

Rekommendation 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Uppmuntra de organisationer som erbjuder praktik att utse handledare för alla praktikanter som vägleder praktikanten under utförandet av de uppgifter som han eller hon tilldelats och övervakar arbetet. | Uppmuntra
  Föreskriva att de organisationer som erbjuder praktik ska
  att utse handledare för alla praktikanter som vägleder praktikanten under utförandet av de uppgifter som han eller hon tilldelats och övervakar arbetet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Uppmuntra de organisationer som erbjuder praktik att utse handledare för alla praktikanter som vägleder praktikanten under utförandet av de uppgifter som han eller hon tilldelats och övervakar arbetet.

Uppmuntra
  Föreskriva att de organisationer som erbjuder praktik ska
  att utse handledare för alla praktikanter som vägleder praktikanten under utförandet av de uppgifter som han eller hon tilldelats och övervakar arbetet.

Ändringsrekommendation 5

Rekommendation 13

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Erkännande av praktik







  13) | Uppmuntra de organisationer som erbjuder praktik att ge ett intyg eller ett rekommendationsbrev med en beskrivning av de kunskaper och färdigheter samt den kompetens som förvärvats under praktiken. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Erkännande av praktik

13)

Uppmuntra de organisationer som erbjuder praktik att ge ett intyg eller ett rekommendationsbrev med en beskrivning av de kunskaper och färdigheter samt den kompetens som förvärvats under praktiken.

Erkännande av praktik

| 13) | Uppmuntra
  Begära att de organisationer som erbjuder praktik utfärdar
  att ge ett intyg eller ett rekommendationsbrev med en beskrivning av de kunskaper och färdigheter samt den kompetens som förvärvats under praktiken. |
| --- | --- |

13)

Uppmuntra
  Begära att de organisationer som erbjuder praktik utfärdar
  att ge ett intyg eller ett rekommendationsbrev med en beskrivning av de kunskaper och färdigheter samt den kompetens som förvärvats under praktiken.

Ändringsrekommendation 6

Rekommendation 25

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Samarbeta med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter, arbetsförmedlingar samt intresseorganisationer för ungdomar och praktikanter i syfte att främja denna rekommendation. | Samarbeta med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter, arbetsförmedlingar samt, intresseorganisationer för ungdomar och praktikanter samt de lokala och regionala myndigheterna i syfte att främja denna rekommendation. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Samarbeta med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter, arbetsförmedlingar samt intresseorganisationer för ungdomar och praktikanter i syfte att främja denna rekommendation.

Samarbeta med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter, arbetsförmedlingar samt, intresseorganisationer för ungdomar och praktikanter samt de lokala och regionala myndigheterna i syfte att främja denna rekommendation.

Ändringsrekommendation 7

Rekommendation 26

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Uppmuntra och stödja medlemsstaterna, bl.a. genom att främja utbyte av bästa praxis, när det gäller att utnyttja Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden eller andra europeiska fonder under programperioden 2014–2020 i syfte att skapa fler och bättre praktikprogram. | Uppmuntra och stödja medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna, bl.a. genom att främja utbyte av bästa praxis, när det gäller att utnyttja Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden eller andra europeiska fonder under programperioden 2014–2020 i syfte att skapa fler och bättre praktikprogram. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Uppmuntra och stödja medlemsstaterna, bl.a. genom att främja utbyte av bästa praxis, när det gäller att utnyttja Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden eller andra europeiska fonder under programperioden 2014–2020 i syfte att skapa fler och bättre praktikprogram.

Uppmuntra och stödja medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna, bl.a. genom att främja utbyte av bästa praxis, när det gäller att utnyttja Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden eller andra europeiska fonder under programperioden 2014–2020 i syfte att skapa fler och bättre praktikprogram.

Ändringsrekommendation 8

Ny rekommendation efter rekommendation 28

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | I ett senare skede föreslå kvalitetskriterier för praktik som ingår i en kursplan på ett universitet eller en högskola eller som avser en formell utbildning eller yrkesutbildning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I ett senare skede föreslå kvalitetskriterier för praktik som ingår i en kursplan på ett universitet eller en högskola eller som avser en formell utbildning eller yrkesutbildning.

Bryssel den 3 april 2014

Regionkommitténs ordförande

Ramon Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2012) 729 final, 5.12.2012.

1

(2)  Rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti. 2013/C 120/01, 22 april 2013.

2

(3)  Employment and Social Developments in Europe 2012.

3

(4)  Eurobarometer: ”The experience of a Traineeship in the EU”, 2013.

4

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/sv/ec/131402.pdf.

5

(6)  Eurobarometerundersökningen 2013 visade att endast 9 % av alla praktikprogram ägde rum utomlands.

6

---

| 7.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 174/43 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 174/43

---

Yttrande från Regionkommittén – Förslag till direktiv om tunna plastbärkassar

2014/C 174/08

| Föredragande | Linda Gillham Ledamot av Runnymede Borough Council (UK–EA) |
| --- | --- |
| Referensdokument | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall för att minska användningen av tunna plastbärkassar
  COM(2013) 761 final – 2013/0371 (COD) |

Föredragande

Linda Gillham Ledamot av Runnymede Borough Council (UK–EA)

Referensdokument

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall för att minska användningen av tunna plastbärkassar

COM(2013) 761 final – 2013/0371 (COD)

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmän bakgrund

| 1. | Samma egenskaper som har gjort plastbärkassar kommersiellt framgångsrika – låg vikt, hållfasthet och motståndsförmåga mot nedbrytning – har också bidragit till deras spridning. Under 2010 använde varje EU-medborgare uppskattningsvis 198 plastbärkassar, varav omkring 90 % uppskattades vara tunna kassar. Dessa återanvänds mindre ofta än tjockare kassar och skräpar oftare ner. |
| --- | --- |

1.

Samma egenskaper som har gjort plastbärkassar kommersiellt framgångsrika – låg vikt, hållfasthet och motståndsförmåga mot nedbrytning – har också bidragit till deras spridning. Under 2010 använde varje EU-medborgare uppskattningsvis 198 plastbärkassar, varav omkring 90 % uppskattades vara tunna kassar. Dessa återanvänds mindre ofta än tjockare kassar och skräpar oftare ner.

| 2. | Regionkommittén noterar att de kommersiella fördelarna med plastbärkassar med en tjocklek av mindre än 50 mikrometer (låg vikt, hållfasthet och motståndsförmåga mot nedbrytning) förklarar att återvinningsandelen har varit och fortfarande är noll eller nära noll, med global förorening av vatten och mark som följd. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén noterar att de kommersiella fördelarna med plastbärkassar med en tjocklek av mindre än 50 mikrometer (låg vikt, hållfasthet och motståndsförmåga mot nedbrytning) förklarar att återvinningsandelen har varit och fortfarande är noll eller nära noll, med global förorening av vatten och mark som följd.

| 3. | Avfall från plastpåsar i vattenekosystem påverkar inte enbart länder med havskuster utan också länder med stora sjöar eftersom stora mängder avfall från land forslas via vattendrag. En bortkastad plastbärkasse kan klara sig i hundratals år, för det mesta i flera olika delar. Det sammantagna antalet plastpåsar som skräpar ner ökar med tiden och erkänns som en stor global utmaning. |
| --- | --- |

3.

Avfall från plastpåsar i vattenekosystem påverkar inte enbart länder med havskuster utan också länder med stora sjöar eftersom stora mängder avfall från land forslas via vattendrag. En bortkastad plastbärkasse kan klara sig i hundratals år, för det mesta i flera olika delar. Det sammantagna antalet plastpåsar som skräpar ner ökar med tiden och erkänns som en stor global utmaning.

| 4. | Plastbärkassar betraktas som förpackningar enligt direktivet om förpackningar och förpackningsavfall (94/62/EG, kallat förpackningsdirektivet). Plastbärkassar får släppas ut på marknaden enbart om de uppfyller grundläggande krav med avseende på minimering av förpackningar, begränsning av farliga ämnen och lämplighet för återanvändning och återvinning, inklusive materialåtervinning, energiåtervinning, kompostering och biologisk nedbrytning. Det finns dock ingen EU-lagstiftning eller EU-politik som är särskilt inriktad på plastbärkassar. |
| --- | --- |

4.

Plastbärkassar betraktas som förpackningar enligt direktivet om förpackningar och förpackningsavfall (94/62/EG, kallat förpackningsdirektivet). Plastbärkassar får släppas ut på marknaden enbart om de uppfyller grundläggande krav med avseende på minimering av förpackningar, begränsning av farliga ämnen och lämplighet för återanvändning och återvinning, inklusive materialåtervinning, energiåtervinning, kompostering och biologisk nedbrytning. Det finns dock ingen EU-lagstiftning eller EU-politik som är särskilt inriktad på plastbärkassar.

| 5. | Medlemsstaterna har vidtagit olika åtgärder för att minska användningen av plastbärkassar, från frivilliga överenskommelser via skatteåtgärder (Belgien, Irland och Danmark) till ett totalförbud mot bärkassar som inte är biologiskt nedbrytbara, som i Italien. Vissa medlemsstater har redan nått mycket goda resultat när det gäller att minska användningen av plastkassar, som varierar mellan uppskattningsvis 4 plastkassar per invånare i Danmark och Finland till uppskattningsvis 466 i Polen, Portugal och Slovakien. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterna har vidtagit olika åtgärder för att minska användningen av plastbärkassar, från frivilliga överenskommelser via skatteåtgärder (Belgien, Irland och Danmark) till ett totalförbud mot bärkassar som inte är biologiskt nedbrytbara, som i Italien. Vissa medlemsstater har redan nått mycket goda resultat när det gäller att minska användningen av plastkassar, som varierar mellan uppskattningsvis 4 plastkassar per invånare i Danmark och Finland till uppskattningsvis 466 i Polen, Portugal och Slovakien.

| 6. | Regionkommittén gratulerar de medlemsstater som har minskat sin årliga per capita-förbrukning av tunna plastbärkassar. Det finns alldeles uppenbart utrymme att lära sig av de framgångsrika åtgärderna i flera medlemsstater, och vi uppmanar de nationella, regionala och lokala myndigheterna i hela världen att ta del av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén gratulerar de medlemsstater som har minskat sin årliga per capita-förbrukning av tunna plastbärkassar. Det finns alldeles uppenbart utrymme att lära sig av de framgångsrika åtgärderna i flera medlemsstater, och vi uppmanar de nationella, regionala och lokala myndigheterna i hela världen att ta del av dessa åtgärder.

| 7. | Allt plastavfall måste hanteras som en resurs, såsom anges i färdplanen för ett resurseffektivt Europa, om man ska kunna uppnå målen för 2020. |
| --- | --- |

7.

