# Úřední věstník L 176/2014

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 176 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5714. června 2014 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 176

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5714. června 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2014/341/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise – ze dne 3. září 2013 – Státní podpora SA.32554 (09/C) – Podpora Rakouska na restrukturalizaci podniku Hypo Group Alpe Adria
  (oznámeno pod číslem C(2013) 5648)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/342/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 16. října 2013 o státní podpoře SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005) poskytnuté Slovenskou republikou ve prospěch společnosti Frucona Košice, a. s.
  (oznámeno pod číslem C(2013) 6261)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 98 – Jednotná ustanovení pro schvalování světlometů motorových vozidel vybavených výbojkovými zdroji světla | 64 |
| | * | Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 113 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu světlometů motorových vozidel se symetrickým potkávacím světlem a/nebo dálkovým světlem a vybavených žárovkami, výbojkovými zdroji světla nebo LED moduly | 128 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

2014/341/EU

*

Rozhodnutí Komise – ze dne 3. září 2013 – Státní podpora SA.32554 (09/C) – Podpora Rakouska na restrukturalizaci podniku Hypo Group Alpe Adria
  (oznámeno pod číslem C(2013) 5648)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2013) 5648)

1

1

2014/342/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 16. října 2013 o státní podpoře SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005) poskytnuté Slovenskou republikou ve prospěch společnosti Frucona Košice, a. s.
  (oznámeno pod číslem C(2013) 6261)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2013) 6261)

1

38

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 98 – Jednotná ustanovení pro schvalování světlometů motorových vozidel vybavených výbojkovými zdroji světla

64

*

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 113 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu světlometů motorových vozidel se symetrickým potkávacím světlem a/nebo dálkovým světlem a vybavených žárovkami, výbojkovými zdroji světla nebo LED moduly

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 14.6.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 176/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 3. září 2013

Státní podpora SA.32554 (09/C)

Podpora Rakouska na restrukturalizaci podniku Hypo Group Alpe Adria

(oznámeno pod číslem C(2013) 5648)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2014/341/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co členské státy a další zúčastněné subjekty byly vyzvány na základě výše uvedených ustanovení k vyjádření stanoviska (1),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

| (1) | V prosinci 2008 obdržel podnik Hypo Group Alpe Adria (dále jen „HGAA“ nebo „banka“) od Rakouské republiky na základě rakouského režimu mimořádné podpory určené bankám (2) (dále jen „režim mimořádné podpory určené bankám“) částku ve výši 900 milionů EUR jako majetkovou účast tier 1 (3). |
| --- | --- |

(1)

V prosinci 2008 obdržel podnik Hypo Group Alpe Adria (dále jen „HGAA“ nebo „banka“) od Rakouské republiky na základě rakouského režimu mimořádné podpory určené bankám (2) (dále jen „režim mimořádné podpory určené bankám“) částku ve výši 900 milionů EUR jako majetkovou účast tier 1 (3).

| (2) | Dne 29. dubna 2009 předložilo Rakousko Komisi plán na oživení podniku HGAA. |
| --- | --- |

(2)

Dne 29. dubna 2009 předložilo Rakousko Komisi plán na oživení podniku HGAA.

| (3) | Svým rozhodnutím ze dne 12. května 2009 ve věci podpory N 254/2009 („úvodní rozhodnutí z roku 2009“) (4) zahájila Komise formální vyšetřovací řízení podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (5), jelikož měla pochybnosti o tom, zda podpora na restrukturalizaci, kterou Německo poskytlo v prosinci 2008 společnosti BayernLB, většinovému akcionáři podniku HGAA, byla slučitelná s vnitřním trhem. V témže rozhodnutí položila Komise otázku, zda se v případě podniku HGAA jedná o banku, která je v zásadě zdravá. |
| --- | --- |

(3)

Svým rozhodnutím ze dne 12. května 2009 ve věci podpory N 254/2009 („úvodní rozhodnutí z roku 2009“) (4) zahájila Komise formální vyšetřovací řízení podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (5), jelikož měla pochybnosti o tom, zda podpora na restrukturalizaci, kterou Německo poskytlo v prosinci 2008 společnosti BayernLB, většinovému akcionáři podniku HGAA, byla slučitelná s vnitřním trhem. V témže rozhodnutí položila Komise otázku, zda se v případě podniku HGAA jedná o banku, která je v zásadě zdravá.

| (4) | Podnik HGAA byl 23. prosince 2009 zestátněn. V této souvislosti schválila Komise svým rozhodnutím ze dne 23. prosince 2009 ve věcech státní podpory C 16/2009 a N 698/2009 (6) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z prosince 2009“) na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) předběžně – tzn. než bude předložen důvěryhodný plán restrukturalizace – několik opatření podpory. Stejným rozhodnutím rozšířila Komise formální vyšetřovací řízení na další opatření podpory Rakouska ve prospěch podniku HGAA. |
| --- | --- |

(4)

Podnik HGAA byl 23. prosince 2009 zestátněn. V této souvislosti schválila Komise svým rozhodnutím ze dne 23. prosince 2009 ve věcech státní podpory C 16/2009 a N 698/2009 (6) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z prosince 2009“) na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) předběžně – tzn. než bude předložen důvěryhodný plán restrukturalizace – několik opatření podpory. Stejným rozhodnutím rozšířila Komise formální vyšetřovací řízení na další opatření podpory Rakouska ve prospěch podniku HGAA.

| (5) | Dne 22. června 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení. Důvodem byla především skutečnost, že v přepracovaném plánu restrukturalizace pro podnik HGAA, který byl předložen dne 16. dubna 2010, nebylo prokázáno, jak by mělo být zajištěno obnovení životaschopnosti banky a dosaženo přiměřeného sdílení zátěže a jak by měla být v dostatečné míře podchycena narušení hospodářské soutěže, jež mohou být důsledkem poskytování státní podpory. Komise dále prodloužila platnost schválení podpory, kterou svým usnesením o záchraně z prosince 2009 prohlásila předběžně až do okamžiku ukončení kontroly plánu restrukturalizace za slučitelnou s vnitřním trhem (dále jen „rozhodnutí o prodloužení z roku 2010“) (7). |
| --- | --- |

(5)

Dne 22. června 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení. Důvodem byla především skutečnost, že v přepracovaném plánu restrukturalizace pro podnik HGAA, který byl předložen dne 16. dubna 2010, nebylo prokázáno, jak by mělo být zajištěno obnovení životaschopnosti banky a dosaženo přiměřeného sdílení zátěže a jak by měla být v dostatečné míře podchycena narušení hospodářské soutěže, jež mohou být důsledkem poskytování státní podpory. Komise dále prodloužila platnost schválení podpory, kterou svým usnesením o záchraně z prosince 2009 prohlásila předběžně až do okamžiku ukončení kontroly plánu restrukturalizace za slučitelnou s vnitřním trhem (dále jen „rozhodnutí o prodloužení z roku 2010“) (7).

| (6) | Dne 29. prosince 2010 oznámilo Rakousko další opatření ve prospěch podniku HGAA ve formě záruky za aktiva ve výši 200 milionů EUR. Toto opatření podpory bylo schváleno rozhodnutím Komise ze dne 19. července 2011 ve věcech podpor SA.32172 (2011/NN) a SA.32554 (2009/C) (8) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z července 2011“). |
| --- | --- |

(6)

Dne 29. prosince 2010 oznámilo Rakousko další opatření ve prospěch podniku HGAA ve formě záruky za aktiva ve výši 200 milionů EUR. Toto opatření podpory bylo schváleno rozhodnutím Komise ze dne 19. července 2011 ve věcech podpor SA.32172 (2011/NN) a SA.32554 (2009/C) (8) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z července 2011“).

| (7) | Dne 7. února 2011 informovala Komise Rakousko a Německo o tom, že řízení ve věci podpory N 698/2009 (9) týkající se podniku HGAA bylo odděleno od řízení ve věci podpory C 16/2009 týkající se podniku BayernLB. Řízení týkající se podniku HGAA bylo poté zaevidováno jako věc podpory SA.32554 (2009/C). Toto rozhodnutí pojednává výhradně o věci podpory SA.32554 (2009/C). |
| --- | --- |

(7)

Dne 7. února 2011 informovala Komise Rakousko a Německo o tom, že řízení ve věci podpory N 698/2009 (9) týkající se podniku HGAA bylo odděleno od řízení ve věci podpory C 16/2009 týkající se podniku BayernLB. Řízení týkající se podniku HGAA bylo poté zaevidováno jako věc podpory SA.32554 (2009/C). Toto rozhodnutí pojednává výhradně o věci podpory SA.32554 (2009/C).

| (8) | Dne 21. dubna 2011 Rakousko předložilo plán restrukturalizace podniku HGAA. |
| --- | --- |

(8)

Dne 21. dubna 2011 Rakousko předložilo plán restrukturalizace podniku HGAA.

| (9) | Dne 3. prosince 2012 oznámilo Rakousko další opatření podpory ve prospěch podniku HGAA ve formě kapitálového vkladu Rakouské republiky v rámci jednotlivých akcií a státní záruky na druhořadé půjčky vydané podnikem HGAA. Oznámení obsahovalo řadu závazků pro podnik HGAA. Tato opatření byla dočasně schválena rozhodnutím Komise ze dne 5. prosince 2012 ve věci podpory SA.32554 (2009/C) (10) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z prosince 2012“). Schválení bylo spojeno s určitými závazky Rakouska. Rakousko však tyto závazky splnilo jen zčásti. |
| --- | --- |

(9)

Dne 3. prosince 2012 oznámilo Rakousko další opatření podpory ve prospěch podniku HGAA ve formě kapitálového vkladu Rakouské republiky v rámci jednotlivých akcií a státní záruky na druhořadé půjčky vydané podnikem HGAA. Oznámení obsahovalo řadu závazků pro podnik HGAA. Tato opatření byla dočasně schválena rozhodnutím Komise ze dne 5. prosince 2012 ve věci podpory SA.32554 (2009/C) (10) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z prosince 2012“). Schválení bylo spojeno s určitými závazky Rakouska. Rakousko však tyto závazky splnilo jen zčásti.

| (10) | Dne 5. října 2012 podalo Rakousko žalobu na zrušení rozhodnutí ze dne 25. července 2012 ve věci podpory SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) týkající se podniku BayernLB. Toto rozhodnutí bylo později zrušeno a nahrazeno rozhodnutím Komise ze dne 5. února 2013 (12) (dále jen „rozhodnutí o podniku BayernLB“). |
| --- | --- |

(10)

Dne 5. října 2012 podalo Rakousko žalobu na zrušení rozhodnutí ze dne 25. července 2012 ve věci podpory SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) týkající se podniku BayernLB. Toto rozhodnutí bylo později zrušeno a nahrazeno rozhodnutím Komise ze dne 5. února 2013 (12) (dále jen „rozhodnutí o podniku BayernLB“).

| (11) | Řízení je podrobně popsáno v úvodním rozhodnutí z roku 2009, rozhodnutí o záchraně z prosince 2009, rozhodnutí o prodloužení z roku 2010, rozhodnutí o záchraně z července 2011 a také v rozhodnutí o záchraně z prosince 2012. |
| --- | --- |

(11)

Řízení je podrobně popsáno v úvodním rozhodnutí z roku 2009, rozhodnutí o záchraně z prosince 2009, rozhodnutí o prodloužení z roku 2010, rozhodnutí o záchraně z července 2011 a také v rozhodnutí o záchraně z prosince 2012.

| (12) | Jednotlivé plány restrukturalizace podniku HGAA a jejich odpovídající změny byly v období od července 2010 do srpna 2013 předmětem četných jednání a telekonferencí, jakož i jiných forem výměn informací mezi představiteli Rakouska, banky a útvarů Komise. |
| --- | --- |

(12)

Jednotlivé plány restrukturalizace podniku HGAA a jejich odpovídající změny byly v období od července 2010 do srpna 2013 předmětem četných jednání a telekonferencí, jakož i jiných forem výměn informací mezi představiteli Rakouska, banky a útvarů Komise.

| (13) | Dne 29. června 2013 oznámilo Rakousko plán restrukturalizace, v němž byla předpokládána likvidace podniku HGAA; tento plán byl dne 27. srpna 2013 doplněn. |
| --- | --- |

(13)

Dne 29. června 2013 oznámilo Rakousko plán restrukturalizace, v němž byla předpokládána likvidace podniku HGAA; tento plán byl dne 27. srpna 2013 doplněn.