Allt plastavfall måste hanteras som en resurs, såsom anges i färdplanen för ett resurseffektivt Europa, om man ska kunna uppnå målen för 2020.

Det föreslagna direktivets ambitionsnivå

| 8. | Mot bakgrund av nyligen antagna ReK-yttranden (1) anser kommittén att kommissionens förslag inte är tillräckligt långtgående för att förhindra användning av tunna plastbärkassar, och vi uppmanar Europaparlamentet och rådet att överväga följande:






  — | En ändring av definitionen/tillämpningsområdet för att inkludera engångskassar av papper eller stärkelse samt att inkludera flergångskassar när ekonomiska styrmedel tillämpas. |
| --- | --- | --- |

8.

Mot bakgrund av nyligen antagna ReK-yttranden (1) anser kommittén att kommissionens förslag inte är tillräckligt långtgående för att förhindra användning av tunna plastbärkassar, och vi uppmanar Europaparlamentet och rådet att överväga följande:

—

En ändring av definitionen/tillämpningsområdet för att inkludera engångskassar av papper eller stärkelse samt att inkludera flergångskassar när ekonomiska styrmedel tillämpas.

| — | Ett bindande mål på EU-nivå för minskning/förebyggande i stället för frivilliga nationella minskningsmål, samt ett ytterligare mandat för kommissionen att undersöka möjligheterna till ett europeiskt förbud mot gratis tunna bärkassar senast 2020. |
| --- | --- |

—

Ett bindande mål på EU-nivå för minskning/förebyggande i stället för frivilliga nationella minskningsmål, samt ett ytterligare mandat för kommissionen att undersöka möjligheterna till ett europeiskt förbud mot gratis tunna bärkassar senast 2020.

| — | En skyldighet för medlemsstaterna att använda sig av ekonomiska styrmedel utöver en metod baserad på frivillighet. |
| --- | --- |

—

En skyldighet för medlemsstaterna att använda sig av ekonomiska styrmedel utöver en metod baserad på frivillighet.

| 9. | En kombination av dessa åtgärder, inklusive den föreslagna möjligheten för medlemsstaterna att införa saluföringsbegränsningar genom undantag från artikel 18, utgör en effektivare strategi. Åtgärderna bör vara ömsesidigt stödjande. De ekonomiska styrmedlen skulle lämpligen kunna genomföras på nationell och regional nivå, men ett ambitiöst mål på EU-nivå är viktigt för att bidra till genomförandet och öka medvetenheten (2). |
| --- | --- |

9.

En kombination av dessa åtgärder, inklusive den föreslagna möjligheten för medlemsstaterna att införa saluföringsbegränsningar genom undantag från artikel 18, utgör en effektivare strategi. Åtgärderna bör vara ömsesidigt stödjande. De ekonomiska styrmedlen skulle lämpligen kunna genomföras på nationell och regional nivå, men ett ambitiöst mål på EU-nivå är viktigt för att bidra till genomförandet och öka medvetenheten (2).

Definition/tillämpningsområde

| 10. | Regionkommittén stöder den föreslagna definitionen med en väggtjocklek på 50 mikrometer som en lämplig parameter för att motverka användningen av tunna plastbärkassar utan att negativt påverka återanvändbara flergångsbärkassar (kallade ”bags for life”). Plastbärkassar med en tjocklek av mindre än 50 mikrometer, som beräknas utgöra 90 % av det totala antalet plastbärkassar som förbrukas inom EU, återanvänds mindre ofta än tjockare plastbärkassar och skräpar oftare ner (3). |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén stöder den föreslagna definitionen med en väggtjocklek på 50 mikrometer som en lämplig parameter för att motverka användningen av tunna plastbärkassar utan att negativt påverka återanvändbara flergångsbärkassar (kallade ”bags for life”). Plastbärkassar med en tjocklek av mindre än 50 mikrometer, som beräknas utgöra 90 % av det totala antalet plastbärkassar som förbrukas inom EU, återanvänds mindre ofta än tjockare plastbärkassar och skräpar oftare ner (3).

| 11. | Kommittén framhåller betydelsen av definitionen i/tillämpningsområdet för det föreslagna direktivet för att undvika oavsiktliga konsekvenser, såsom en övergång till andra material, tjockare plastkassar som ändå bara är avsedda för engångsbruk och andra typer av kassar i plast med liknande funktion, som kanske inte ger de önskade miljömässiga resultaten och kan medföra en ökning av den mängd förpackningar som produceras. |
| --- | --- |

11.

Kommittén framhåller betydelsen av definitionen i/tillämpningsområdet för det föreslagna direktivet för att undvika oavsiktliga konsekvenser, såsom en övergång till andra material, tjockare plastkassar som ändå bara är avsedda för engångsbruk och andra typer av kassar i plast med liknande funktion, som kanske inte ger de önskade miljömässiga resultaten och kan medföra en ökning av den mängd förpackningar som produceras.

| 12. | ReK ställer sig bakom att flergångsbärkassar undantas från minskningsmålen och möjliga förbud, men anser att de ekonomiska styrmedlen bör gälla även för flergångsbärkassar. De bör därför inkluderas i definitionen i/tillämpningsområdet för direktivet. |
| --- | --- |

12.

ReK ställer sig bakom att flergångsbärkassar undantas från minskningsmålen och möjliga förbud, men anser att de ekonomiska styrmedlen bör gälla även för flergångsbärkassar. De bör därför inkluderas i definitionen i/tillämpningsområdet för direktivet.

| 13. | Återförsäljarna byter ofta ut återanvändbara bärkassar (”bags for life”) utan kostnad, och detta bör uppmuntras. Denna åtgärd kan bidra till att öka naturresursens värde och ändra vanan att betrakta kassen som avfall. |
| --- | --- |

13.

Återförsäljarna byter ofta ut återanvändbara bärkassar (”bags for life”) utan kostnad, och detta bör uppmuntras. Denna åtgärd kan bidra till att öka naturresursens värde och ändra vanan att betrakta kassen som avfall.

| 14. | Vi önskar ett klargörande av om mycket tunna plastpåsar (mindre än 10 mikrometer) som används för färska eller råa livsmedel eller djurfoder omfattas av den föreslagna definitionen. Sådana påsar undantas vanligen från åtgärder som rör plastbärkassar av praktiska skäl eller av hygien- och livsmedelssäkerhetsskäl (särskilt när de används för rått kött). De kan dock behöva inkluderas i ett EU-mål för förebyggande/minskning för att undvika oavsiktliga förändringar i konsumenternas beteende (4). |
| --- | --- |

14.

Vi önskar ett klargörande av om mycket tunna plastpåsar (mindre än 10 mikrometer) som används för färska eller råa livsmedel eller djurfoder omfattas av den föreslagna definitionen. Sådana påsar undantas vanligen från åtgärder som rör plastbärkassar av praktiska skäl eller av hygien- och livsmedelssäkerhetsskäl (särskilt när de används för rått kött). De kan dock behöva inkluderas i ett EU-mål för förebyggande/minskning för att undvika oavsiktliga förändringar i konsumenternas beteende (4).

| 15. | Vi vill också ha en förklaring till varför definitionen av tunna plastbärkassar har begränsats till plastkassar i stället för att vara ospecificerad vad gäller materialet och även omfatta engångsbärkassar av papper, växtbaserade material eller stärkelse, i syfte att ta itu med ohållbara konsumtionsmönster och resurseffektivitet. |
| --- | --- |

15.

Vi vill också ha en förklaring till varför definitionen av tunna plastbärkassar har begränsats till plastkassar i stället för att vara ospecificerad vad gäller materialet och även omfatta engångsbärkassar av papper, växtbaserade material eller stärkelse, i syfte att ta itu med ohållbara konsumtionsmönster och resurseffektivitet.

| 16. | Kommittén noterar i detta sammanhang att enligt kommissionens konsekvensbedömning kommer människor att för varje 1 000 engångsplastkassar som undviks använda i genomsnitt 127 papperskassar. I konsekvensbedömningen antar man att 50 % av de plastkassar som förbrukas i andra branscher än livsmedelsbutikerna kommer att ersättas med papperskassar om dessa inte omfattas av åtgärderna, vilket har varit erfarenheten i t.ex. Irland (5). |
| --- | --- |

16.

Kommittén noterar i detta sammanhang att enligt kommissionens konsekvensbedömning kommer människor att för varje 1 000 engångsplastkassar som undviks använda i genomsnitt 127 papperskassar. I konsekvensbedömningen antar man att 50 % av de plastkassar som förbrukas i andra branscher än livsmedelsbutikerna kommer att ersättas med papperskassar om dessa inte omfattas av åtgärderna, vilket har varit erfarenheten i t.ex. Irland (5).

| 17. | ReK välkomnar kommissionens pågående översyn av avfallspolitiken och ser fram emot att få större klarhet beträffande de positiva och negativa miljöegenskaper som följer av den nya teknik som påstås framställa kassar som är nedbrytbara genom oxidation, biologiskt nedbrytbara eller komposterbara. Det är också nödvändigt att förstå hur dessa mikroskopiska partiklar påverkar livet i haven. |
| --- | --- |

17.

ReK välkomnar kommissionens pågående översyn av avfallspolitiken och ser fram emot att få större klarhet beträffande de positiva och negativa miljöegenskaper som följer av den nya teknik som påstås framställa kassar som är nedbrytbara genom oxidation, biologiskt nedbrytbara eller komposterbara. Det är också nödvändigt att förstå hur dessa mikroskopiska partiklar påverkar livet i haven.

| 18. | Kommittén motsätter sig starkt att biologiskt nedbrytbara och komposterbara plastbärkassar undantas från definitionen i/tillämpningsområdet för detta direktiv. ReK upprepar sina farhågor beträffande vilseledande märkning och definitioner och delvis miljövänlighet när det gäller sådana kassar (6). Dessutom skulle en övergång till biologiskt nedbrytbara kassar inte minska antalet kassar som kastas bort och skräpar ner. Det kan också orsaka problem för kommunerna i samband med plaståtervinningen och leda till förvirring beträffande kompostering i hemmet och kommersiell kompostering. |
| --- | --- |

18.

Kommittén motsätter sig starkt att biologiskt nedbrytbara och komposterbara plastbärkassar undantas från definitionen i/tillämpningsområdet för detta direktiv. ReK upprepar sina farhågor beträffande vilseledande märkning och definitioner och delvis miljövänlighet när det gäller sådana kassar (6). Dessutom skulle en övergång till biologiskt nedbrytbara kassar inte minska antalet kassar som kastas bort och skräpar ner. Det kan också orsaka problem för kommunerna i samband med plaståtervinningen och leda till förvirring beträffande kompostering i hemmet och kommersiell kompostering.

| 19. | Vi upprepar vårt krav på ett förbud mot plaster som bryts ned genom oxidation tills ytterligare forskning kan visa att dessa produkter har ett mervärde. |
| --- | --- |

19.

Vi upprepar vårt krav på ett förbud mot plaster som bryts ned genom oxidation tills ytterligare forskning kan visa att dessa produkter har ett mervärde.

| 20. | Regionkommittén anser att produktutformningen är avgörande för att minimera avfallet. Det gällande ekodesigndirektivet fokuserar på vatten- och energikonsumtion, men genom en översyn skulle man kunna inkludera förberedelse för återanvändning, reparerbarhet och återvinning samt råd till konsumenterna om en bärkasses hållbarhet. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén anser att produktutformningen är avgörande för att minimera avfallet. Det gällande ekodesigndirektivet fokuserar på vatten- och energikonsumtion, men genom en översyn skulle man kunna inkludera förberedelse för återanvändning, reparerbarhet och återvinning samt råd till konsumenterna om en bärkasses hållbarhet.

| 21. | Kommittén förespråkar ett minimiinnehåll av återvunnet material i framtida designuppdateringar, men förstår att vissa livsmedelsprodukter och produkter för personlig hälsa kräver material med specifika standarder. |
| --- | --- |

21.

Kommittén förespråkar ett minimiinnehåll av återvunnet material i framtida designuppdateringar, men förstår att vissa livsmedelsprodukter och produkter för personlig hälsa kräver material med specifika standarder.

Minskningsmål och förbud på nationell nivå eller EU-nivå

| 22. | Regionkommittén stöder ett lägsta EU-omfattande minskningsmål för varje medlemsstat på 35 förbrukade kassar per person och år som ska uppnås inom en övergångsperiod efter direktivets ikraftträdande. Detta motsvarar en 80-procentig minskning jämfört med den genomsnittliga förbrukningen av engångsplastkassar i EU år 2010, och har redan uppnåtts eller överträffats i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén stöder ett lägsta EU-omfattande minskningsmål för varje medlemsstat på 35 förbrukade kassar per person och år som ska uppnås inom en övergångsperiod efter direktivets ikraftträdande. Detta motsvarar en 80-procentig minskning jämfört med den genomsnittliga förbrukningen av engångsplastkassar i EU år 2010, och har redan uppnåtts eller överträffats i vissa medlemsstater.

| 23. | Kommittén välkomnar den föreslagna bestämmelsen om att medlemsstaterna ska kunna förbjuda tunna plastbärkassar på sitt territorium genom undantag från artikel 18 i direktiv 94/62/EG. Denna nya bestämmelse avspeglar att fler och fler länder, regioner, kommuner och städer i hela världen förbjuder tunna plastkassar eller överväger att införa förbud, och antalet fortsätter att öka. |
| --- | --- |

23.

Kommittén välkomnar den föreslagna bestämmelsen om att medlemsstaterna ska kunna förbjuda tunna plastbärkassar på sitt territorium genom undantag från artikel 18 i direktiv 94/62/EG. Denna nya bestämmelse avspeglar att fler och fler länder, regioner, kommuner och städer i hela världen förbjuder tunna plastkassar eller överväger att införa förbud, och antalet fortsätter att öka.

| 24. | Sådana nationella saluföringsbegränsningar omfattas av kraven i artiklarna 34–36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Det innebär att vissa villkor måste vara uppfyllda: Förbudet får inte innebära att en viss typ av tunn plastbärkasse diskrimineras i förhållande till en annan, och det får inte utgöra en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. I detta avseende anser kommittén att alla för närvarande tillgängliga tunna kassar bör förbjudas senast 2020. |
| --- | --- |

24.

Sådana nationella saluföringsbegränsningar omfattas av kraven i artiklarna 34–36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Det innebär att vissa villkor måste vara uppfyllda: Förbudet får inte innebära att en viss typ av tunn plastbärkasse diskrimineras i förhållande till en annan, och det får inte utgöra en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. I detta avseende anser kommittén att alla för närvarande tillgängliga tunna kassar bör förbjudas senast 2020.

| 25. | ReK uppmanar kommissionen att undersöka hur ett förbud mot tunna plastbärkassar i detaljhandeln kan införas på EU-nivå senast 2020 (7). Kommissionen uppmanas också att undersöka möjliga konflikter med reglerna för den inre marknaden och den internationella handelsrätten, behovet av att ändra den rättsliga grunden för förpackningsdirektivet, hur lång övergångsperioden bör vara samt behovet av att kombinera förbudet med avgifter för flergångsplastkassar och andra åtgärder för att undvika oavsiktliga konsekvenser. |
| --- | --- |

25.

ReK uppmanar kommissionen att undersöka hur ett förbud mot tunna plastbärkassar i detaljhandeln kan införas på EU-nivå senast 2020 (7). Kommissionen uppmanas också att undersöka möjliga konflikter med reglerna för den inre marknaden och den internationella handelsrätten, behovet av att ändra den rättsliga grunden för förpackningsdirektivet, hur lång övergångsperioden bör vara samt behovet av att kombinera förbudet med avgifter för flergångsplastkassar och andra åtgärder för att undvika oavsiktliga konsekvenser.

| 26. | Medlemsstaterna bör göra företrädare för de lokala och regionala myndigheterna delaktiga i överläggningarna om införandet av ett sådant förbud. |
| --- | --- |

26.

Medlemsstaterna bör göra företrädare för de lokala och regionala myndigheterna delaktiga i överläggningarna om införandet av ett sådant förbud.

Ekonomiska styrmedel

| 27. | Regionkommittén efterlyser ett fullständigt genomförande av principen om att förorenaren betalar (8) och konstaterar att de medlemsstater som framgångsrikt har minskat förbrukningen av plastkassar har infört ekonomiska styrmedel (avgifter/skatter). Detta kan ses t.ex. i de uppmuntrande resultat som har uppnåtts med den irländska avgiften och den danska skatten på plastkassar (9). |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén efterlyser ett fullständigt genomförande av principen om att förorenaren betalar (8) och konstaterar att de medlemsstater som framgångsrikt har minskat förbrukningen av plastkassar har infört ekonomiska styrmedel (avgifter/skatter). Detta kan ses t.ex. i de uppmuntrande resultat som har uppnåtts med den irländska avgiften och den danska skatten på plastkassar (9).

| 28. | Kommittén upprepar att förbud mot kostnadsfritt tillhandahållande av tunna plastbärkassar och andra bärkassar har gett positiva resultat i flera regioner och därför bör övervägas (10). |
| --- | --- |

28.

Kommittén upprepar att förbud mot kostnadsfritt tillhandahållande av tunna plastbärkassar och andra bärkassar har gett positiva resultat i flera regioner och därför bör övervägas (10).

| 29. | Det är inte tillräckligt att såsom föreslås uppmuntra användningen av sådana styrmedel, utan ReK efterlyser en ändring i det föreslagna direktivet så att medlemsstaterna blir skyldiga att använda sig av ekonomiska styrmedel för att minska förbrukningen av plastkassar och se till att tunna plastbärkassar inte tillhandahålls gratis. Denna skyldighet skulle kunna bygga på artikel 15 i förpackningsdirektivet, där användning av ekonomiska styrmedel i allmänhet redan uppmuntras. |
| --- | --- |

29.