2.   POPIS

2.1.   ZVÝHODNĚNÁ BANKA

| (14) | Podnik HGAA je finanční skupina s celosvětovou působností a se sídlem v Klagenfurtu (Korutany), odkud jsou kontrolovány a řízeny bankovní a leasingové obchody včetně likvidované části přes podnik Hypo Alpe Adria Bank-International (dále jen „HBInt“). Podnik HBInt vykonává ve skupině centrální funkce, jako je controlling a sestavování rozvahy skupiny, řízení rizik, právní záležitosti a dodržování předpisů, řízení likvidity, emisní obchody a refinancování dceřiných společností podniku HGAA. |
| --- | --- |

(14)

Podnik HGAA je finanční skupina s celosvětovou působností a se sídlem v Klagenfurtu (Korutany), odkud jsou kontrolovány a řízeny bankovní a leasingové obchody včetně likvidované části přes podnik Hypo Alpe Adria Bank-International (dále jen „HBInt“). Podnik HBInt vykonává ve skupině centrální funkce, jako je controlling a sestavování rozvahy skupiny, řízení rizik, právní záležitosti a dodržování předpisů, řízení likvidity, emisní obchody a refinancování dceřiných společností podniku HGAA.

| (15) | Koncem roku 2012 činila bilanční suma podniku HGAA celkem 33,8 miliardy EUR a rizikově vážená aktiva činila zhruba 21 miliard EUR. |
| --- | --- |

(15)

Koncem roku 2012 činila bilanční suma podniku HGAA celkem 33,8 miliardy EUR a rizikově vážená aktiva činila zhruba 21 miliard EUR.

| (16) | 100 % vlastníkem podniku HGAA je Rakouská republika (13). |
| --- | --- |

(16)

100 % vlastníkem podniku HGAA je Rakouská republika (13).

| (17) | K 31. prosinci 2008 byl podnik HGAA prostřednictvím svých bankovních a/nebo leasingových dceřiných společností zastoupen v těchto dvanácti zemích: Rakousko, Slovinsko, Itálie, Německo, Maďarsko, Bulharsko, Chorvatsko, Srbsko, Bosna a Hercegovina, Černá Hora, Ukrajina a Bývalá jugoslávská republika Makedonie. |
| --- | --- |

(17)

K 31. prosinci 2008 byl podnik HGAA prostřednictvím svých bankovních a/nebo leasingových dceřiných společností zastoupen v těchto dvanácti zemích: Rakousko, Slovinsko, Itálie, Německo, Maďarsko, Bulharsko, Chorvatsko, Srbsko, Bosna a Hercegovina, Černá Hora, Ukrajina a Bývalá jugoslávská republika Makedonie.

| (18) | V Rakousku působí podnik HGAA v současnosti jako společnost HBA. Kromě toho je podnik HGAA zastoupen ve Slovinsku (prostřednictvím HBS a leasingové společnosti HLS), v Chorvatsku (prostřednictvím HBC a integrované leasingové společnosti HAALC), v Bosně a Hercegovině (prostřednictvím obou bank HBFBiH a – v Republice srbské – HBRS včetně leasingové společnosti HLRS), v Srbsku (prostřednictvím HBSE) a Černé Hoře (prostřednictvím HBM) (dále společně jen „země jihovýchodní Evropy“ (SEE – jihovýchodní Evropa)). |
| --- | --- |

(18)

V Rakousku působí podnik HGAA v současnosti jako společnost HBA. Kromě toho je podnik HGAA zastoupen ve Slovinsku (prostřednictvím HBS a leasingové společnosti HLS), v Chorvatsku (prostřednictvím HBC a integrované leasingové společnosti HAALC), v Bosně a Hercegovině (prostřednictvím obou bank HBFBiH a – v Republice srbské – HBRS včetně leasingové společnosti HLRS), v Srbsku (prostřednictvím HBSE) a Černé Hoře (prostřednictvím HBM) (dále společně jen „země jihovýchodní Evropy“ (SEE – jihovýchodní Evropa)).

| (19) | U mnoha odvětvových účastí a finančních dceřiných společností banky byl zahájen proces likvidace. Italský podnik HBI ukončil svou novou obchodní činnost k 1. červenci 2013. K ostatním dceřiným společnostem, které mají být dány do likvidace, patří chorvatská leasingová společnost HLC a chorvatská likvidační společnost H-ABDUCO vzniklá z převodu aktiv banky, rakouská leasingová společnost HLA, německá leasingová společnost HLG, v Černé Hoře leasingová společnost HLM a likvidační společnost HDM vzniklá z převodu aktiv banky, maďarská leasingová společnost HLHU, bulharská leasingová společnost HLBG, makedonská leasingová společnost HLMK, ukrajinská leasingová společnost HLUA, v Bosně a Hercegovině leasingová společnost HETABiH a likvidační společnost BORA vzniklá z převodu aktiv banky, srbské leasingové společnosti HLSE a HRSE, obě slovinské společnosti TCK a TCV, které vznikly z převodu bankovních a leasingových obchodů, a italská leasingová společnost HLI (14). Likvidace společnosti Alpe Adria Privatbank v Lichtenštejnsku byla již ukončena. |
| --- | --- |

(19)

U mnoha odvětvových účastí a finančních dceřiných společností banky byl zahájen proces likvidace. Italský podnik HBI ukončil svou novou obchodní činnost k 1. červenci 2013. K ostatním dceřiným společnostem, které mají být dány do likvidace, patří chorvatská leasingová společnost HLC a chorvatská likvidační společnost H-ABDUCO vzniklá z převodu aktiv banky, rakouská leasingová společnost HLA, německá leasingová společnost HLG, v Černé Hoře leasingová společnost HLM a likvidační společnost HDM vzniklá z převodu aktiv banky, maďarská leasingová společnost HLHU, bulharská leasingová společnost HLBG, makedonská leasingová společnost HLMK, ukrajinská leasingová společnost HLUA, v Bosně a Hercegovině leasingová společnost HETABiH a likvidační společnost BORA vzniklá z převodu aktiv banky, srbské leasingové společnosti HLSE a HRSE, obě slovinské společnosti TCK a TCV, které vznikly z převodu bankovních a leasingových obchodů, a italská leasingová společnost HLI (14). Likvidace společnosti Alpe Adria Privatbank v Lichtenštejnsku byla již ukončena.

| (20) | Následující body odůvodnění obsahují přehledné informace o stále činných podnicích skupiny. |
| --- | --- |

(20)

Následující body odůvodnění obsahují přehledné informace o stále činných podnicích skupiny.

| (21) | Rakouská dceřiná společnost HBA poskytuje bankovní služby privátní, firemní a institucionální klientele. Nabízí všechny klasické bankovní služby všeobecné banky. Společnost HBA má silné regionální vazby na Korutany a její další pobočky se nacházejí ve Vídni a Salcburku. Její podíl na rakouském trhu činí méně než [...] (15) % podle aktiv a přibližně [...] % podle vkladů. |
| --- | --- |

(21)

Rakouská dceřiná společnost HBA poskytuje bankovní služby privátní, firemní a institucionální klientele. Nabízí všechny klasické bankovní služby všeobecné banky. Společnost HBA má silné regionální vazby na Korutany a její další pobočky se nacházejí ve Vídni a Salcburku. Její podíl na rakouském trhu činí méně než [...] (15) % podle aktiv a přibližně [...] % podle vkladů.

| (22) | Ve Slovinsku je skupina zastoupena bankou HBS (podíl na trhu zhruba [...] % podle aktiv a [...] % podle vkladů). Leasingová společnost HLS se soustřeďuje na leasing movitého majetku a realizuje i vybrané obchody v oblasti pronájmu nemovitostí. |
| --- | --- |

(22)

Ve Slovinsku je skupina zastoupena bankou HBS (podíl na trhu zhruba [...] % podle aktiv a [...] % podle vkladů). Leasingová společnost HLS se soustřeďuje na leasing movitého majetku a realizuje i vybrané obchody v oblasti pronájmu nemovitostí.

| (23) | Chorvatská HBC je všeobecná banka (podíl na trhu zhruba [...] % podle aktiv a [...] % podle vkladů). HAALC je leasingová společnost a její podíl na trhu představuje zhruba [...] % z objemu nových transakcí v oblasti financování. |
| --- | --- |

(23)

Chorvatská HBC je všeobecná banka (podíl na trhu zhruba [...] % podle aktiv a [...] % podle vkladů). HAALC je leasingová společnost a její podíl na trhu představuje zhruba [...] % z objemu nových transakcí v oblasti financování.

| (24) | V Bosně a Hercegovině působí dvě různé banky: HBRS v Republice srbské (podíl na trhu zhruba [...] % podle aktiv a [...] % podle vkladů) a HBFBiH ve Federaci Bosny a Hercegoviny (podíl na trhu zhruba [...] % podle aktiv). Leasingová společnost HLRS, která je vlastnictvím společnosti HBRS, disponuje podílem na trhu zhruba [...] % z objemu nových transakcí v oblasti financování. |
| --- | --- |

(24)

V Bosně a Hercegovině působí dvě různé banky: HBRS v Republice srbské (podíl na trhu zhruba [...] % podle aktiv a [...] % podle vkladů) a HBFBiH ve Federaci Bosny a Hercegoviny (podíl na trhu zhruba [...] % podle aktiv). Leasingová společnost HLRS, která je vlastnictvím společnosti HBRS, disponuje podílem na trhu zhruba [...] % z objemu nových transakcí v oblasti financování.

| (25) | Tržní podíl společnosti HBM v Černé Hoře činí přibližně [...] % podle aktiv. Leasingové obchody, které jsou z banky generovány, představují podíl na trhu ve výši [...] %. |
| --- | --- |

(25)

Tržní podíl společnosti HBM v Černé Hoře činí přibližně [...] % podle aktiv. Leasingové obchody, které jsou z banky generovány, představují podíl na trhu ve výši [...] %.

| (26) | Těžiště činnosti srbského podniku HBSE leží v segmentu privátní a firemní klientely (podíl na trhu zhruba [...] % podle aktiv a [...] % podle vkladů). |
| --- | --- |

(26)

Těžiště činnosti srbského podniku HBSE leží v segmentu privátní a firemní klientely (podíl na trhu zhruba [...] % podle aktiv a [...] % podle vkladů).

2.2.   OPATŘENÍ PODPORY

Prosinec 2008 – opatření společnosti BayernLB a státní opatření v rámci rakouského režimu mimořádné podpory určené bankám

| (27) | V roce 2008 obdržel podnik HGAA podporu od svých tehdejších podílníků, společnosti BayernLB a Rakouské republiky.






  — | V prosinci 2008 získal podnik HGAA kapitálovou injekci ve výši 700 milionů EUR od společnosti BayernLB, svého tehdejšího většinového akcionáře, který sám obdržel v témže měsíci státní podporu od spolkové země Bavorsko. |
| --- | --- | --- |

(27)

V roce 2008 obdržel podnik HGAA podporu od svých tehdejších podílníků, společnosti BayernLB a Rakouské republiky.

—

V prosinci 2008 získal podnik HGAA kapitálovou injekci ve výši 700 milionů EUR od společnosti BayernLB, svého tehdejšího většinového akcionáře, který sám obdržel v témže měsíci státní podporu od spolkové země Bavorsko.

| — | Dne 29. prosince 2008 získal podnik HGAA na základě režimu mimořádné podpory určené bankám od Rakouské republiky majetkovou účast ve výši 900 milionů EUR (kapitál tier 1), jakož i záruky likvidity ve výši 1,35 miliardy EUR na emise půjček. |
| --- | --- |

—

Dne 29. prosince 2008 získal podnik HGAA na základě režimu mimořádné podpory určené bankám od Rakouské republiky majetkovou účast ve výši 900 milionů EUR (kapitál tier 1), jakož i záruky likvidity ve výši 1,35 miliardy EUR na emise půjček.

Prosinec 2009 – státní rekapitalizace a záruky

| (28) | V rámci svého zestátnění obdržel podnik HGAA následující podpory:






  — | časově omezenou záruku Rakouska ve výši 100 milionů EUR v souladu s podmínkami pro banky v tísni podle režimu mimořádné podpory určené bankám, |
| --- | --- | --- |

(28)

V rámci svého zestátnění obdržel podnik HGAA následující podpory:

—

časově omezenou záruku Rakouska ve výši 100 milionů EUR v souladu s podmínkami pro banky v tísni podle režimu mimořádné podpory určené bankám,

| — | kapitálová injekce Rakouska ve výši 450 milionů EUR v souladu s podmínkami pro banky v tísni podle režimu mimořádné podpory určené bankám. |
| --- | --- |

—

kapitálová injekce Rakouska ve výši 450 milionů EUR v souladu s podmínkami pro banky v tísni podle režimu mimořádné podpory určené bankám.

Leden 2011 – záruka na aktiva

| (29) | Z důvodu potřeby dalších odpisů poskytlo Rakousko podniku HGAA na období od 31. prosince 2010 do 30. června 2013 záruku na aktiva ve výši 200 milionů EUR. |
| --- | --- |

(29)

Z důvodu potřeby dalších odpisů poskytlo Rakousko podniku HGAA na období od 31. prosince 2010 do 30. června 2013 záruku na aktiva ve výši 200 milionů EUR.

Prosinec 2012 – státní rekapitalizace a záruka

| (30) | V souladu s rozhodnutím rakouského orgánu finančního dozoru musel podnik HGAA splnit k 31. prosinci 2012 vyšší kapitálovou kvótu, která činila 12,04 %. Z tohoto důvodu přijaly rakouské úřady ve prospěch podniku HGAA následující opatření:






  — | navýšení kapitálu ve výši 500 milionů EUR koupí jednotlivých akcií a |
| --- | --- | --- |

(30)

V souladu s rozhodnutím rakouského orgánu finančního dozoru musel podnik HGAA splnit k 31. prosinci 2012 vyšší kapitálovou kvótu, která činila 12,04 %. Z tohoto důvodu přijaly rakouské úřady ve prospěch podniku HGAA následující opatření:

—

navýšení kapitálu ve výši 500 milionů EUR koupí jednotlivých akcií a

| — | státní záruka na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR. |
| --- | --- |

—

státní záruka na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR.

| (31) | Podrobný popis banky a doposud schválených opatření podpory je obsažen v 17. až 19. bodu odůvodnění úvodního rozhodnutí, ve 13. až 15. a 27. až 40. bodu odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2009, v 15. až 19. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z července 2011 a v 10. až 12. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012. |
| --- | --- |

(31)

Podrobný popis banky a doposud schválených opatření podpory je obsažen v 17. až 19. bodu odůvodnění úvodního rozhodnutí, ve 13. až 15. a 27. až 40. bodu odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2009, v 15. až 19. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z července 2011 a v 10. až 12. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012.