Det är inte tillräckligt att såsom föreslås uppmuntra användningen av sådana styrmedel, utan ReK efterlyser en ändring i det föreslagna direktivet så att medlemsstaterna blir skyldiga att använda sig av ekonomiska styrmedel för att minska förbrukningen av plastkassar och se till att tunna plastbärkassar inte tillhandahålls gratis. Denna skyldighet skulle kunna bygga på artikel 15 i förpackningsdirektivet, där användning av ekonomiska styrmedel i allmänhet redan uppmuntras.

| 30. | Genomförandet av ekonomiska styrmedel bör överlåtas till medlemsstaterna eller de regioner som har relevanta lagstiftande befogenheter. |
| --- | --- |

30.

Genomförandet av ekonomiska styrmedel bör överlåtas till medlemsstaterna eller de regioner som har relevanta lagstiftande befogenheter.

| 31. | Kommittén vill framhålla vissa inslag i utformningen som är avgörande för de ekonomiska styrmedlens effektivitet:






  — | Avgiften/skatten bör ligga på en lämplig nivå som verkligen avskräcker från användningen av plastkassar. Mindre framgångsrika ekonomiska åtgärder i vissa medlemsstater visar hur viktigt detta är. |
| --- | --- | --- |

31.

Kommittén vill framhålla vissa inslag i utformningen som är avgörande för de ekonomiska styrmedlens effektivitet:

—

Avgiften/skatten bör ligga på en lämplig nivå som verkligen avskräcker från användningen av plastkassar. Mindre framgångsrika ekonomiska åtgärder i vissa medlemsstater visar hur viktigt detta är.

| — | Företrädare för de lokala och regionala myndigheterna bör göras delaktiga när införandet av avgifter/skatter ses över och när beslut fattas om den slutliga användningen av sådana medel i lokala renhållningsinitiativ. |
| --- | --- |

—

Företrädare för de lokala och regionala myndigheterna bör göras delaktiga när införandet av avgifter/skatter ses över och när beslut fattas om den slutliga användningen av sådana medel i lokala renhållningsinitiativ.

| — | Avgiften/skatten bör vara tillräckligt hög för att täcka de verkliga miljömässiga och sociala kostnader som uppstår under en tunn plastbärkasses livscykel. |
| --- | --- |

—

Avgiften/skatten bör vara tillräckligt hög för att täcka de verkliga miljömässiga och sociala kostnader som uppstår under en tunn plastbärkasses livscykel.

| — | I enlighet med principerna om producentansvar bör kostnaderna för insamling/nedskräpning och behandling av tunna plastbärkassar avspeglas i bärkassens pris. |
| --- | --- |

—

I enlighet med principerna om producentansvar bör kostnaderna för insamling/nedskräpning och behandling av tunna plastbärkassar avspeglas i bärkassens pris.

| — | Medvetandehöjande kampanjer med tonvikt på miljöfördelarna med hjälp av utbildningsprogram, ”skräpplockarinitiativ”, samt uppmuntrande av ett ansvarsfullt beteende inom turist-/rekreationsbranschen och andra initiativ i samarbete med plastindustrin och detaljhandeln. |
| --- | --- |

—

Medvetandehöjande kampanjer med tonvikt på miljöfördelarna med hjälp av utbildningsprogram, ”skräpplockarinitiativ”, samt uppmuntrande av ett ansvarsfullt beteende inom turist-/rekreationsbranschen och andra initiativ i samarbete med plastindustrin och detaljhandeln.

| — | Ökad betoning av utbildningsinstitutionernas roll när det gäller att utveckla ett ansvarsfullt och miljömedvetet beteende hos barn. |
| --- | --- |

—

Ökad betoning av utbildningsinstitutionernas roll när det gäller att utveckla ett ansvarsfullt och miljömedvetet beteende hos barn.

| — | Effektiv kontroll av efterlevnaden utan att öka bördan för de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Effektiv kontroll av efterlevnaden utan att öka bördan för de lokala och regionala myndigheterna.

| 32. | Skyldigheten att införa ekonomiska styrmedel bör gälla för alla plastbärkassar, inte bara tunna kassar, för att uppmuntra ökad återanvändning av plastbärkassar generellt och eftersom flergångsplastbärkassar i praktiken ändå sällan delas ut gratis. Flergångskassar kan dock ersättas kostnadsfritt av den ursprungliga återförsäljaren. |
| --- | --- |

32.

Skyldigheten att införa ekonomiska styrmedel bör gälla för alla plastbärkassar, inte bara tunna kassar, för att uppmuntra ökad återanvändning av plastbärkassar generellt och eftersom flergångsplastbärkassar i praktiken ändå sällan delas ut gratis. Flergångskassar kan dock ersättas kostnadsfritt av den ursprungliga återförsäljaren.

| 33. | Frivilliga initiativ på nationell nivå, bland annat en återtagandeskyldighet för återförsäljarna, skulle kunna bidra till att överföra kostnaderna för att hantera visst plastavfall från avfalls- och miljömyndigheterna till hela värdekedjan. |
| --- | --- |

33.

Frivilliga initiativ på nationell nivå, bland annat en återtagandeskyldighet för återförsäljarna, skulle kunna bidra till att överföra kostnaderna för att hantera visst plastavfall från avfalls- och miljömyndigheterna till hela värdekedjan.

| 34. | Vi vill framhålla ekonomiska styrmedels potential att generera intäkter för de lokala och regionala myndigheterna som skulle kunna användas för att kompensera för de administrativa kostnaderna för genomförande och kontroll av efterlevnaden och för att avsätta medel för renhållning och miljöprojekt. |
| --- | --- |

34.

Vi vill framhålla ekonomiska styrmedels potential att generera intäkter för de lokala och regionala myndigheterna som skulle kunna användas för att kompensera för de administrativa kostnaderna för genomförande och kontroll av efterlevnaden och för att avsätta medel för renhållning och miljöprojekt.

| 35. | Kommittén upprepar sin uppmaning till kommissionen att undersöka hur man bäst kan tillämpa principen om utökat producentansvar i EU i samband med förebyggande och hantering av plastavfall (11). |
| --- | --- |

35.

Kommittén upprepar sin uppmaning till kommissionen att undersöka hur man bäst kan tillämpa principen om utökat producentansvar i EU i samband med förebyggande och hantering av plastavfall (11).

| 36. | Kommissionen bör överväga en hänvisning till utökat producentansvar för att införa en fullständig internalisering av kostnaderna och överföra kostnaderna för hantering av detta slags plast från de lokala och regionala myndigheterna som avfallshanterare till producenterna, inklusive kostnaderna för nedskräpning. |
| --- | --- |

36.

Kommissionen bör överväga en hänvisning till utökat producentansvar för att införa en fullständig internalisering av kostnaderna och överföra kostnaderna för hantering av detta slags plast från de lokala och regionala myndigheterna som avfallshanterare till producenterna, inklusive kostnaderna för nedskräpning.

| 37. | Vi välkomnar kommissionsledamotens förslag om en ”europeisk städdag” från och med i år. |
| --- | --- |

37.

Vi välkomnar kommissionsledamotens förslag om en ”europeisk städdag” från och med i år.

| 38. | Vi upprepar att vi stöder detta och liknande initiativ som ökar medvetenheten om den utmaning som de lokala och regionala myndigheterna står inför när det gäller nedskräpning i miljön. Detta är en förutsättning för ett ändrat beteende i syfte att minska miljökonsekvenserna av ökad avfallsgenerering och bevara naturresurserna. |
| --- | --- |

38.

Vi upprepar att vi stöder detta och liknande initiativ som ökar medvetenheten om den utmaning som de lokala och regionala myndigheterna står inför när det gäller nedskräpning i miljön. Detta är en förutsättning för ett ändrat beteende i syfte att minska miljökonsekvenserna av ökad avfallsgenerering och bevara naturresurserna.

| 39. | Det ökande plastavfallet i den globala marina miljön är en varningssignal, men det är känt att den största delen av det okontrollerade bortskaffandet av avfall härrör från land. Avfall i form av plastpåsar är oacceptabelt i alla miljöer. |
| --- | --- |

39.

Det ökande plastavfallet i den globala marina miljön är en varningssignal, men det är känt att den största delen av det okontrollerade bortskaffandet av avfall härrör från land. Avfall i form av plastpåsar är oacceptabelt i alla miljöer.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

COM(2013) 761 final – skäl 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Förbrukningen av plastbärkassar leder till stora mängder skräp och ett ineffektivt utnyttjande av resurser, vilket förväntas öka om inga åtgärder vidtas. Nedskräpning med plastbärkassar bidrar till problemet med marint avfall som hotar de marina ekosystemen i hela världen. | Förbrukningen av plastbärkassar leder till stora mängder skräp och ett ineffektivt utnyttjande av resurser, vilket förväntas öka om inga åtgärder vidtas. Nedskräpning med plastbärkassar bidrar till problemet med marint avfall som hotar de marina ekosystemen samt ekosystemen i floder och stora vattenförekomster i hela världen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Förbrukningen av plastbärkassar leder till stora mängder skräp och ett ineffektivt utnyttjande av resurser, vilket förväntas öka om inga åtgärder vidtas. Nedskräpning med plastbärkassar bidrar till problemet med marint avfall som hotar de marina ekosystemen i hela världen.

Förbrukningen av plastbärkassar leder till stora mängder skräp och ett ineffektivt utnyttjande av resurser, vilket förväntas öka om inga åtgärder vidtas. Nedskräpning med plastbärkassar bidrar till problemet med marint avfall som hotar de marina ekosystemen samt ekosystemen i floder och stora vattenförekomster i hela världen.

Motivering

Nedskräpning med plastbärkassar bidrar inte bara till problemet med marint avfall utan har också negativa konsekvenser för miljön i allmänhet.

Ändringsrekommendation 2

COM(2013) 761 final – skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| För att uppmuntra liknande minskningar av genomsnittsförbrukningen av tunna plastbärkassar bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att minska användningen av plastbärkassar med en tjocklek av mindre än 50 mikrometer i linje med de övergripande mål för unionens avfallspolitik och unionens avfallshierarki som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv. Sådana åtgärder bör ta hänsyn till nuvarande förbrukningsnivåer för plastbärkassar i enskilda medlemsstater eftersom högre nivåer kräver mer ambitiösa ansträngningar. För att övervaka framstegen när det gäller att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar bör de nationella myndigheterna lämna uppgifter om deras förbrukning enligt artikel 17 i direktiv 94/62/EG. | För att uppmuntra liknande minskningar av genomsnittsförbrukningen av tunna plastbärkassar bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att väsentligt minska användningen av plastbärkassar med en tjocklek av mindre än 50 mikrometer i linje med de övergripande mål för unionens avfallspolitik och unionens avfallshierarki som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv. Sådana åtgärder bör ta hänsyn till nuvarande förbrukningsnivåer för plastbärkassar i enskilda medlemsstater eftersom högre nivåer kräver mer ambitiösa ansträngningar. För att övervaka framstegen när det gäller att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar bör de nationella myndigheterna lämna uppgifter om deras förbrukning enligt artikel 17 i direktiv 94/62/EG. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

För att uppmuntra liknande minskningar av genomsnittsförbrukningen av tunna plastbärkassar bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att minska användningen av plastbärkassar med en tjocklek av mindre än 50 mikrometer i linje med de övergripande mål för unionens avfallspolitik och unionens avfallshierarki som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv. Sådana åtgärder bör ta hänsyn till nuvarande förbrukningsnivåer för plastbärkassar i enskilda medlemsstater eftersom högre nivåer kräver mer ambitiösa ansträngningar. För att övervaka framstegen när det gäller att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar bör de nationella myndigheterna lämna uppgifter om deras förbrukning enligt artikel 17 i direktiv 94/62/EG.

För att uppmuntra liknande minskningar av genomsnittsförbrukningen av tunna plastbärkassar bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att väsentligt minska användningen av plastbärkassar med en tjocklek av mindre än 50 mikrometer i linje med de övergripande mål för unionens avfallspolitik och unionens avfallshierarki som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv. Sådana åtgärder bör ta hänsyn till nuvarande förbrukningsnivåer för plastbärkassar i enskilda medlemsstater eftersom högre nivåer kräver mer ambitiösa ansträngningar. För att övervaka framstegen när det gäller att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar bör de nationella myndigheterna lämna uppgifter om deras förbrukning enligt artikel 17 i direktiv 94/62/EG.

Motivering

Detta innebär en skärpning av formuleringen i linje med det konkreta mål om en minskning med minst 80 % som föreslås i artikel 4 i direktiv 94/62/EG.

Ändringsrekommendation 3

COM(2013) 761 final – skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| De åtgärder som medlemsstaterna ska vidta kan bestå av ekonomiska instrument såsom skatter och avgifter som visat sig särskilt effektiva när det gäller att begränsa användningen av plastbärkassar samt saluföringsbegränsningar såsom förbud genom undantag från artikel 18 i direktiv 94/62/EG, med förbehåll för kraven i artiklarna 34–36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. | De åtgärder som medlemsstaterna ska vidta kan
  bör bestå av ekonomiska instrument såsom skatter och avgifter som visat sig särskilt effektiva när det gäller att begränsa användningen av plastbärkassar samt saluföringsbegränsningar såsom förbud genom undantag från artikel 18 i direktiv 94/62/EG, med förbehåll för kraven i artiklarna 34–36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

De åtgärder som medlemsstaterna ska vidta kan bestå av ekonomiska instrument såsom skatter och avgifter som visat sig särskilt effektiva när det gäller att begränsa användningen av plastbärkassar samt saluföringsbegränsningar såsom förbud genom undantag från artikel 18 i direktiv 94/62/EG, med förbehåll för kraven i artiklarna 34–36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

De åtgärder som medlemsstaterna ska vidta kan
  bör bestå av ekonomiska instrument såsom skatter och avgifter som visat sig särskilt effektiva när det gäller att begränsa användningen av plastbärkassar samt saluföringsbegränsningar såsom förbud genom undantag från artikel 18 i direktiv 94/62/EG, med förbehåll för kraven i artiklarna 34–36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Motivering

Det effektivaste sättet att minska användningen av bärkassar är att sluta tillhandahålla dem kostnadsfritt. Detta bör bli obligatoriskt i alla medlemsstater.

Ändringsrekommendation 4

COM(2013) 761 final, artikel 1.1 (ny punkt 1) – direktiv 94/62/EG, artikel 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| — | I artikel 3 ska följande punkt införas som punkt 2a:



  "2a.   
  bärkassar: kassar som tillhandahålls konsumenterna på försäljningsstället så att varorna eller produkterna kan tas med eller levereras." |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

—

I artikel 3 ska följande punkt införas som punkt 2a:

"2a.   
  bärkassar: kassar som tillhandahålls konsumenterna på försäljningsstället så att varorna eller produkterna kan tas med eller levereras."

Motivering

Motivering

Det bör införas en allmän definition av bärkassar innan man definierar ”tunna” kassar, särskilt i förhållande till ändringsrekommendation 6.

Ändringsrekommendation 5

Ändringsrekommendation 5

COM(2013) 761 final, artikel 1.1 – direktiv 94/62/EG, artikel 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| I artikel 3 ska följande punkt införas som punkt 2a: | I artikel 3 ska följande punkt införas som punkt 2a
  2b: |
| "2a.   tunna plastbärkassar: kassar framställda av plastmaterial enligt definitionen i artikel 3.1 i kommissionens förordning (EU) nr 10/2011* med en väggtjocklek av mindre än 50 mikrometer, och som tillhandahålls konsumenterna på varans eller produktens försäljningsställe." | "2a
  2b.   tunna plastbärkassar: kassar som helt eller delvis är framställda av plastmaterial enligt definitionen i artikel 3.1 i kommissionens förordning (EU) nr 10/2011* med en väggtjocklek av mindre än 50 mikrometer, och som tillhandahålls konsumenterna på varans eller produktens försäljningsställe." |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

I artikel 3 ska följande punkt införas som punkt 2a:

I artikel 3 ska följande punkt införas som punkt 2a
  2b:

2a

2b

"2a.   tunna plastbärkassar: kassar framställda av plastmaterial enligt definitionen i artikel 3.1 i kommissionens förordning (EU) nr 10/2011* med en väggtjocklek av mindre än 50 mikrometer, och som tillhandahålls konsumenterna på varans eller produktens försäljningsställe."

"2a
  2b.   tunna plastbärkassar: kassar som helt eller delvis är framställda av plastmaterial enligt definitionen i artikel 3.1 i kommissionens förordning (EU) nr 10/2011* med en väggtjocklek av mindre än 50 mikrometer, och som tillhandahålls konsumenterna på varans eller produktens försäljningsställe."

Motivering

Motivering

Syftet är att inkludera kassar med plastlaminat eller inslag av plast.

Ändringsrekommendation 6

Ändringsrekommendation 6

COM(2013) 761 final, artikel 1.2 – direktiv 94/62/EG, artikel 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| (2) | I artikel 4 ska följande punkt införas som punkt 1a: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

(2)

I artikel 4 ska följande punkt införas som punkt 1a:

| (2) | I artikel 4 ska följande punkt införas som punkt 1a: |
| --- | --- |

(2)

I artikel 4 ska följande punkt införas som punkt 1a:

"1a.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att uppnå minskad förbrukning av tunna plastbärkassar på deras territorium inom två år från ikraftträdandet av detta direktiv.

"1a.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att uppnå ett lägsta EU-omfattande minskad
  ningsmål på 35 kassar per person och år i förbrukningen av tunna plastbärkassar på deras territorium inom två år från ikraftträdandet av detta direktiv.

ett lägsta EU-omfattande

ad

ningsmål på 35 kassar per person och år i

en

Dessa åtgärder kan bestå av nationella minskningsmål, ekonomiska instrument och saluföringsbegränsningar genom undantag från artikel 18 i detta direktiv.

Dessa åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att minska förbrukningen av bärkassar ska
  kan bestå av ekonomiska styrmedel, och kan också omfatta nationella minskningsmål, ekonomiska instrument och saluföringsbegränsningar genom undantag från artikel 18 i detta direktiv.

ssa

som medlemsstaterna vidtar för att minska förbrukningen av bärkassar ska

kan

ekonomiska styrmedel, och kan också omfatta

, ekonomiska instrument

Medlemsstaterna ska rapportera om effekterna av dessa åtgärder på den totala produktionen av förpackningsavfall när de rapporterar till kommissionen i enlighet med artikel 17 i detta direktiv."

Medlemsstaterna ska rapportera om effekterna av dessa åtgärder på den totala produktionen av förpackningsavfall när de rapporterar till kommissionen i enlighet med artikel 17 i detta direktiv.