2.3.   DOSUD NEPOSKYTNUTÁ DOPLŇKOVÁ OPATŘENÍ PODPORY

| (32) | Plán restrukturalizace předpokládá pro období 2013–2017, že pro likvidovanou část skupiny bude zapotřebí další kapitál ve výši zhruba 2,6 miliardy EUR (základní scénář), podle pesimistického scénáře pak 4,7 miliardy EUR a podle zátěžového scénáře 5,4 miliardy EUR. Za předpokladu, že kapitál bude k dispozici v likvidní formě, byly by podle základního scénáře zapotřebí likvidní prostředky ve výši 2,5 miliardy EUR, a na základě odhadů by tato částka v pesimistickém zátěžovém scénáři vzrostla do roku 2017 na částku 3,3 miliardy EUR. (Pokud by kapitálová opatření neměla vliv na likviditu, byla by případně nezbytná vyšší likvidní opatření.) |
| --- | --- |

(32)

Plán restrukturalizace předpokládá pro období 2013–2017, že pro likvidovanou část skupiny bude zapotřebí další kapitál ve výši zhruba 2,6 miliardy EUR (základní scénář), podle pesimistického scénáře pak 4,7 miliardy EUR a podle zátěžového scénáře 5,4 miliardy EUR. Za předpokladu, že kapitál bude k dispozici v likvidní formě, byly by podle základního scénáře zapotřebí likvidní prostředky ve výši 2,5 miliardy EUR, a na základě odhadů by tato částka v pesimistickém zátěžovém scénáři vzrostla do roku 2017 na částku 3,3 miliardy EUR. (Pokud by kapitálová opatření neměla vliv na likviditu, byla by případně nezbytná vyšší likvidní opatření.)

| (33) | Rakousko požádalo preventivně Komisi o schválení státních podpor, které by mohly být zapotřebí pro pokrytí další potřeby kapitálu nebo likvidity takovým způsobem, aby byly dodrženy veškeré požadavky právních předpisů upravujících dohled nebo aby byly kryty ztráty. Výše poskytnutého kapitálu se omezí na částku nutnou pro dodržení regulačních požadavků ohledně minimálního kapitálu, kterou musí potvrdit příslušný orgán dohledu. |
| --- | --- |

(33)

Rakousko požádalo preventivně Komisi o schválení státních podpor, které by mohly být zapotřebí pro pokrytí další potřeby kapitálu nebo likvidity takovým způsobem, aby byly dodrženy veškeré požadavky právních předpisů upravujících dohled nebo aby byly kryty ztráty. Výše poskytnutého kapitálu se omezí na částku nutnou pro dodržení regulačních požadavků ohledně minimálního kapitálu, kterou musí potvrdit příslušný orgán dohledu.

2.4.   PŘÍSPĚVEK DŘÍVĚJŠÍCH PODÍLNÍKŮ PODNIKU HGAA

| (34) | Před zestátněním podniku HGAA byly jeho vlastníky společnost BayernLB (67,08 %), země Korutany prostřednictvím společnosti Kärntner Landesholding (12,42 %), pojišťovna Grazer Wechselseitige Versicherung AG („GRAWE“) (20,48 %) a zaměstnanecká nadace Hypo Alpe Adria (0,02 %). |
| --- | --- |

(34)

Před zestátněním podniku HGAA byly jeho vlastníky společnost BayernLB (67,08 %), země Korutany prostřednictvím společnosti Kärntner Landesholding (12,42 %), pojišťovna Grazer Wechselseitige Versicherung AG („GRAWE“) (20,48 %) a zaměstnanecká nadace Hypo Alpe Adria (0,02 %).

| (35) | Všichni vlastníci postoupili svá práva podílníků tím, že své podíly odprodali za symbolickou cenu ve výši jednoho eura Rakousku. |
| --- | --- |

(35)

Všichni vlastníci postoupili svá práva podílníků tím, že své podíly odprodali za symbolickou cenu ve výši jednoho eura Rakousku.

| (36) | Společnost BayernLB se vzdala všech svých vlastnických práv, mimo jiné i na již splacený kapitál tier 2 ve výši 300 milionů EUR, a zprostila podnik HGAA povinnosti splatit zpět již dříve poskytnuté úvěry ve výši 525 milionů EUR (16). |
| --- | --- |

(36)

Společnost BayernLB se vzdala všech svých vlastnických práv, mimo jiné i na již splacený kapitál tier 2 ve výši 300 milionů EUR, a zprostila podnik HGAA povinnosti splatit zpět již dříve poskytnuté úvěry ve výši 525 milionů EUR (16).

| (37) | Pro zajištění likvidity podniku HGAA dala společnost BayernLB v prosinci 2009 opět k dispozici ukončenou likviditní linku ve výši [...] EUR. Kromě toho bylo dohodnuto, že podnik HGAA si může částku ve výši [...] EUR, kterou mu poskytla společnost BayernLB v rámci financování uvnitř skupiny, ponechat až do 31. prosince 2013. V roce 2014 by podniku HGAA zůstaly finanční prostředky společnosti BayernLB ve výši [...] EUR, v roce 2015 pak finanční prostředky ve výši [...] EUR. Na tyto částky dává Rakousko záruku pro případ rozdělení banky nebo hospodářsky srovnatelného opatření, po kterém není zajištěna životaschopnost podniku HGAA (17). |
| --- | --- |

(37)

Pro zajištění likvidity podniku HGAA dala společnost BayernLB v prosinci 2009 opět k dispozici ukončenou likviditní linku ve výši [...] EUR. Kromě toho bylo dohodnuto, že podnik HGAA si může částku ve výši [...] EUR, kterou mu poskytla společnost BayernLB v rámci financování uvnitř skupiny, ponechat až do 31. prosince 2013. V roce 2014 by podniku HGAA zůstaly finanční prostředky společnosti BayernLB ve výši [...] EUR, v roce 2015 pak finanční prostředky ve výši [...] EUR. Na tyto částky dává Rakousko záruku pro případ rozdělení banky nebo hospodářsky srovnatelného opatření, po kterém není zajištěna životaschopnost podniku HGAA (17).

| (38) | Společnost BayernLB poskytla podniku HGAA již v roce 2008 kapitál ve výši 700 milionů EUR, který byl mezitím zcela vyčerpán, protože byl v plném rozsahu použit na krytí ztrát. |
| --- | --- |

(38)

Společnost BayernLB poskytla podniku HGAA již v roce 2008 kapitál ve výši 700 milionů EUR, který byl mezitím zcela vyčerpán, protože byl v plném rozsahu použit na krytí ztrát.

| (39) | Společnost GRAWE upsala nekonvertibilní kapitál tier 1 (majetková účast) ve výši 30 milionů EUR s dividendou ve výši 6 % p.a. od roku 2013 (bude-li dosaženo zisku). Dne 30. května 2011 klesla po snížení kapitálu nominální hodnota majetkové účasti na 9 milionů EUR. |
| --- | --- |

(39)

Společnost GRAWE upsala nekonvertibilní kapitál tier 1 (majetková účast) ve výši 30 milionů EUR s dividendou ve výši 6 % p.a. od roku 2013 (bude-li dosaženo zisku). Dne 30. května 2011 klesla po snížení kapitálu nominální hodnota majetkové účasti na 9 milionů EUR.

| (40) | Společnost GRAWE dala kromě toho do 31. prosince 2013 k dispozici zajištěnou likviditu ve výši 100 milionů EUR (50 milionů EUR bylo jištěno rakouskými dluhopisy a 50 milionů EUR jinými aktivy, která mohla být použita k převodu krytých dluhopisů). |
| --- | --- |

(40)

Společnost GRAWE dala kromě toho do 31. prosince 2013 k dispozici zajištěnou likviditu ve výši 100 milionů EUR (50 milionů EUR bylo jištěno rakouskými dluhopisy a 50 milionů EUR jinými aktivy, která mohla být použita k převodu krytých dluhopisů).

| (41) | Spolková země Korutany přispěla v prosinci 2009 k záchraně banky následujícími opatřeními:






  — | kapitálová injekce ve výši 200 milionů EUR ve dvou krocích. Korutany převedly kapitál tier 2 ve výši 50 milionů EUR na majetkovou účast tier 1 ve výši zhruba 31 milionů EUR a 150 milionů EUR vložily jako majetkovou účast. Ta je spojena s šestiprocentní dividendou závislou na zisku, která by byla poprvé splatná v rozpočtovém roce 2013. Celková částka dříve poskytnuté majetkové účasti ve výši 181 milionů EUR mezitím klesla v důsledku snížení kapitálu na 55 milionů EUR, |
| --- | --- | --- |

(41)

Spolková země Korutany přispěla v prosinci 2009 k záchraně banky následujícími opatřeními:

—

kapitálová injekce ve výši 200 milionů EUR ve dvou krocích. Korutany převedly kapitál tier 2 ve výši 50 milionů EUR na majetkovou účast tier 1 ve výši zhruba 31 milionů EUR a 150 milionů EUR vložily jako majetkovou účast. Ta je spojena s šestiprocentní dividendou závislou na zisku, která by byla poprvé splatná v rozpočtovém roce 2013. Celková částka dříve poskytnuté majetkové účasti ve výši 181 milionů EUR mezitím klesla v důsledku snížení kapitálu na 55 milionů EUR,

| — | likviditní opatření v přibližné výši 200 milionů EUR, která země Korutany dává k dispozici v rámci stávajících obchodních vztahů. |
| --- | --- |

—

likviditní opatření v přibližné výši 200 milionů EUR, která země Korutany dává k dispozici v rámci stávajících obchodních vztahů.

| (42) | Následující tabulka nabízí přehled původních částek majetkové účasti, kterou podnik HGAA získal (včetně HBInt), a jejích současné výše. Je zapotřebí poukázat na to, že s majetkovou účastí nejsou spojena žádná hlasovací práva. Všechny akcie s hlasovacím právem drží Rakouská republika.

  Tabulka 1


  Přehled majetkové účasti








  Majetková účast, rozdělená podle dřívějších podílníků |
| --- | --- |
| | Původní částka (v EUR) | Po snížení kapitálu a jiných opatřeních (přeměna apod.) |
| GRAWE | 30 000 000 | 9 170 369 |
| Země Korutany | 30 772 982 | 9 406 653 |
| Země Korutany | 150 000 000 | 45 851 845 |
| Mezisoučet | 210 772 982 | 64 428 867 |
| Rakouská republika | 900 000 000 | 275 111 073 |
| Celkem | 1 110 772 982 | 339 539 940 |

(42)

Následující tabulka nabízí přehled původních částek majetkové účasti, kterou podnik HGAA získal (včetně HBInt), a jejích současné výše. Je zapotřebí poukázat na to, že s majetkovou účastí nejsou spojena žádná hlasovací práva. Všechny akcie s hlasovacím právem drží Rakouská republika.

Tabulka 1

Přehled majetkové účasti

Majetková účast, rozdělená podle dřívějších podílníků

Původní částka (v EUR)

Po snížení kapitálu a jiných opatřeních (přeměna apod.)

GRAWE

30 000 000

9 170 369

Země Korutany

30 772 982

9 406 653

Země Korutany

150 000 000

45 851 845

Mezisoučet

210 772 982

64 428 867

Rakouská republika

900 000 000

275 111 073

Celkem

1 110 772 982

339 539 940

| (43) | Podnik HGAA odkoupil různé hybridní a jiné kapitálové nástroje výrazně pod nominální hodnotou nebo je celkově vypověděl, a tím zvýšil vlastní kapitál: V dubnu 2012 uskutečnil podnik HGAA transakci, která vedla ke zvýšení kapitálu tier 1 o 153 milionů EUR. V srpnu 2012 vypověděl několik hybridních nástrojů a vytvořil tak další kapitál ve výši 23,5 milionů EUR. V prosinci 2012 nabídl zpětný odkup dalších kapitálových nástrojů, který vedl k mimořádnému zisku ve výši [...] EUR. |
| --- | --- |

(43)

Podnik HGAA odkoupil různé hybridní a jiné kapitálové nástroje výrazně pod nominální hodnotou nebo je celkově vypověděl, a tím zvýšil vlastní kapitál: V dubnu 2012 uskutečnil podnik HGAA transakci, která vedla ke zvýšení kapitálu tier 1 o 153 milionů EUR. V srpnu 2012 vypověděl několik hybridních nástrojů a vytvořil tak další kapitál ve výši 23,5 milionů EUR. V prosinci 2012 nabídl zpětný odkup dalších kapitálových nástrojů, který vedl k mimořádnému zisku ve výši [...] EUR.

| (44) | V důsledku ztrát podniku HGAA přišli navíc majitelé kapitálových nástrojů (majetkové účasti a další hybridní kapitálové nástroje) o výplatu dividend nebo kuponů závislých na zisku. Za roky 2009 a 2010 si tudíž podnik HGAA mohl ponechat více než [...] EUR. |
| --- | --- |

(44)

V důsledku ztrát podniku HGAA přišli navíc majitelé kapitálových nástrojů (majetkové účasti a další hybridní kapitálové nástroje) o výplatu dividend nebo kuponů závislých na zisku. Za roky 2009 a 2010 si tudíž podnik HGAA mohl ponechat více než [...] EUR.