Medlemsstaterna ska se till att åtgärderna för att begränsa användningen av tunna plastbärkassar inte leder till en sammantagen ökning av den totala förpackningsmängden."

Medlemsstaterna ska se till att åtgärderna för att begränsa användningen av tunna plastbärkassar inte leder till en sammantagen ökning av den totala förpackningsmängden.

Motivering

Motivering

Det bör finnas ett tydligt minskningsmål för förbrukningen av tunna plastbärkassar. Målet bygger på en 80-procentig minskning i förhållande till den genomsnittliga förbrukningen i EU år 2010.

Alla bärkassar enligt definitionen i ändringsrekommendation 4 bör omfattas av ekonomiska styrmedel.

Bestämmelsen i skäl 7 i kommissionens förslag bör tas med i artikeldelen för att undvika att minskningsmålet får oavsiktliga negativa konsekvenser.

Bryssel den 3 april 2014

Regionkommitténs ordförande

Ramon Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 3751/2013 fin och CdR 1617/2013 fin.

1

(2)  BIO 09/2011.

2

(3)  BIO 09/2011.

3

(4)  SWD(2013) 444.

4

(5)  SWD(2013) 444.

5

(6)  CdR 3751/2013 fin.

6

(7)  Se även SWD(2013) 444.

7

(8)  CdR 3751/2013 fin.

8

(9)  BIO-studie 09/2011, ACR+/ACR+MED 2013.

9

(10)  CdR 3751/2013 fin.

10

(11)  CdR 3751/2013 fin.

11

---

| 7.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 174/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 174/50

---

Yttrande från Regionkommittén – Ändring av direktiven avseende undantagen för sjöfolk

2014/C 174/09

| Föredragande | Paul Lindquist (SE–EPP), kommunstyrelsens ordförande i Lidingö kommun |
| --- | --- |
| Referensdokument | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om sjöfolk och om ändring av direktiven 2008/94/EG, 2009/38/EG, 2002/14/EG, 98/59/EG och 2001/23/EG
  COM(2013) 798 final |

Föredragande

Paul Lindquist (SE–EPP), kommunstyrelsens ordförande i Lidingö kommun

Referensdokument

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om sjöfolk och om ändring av direktiven 2008/94/EG, 2009/38/EG, 2002/14/EG, 98/59/EG och 2001/23/EG

COM(2013) 798 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ att se över den befintliga särregleringen när det gäller tillämpningen av vissa arbetsrättsliga direktiv på sjöfolk och ställer sig i huvudsak positiv till direktivförslaget. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ att se över den befintliga särregleringen när det gäller tillämpningen av vissa arbetsrättsliga direktiv på sjöfolk och ställer sig i huvudsak positiv till direktivförslaget.

Kommitténs utgångspunkter

| 2. | ReK konstaterar att en välfungerande sjöfartsnäring och arbetsmarknad för sjöfolk är av stor betydelse för särskilt de kustnära regionerna och de personer som lever där. |
| --- | --- |

2.

ReK konstaterar att en välfungerande sjöfartsnäring och arbetsmarknad för sjöfolk är av stor betydelse för särskilt de kustnära regionerna och de personer som lever där.

| 3. | Kommittén understryker vikten av att skyddsregler som är kopplade till artikel 151 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt så långt som möjligt gäller på samma sätt för alla kategorier arbetstagare i medlemsstaterna samt att samma spelregler gäller för sjöfartsnäringen inom EU oavsett i vilken medlemsstat en verksamhet bedrivs. |
| --- | --- |

3.

Kommittén understryker vikten av att skyddsregler som är kopplade till artikel 151 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt så långt som möjligt gäller på samma sätt för alla kategorier arbetstagare i medlemsstaterna samt att samma spelregler gäller för sjöfartsnäringen inom EU oavsett i vilken medlemsstat en verksamhet bedrivs.

| 4. | En möjlighet för enskilda medlemsstater att göra undantag från regler om arbetstagarskydd som följer av EU-rättslig lagstiftning måste kunna motiveras av starka och konkret fastställda skäl utifrån den aktuella verksamhetens särskilda förutsättningar. |
| --- | --- |

4.

En möjlighet för enskilda medlemsstater att göra undantag från regler om arbetstagarskydd som följer av EU-rättslig lagstiftning måste kunna motiveras av starka och konkret fastställda skäl utifrån den aktuella verksamhetens särskilda förutsättningar.

| 5. | Kommittén anser att kravet på likabehandling av arbetstagare bör väga särskilt tungt när det rör sig om rättigheter som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dit hör, som kommissionen konstaterat, regler om rätten till information och samråd samt rätten till rättvisa arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

5.

Kommittén anser att kravet på likabehandling av arbetstagare bör väga särskilt tungt när det rör sig om rättigheter som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dit hör, som kommissionen konstaterat, regler om rätten till information och samråd samt rätten till rättvisa arbetsförhållanden.

| 6. | Kommittén anser att en viktig aspekt vid bedömningen av om en undantagsmöjlighet av det aktuella slaget kan anses vara motiverad är i vilken utsträckning medlemsstaterna har utnyttjat respektive möjlighet och vilka effekter det har fått i bl.a. konkurrenshänseende för sjöfartsnäringen i de medlemsstater som valt att genomföra direktiven så att reglerna gjorts tillämpliga även på sjöfolk. |
| --- | --- |

6.

Kommittén anser att en viktig aspekt vid bedömningen av om en undantagsmöjlighet av det aktuella slaget kan anses vara motiverad är i vilken utsträckning medlemsstaterna har utnyttjat respektive möjlighet och vilka effekter det har fått i bl.a. konkurrenshänseende för sjöfartsnäringen i de medlemsstater som valt att genomföra direktiven så att reglerna gjorts tillämpliga även på sjöfolk.

| 7. | Kommittén konstaterar att inte någon medlemsstat har rapporterat några påtagligt negativa effekter, när det gäller exempelvis utflaggning och allmänt kostnadsläge, av att samma regler har tillämpats på sjöfolk och arbetstagare på land. Inte heller har medlemsstater som avstått från att undanta sjöfolk från tillämpningen av regler om information och samråd och andra bestämmelser om skyddet för arbetstagare i de aktuella direktiven pekat på några nackdelar i konkurrenshänseende i förhållande till EU-länder som har utnyttjat något eller flera undantag. |
| --- | --- |

7.

Kommittén konstaterar att inte någon medlemsstat har rapporterat några påtagligt negativa effekter, när det gäller exempelvis utflaggning och allmänt kostnadsläge, av att samma regler har tillämpats på sjöfolk och arbetstagare på land. Inte heller har medlemsstater som avstått från att undanta sjöfolk från tillämpningen av regler om information och samråd och andra bestämmelser om skyddet för arbetstagare i de aktuella direktiven pekat på några nackdelar i konkurrenshänseende i förhållande till EU-länder som har utnyttjat något eller flera undantag.

| 8. | Genom att endast vissa medlemsstater har utnyttjat möjligheterna till undantag eller avvikelse från de aktuella direktivens regler om information och samråd gäller olika regler för arbetsgivare inom sjöfartsnäringen beroende på under vilken medlemsstats flagg ett fartyg seglar. |
| --- | --- |

8.

Genom att endast vissa medlemsstater har utnyttjat möjligheterna till undantag eller avvikelse från de aktuella direktivens regler om information och samråd gäller olika regler för arbetsgivare inom sjöfartsnäringen beroende på under vilken medlemsstats flagg ett fartyg seglar.

| 9. | ReK anser att de särskilda omständigheter som gäller för sjöfarten jämfört med landbundna verksamheter alltjämt måste beaktas, särskilt när det gäller svårigheter i rent praktiskt hänseende att på grund av verksamhetens särskilda förutsättningar fullt ut tillämpa en obligatorisk bestämmelse om arbetstagarskydd samt möjliga negativa konsekvenser i konkurrenshänseende för EU-företag till följd av en sådan tillämpning. |
| --- | --- |

9.

ReK anser att de särskilda omständigheter som gäller för sjöfarten jämfört med landbundna verksamheter alltjämt måste beaktas, särskilt när det gäller svårigheter i rent praktiskt hänseende att på grund av verksamhetens särskilda förutsättningar fullt ut tillämpa en obligatorisk bestämmelse om arbetstagarskydd samt möjliga negativa konsekvenser i konkurrenshänseende för EU-företag till följd av en sådan tillämpning.

| 10. | Kommittén pekar på ILO:s sjöfartskonvention från 2006 som trädde i kraft den 30 augusti 2013 och som redan har ratificerats av ett stort antal stater. EU har genom direktiv 2009/13/EG genomfört det avtal om konventionen som träffats mellan arbetsmarknadens parter inom sjöfartssektorn på EU-nivå. Direktivet innebär att en minimistandard satts på global nivå när det gäller arbets- och anställningsvillkor till sjöss och att förutsättningar har skapats för gemensamma spelregler inom sjöfartssektorn i stort. De direktiv som kommissionen föreslår ändringar i går dock längre och innehåller ytterligare regler om arbetstagarskydd i förhållande till konventionen. |
| --- | --- |

10.

Kommittén pekar på ILO:s sjöfartskonvention från 2006 som trädde i kraft den 30 augusti 2013 och som redan har ratificerats av ett stort antal stater. EU har genom direktiv 2009/13/EG genomfört det avtal om konventionen som träffats mellan arbetsmarknadens parter inom sjöfartssektorn på EU-nivå. Direktivet innebär att en minimistandard satts på global nivå när det gäller arbets- och anställningsvillkor till sjöss och att förutsättningar har skapats för gemensamma spelregler inom sjöfartssektorn i stort. De direktiv som kommissionen föreslår ändringar i går dock längre och innehåller ytterligare regler om arbetstagarskydd i förhållande till konventionen.