2.5.   DŮVODY OBTÍŽÍ PODNIKU HGAA

| (45) | Obtíže podniku HGAA vyplývají v první řadě z agresivní strategie růstu opírající se o výhodné státem garantované financování. |
| --- | --- |

(45)

Obtíže podniku HGAA vyplývají v první řadě z agresivní strategie růstu opírající se o výhodné státem garantované financování.

| (46) | Podnik HGAA vsadil výrazně na rychlý růst a působení na trzích zemí jihovýchodní Evropy. Na četné nové trhy vstupoval především v letech 2000 až 2007. V důsledku toho se bilanční suma podniku HGAA zvýšila z 9,8 miliardy EUR (31. prosince 2002) na 43,3 miliardy EUR (31. prosince 2008).

  Tabulka 2


  Expanze podniku HGAA, rozděleno podle zemí a oblasti činnosti |
| --- | --- |

(46)

Podnik HGAA vsadil výrazně na rychlý růst a působení na trzích zemí jihovýchodní Evropy. Na četné nové trhy vstupoval především v letech 2000 až 2007. V důsledku toho se bilanční suma podniku HGAA zvýšila z 9,8 miliardy EUR (31. prosince 2002) na 43,3 miliardy EUR (31. prosince 2008).

Tabulka 2

Expanze podniku HGAA, rozděleno podle zemí a oblasti činnosti

| (47) | Strategii expanze umožnily nízké náklady na financování, které se opíraly o státní záruky země Korutany (ručení za ztrátu, Ausfallhaftung), které vzrostly z 4,9 miliardy (31. prosince 2002) na 20,7 miliardy EUR (31. prosince 2009). Přístup k výhodným finančním prostředkům vedl k tomu, že podnik HGAA zanedbával tvorbu vkladů na místní úrovni. |
| --- | --- |

(47)

Strategii expanze umožnily nízké náklady na financování, které se opíraly o státní záruky země Korutany (ručení za ztrátu, Ausfallhaftung), které vzrostly z 4,9 miliardy (31. prosince 2002) na 20,7 miliardy EUR (31. prosince 2009). Přístup k výhodným finančním prostředkům vedl k tomu, že podnik HGAA zanedbával tvorbu vkladů na místní úrovni.

| (48) | Rychlé rozšiřování bilance na trzích zemí jihovýchodní Evropy a výhodné státem garantované financování se postaraly o krátkodobé zisky. Od roku 2002 do roku 2006 dosahoval podnik HGAA každý rok zisků (vyjma roku 2004). Obchodní model však zakrýval základní rizika ohledně snižování kvality aktiv a refinancování, takže banka opomenula zavést potřebné prověřování a vytvořit postupy vnitřní kontroly a řízení rizik, které byly nezbytné pro to, aby byla schopná reagovat na změněné potřeby po expanzi. Strategie banky se zaměřovala na zvyšování objemu obchodování, což mělo za následek, že banka podstupovala vysoká rizika, zejména u projektů v oblasti nemovitostí a cestovního ruchu, a hospodářská a provozní rizika byla systematicky vyhodnocována chybně. Jelikož chyběly přiměřené kontrolní mechanismy, byla banka kromě toho náchylná k podvodům, což vedlo k několika trestněprávním vyšetřováním. V průběhu času její portfolio trpělo mimo jiné v důsledku chybějícího řádného zajištění rostoucí měrou významným podílem nesplácených úvěrů. V mnoha případech bylo obtížné nebo nemožné odprodat základní jistoty, v důsledku čehož bylo nutné provést rozsáhlé odpisy. |
| --- | --- |

(48)

Rychlé rozšiřování bilance na trzích zemí jihovýchodní Evropy a výhodné státem garantované financování se postaraly o krátkodobé zisky. Od roku 2002 do roku 2006 dosahoval podnik HGAA každý rok zisků (vyjma roku 2004). Obchodní model však zakrýval základní rizika ohledně snižování kvality aktiv a refinancování, takže banka opomenula zavést potřebné prověřování a vytvořit postupy vnitřní kontroly a řízení rizik, které byly nezbytné pro to, aby byla schopná reagovat na změněné potřeby po expanzi. Strategie banky se zaměřovala na zvyšování objemu obchodování, což mělo za následek, že banka podstupovala vysoká rizika, zejména u projektů v oblasti nemovitostí a cestovního ruchu, a hospodářská a provozní rizika byla systematicky vyhodnocována chybně. Jelikož chyběly přiměřené kontrolní mechanismy, byla banka kromě toho náchylná k podvodům, což vedlo k několika trestněprávním vyšetřováním. V průběhu času její portfolio trpělo mimo jiné v důsledku chybějícího řádného zajištění rostoucí měrou významným podílem nesplácených úvěrů. V mnoha případech bylo obtížné nebo nemožné odprodat základní jistoty, v důsledku čehož bylo nutné provést rozsáhlé odpisy.

| (49) | Kromě toho podstupovala banka další rizika v oblasti splátek, protože podstatná část jejích úvěrů pro soukromé osoby a malé a střední podniky v zemích jihovýchodní Evropy byla vedena v euru nebo švýcarských francích. Tato rizika se zčásti projevila po zhodnocení – zejména švýcarského franku – vůči místním měnám. |
| --- | --- |

(49)

Kromě toho podstupovala banka další rizika v oblasti splátek, protože podstatná část jejích úvěrů pro soukromé osoby a malé a střední podniky v zemích jihovýchodní Evropy byla vedena v euru nebo švýcarských francích. Tato rizika se zčásti projevila po zhodnocení – zejména švýcarského franku – vůči místním měnám.

| (50) | S ohledem na rizikový profil vyplývající z jejího okruhu cílových klientů a portfolia jednala banka s nedostatečným kapitálem, i když se pohybovala v tehdy platných mezích podle právních předpisů o dozoru. Po zhoršení situace se tento faktor stal velmi rychle problémem. Z jednoho výpočtu uvedeného v předloženém plánu likvidace vyplývá, že poměr kapitálu banky by bez opatření podpory byl od roku 2013 záporný, a to jak u kapitálu tier 1 [...], tak i u vlastního kapitálu celkem [...]. Tento výpočet je fiktivní do té míry, že drastické zmenšení nebo likvidace banky by v tomto případě byly nezbytné ještě dříve. Podle Rakouska by likvidace ohrozila stabilitu finančního systému v Rakousku, zejména z důvodu převzetí ručení spolkovou zemí Korutany, která by asi vyvolala příslušný scénář, ale i v těch zemích jihovýchodní Evropy, v nichž má podnik HGAA významný podíl na trhu. |
| --- | --- |

(50)

S ohledem na rizikový profil vyplývající z jejího okruhu cílových klientů a portfolia jednala banka s nedostatečným kapitálem, i když se pohybovala v tehdy platných mezích podle právních předpisů o dozoru. Po zhoršení situace se tento faktor stal velmi rychle problémem. Z jednoho výpočtu uvedeného v předloženém plánu likvidace vyplývá, že poměr kapitálu banky by bez opatření podpory byl od roku 2013 záporný, a to jak u kapitálu tier 1 [...], tak i u vlastního kapitálu celkem [...]. Tento výpočet je fiktivní do té míry, že drastické zmenšení nebo likvidace banky by v tomto případě byly nezbytné ještě dříve. Podle Rakouska by likvidace ohrozila stabilitu finančního systému v Rakousku, zejména z důvodu převzetí ručení spolkovou zemí Korutany, která by asi vyvolala příslušný scénář, ale i v těch zemích jihovýchodní Evropy, v nichž má podnik HGAA významný podíl na trhu.

| (51) | Banka si příliš pozdě uvědomila, že její obchodní model nefunguje, a zareagovala příliš pomalu, což bylo způsobeno zčásti komplexní strukturou skupiny a zčásti tím, že správa tak velké a heterogenní skupiny je obtížná. |
| --- | --- |

(51)

Banka si příliš pozdě uvědomila, že její obchodní model nefunguje, a zareagovala příliš pomalu, což bylo způsobeno zčásti komplexní strukturou skupiny a zčásti tím, že správa tak velké a heterogenní skupiny je obtížná.

| (52) | Ještě na začátku [...] se kvalita aktiv jevila v souvislosti s novými obchody stále jako problematická a s přihlédnutím k přiměřeným rizikovým a kapitálovým nákladům zůstaly marže nepřiměřené. |
| --- | --- |

(52)

Ještě na začátku [...] se kvalita aktiv jevila v souvislosti s novými obchody stále jako problematická a s přihlédnutím k přiměřeným rizikovým a kapitálovým nákladům zůstaly marže nepřiměřené.

| (53) | Dříve předložené plány restrukturalizace nemohly prokázat, že podnik HGAA bude moci existovat jako nezávislý, životaschopný podnik. |
| --- | --- |

(53)

Dříve předložené plány restrukturalizace nemohly prokázat, že podnik HGAA bude moci existovat jako nezávislý, životaschopný podnik.

| (54) | Podklady předložené Rakouskem, které tvoří základ tohoto rozhodnutí (18), obsahují navíc základní scénáře, z nichž vychází, že hospodářský výsledek skupiny bude v celém období 2013–2017 záporný a že kromě toho by mohla potřeba kapitálu vzrůst o dalších [...] EUR. Obzvláště ve „scénáři vedení“, který neobsahuje žádná vhodná opatření k omezení případných narušení hospodářské soutěže, jsou pro rok 2017 předpokládány pouze nízké zisky [...]; předtím budou jistě zaznamenány ztráty. Nadto nejsou v této prognóze brány v úvahu potenciální náklady na prodloužení záruk i po roce 2013. |
| --- | --- |

(54)

Podklady předložené Rakouskem, které tvoří základ tohoto rozhodnutí (18), obsahují navíc základní scénáře, z nichž vychází, že hospodářský výsledek skupiny bude v celém období 2013–2017 záporný a že kromě toho by mohla potřeba kapitálu vzrůst o dalších [...] EUR. Obzvláště ve „scénáři vedení“, který neobsahuje žádná vhodná opatření k omezení případných narušení hospodářské soutěže, jsou pro rok 2017 předpokládány pouze nízké zisky [...]; předtím budou jistě zaznamenány ztráty. Nadto nejsou v této prognóze brány v úvahu potenciální náklady na prodloužení záruk i po roce 2013.

2.6.   ČÁSTEČNÉ SPLNĚNÍ ZÁVAZKŮ

| (55) | V rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 schválila Komise opatření, která Rakousko oznámilo, z hlediska určitých závazků tohoto členského státu, které by měly zajistit, aby narušení hospodářské soutěže byla pokud možno omezena. Závazky se zaměřily na obchodní činnosti banky, například ohledně výše výnosů, rizikových kategorií klientů a splatností, a měly by přispět k tomu, že dojde k omezení rizikového chování, a tím ke snížení možnosti rozšířit obchodování na úkor soutěžitelů. |
| --- | --- |

(55)

V rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 schválila Komise opatření, která Rakousko oznámilo, z hlediska určitých závazků tohoto členského státu, které by měly zajistit, aby narušení hospodářské soutěže byla pokud možno omezena. Závazky se zaměřily na obchodní činnosti banky, například ohledně výše výnosů, rizikových kategorií klientů a splatností, a měly by přispět k tomu, že dojde k omezení rizikového chování, a tím ke snížení možnosti rozšířit obchodování na úkor soutěžitelů.

| (56) | V lednu 2013 sdělilo Rakousko Komisi, že z hospodářských důvodů není banka v souvislosti s některými dceřinými společnosti schopna splnit veškeré dané závazky. Zejména poukázalo na omezení v souvislosti s úvěry v cizích měnách, úkol omezit úvěrové závazky na veřejný sektor a korporátní klientelu (úvěry pouze klientům s ratingem minimálně [...]), které podle Rakouska nebylo možné zrealizovat v zemích jihovýchodní Evropy, a – s ohledem na společnost HBA – na omezení veřejných finančních závazků na [...]. |
| --- | --- |

(56)

V lednu 2013 sdělilo Rakousko Komisi, že z hospodářských důvodů není banka v souvislosti s některými dceřinými společnosti schopna splnit veškeré dané závazky. Zejména poukázalo na omezení v souvislosti s úvěry v cizích měnách, úkol omezit úvěrové závazky na veřejný sektor a korporátní klientelu (úvěry pouze klientům s ratingem minimálně [...]), které podle Rakouska nebylo možné zrealizovat v zemích jihovýchodní Evropy, a – s ohledem na společnost HBA – na omezení veřejných finančních závazků na [...].

3.   PLÁN LIKVIDACE

| (57) | Dne 29. června 2013 Rakousko předložilo plán likvidace, podle kterého má proběhnout řízená likvidace podniku HGGA, takže zůstane dostatek času na odprodej potenciálně životaschopných aktiv, zatímco zbývající aktiva budou časem zlikvidována. |
| --- | --- |

(57)

Dne 29. června 2013 Rakousko předložilo plán likvidace, podle kterého má proběhnout řízená likvidace podniku HGGA, takže zůstane dostatek času na odprodej potenciálně životaschopných aktiv, zatímco zbývající aktiva budou časem zlikvidována.

| (58) | V důsledku plánu likvidace se sníží bilanční suma HGAA ze 43,3 miliardy EUR koncem roku 2008 na 6,56 miliardy EUR v roce 2017, tzn. o 85 %. V témže období se o 85 % sníží i rizikově vážená aktiva, a sice z 32,8 miliardy EUR koncem roku 2008 na 4,75 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(58)

V důsledku plánu likvidace se sníží bilanční suma HGAA ze 43,3 miliardy EUR koncem roku 2008 na 6,56 miliardy EUR v roce 2017, tzn. o 85 %. V témže období se o 85 % sníží i rizikově vážená aktiva, a sice z 32,8 miliardy EUR koncem roku 2008 na 4,75 miliardy EUR.

| (59) | Strategie likvidace platí pro tři zbývající součásti podniku HGGA: i) pro rakouskou banku (HBA), ii) síť SEE a iii) likvidovanou část. |
| --- | --- |

(59)

Strategie likvidace platí pro tři zbývající součásti podniku HGGA: i) pro rakouskou banku (HBA), ii) síť SEE a iii) likvidovanou část.

| (60) | Likvidace bude řízena z ústředí skupiny, kde mezitím byla provedena celá řada zlepšení, mimo jiné v oblasti řízení rizik, výkaznictví, oceňování jistot a ratingových řízení (19). |
| --- | --- |

(60)

Likvidace bude řízena z ústředí skupiny, kde mezitím byla provedena celá řada zlepšení, mimo jiné v oblasti řízení rizik, výkaznictví, oceňování jistot a ratingových řízení (19).

| (61) | Hlavním bodem plánu likvidace je uzavření již zahájeného prodeje společnosti HBA a zvýšení atraktivity sítě SEE, aby nejpozději k 30. červnu 2015 mohly být všechny subjekty SEE odprodány. K tomuto účelu Rakousko přijalo celou řadu závazků v oblasti nového obchodování, aby v případě, že části SEE nebudou prodány, bylo zajištěno adekvátní vyrovnání rizik a životaschopnosti. |
| --- | --- |

(61)

Hlavním bodem plánu likvidace je uzavření již zahájeného prodeje společnosti HBA a zvýšení atraktivity sítě SEE, aby nejpozději k 30. červnu 2015 mohly být všechny subjekty SEE odprodány. K tomuto účelu Rakousko přijalo celou řadu závazků v oblasti nového obchodování, aby v případě, že části SEE nebudou prodány, bylo zajištěno adekvátní vyrovnání rizik a životaschopnosti.

| (62) | Tak bude podnik HGAA poskytovat nové hypotéky soukromým klientům v zásadě pouze s úrokovou sazbou ve výši [...]% nebo vyšší, interní matrice nákladů refinancování musí být u každého nového závazku v přiměřeném vztahu k situaci refinancování příslušné pobočky nebo dceřiné společnosti, a [...] budou – s určitými výjimkami – udělovány pouze klientům, u nichž jen dán [...]. |
| --- | --- |

(62)

Tak bude podnik HGAA poskytovat nové hypotéky soukromým klientům v zásadě pouze s úrokovou sazbou ve výši [...]% nebo vyšší, interní matrice nákladů refinancování musí být u každého nového závazku v přiměřeném vztahu k situaci refinancování příslušné pobočky nebo dceřiné společnosti, a [...] budou – s určitými výjimkami – udělovány pouze klientům, u nichž jen dán [...].

PRODEJ HBA

| (63) | Dne 31. května 2013 byla se společností Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. podepsána smlouva o prodeji všech podílů společnosti HBA. S provedením transakce se v současnosti počítá do 31. prosince 2013 (20). |
| --- | --- |

(63)

Dne 31. května 2013 byla se společností Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. podepsána smlouva o prodeji všech podílů společnosti HBA. S provedením transakce se v současnosti počítá do 31. prosince 2013 (20).

| (64) | Až do realizace prodeje se bude společnost HBA i nadále soustředit na svou pozici regionální banky v Korutanech s pobočkami ve Vídni a Salcburku. Banka je již výrazně zredukována; problematické portfolio v hodnotě 1,99 miliardy EUR bylo vyčleněno již před 31. prosincem 2011. Bilanční suma společnosti HBA činila k 31. prosinci 2012 4,15 miliardy EUR (oproti bilanční sumě ve výši 7,05 miliardy EUR k 31. prosinci 2008). |
| --- | --- |

(64)

Až do realizace prodeje se bude společnost HBA i nadále soustředit na svou pozici regionální banky v Korutanech s pobočkami ve Vídni a Salcburku. Banka je již výrazně zredukována; problematické portfolio v hodnotě 1,99 miliardy EUR bylo vyčleněno již před 31. prosincem 2011. Bilanční suma společnosti HBA činila k 31. prosinci 2012 4,15 miliardy EUR (oproti bilanční sumě ve výši 7,05 miliardy EUR k 31. prosinci 2008).

SÍŤ SEE

| (65) | Obchodní činnost sítě SEE byla již značně zmenšena koncentrací na klíčové trhy a klíčové kompetence ve Slovinsku, Chorvatsku, Bosně a Hercegovině, Srbsku a Černé Hoře. Kromě toho odepsaly obchodovatelné subjekty v těchto zemích při převodu portfolia 2,4 miliardy EUR. Pro rok 2013 se předpokládá další odprodej v hodnotě [...] EUR, který musí ještě schválit místní orgány dozoru. Bilanční suma celé sítě SEE, která k 31. prosinci 2012 činila 10,11 miliardy EUR, klesne po dokončení dalšího plánovaného transferu portfolia na částku nižší než [...] EUR, tzn. zhruba na [...] % bilanční sumy k 31. prosinci 2008 (14,8 miliardy EUR). |
| --- | --- |

(65)

Obchodní činnost sítě SEE byla již značně zmenšena koncentrací na klíčové trhy a klíčové kompetence ve Slovinsku, Chorvatsku, Bosně a Hercegovině, Srbsku a Černé Hoře. Kromě toho odepsaly obchodovatelné subjekty v těchto zemích při převodu portfolia 2,4 miliardy EUR. Pro rok 2013 se předpokládá další odprodej v hodnotě [...] EUR, který musí ještě schválit místní orgány dozoru. Bilanční suma celé sítě SEE, která k 31. prosinci 2012 činila 10,11 miliardy EUR, klesne po dokončení dalšího plánovaného transferu portfolia na částku nižší než [...] EUR, tzn. zhruba na [...] % bilanční sumy k 31. prosinci 2008 (14,8 miliardy EUR).

| (66) | Dále byly provedeny změny obchodní strategie v zemích SEE. Díky orientaci na drobné živnostníky, maloobchodníky a malé a střední podniky se má zlepšit prodejnost podniků SEE. Změna je zjištěna i u strategie financování. Subjekty SEE na místě se soustřeďují silněji na objevování místních zdrojů financování a méně na žádosti o prostředky skupiny. Nové obchodní činnosti jsou již plně financovány z místních zdrojů. |
| --- | --- |

(66)

Dále byly provedeny změny obchodní strategie v zemích SEE. Díky orientaci na drobné živnostníky, maloobchodníky a malé a střední podniky se má zlepšit prodejnost podniků SEE. Změna je zjištěna i u strategie financování. Subjekty SEE na místě se soustřeďují silněji na objevování místních zdrojů financování a méně na žádosti o prostředky skupiny. Nové obchodní činnosti jsou již plně financovány z místních zdrojů.

| (67) | Ve Slovinsku se bankovní obchodování soustřeďuje na [...] a [...] segment [...] s cílem [...]. Je výrazně omezován [...]. [...] má být zcela opuštěn, přičemž banka ale zůstane dále aktivní v [...]. |
| --- | --- |

(67)

Ve Slovinsku se bankovní obchodování soustřeďuje na [...] a [...] segment [...] s cílem [...]. Je výrazně omezován [...]. [...] má být zcela opuštěn, přičemž banka ale zůstane dále aktivní v [...].

| (68) | V Chorvatsku chce banka budovat svůj [...], aby [...]. V [...] se zaměřuje silněji na [...]. [...] se zaměřuje na [...] v malé míře. |
| --- | --- |

(68)

V Chorvatsku chce banka budovat svůj [...], aby [...]. V [...] se zaměřuje silněji na [...]. [...] se zaměřuje na [...] v malé míře.

| (69) | V Bosně a Hercegovině se bude obchodní činnost v rostoucí míře zaměřovat [...] ve spojení s důslednou [...], lepší [...] a [...]. [...] je omezován. Těžiště [...]. |
| --- | --- |

(69)

V Bosně a Hercegovině se bude obchodní činnost v rostoucí míře zaměřovat [...] ve spojení s důslednou [...], lepší [...] a [...]. [...] je omezován. Těžiště [...].

| (70) | V Srbsku se pozornost soustředí na [...] s cílem najít [...]. Pokud jde o [...], leží těžiště na [...], jakož i na [...]. V [...] se banka snaží svou činnost i u výnosných portfolií [...]. |
| --- | --- |

(70)

V Srbsku se pozornost soustředí na [...] s cílem najít [...]. Pokud jde o [...], leží těžiště na [...], jakož i na [...]. V [...] se banka snaží svou činnost i u výnosných portfolií [...].

| (71) | V Černé Hoře se soustřeďuje [...] a na [...] [...]. |
| --- | --- |

(71)

V Černé Hoře se soustřeďuje [...] a na [...] [...].

| (72) | Díky nové orientaci a změně obchodní strategie bank SEE se mají jejich šance na prodej postupně zvyšovat. V důsledku plánu likvidace má být síť SEE odprodána celá nebo po částech do 30. června 2015. Prodej proběhne v otevřeném, transparentním řízení, v němž se investoři mohou rozhodnout pro převzetí celé sítě SEE nebo její části. |
| --- | --- |

(72)

Díky nové orientaci a změně obchodní strategie bank SEE se mají jejich šance na prodej postupně zvyšovat. V důsledku plánu likvidace má být síť SEE odprodána celá nebo po částech do 30. června 2015. Prodej proběhne v otevřeném, transparentním řízení, v němž se investoři mohou rozhodnout pro převzetí celé sítě SEE nebo její části.

| (73) | Části sítě SEE, které k 30. červnu 2015 nenajdou žádného kupce, ukončí od tohoto data nové obchodování a stanou se součástí likvidované části (21). |
| --- | --- |

(73)

Části sítě SEE, které k 30. červnu 2015 nenajdou žádného kupce, ukončí od tohoto data nové obchodování a stanou se součástí likvidované části (21).

LIKVIDOVANÁ ČÁST

| (74) | Cílem je provést likvidaci všech subjektů a portfolií, které byly zařazeny do likvidované části, co nejrychleji. |
| --- | --- |

(74)

Cílem je provést likvidaci všech subjektů a portfolií, které byly zařazeny do likvidované části, co nejrychleji.

| (75) | Likvidace obchodování v Itálii byla již zahájena. Likvidace má probíhat řízeně, aby se předešlo tomu, že vklady budou stahovány ukvapeně (22). |
| --- | --- |

(75)

Likvidace obchodování v Itálii byla již zahájena. Likvidace má probíhat řízeně, aby se předešlo tomu, že vklady budou stahovány ukvapeně (22).

| (76) | Mimo to zahrnuje likvidovaná část všechna další portfolia, která byla určena k likvidaci (včetně podniků, které zastavily nové obchodování, jako dceřiné společnosti v Makedonii, na Ukrajině, v Bulharsku, Německu a Maďarsku), jakož i podíly v průmyslových podnicích a podnicích v cestovním ruchu. |
| --- | --- |

(76)

Mimo to zahrnuje likvidovaná část všechna další portfolia, která byla určena k likvidaci (včetně podniků, které zastavily nové obchodování, jako dceřiné společnosti v Makedonii, na Ukrajině, v Bulharsku, Německu a Maďarsku), jakož i podíly v průmyslových podnicích a podnicích v cestovním ruchu.

| (77) | Likvidovaná část zahrnuje zejména:






  i) | podnik HBI, |
| --- | --- | --- |

(77)

Likvidovaná část zahrnuje zejména:

i)

podnik HBI,

| ii) | nestrategické majetkové účasti (v průmyslu a cestovním ruchu), |
| --- | --- |

ii)

nestrategické majetkové účasti (v průmyslu a cestovním ruchu),

| iii) | finanční hodnoty určené k likvidaci, tzn. a) portfolio společnosti HBInt, jakož i stávající portfolia a linie refinancování pro dceřiné společnosti (zejména podnik HBI a v zemích SEE); b) portfolia vyčleněná z některých dceřiných společností, jako jsou podnik HBI a banky SEE nebo leasingové společnosti; c) likvidované leasingové společnosti, |
| --- | --- |

iii)

finanční hodnoty určené k likvidaci, tzn. a) portfolio společnosti HBInt, jakož i stávající portfolia a linie refinancování pro dceřiné společnosti (zejména podnik HBI a v zemích SEE); b) portfolia vyčleněná z některých dceřiných společností, jako jsou podnik HBI a banky SEE nebo leasingové společnosti; c) likvidované leasingové společnosti,

| iv) | společnosti s menšinovým podílem Norica a HBInt Credit Management (CM) (23). |
| --- | --- |

iv)

společnosti s menšinovým podílem Norica a HBInt Credit Management (CM) (23).

| (78) | Do roku 2017 bude kumulovaná potřeba kapitálu (v první řadě z důvodu odpisů účetní hodnoty subjektů určených k odprodeji, z důvodu dalších ztrát u jednotlivých portfolií a z důvodu potřebného refinancování) podle základního scénáře činit podle odhadů zhruba 2,6 miliardy EUR a podle pesimistického zátěžového scénáře až 5,4 miliardy EUR. Plán likvidace vychází mimo to z potřeby další likvidity, jejíž výše závisí na tom, zda bude poskytnuta jako kapitál v hotovosti nebo jako záruka. Pokud by byl kapitál poskytnut v likvidní formě, činila by potřeba další likvidity podniku HGAA do roku 2017 odhadem 2,5 miliardy EUR (základní scénář), případně 3,3 miliardy EUR (pesimistický zátěžový scénář) (24). |
| --- | --- |

(78)

Do roku 2017 bude kumulovaná potřeba kapitálu (v první řadě z důvodu odpisů účetní hodnoty subjektů určených k odprodeji, z důvodu dalších ztrát u jednotlivých portfolií a z důvodu potřebného refinancování) podle základního scénáře činit podle odhadů zhruba 2,6 miliardy EUR a podle pesimistického zátěžového scénáře až 5,4 miliardy EUR. Plán likvidace vychází mimo to z potřeby další likvidity, jejíž výše závisí na tom, zda bude poskytnuta jako kapitál v hotovosti nebo jako záruka. Pokud by byl kapitál poskytnut v likvidní formě, činila by potřeba další likvidity podniku HGAA do roku 2017 odhadem 2,5 miliardy EUR (základní scénář), případně 3,3 miliardy EUR (pesimistický zátěžový scénář) (24).

| (79) | Jelikož jsou podle Rakouska v současné době ještě ověřovány různé možnosti, mohou se tyto odhady ještě změnit. Například je ověřováno zřízení společnosti pro správu majetku bez bankovní licence, na kterou by podnik HGAA mohl převést aktiva určená k likvidaci. Takový převod by měl dopad na okamžik, ke kterému by byl kapitál potřeba. |
| --- | --- |

(79)

Jelikož jsou podle Rakouska v současné době ještě ověřovány různé možnosti, mohou se tyto odhady ještě změnit. Například je ověřováno zřízení společnosti pro správu majetku bez bankovní licence, na kterou by podnik HGAA mohl převést aktiva určená k likvidaci. Takový převod by měl dopad na okamžik, ke kterému by byl kapitál potřeba.