Kommitténs bedömning

| 11. | Kommittén konstaterar att ett utnyttjande av möjligheten till undantag från skyddsbestämmelserna i direktiv 2008/94/EG för fiskare som avlönas separat innebär att denna kategori arbetstagare inte åtnjuter den rätt till lönegaranti som andra arbetstagare i medlemsstaten har. Kommittén anser att en sådan särbehandling inte kan anses motiverad utifrån verksamhetens särskilda förutsättningar och därför bör avskaffas. |
| --- | --- |

11.

Kommittén konstaterar att ett utnyttjande av möjligheten till undantag från skyddsbestämmelserna i direktiv 2008/94/EG för fiskare som avlönas separat innebär att denna kategori arbetstagare inte åtnjuter den rätt till lönegaranti som andra arbetstagare i medlemsstaten har. Kommittén anser att en sådan särbehandling inte kan anses motiverad utifrån verksamhetens särskilda förutsättningar och därför bör avskaffas.

| 12. | Arbetstagares rätt till information och samråd är en grundläggande rättighet enligt den Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter. Kommittén anser att högt ställda krav därför måste ställas på skälen bakom en möjlighet att undanta vissa kategorier av arbetstagare från de rättigheter som andra arbetstagare har enligt EU-lagstiftningen på detta område. |
| --- | --- |

12.

Arbetstagares rätt till information och samråd är en grundläggande rättighet enligt den Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter. Kommittén anser att högt ställda krav därför måste ställas på skälen bakom en möjlighet att undanta vissa kategorier av arbetstagare från de rättigheter som andra arbetstagare har enligt EU-lagstiftningen på detta område.

| 13. | Kommittén delar kommissionens bedömning att det, bl.a. mot bakgrund av den utveckling som skett på kommunikationsteknikens område, inte kan anses föreligga några hinder i praktiskt hänseende som i sig kan motivera undantag från att tillämpa samma regler när det gäller information och samråd på sjöfolk. |
| --- | --- |

13.

Kommittén delar kommissionens bedömning att det, bl.a. mot bakgrund av den utveckling som skett på kommunikationsteknikens område, inte kan anses föreligga några hinder i praktiskt hänseende som i sig kan motivera undantag från att tillämpa samma regler när det gäller information och samråd på sjöfolk.

| 14. | Kommittén delar kommissionens bedömning att undantagsmöjligheterna respektive möjligheten till särlösningar när det gäller rätten till information och samråd för sjöfolk i de aktuella direktiven bör avskaffas. |
| --- | --- |

14.

Kommittén delar kommissionens bedömning att undantagsmöjligheterna respektive möjligheten till särlösningar när det gäller rätten till information och samråd för sjöfolk i de aktuella direktiven bör avskaffas.

| 15. | Kommittén anser att det i fråga om skyddet för arbetstagare vid en övergång av verksamhet och vid kollektiva uppsägningar gäller särskilda förutsättningar som grundar sig i sjöfartens särart. Handel med fartyg utgör ofta en integrerad del av själva verksamheten och det är praxis på den internationella marknaden att fartyg köps och säljs utan besättning. |
| --- | --- |

15.

Kommittén anser att det i fråga om skyddet för arbetstagare vid en övergång av verksamhet och vid kollektiva uppsägningar gäller särskilda förutsättningar som grundar sig i sjöfartens särart. Handel med fartyg utgör ofta en integrerad del av själva verksamheten och det är praxis på den internationella marknaden att fartyg köps och säljs utan besättning.

| 16. | ReK noterar att arbetsgivarsidan och flera medlemsstater har pekat på att en obligatorisk tillämpning av de skyddsregler som följer av direktiv 2001/23/EG och 98/59/EG skulle innebära ökade kostnader för sjöfarten och konkurrensnackdelar i förhållande till företag utanför EU, särskilt när det gäller handel med fartyg inom ramen för verksamheten. Det har även lyfts fram att en tillämpning av skyddsbestämmelserna från rent praktiska utgångspunkter skulle innebära betydande svårigheter. |
| --- | --- |

16.

ReK noterar att arbetsgivarsidan och flera medlemsstater har pekat på att en obligatorisk tillämpning av de skyddsregler som följer av direktiv 2001/23/EG och 98/59/EG skulle innebära ökade kostnader för sjöfarten och konkurrensnackdelar i förhållande till företag utanför EU, särskilt när det gäller handel med fartyg inom ramen för verksamheten. Det har även lyfts fram att en tillämpning av skyddsbestämmelserna från rent praktiska utgångspunkter skulle innebära betydande svårigheter.

| 17. | Kommittén anser att invändningar angående risken för konkurrensnackdelar för EU-företag – även om de medlemsstater som tillämpar direktivens skyddsbestämmelser även på sjöfolk inte har rapporterat några påtagligt negativa konsekvenser i konkurrenshänseende – måste tas på allvar. Varje medlemsstat kan bäst bedöma konsekvenserna av en obligatorisk tillämpning av en enskild regel utifrån den praxis och de traditioner som gäller för landets sjöfartsnäring. |
| --- | --- |

17.

Kommittén anser att invändningar angående risken för konkurrensnackdelar för EU-företag – även om de medlemsstater som tillämpar direktivens skyddsbestämmelser även på sjöfolk inte har rapporterat några påtagligt negativa konsekvenser i konkurrenshänseende – måste tas på allvar. Varje medlemsstat kan bäst bedöma konsekvenserna av en obligatorisk tillämpning av en enskild regel utifrån den praxis och de traditioner som gäller för landets sjöfartsnäring.

| 18. | Kommittén anser att det alltjämt bör lämnas till respektive medlemsstat att utifrån de regionala förutsättningar som gäller avgöra om de skyddsregler som, vid sidan av rätten till information och samråd, gäller vid övergång av verksamhet och vid kollektiva uppsägningar bör tillämpas på sjöfolk och i vilken utsträckning så ska ske. |
| --- | --- |

18.

Kommittén anser att det alltjämt bör lämnas till respektive medlemsstat att utifrån de regionala förutsättningar som gäller avgöra om de skyddsregler som, vid sidan av rätten till information och samråd, gäller vid övergång av verksamhet och vid kollektiva uppsägningar bör tillämpas på sjöfolk och i vilken utsträckning så ska ske.

| 19. | Kommittén delar kommissionens uppfattning att undantagsmöjligheterna i direktiv 2001/23/EG och 98/59/EG bör begränsas till situationer där en verksamhetsövergång enbart består i att en fartygsförsäljning äger rum eller en kollektiv uppsägning sker på grund av en sådan förestående försäljning av ett eller flera fartyg. Kommittén delar såvitt gäller direktivet om kollektiva uppsägningar även kommissionens bedömning att undantag endast ska kunna göras i fråga om längden på den s.k. avkylningsperioden. |
| --- | --- |

19.

Kommittén delar kommissionens uppfattning att undantagsmöjligheterna i direktiv 2001/23/EG och 98/59/EG bör begränsas till situationer där en verksamhetsövergång enbart består i att en fartygsförsäljning äger rum eller en kollektiv uppsägning sker på grund av en sådan förestående försäljning av ett eller flera fartyg. Kommittén delar såvitt gäller direktivet om kollektiva uppsägningar även kommissionens bedömning att undantag endast ska kunna göras i fråga om längden på den s.k. avkylningsperioden.

| 20. | Kommittén ifrågasätter förslaget till ändring i direktiv 98/59/EG när det gäller hänvisningen till begreppet övergång i direktiv 2001/23/EG. Kommittén anser att det saknas anledning att göra möjligheten till avvikelse när det gäller den s.k. avkylningsperioden i direktiv 98/59/EG beroende av att en försäljning av ett fartyg utgör en verksamhetsövergång i den mening som avses i direktiv 2001/23/EG. En sådan tillämpning skulle dessutom leda till en betydande rättsosäkerhet eftersom det ofta på förhand är svårbedömt huruvida en verksamhetsövergång i den mening som avses i direktiv 2001/23/EG föreligger eller inte. |
| --- | --- |

20.

Kommittén ifrågasätter förslaget till ändring i direktiv 98/59/EG när det gäller hänvisningen till begreppet övergång i direktiv 2001/23/EG. Kommittén anser att det saknas anledning att göra möjligheten till avvikelse när det gäller den s.k. avkylningsperioden i direktiv 98/59/EG beroende av att en försäljning av ett fartyg utgör en verksamhetsövergång i den mening som avses i direktiv 2001/23/EG. En sådan tillämpning skulle dessutom leda till en betydande rättsosäkerhet eftersom det ofta på förhand är svårbedömt huruvida en verksamhetsövergång i den mening som avses i direktiv 2001/23/EG föreligger eller inte.

| 21. | Kommittén noterar den relativt långa övergångsperioden i förslagets artikel 8. Mot bakgrund av att förslaget rör tillämpningen av regler rörande arbetstagarskydd som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna bör i det fortsatta arbetet med förslaget övervägas om inte övergångsperioden kan kortas ned. |
| --- | --- |

21.

Kommittén noterar den relativt långa övergångsperioden i förslagets artikel 8. Mot bakgrund av att förslaget rör tillämpningen av regler rörande arbetstagarskydd som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna bör i det fortsatta arbetet med förslaget övervägas om inte övergångsperioden kan kortas ned.