ZÁVAZKY RAKOUSKA

| (80) | Rakousko se zavázalo, že se postará o to, aby plán likvidace předložený dne 29. června 2013 ve znění pozměněném sdělením Rakouska ze dne 27. srpna 2013, jakož i závazky obsažené v příloze byly prováděny v plné míře a v souladu s harmonogramem stanoveným v uvedené příloze. |
| --- | --- |

(80)

Rakousko se zavázalo, že se postará o to, aby plán likvidace předložený dne 29. června 2013 ve znění pozměněném sdělením Rakouska ze dne 27. srpna 2013, jakož i závazky obsažené v příloze byly prováděny v plné míře a v souladu s harmonogramem stanoveným v uvedené příloze.

4.   DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (81) | Komise poukazuje na to, že formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU v souvislosti se slučitelností podpory na restrukturalizaci ve prospěch podniku HGAA s vnitřním trhem zahájila z toho důvodu, že na základě starších plánů restrukturalizace vážně pochybovala o tom, že podnik HGAA je schopen obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Komise pochybovala navíc o tom, že bylo zajištěno přiměřené sdílení zátěže a že narušení hospodářské soutěže byla dostatečně omezena. |
| --- | --- |

(81)

Komise poukazuje na to, že formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU v souvislosti se slučitelností podpory na restrukturalizaci ve prospěch podniku HGAA s vnitřním trhem zahájila z toho důvodu, že na základě starších plánů restrukturalizace vážně pochybovala o tom, že podnik HGAA je schopen obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Komise pochybovala navíc o tom, že bylo zajištěno přiměřené sdílení zátěže a že narušení hospodářské soutěže byla dostatečně omezena.

| (82) | Komise opakovaně zpochybnila schopnost podniku HGAA obnovit jeho životaschopnost (25) a vyjádřila vážné pochybnosti ohledně obchodního modelu (26). Komise navíc pochybovala o tom, že by byl podnik HGAA schopen dosáhnout pro svůj kapitál dostatečného protiplnění, což je předpoklad pro životaschopnost banky (27). Již ve svém rozhodnutí o záchraně z prosince 2009 vyzvala Komise členský stát k tomu, aby jako možnost vzal v úvahu řízenou likvidaci banky (28). |
| --- | --- |

(82)

Komise opakovaně zpochybnila schopnost podniku HGAA obnovit jeho životaschopnost (25) a vyjádřila vážné pochybnosti ohledně obchodního modelu (26). Komise navíc pochybovala o tom, že by byl podnik HGAA schopen dosáhnout pro svůj kapitál dostatečného protiplnění, což je předpoklad pro životaschopnost banky (27). Již ve svém rozhodnutí o záchraně z prosince 2009 vyzvala Komise členský stát k tomu, aby jako možnost vzal v úvahu řízenou likvidaci banky (28).

| (83) | Komise při kontrole životaschopnosti vyjádřila pochybnosti zejména ohledně strategie financování (29), kvality aktiv, jakož (30) i interní kontrolní struktury (31). Ve svém rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 vyjádřila Komise v 37. bodě odůvodnění pochybnosti o kvalitě nového obchodování podniku HGAA. |
| --- | --- |

(83)

Komise při kontrole životaschopnosti vyjádřila pochybnosti zejména ohledně strategie financování (29), kvality aktiv, jakož (30) i interní kontrolní struktury (31). Ve svém rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 vyjádřila Komise v 37. bodě odůvodnění pochybnosti o kvalitě nového obchodování podniku HGAA.

| (84) | Pokud jde o sdílení zátěže, je jak v úvodním rozhodnutí z roku 2009 (32), tak i v rozhodnutí o záchraně z prosince 2009 (33) poznamenáno, že společnost BayernLB a ostatní dřívější vlastníci podniku HGAA (GRAWE a země Korutany) možná nenesli přiměřený podíl na zátěži. Úvodní rozhodnutí z roku 2009 poukazuje ve 102. bodě odůvodnění na chybějící podíl vlastníků hybridního kapitálu podniku HGAA na sdílení zátěže. |
| --- | --- |

(84)

Pokud jde o sdílení zátěže, je jak v úvodním rozhodnutí z roku 2009 (32), tak i v rozhodnutí o záchraně z prosince 2009 (33) poznamenáno, že společnost BayernLB a ostatní dřívější vlastníci podniku HGAA (GRAWE a země Korutany) možná nenesli přiměřený podíl na zátěži. Úvodní rozhodnutí z roku 2009 poukazuje ve 102. bodě odůvodnění na chybějící podíl vlastníků hybridního kapitálu podniku HGAA na sdílení zátěže.

| (85) | Ve 41. bodě odůvodnění rozhodnutí o prodloužení z roku 2010 byly vyjádřeny pochybnosti o tom, zda kapitál, který podniku HGAA poskytlo Rakousko, bude podle podmínek rakouské úpravy dostatečně protiplněn, protože Rakousko na banku pohlíželo jako na banku v zásadě zdravou, a banka tak mohla profitovat z nižších sazeb než banka v potížích. |
| --- | --- |

(85)

Ve 41. bodě odůvodnění rozhodnutí o prodloužení z roku 2010 byly vyjádřeny pochybnosti o tom, zda kapitál, který podniku HGAA poskytlo Rakousko, bude podle podmínek rakouské úpravy dostatečně protiplněn, protože Rakousko na banku pohlíželo jako na banku v zásadě zdravou, a banka tak mohla profitovat z nižších sazeb než banka v potížích.

| (86) | Pokud jde o narušení hospodářské soutěže, vyjádřila Komise na základě dřívějších plánů restrukturalizace, které Rakousko předložilo, pochybnosti o tom, zda bude snížení bilanční sumy stačit (34), a opakovaně požadovala opatření týkající se hospodářské soutěže (35). S ohledem na neustále narůstající výši podpory požadovala Komise opakovaně dodatečná opatření, která by omezila narušení hospodářské soutěže (36). |
| --- | --- |

(86)

Pokud jde o narušení hospodářské soutěže, vyjádřila Komise na základě dřívějších plánů restrukturalizace, které Rakousko předložilo, pochybnosti o tom, zda bude snížení bilanční sumy stačit (34), a opakovaně požadovala opatření týkající se hospodářské soutěže (35). S ohledem na neustále narůstající výši podpory požadovala Komise opakovaně dodatečná opatření, která by omezila narušení hospodářské soutěže (36).

5.   PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN

| (87) | Připomínky třetích stran nebyly podány. |
| --- | --- |

(87)

Připomínky třetích stran nebyly podány.

6.   PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ RAKOUSKEM

| (88) | Připomínky předložené Rakouskem se v podstatné míře dotýkají naložení se zárukou, kterou Rakouská republika poskytla společnosti BayernLB. Podle rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2012 ve věci SA. 28487 (C 16/2009) (37) o podpoře restrukturalizace pro společnost BayernLB představuje záruka Rakouské republiky na likviditu ve výši 2,638 miliardy EUR, která měla v souladu se závazkem společnosti BayernLB v rámci záchranné operace v roce 2009 zůstat v podniku HGAA, státní podporu ve prospěch společnosti BayernLB, která je slučitelná s vnitřním trhem, a proto může být schválena. Dne 5. října 2012 podalo Rakousko žalobu (38) na zrušení tohoto rozhodnutí mimo jiné s tím, že Komise neodůvodnila, proč je na opatření pohlíženo jako na slučitelné s vnitřním trhem, a že opatření nepředstavuje žádnou podporu ve prospěch společnosti BayernLB. |
| --- | --- |

(88)

Připomínky předložené Rakouskem se v podstatné míře dotýkají naložení se zárukou, kterou Rakouská republika poskytla společnosti BayernLB. Podle rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2012 ve věci SA. 28487 (C 16/2009) (37) o podpoře restrukturalizace pro společnost BayernLB představuje záruka Rakouské republiky na likviditu ve výši 2,638 miliardy EUR, která měla v souladu se závazkem společnosti BayernLB v rámci záchranné operace v roce 2009 zůstat v podniku HGAA, státní podporu ve prospěch společnosti BayernLB, která je slučitelná s vnitřním trhem, a proto může být schválena. Dne 5. října 2012 podalo Rakousko žalobu (38) na zrušení tohoto rozhodnutí mimo jiné s tím, že Komise neodůvodnila, proč je na opatření pohlíženo jako na slučitelné s vnitřním trhem, a že opatření nepředstavuje žádnou podporu ve prospěch společnosti BayernLB.

| (89) | Rakousko se zavazuje, že se postará o to, aby byl seznam závazků v příloze dodržen v plné míře. |
| --- | --- |

(89)

Rakousko se zavazuje, že se postará o to, aby byl seznam závazků v příloze dodržen v plné míře.

7.   POSOUZENÍ Z HLEDISKA PRAVIDEL V OBLASTI STÁTNÍCH PODPOR

Při posouzení podpory na restrukturalizaci musí být zohledněny všechny podpory, které byly podniku HGAA uděleny od roku 2008.

7.1.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

| (90) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné s vnitřním trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(90)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné s vnitřním trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.

| (91) | Opatření je třeba označit za státní podporu, pokud jsou splněny následující předpoklady: i) opatření je financováno ze státních prostředků, ii) zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, iii) zvýhodnění je selektivní a iv) opatření narušuje hospodářskou soutěž nebo hrozí, že naruší hospodářskou soutěž, a může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Opatření je označeno za státní podporu pouze tehdy, jsou-li tyto předpoklady splněny bez výjimky. |
| --- | --- |

(91)

Opatření je třeba označit za státní podporu, pokud jsou splněny následující předpoklady: i) opatření je financováno ze státních prostředků, ii) zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, iii) zvýhodnění je selektivní a iv) opatření narušuje hospodářskou soutěž nebo hrozí, že naruší hospodářskou soutěž, a může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Opatření je označeno za státní podporu pouze tehdy, jsou-li tyto předpoklady splněny bez výjimky.

| (92) | Podle 51. až 56. bodu odůvodnění rozhodnutí o schválení režimu mimořádné podpory určené bankám představují státní podporu všechna opatření poskytnutá v rámci režimu. Komise dále připomíná, že ve 48. až 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z roku 2009, ve 25. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z července 2011 a v 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 konstatovala, že u opatření podpory uvedených v písmenech a) a b) jsou splněny předpoklady čl. 107 odst. 1 SFEU, a proto tato opatření představují státní podporu. Jak je dále objasněno, setrvává Komise u tohoto názoru. |
| --- | --- |

(92)

Podle 51. až 56. bodu odůvodnění rozhodnutí o schválení režimu mimořádné podpory určené bankám představují státní podporu všechna opatření poskytnutá v rámci režimu. Komise dále připomíná, že ve 48. až 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z roku 2009, ve 25. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z července 2011 a v 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 konstatovala, že u opatření podpory uvedených v písmenech a) a b) jsou splněny předpoklady čl. 107 odst. 1 SFEU, a proto tato opatření představují státní podporu. Jak je dále objasněno, setrvává Komise u tohoto názoru.

a)   Opatření udělená Rakouskem v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám

| (93) | Veškerá opatření udělená v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám, tzn. kapitálová injekce ve výši 900 milionů EUR a záruky ve výši 1,35 miliardy EUR, které byly poskytnuty v roce 2008, představují podle 51. až 56. bodu odůvodnění rozhodnutí o schválení režimu podporu. |
| --- | --- |

(93)

Veškerá opatření udělená v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám, tzn. kapitálová injekce ve výši 900 milionů EUR a záruky ve výši 1,35 miliardy EUR, které byly poskytnuty v roce 2008, představují podle 51. až 56. bodu odůvodnění rozhodnutí o schválení režimu podporu.