Subsidiaritet och proportionalitet

| 22. | De direktiv som berörs av kommissionens förslag syftar till att harmonisera vissa regler om arbetstagarskydd inom EU och skapa förutsättningar för en konkurrens på lika villkor för företag inom unionen. Ändringar i direktiven kan endast göras på EU-nivå. Kommittén anser att de föreslagna ändringarna ligger i linje med principerna om subsidiaritet och proportionalitet. |
| --- | --- |

22.

De direktiv som berörs av kommissionens förslag syftar till att harmonisera vissa regler om arbetstagarskydd inom EU och skapa förutsättningar för en konkurrens på lika villkor för företag inom unionen. Ändringar i direktiven kan endast göras på EU-nivå. Kommittén anser att de föreslagna ändringarna ligger i linje med principerna om subsidiaritet och proportionalitet.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Det rådande rättsläget medför att samma kategori arbetstagare behandlas olika av olika medlemsstater, beroende på huruvida de tillämpar de undantag som den gällande lagstiftningen medger. Ett betydande antal medlemsstater har utnyttjat undantagen i begränsad mån. | Det rådande rättsläget medför att samma kategori arbetstagare behandlas olika av olika medlemsstater, beroende på huruvida de tillämpar de undantag som den gällande lagstiftningen medger. Ett betydande antal medlemsstater har utnyttjat undantagen i begränsad mån. |
| | ILO:s sjöfartskonvention från 2006 trädde i kraft den 30 augusti 2013 och syftar till att på global nivå skydda sjöfarares villkor och garantera lika spelregler inom sjöfartsnäringen. Arbetsmarknadens parter har nått en överenskommelse angående konventionen som har implementerats genom rådets direktiv 2009/13/EG. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Det rådande rättsläget medför att samma kategori arbetstagare behandlas olika av olika medlemsstater, beroende på huruvida de tillämpar de undantag som den gällande lagstiftningen medger. Ett betydande antal medlemsstater har utnyttjat undantagen i begränsad mån.

Det rådande rättsläget medför att samma kategori arbetstagare behandlas olika av olika medlemsstater, beroende på huruvida de tillämpar de undantag som den gällande lagstiftningen medger. Ett betydande antal medlemsstater har utnyttjat undantagen i begränsad mån.

ILO:s sjöfartskonvention från 2006 trädde i kraft den 30 augusti 2013 och syftar till att på global nivå skydda sjöfarares villkor och garantera lika spelregler inom sjöfartsnäringen. Arbetsmarknadens parter har nått en överenskommelse angående konventionen som har implementerats genom rådets direktiv 2009/13/EG.

Motivering

I arbetet med direktivet bör uppmärksamhet fästas vid det arbete som pågått gemensamt mellan arbetsmarknadens parter och EU när det gäller att uppmärksamma skyddet för sjöfarare och verka för lika spelregler inom sjöfartsnäringen på global nivå.

Ändringsrekommendation 2

Artikel 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Direktiv 98/59/EG ska ändras på följande sätt: | Direktiv 98/59/EG ska ändras på följande sätt: |
| 1.   Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska följande led läggas till som led c:






  ”c) | överlåtelse ska tolkas på det sätt som avses i direktiv 2001/23/EG.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Direktiv 98/59/EG ska ändras på följande sätt:

Direktiv 98/59/EG ska ändras på följande sätt:

1.   Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande led läggas till som led c:

”c)

överlåtelse ska tolkas på det sätt som avses i direktiv 2001/23/EG.”

| b) | I artikel 1.2 ska led c utgå. |
| --- | --- |

b)

I artikel 1.2 ska led c utgå.

1.   Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

| a) | I punkt 1 ska följande led läggas till som led c:








  ”c) | överlåtelse ska tolkas på det sätt som avses i direktiv 2001/23/EG.” |
| --- | --- | --- |

a)

I punkt 1 ska följande led läggas till som led c:

”c)

överlåtelse ska tolkas på det sätt som avses i direktiv 2001/23/EG.”

| b) | I artikel 1.2 ska led c utgå. |
| --- | --- |

b)

I artikel 1.2 ska led c utgå.

2.   I artikel 3.1 ska följande stycke läggas till som andra stycket:

”Om den planerade kollektiva uppsägningen rör medlemmar av besättningen på sjögående fartyg ska anmälan lämnas till den behöriga myndigheten i den stat vars flagga fartyget för.”

2.   I artikel 3.1 ska följande stycke läggas till som andra stycket:

”Om den planerade kollektiva uppsägningen rör medlemmar av besättningen på sjögående fartyg ska anmälan lämnas till den behöriga myndigheten i den stat vars flagga fartyget för.”

3.   I artikel 4 ska följande punkt läggas till som punkt 1a:

3.”1a.   Om planerade kollektiva uppsägningar av besättningsmedlemmar genomförs i samband med eller beror på överlåtelse av ett sjögående fartyg, får medlemsstaterna, efter samråd med arbetsmarknadens parter, ge den behöriga myndigheten rätt att helt eller delvis avvika från den period som avses i punkt 1 i följande fall:

| a) | Om föremålet för överlåtelsen enbart utgörs av ett eller flera sjögående fartyg. |
| --- | --- |

a)

Om föremålet för överlåtelsen enbart utgörs av ett eller flera sjögående fartyg.

| b) | Om arbetsgivaren använder enbart ett sjögående fartyg.” |
| --- | --- |

b)

Om arbetsgivaren använder enbart ett sjögående fartyg.”

3.   I artikel 4 ska följande punkt läggas till som punkt 1a:

3.”1a.   Om planerade kollektiva uppsägningar av besättningsmedlemmar genomförs i samband eller
  uteslutande beror på överlåtelse försäljning av ett eller flera sjögående fartyg, får medlemsstaterna, efter samråd med arbetsmarknadens parter, ge den behöriga myndigheten rätt att helt eller delvis avvika från den period som avses i punkt 1. i följande fall:

| a) | Om föremålet för överlåtelsen enbart utgörs av ett eller flera sjögående fartyg. |
| --- | --- |

a)

Om föremålet för överlåtelsen enbart utgörs av ett eller flera sjögående fartyg.

| b) | Om arbetsgivaren använder enbart ett sjögående fartyg.” |
| --- | --- |

b)

Om arbetsgivaren använder enbart ett sjögående fartyg.”

Motivering

Motivering

Frågan om en överlåtelse av verksamhet eller del av verksamhet föreligger enligt överlåtelsedirektivet förutsätter att det vid en prövning av omständigheterna i det enskilda fallet kan konstateras att verksamheten bevarar sin identitet efter överlåtelsen. Enligt EU-domstolens praxis ska samtliga omständigheter i det enskilda fallet beaktas vid bedömningen av om en verksamhet kan anses ha bevarat sin identitet efter en överlåtelse (se särskilt den s.k. Spijkersdomen). Det är långt ifrån säkert att omständigheterna vid en försäljning av ett fartyg alltid innebär att en överlåtelse i överlåtelsedirektivets mening föreligger.

De skäl som motiverar ett avsteg från den s.k. avskylningsperioden i direktivet om kollektiva uppsägningar bör gälla oberoende av om en försäljning av ett eller flera fartyg utgör en överlåtelse i överlåtelsedirektivets mening eller inte. Det kommer med den konstruktion som kommissionen har föreslagit att vara svårt att i det enskilda fallet på förhand avgöra huruvida undantaget är tillämpligt eller inte. Undantagsmöjligheten bör därför i stället uttryckligen kopplas till att en kollektiv uppsägning uteslutande beror på en försäljning av ett eller flera fartyg, och hänvisningen till begreppet överlåtelse i överlåtelsedirektivet bör slopas.

Ändringsrekommendation 3

Ändringsrekommendation 3

Artikel 5.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Följande punkt ska läggas till som punkt 4: | Följande punkt ska läggas till som punkt 4: |
| ”4.   Medlemsstaterna får, efter med arbetsmarknadens parter, föreskriva att kapitel II i detta direktiv inte ska tillämpas i följande fall:






  a) | Om föremålet för överlåtelsen enbart utgörs av ett eller flera sjögående fartyg. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Följande punkt ska läggas till som punkt 4:

Följande punkt ska läggas till som punkt 4:

”4.   Medlemsstaterna får, efter med arbetsmarknadens parter, föreskriva att kapitel II i detta direktiv inte ska tillämpas i följande fall:

a)

Om föremålet för överlåtelsen enbart utgörs av ett eller flera sjögående fartyg.

| b) | Om företaget eller verksamheten som ska överlåtas använder enbart ett sjögående fartyg.” |
| --- | --- |

b)

Om företaget eller verksamheten som ska överlåtas använder enbart ett sjögående fartyg.”

”4.   Medlemsstaterna får, efter samråd med arbetsmarknadens parter, föreskriva att kapitel II i detta direktiv inte ska tillämpas i följande fall:

| a) | Om föremålet för överlåtelsen enbart utgörs av ett eller flera sjögående fartyg. |
| --- | --- |

a)

Om föremålet för överlåtelsen enbart utgörs av ett eller flera sjögående fartyg.

| b) | Om företaget eller verksamheten som ska överlåtas använder enbart ett sjögående fartyg.” |
| --- | --- |

b)

Om företaget eller verksamheten som ska överlåtas använder enbart ett sjögående fartyg.”

Motivering

Motivering

Det är rimligt att behandla företag lika oavsett om de har ett eller flera fartyg.

Bryssel den 3 april 2014

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---