b)   Další opatření udělená Rakouskem

| (94) | Kromě režimu mimořádné podpory určené bankám schválilo Rakousko kapitálovou injekci ve výši 450 milionů EUR, (mezitím ukončenou) záruku na aktiva ve výši 100 milionů EUR, záruku na aktiva ve výši 200 milionů EUR, navýšení kapitálu ve výši 500 milionů EUR koupí akcií a záruku na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR. |
| --- | --- |

(94)

Kromě režimu mimořádné podpory určené bankám schválilo Rakousko kapitálovou injekci ve výši 450 milionů EUR, (mezitím ukončenou) záruku na aktiva ve výši 100 milionů EUR, záruku na aktiva ve výši 200 milionů EUR, navýšení kapitálu ve výši 500 milionů EUR koupí akcií a záruku na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR.

| (95) | Jak kapitálová injekce, tak záruky jsou poskytovány ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Jsou určeny ve prospěch jednoho podniku, a jsou tudíž selektivní. Kromě toho jsou poskytovány za podmínek, které by podniku HGAA nebyly na trzích nabídnuty, což Rakousko nepopírá. Vzhledem k tomu, že podnik HGAA působí ve finančním sektoru, v němž panuje intenzivní mezinárodní hospodářská soutěž, je každé zvýhodnění, které je tomuto podniku uděleno ze státních prostředků, schopno ohrozit obchod v Unii a narušit hospodářskou soutěž. Tato zjištění byla vyjádřena již v 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 a toto rozhodnutí je potvrzuje. |
| --- | --- |

(95)

Jak kapitálová injekce, tak záruky jsou poskytovány ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Jsou určeny ve prospěch jednoho podniku, a jsou tudíž selektivní. Kromě toho jsou poskytovány za podmínek, které by podniku HGAA nebyly na trzích nabídnuty, což Rakousko nepopírá. Vzhledem k tomu, že podnik HGAA působí ve finančním sektoru, v němž panuje intenzivní mezinárodní hospodářská soutěž, je každé zvýhodnění, které je tomuto podniku uděleno ze státních prostředků, schopno ohrozit obchod v Unii a narušit hospodářskou soutěž. Tato zjištění byla vyjádřena již v 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 a toto rozhodnutí je potvrzuje.

c)   Rekapitalizace prostřednictvím společnosti BayernLB

| (96) | Společnost BayernLB obdržela v roce 2008 kapitálovou injekci od spolkové země Bavorsko a část prostředků použila na rekapitalizaci své dceřiné společnosti HGAA. Podle 124. bodu odůvodnění rozhodnutí o společnosti BayernLB tvoří kapitálová injekce od spolkové země Bavorsko v plné výši podporu pro společnost BayernLB. Vzhledem k tomu, že podpora udělená v rámci opatření nemůže být vyplacena dvakrát, dospěla Komise k závěru, že rekapitalizace podniku HGAA společností BayernLB nepředstavuje státní podporu ve prospěch HGAA. Dále se zdá, že společnost BayernLB jednala v době rekapitalizace podniku HGAA v souladu s tržními úvahami ve prospěch jistoty své investice do své dceřiné společnosti a že rozhodnutí o rekapitalizaci podniku HGAA nelze připisovat členskému státu. |
| --- | --- |

(96)

Společnost BayernLB obdržela v roce 2008 kapitálovou injekci od spolkové země Bavorsko a část prostředků použila na rekapitalizaci své dceřiné společnosti HGAA. Podle 124. bodu odůvodnění rozhodnutí o společnosti BayernLB tvoří kapitálová injekce od spolkové země Bavorsko v plné výši podporu pro společnost BayernLB. Vzhledem k tomu, že podpora udělená v rámci opatření nemůže být vyplacena dvakrát, dospěla Komise k závěru, že rekapitalizace podniku HGAA společností BayernLB nepředstavuje státní podporu ve prospěch HGAA. Dále se zdá, že společnost BayernLB jednala v době rekapitalizace podniku HGAA v souladu s tržními úvahami ve prospěch jistoty své investice do své dceřiné společnosti a že rozhodnutí o rekapitalizaci podniku HGAA nelze připisovat členskému státu.

d)   Možná budoucí opatření podpory

| (97) | Rakousko usiluje o schválení opatření podpory, s jejichž pomocí má být pokryta popřípadě vyplynuvší potřeba kapitálu a likvidity, která by v rámci zátěžového scénáře mohla činit 5,4 miliardy EUR kapitálu a 3,3 miliardy EUR likvidity. Tato případná budoucí opatření podpory pro likvidaci podniku HGAA budou poskytnuta ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Budou poskytnuta jedinému podniku, a jsou tudíž selektivní. Jelikož jsou poskytnuta za podmínek, které by podniku HGAA nebyly na trzích nabídnuty, představují zvýhodnění. Vzhledem k tomu, že podnik HGAA působí ve finančním sektoru, v němž panuje intenzivní mezinárodní hospodářská soutěž, je každé zvýhodnění, které je tomuto podniku uděleno ze státních prostředků, schopno ohrozit obchod v Unii a narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(97)

Rakousko usiluje o schválení opatření podpory, s jejichž pomocí má být pokryta popřípadě vyplynuvší potřeba kapitálu a likvidity, která by v rámci zátěžového scénáře mohla činit 5,4 miliardy EUR kapitálu a 3,3 miliardy EUR likvidity. Tato případná budoucí opatření podpory pro likvidaci podniku HGAA budou poskytnuta ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Budou poskytnuta jedinému podniku, a jsou tudíž selektivní. Jelikož jsou poskytnuta za podmínek, které by podniku HGAA nebyly na trzích nabídnuty, představují zvýhodnění. Vzhledem k tomu, že podnik HGAA působí ve finančním sektoru, v němž panuje intenzivní mezinárodní hospodářská soutěž, je každé zvýhodnění, které je tomuto podniku uděleno ze státních prostředků, schopno ohrozit obchod v Unii a narušit hospodářskou soutěž.

Závěr k celkové výši podpor

| (98) | Podpory, které Rakousko poskytlo podniku HGAA pomocí posílení kapitálu, činí celkem 3,15 miliardy EUR (včetně záruk na aktiva ve výši 300 milionů EUR, které mají stejný vliv jako kapitálová injekce). Tato částka představuje vzhledem k roku 2008 přibližně 9,6 % rizikově vážených aktiv podniku HGAA. Podnik HGAA navíc obdržel celkovou částku ve výši 1,35 miliardy EUR ve formě záruk. Dále usiluje Rakousko o schválení opatření podpory, která by mohla být za určitých okolností nezbytná, aby mohla být v rámci likvidace podniku HGAA pokryta další potřeba kapitálu, která by v zátěžovém scénáři mohla činit až 5,4 miliardy EUR. To by mohlo vést k celkové částce u kapitálu a záruk aktiv ve výši 8,55 miliardy EUR, což odpovídá 26 % rizikově vážených aktiv. Dále Rakousko požádalo o schválení případných budoucích likvidních opatření ve výši 3,3 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(98)

Podpory, které Rakousko poskytlo podniku HGAA pomocí posílení kapitálu, činí celkem 3,15 miliardy EUR (včetně záruk na aktiva ve výši 300 milionů EUR, které mají stejný vliv jako kapitálová injekce). Tato částka představuje vzhledem k roku 2008 přibližně 9,6 % rizikově vážených aktiv podniku HGAA. Podnik HGAA navíc obdržel celkovou částku ve výši 1,35 miliardy EUR ve formě záruk. Dále usiluje Rakousko o schválení opatření podpory, která by mohla být za určitých okolností nezbytná, aby mohla být v rámci likvidace podniku HGAA pokryta další potřeba kapitálu, která by v zátěžovém scénáři mohla činit až 5,4 miliardy EUR. To by mohlo vést k celkové částce u kapitálu a záruk aktiv ve výši 8,55 miliardy EUR, což odpovídá 26 % rizikově vážených aktiv. Dále Rakousko požádalo o schválení případných budoucích likvidních opatření ve výši 3,3 miliardy EUR.

7.2.   SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM

7.2.1.   Použitelnost čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU

| (99) | Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být státní podpory pokládány za slučitelné s vnitřním trhem, mají-li „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. |
| --- | --- |

(99)

Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být státní podpory pokládány za slučitelné s vnitřním trhem, mají-li „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.

| (100) | Navzdory pomalému hospodářskému zotavení, které započalo začátkem roku 2010, zastává Komise názor, že předpoklady pro schválení státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jsou vzhledem k přetrvávajícímu tlaku na finančních trzích dále plněny. V červenci 2013 potvrdila Komise tento názor ve svém sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013 (39). |
| --- | --- |

(100)

Navzdory pomalému hospodářskému zotavení, které započalo začátkem roku 2010, zastává Komise názor, že předpoklady pro schválení státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jsou vzhledem k přetrvávajícímu tlaku na finančních trzích dále plněny. V červenci 2013 potvrdila Komise tento názor ve svém sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013 (39).

| (101) | Rakouská národní banka již při dřívější příležitosti konstatovala, že podnik HGAA je systémově důležitá banka, významná pro finanční trh v Rakousku a v jihovýchodní Evropě, a toto stanovisko potvrdila v dopise ze dne 3. prosince 2012. Bez opatření podpory by orgán dozoru podnik HGAA z důvodu jeho porušení kapitálových požadavků možná uzavřel. |
| --- | --- |

(101)

Rakouská národní banka již při dřívější příležitosti konstatovala, že podnik HGAA je systémově důležitá banka, významná pro finanční trh v Rakousku a v jihovýchodní Evropě, a toto stanovisko potvrdila v dopise ze dne 3. prosince 2012. Bez opatření podpory by orgán dozoru podnik HGAA z důvodu jeho porušení kapitálových požadavků možná uzavřel.

| (102) | Uzavření banky, kterou členský stát považuje za systémově důležitou stejně jako podnik HGAA, provedené za takových okolností, by mohlo přímo poškodit finanční trhy a tím celé hospodářství členského státu. Vzhledem k současné nestabilní situaci na finančních trzích proto Komise vychází při svém hodnocení státních podpor v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. |
| --- | --- |

(102)

Uzavření banky, kterou členský stát považuje za systémově důležitou stejně jako podnik HGAA, provedené za takových okolností, by mohlo přímo poškodit finanční trhy a tím celé hospodářství členského státu. Vzhledem k současné nestabilní situaci na finančních trzích proto Komise vychází při svém hodnocení státních podpor v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.

7.2.2.   Slučitelnost opatření podpory s vnitřním trhem

| (103) | Všechna opatření označená za státní podporu byla poskytnuta v rámci restrukturalizace a likvidace podniku HGAA. Ve sdělení o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (40) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) je stanoveno, za kterých předpokladů smí být finančním institucím poskytnuty v rámci současné krize restrukturalizační a likvidační opatření. Podle sdělení o restrukturalizaci je restrukturalizace finanční instituce v rámci současné krize podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem, když i) vede k obnovení životaschopnosti banky, ii) je stanoven dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení zátěže) a je zajištěno, že podpora je omezena na nezbytné minimum, a iii) jsou přijata dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(103)

Všechna opatření označená za státní podporu byla poskytnuta v rámci restrukturalizace a likvidace podniku HGAA. Ve sdělení o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (40) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) je stanoveno, za kterých předpokladů smí být finančním institucím poskytnuty v rámci současné krize restrukturalizační a likvidační opatření. Podle sdělení o restrukturalizaci je restrukturalizace finanční instituce v rámci současné krize podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem, když i) vede k obnovení životaschopnosti banky, ii) je stanoven dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení zátěže) a je zajištěno, že podpora je omezena na nezbytné minimum, a iii) jsou přijata dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.

Obnovení životaschopnosti

| (104) | Jak Komise stanovila ve sdělení o restrukturalizaci, musí příslušný členský stát předložit rozsáhlý plán restrukturalizace, z něhož vychází, jak má být dlouhodobá životaschopnost dotčené instituce obnovena bez státních podpor v přiměřeném období a nejpozději do pěti let. Podle 13. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci se dlouhodobé životaschopnosti dosáhne tehdy, je-li banka schopna soutěžit na kapitálovém trhu na základě svých vlastních schopností a v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů. Pro tento účel musí být banka schopna pokrýt všechny náklady a – s přihlédnutím ke svému rizikovému profilu – musí vykazovat přiměřenou návratnost vlastního kapitálu. Podle 14. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci dlouhodobá životaschopnost vyžaduje, aby byla každá získaná státní podpora buď v určité lhůtě splacena, nebo aby za ni bylo poskytnuto protiplnění podle normálních tržních podmínek, čímž se zajistí, aby jakákoliv forma dodatečné státní podpory byla ukončena. |
| --- | --- |

(104)

Jak Komise stanovila ve sdělení o restrukturalizaci, musí příslušný členský stát předložit rozsáhlý plán restrukturalizace, z něhož vychází, jak má být dlouhodobá životaschopnost dotčené instituce obnovena bez státních podpor v přiměřeném období a nejpozději do pěti let. Podle 13. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci se dlouhodobé životaschopnosti dosáhne tehdy, je-li banka schopna soutěžit na kapitálovém trhu na základě svých vlastních schopností a v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů. Pro tento účel musí být banka schopna pokrýt všechny náklady a – s přihlédnutím ke svému rizikovému profilu – musí vykazovat přiměřenou návratnost vlastního kapitálu. Podle 14. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci dlouhodobá životaschopnost vyžaduje, aby byla každá získaná státní podpora buď v určité lhůtě splacena, nebo aby za ni bylo poskytnuto protiplnění podle normálních tržních podmínek, čímž se zajistí, aby jakákoliv forma dodatečné státní podpory byla ukončena.

| (105) | Z dosud předložených plánů restrukturalizace podniku HGAA nevyplývá, že lze obnovit životaschopnost celé skupiny. |
| --- | --- |

(105)

Z dosud předložených plánů restrukturalizace podniku HGAA nevyplývá, že lze obnovit životaschopnost celé skupiny.

| (106) | Komise dále konstatuje, že výhodné podmínky financování, které se opírají o záruky udělené zemí Korutany, časem skončí a že rychlý proces dohánění vývoje v národních hospodářstvích zemí jihovýchodní Evropy již skončil. |
| --- | --- |

(106)

Komise dále konstatuje, že výhodné podmínky financování, které se opírají o záruky udělené zemí Korutany, časem skončí a že rychlý proces dohánění vývoje v národních hospodářstvích zemí jihovýchodní Evropy již skončil.

| (107) | Banka není proto schopna zaplatit za svůj kapitál přiměřené protiplnění nebo státní kapitál splatit, aby se do konce období restrukturalizace vrátila do životaschopného stavu. Nezdá se tak možné, že by životaschopnost podniku HGAA jako nezávislého podniku mohla být obnovena. Z výše uvedených skutečností Komise vyvozuje, že její námitky k obnově životaschopnosti nebyly vyvráceny. |
| --- | --- |

(107)

Banka není proto schopna zaplatit za svůj kapitál přiměřené protiplnění nebo státní kapitál splatit, aby se do konce období restrukturalizace vrátila do životaschopného stavu. Nezdá se tak možné, že by životaschopnost podniku HGAA jako nezávislého podniku mohla být obnovena. Z výše uvedených skutečností Komise vyvozuje, že její námitky k obnově životaschopnosti nebyly vyvráceny.

| (108) | Jak uvádí bod 9 sdělení o restrukturalizaci, měly by plány restrukturalizace obsahovat srovnání s jinými možnostmi, jako je rozdělení nebo převzetí jinou bankou. Nemůže-li být životaschopnost banky obnovena, měl by plán restrukturalizace uvádět, jak lze provést řízenou likvidaci banky. Podle 21. bodu odůvodnění by se mělo vždy uvažovat o řízené likvidaci banky v obtížích či jejím prodeji v dražbě, pokud nelze věrohodně obnovit její dlouhodobou životaschopnost. |
| --- | --- |

(108)

Jak uvádí bod 9 sdělení o restrukturalizaci, měly by plány restrukturalizace obsahovat srovnání s jinými možnostmi, jako je rozdělení nebo převzetí jinou bankou. Nemůže-li být životaschopnost banky obnovena, měl by plán restrukturalizace uvádět, jak lze provést řízenou likvidaci banky. Podle 21. bodu odůvodnění by se mělo vždy uvažovat o řízené likvidaci banky v obtížích či jejím prodeji v dražbě, pokud nelze věrohodně obnovit její dlouhodobou životaschopnost.

| (109) | Rakouské úřady předložily plán likvidace, který předpokládá takovou strategii řízené likvidace. Předložený plán předpokládá odprodej obchodovatelných subjektů, rakouské banky HBA (v jejím případě už byla podepsána kupní smlouva) a sítě SEE ve veřejném prodeji nejpozději do konce června 2015. Všechny části, které zůstanou, se stanou předmětem kontrolovaného a řízeného procesu likvidace. V této souvislosti souhlasí Rakousko s tím, že italský subjekt HBI zastavil k 1. červenci 2013 nové obchodování. Pokud by odprodej obchodovatelných subjektů SEE do 30. června 2015 nebyl možný, ukončí i ony nové obchodování a přejdou do likvidace. V důsledku toho již nebude podnik HGAA k 30. červnu 2015 působit ve finančním sektoru. |
| --- | --- |

(109)

Rakouské úřady předložily plán likvidace, který předpokládá takovou strategii řízené likvidace. Předložený plán předpokládá odprodej obchodovatelných subjektů, rakouské banky HBA (v jejím případě už byla podepsána kupní smlouva) a sítě SEE ve veřejném prodeji nejpozději do konce června 2015. Všechny části, které zůstanou, se stanou předmětem kontrolovaného a řízeného procesu likvidace. V této souvislosti souhlasí Rakousko s tím, že italský subjekt HBI zastavil k 1. červenci 2013 nové obchodování. Pokud by odprodej obchodovatelných subjektů SEE do 30. června 2015 nebyl možný, ukončí i ony nové obchodování a přejdou do likvidace. V důsledku toho již nebude podnik HGAA k 30. červnu 2015 působit ve finančním sektoru.

| (110) | Odprodej obchodovatelných subjektů probíhá v rámci nepodmíněných, transparentních a otevřených řízení, při nichž mají všichni zájemci na trhu možnost předložit pro subjekty nabídku. Těmito soutěžními postupy bude zajištěno, že tržní cenu vytvoří nejlepší nabídka, takže budou vyloučeny podpory pro kupujícího (41). Zjistí-li Komise, že existují podpory pro kupujícího, odděleně prověří slučitelnost příslušné podpory s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(110)

Odprodej obchodovatelných subjektů probíhá v rámci nepodmíněných, transparentních a otevřených řízení, při nichž mají všichni zájemci na trhu možnost předložit pro subjekty nabídku. Těmito soutěžními postupy bude zajištěno, že tržní cenu vytvoří nejlepší nabídka, takže budou vyloučeny podpory pro kupujícího (41). Zjistí-li Komise, že existují podpory pro kupujícího, odděleně prověří slučitelnost příslušné podpory s vnitřním trhem.

| (111) | V souvislosti s otázkou, zda by subjekty určené k odprodeji mohly tvořit hospodářskou kontinuitu podniku HGAA, a opatření podpory by tak za určitých okolností mohla představovat podporu pro tyto subjekty, konstatuje Komise především, že není ještě jasné, zda bude síť SEE prodána jako celek jednomu kupci nebo zda části současné sítě získá více kupců. |
| --- | --- |

(111)

V souvislosti s otázkou, zda by subjekty určené k odprodeji mohly tvořit hospodářskou kontinuitu podniku HGAA, a opatření podpory by tak za určitých okolností mohla představovat podporu pro tyto subjekty, konstatuje Komise především, že není ještě jasné, zda bude síť SEE prodána jako celek jednomu kupci nebo zda části současné sítě získá více kupců.

| (112) | Pro stanovení hospodářské kontinuity musí být zohledněny mimo jiné následující faktory: předmět transferu, cena transferu, totožnost podílníků nebo majitelů získaného a původního podniku nebo ekonomická logika transakce (42). |
| --- | --- |

(112)

Pro stanovení hospodářské kontinuity musí být zohledněny mimo jiné následující faktory: předmět transferu, cena transferu, totožnost podílníků nebo majitelů získaného a původního podniku nebo ekonomická logika transakce (42).

| (113) | Komise především konstatuje, že udělené podpory nebyly určeny k vyřešení problémů jednotlivých obchodovatelných subjektů v Rakousku nebo v jihovýchodní Evropě, nýbrž problémů podniku HGAA jako skupiny. Jádro obchodní činnosti podniku HGAA netvoří ani jedna z dceřiných společností v zemích jihovýchodní Evropy, ani společnost HBA a subjekty určené k prodeji představují jen část aktiv podniku HGAA. Kromě toho se obchodní model subjektů určených k odprodeji odlišuje od obchodního modelu podniku HGAA, který byl mezinárodní bankovní skupinou, jež se zejména na základě záruk poskytnutých zemí Korutany opírala o výhodné podmínky financování a soustředila se na rychlou expanzi díky potenciálu vyrovnávání hospodářské úrovně. V budoucnosti nebude financování dceřiných společností SEE probíhat na základě státních záruk, nýbrž se bude opírat o místní (a tím i dražší) zdroje financování, takže vzhledem k maržím a řízení rizik bude nutný obezřetnější postup. Zatímco se podnik HGAA soustředil spíše na velké podniky a určité hlavní klienty, budou se subjekty určené k odprodeji soustředit na obchody malých a středních podniků. V praxi to znamená, že subjekty určené k odprodeji budou zaměřené na nové stálé klienty. |
| --- | --- |

(113)

Komise především konstatuje, že udělené podpory nebyly určeny k vyřešení problémů jednotlivých obchodovatelných subjektů v Rakousku nebo v jihovýchodní Evropě, nýbrž problémů podniku HGAA jako skupiny. Jádro obchodní činnosti podniku HGAA netvoří ani jedna z dceřiných společností v zemích jihovýchodní Evropy, ani společnost HBA a subjekty určené k prodeji představují jen část aktiv podniku HGAA. Kromě toho se obchodní model subjektů určených k odprodeji odlišuje od obchodního modelu podniku HGAA, který byl mezinárodní bankovní skupinou, jež se zejména na základě záruk poskytnutých zemí Korutany opírala o výhodné podmínky financování a soustředila se na rychlou expanzi díky potenciálu vyrovnávání hospodářské úrovně. V budoucnosti nebude financování dceřiných společností SEE probíhat na základě státních záruk, nýbrž se bude opírat o místní (a tím i dražší) zdroje financování, takže vzhledem k maržím a řízení rizik bude nutný obezřetnější postup. Zatímco se podnik HGAA soustředil spíše na velké podniky a určité hlavní klienty, budou se subjekty určené k odprodeji soustředit na obchody malých a středních podniků. V praxi to znamená, že subjekty určené k odprodeji budou zaměřené na nové stálé klienty.

| (114) | Komise dále konstatuje, že cílem prodeje obchodovatelných subjektů je maximalizovat hodnotu aktiv podniku HGAA před jejich likvidací v zájmu věřitelů. |
| --- | --- |

(114)

Komise dále konstatuje, že cílem prodeje obchodovatelných subjektů je maximalizovat hodnotu aktiv podniku HGAA před jejich likvidací v zájmu věřitelů.

| (115) | S ohledem na předmět převodu, skutečnosti, že podílníci podniku HGAA a subjektů určených k odprodeji nemohou být totožní, stejně jako s ohledem na ekonomickou logiku transakce prodeje zastává Komise názor, že již nebude existovat kontinuita ekonomické činnosti podniku HGAA, jakmile budou obchodovatelné subjekty prodány a podnik HGAA již nebude existovat. |
| --- | --- |

(115)

S ohledem na předmět převodu, skutečnosti, že podílníci podniku HGAA a subjektů určených k odprodeji nemohou být totožní, stejně jako s ohledem na ekonomickou logiku transakce prodeje zastává Komise názor, že již nebude existovat kontinuita ekonomické činnosti podniku HGAA, jakmile budou obchodovatelné subjekty prodány a podnik HGAA již nebude existovat.

| (116) | Podle plánu likvidace mají být určitá aktiva z obchodovatelných subjektů určených k prodeji vyčleněna. Toto vyčlenění zlepší jak kapacitu financování těchto subjektů, tak i průměrnou kvalitu aktiv zbývající bilance, a tím přispěje k prodejnosti příslušných subjektů. |
| --- | --- |

(116)

Podle plánu likvidace mají být určitá aktiva z obchodovatelných subjektů určených k prodeji vyčleněna. Toto vyčlenění zlepší jak kapacitu financování těchto subjektů, tak i průměrnou kvalitu aktiv zbývající bilance, a tím přispěje k prodejnosti příslušných subjektů.

| (117) | Podle 21. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci navíc může být přijatelným způsobem dosažení životaschopnosti i vytvoření samostatné „dobré banky“ kombinací „dobrých“ aktiv a pasiv existující banky, pokud tento nový subjekt nemůže nadměrným způsobem narušit hospodářskou soutěž. V tomto ohledu by bylo přijatelným řešením vytvoření holdingu SEE nebo transfer určitých aktiv ze společnosti HBInt na holding SEE s cílem vytvořit životaschopný a prodejný bankovní subjekt SEE (43). |
| --- | --- |

(117)

Podle 21. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci navíc může být přijatelným způsobem dosažení životaschopnosti i vytvoření samostatné „dobré banky“ kombinací „dobrých“ aktiv a pasiv existující banky, pokud tento nový subjekt nemůže nadměrným způsobem narušit hospodářskou soutěž. V tomto ohledu by bylo přijatelným řešením vytvoření holdingu SEE nebo transfer určitých aktiv ze společnosti HBInt na holding SEE s cílem vytvořit životaschopný a prodejný bankovní subjekt SEE (43).

| (118) | Problém kvality aktiv, který vyplývá jak ze starého portfolia, tak i z rizikových aktivit z novější doby, by nemohl být vyřešen na základě narůstajících rizikových nákladů a snižování hodnoty u pokračujícího podniku. Z tohoto důvodu pokládá Komise plán likvidace předložený Rakouskem, podle kterého mají být problémová aktiva v rostoucí míře převáděna na likvidovaný subjekt, za přiměřenou strategii. |
| --- | --- |

(118)

Problém kvality aktiv, který vyplývá jak ze starého portfolia, tak i z rizikových aktivit z novější doby, by nemohl být vyřešen na základě narůstajících rizikových nákladů a snižování hodnoty u pokračujícího podniku. Z tohoto důvodu pokládá Komise plán likvidace předložený Rakouskem, podle kterého mají být problémová aktiva v rostoucí míře převáděna na likvidovaný subjekt, za přiměřenou strategii.

| (119) | Co se týká financování předpokládaného v plánu likvidace, budou se subjekty určené k odprodeji stále více soustřeďovat na místní zdroje financování a pokusí se snížit svou závislost na refinancování prostřednictvím podniku HGAA. Komise tuto změnu strategie financování vítá. Konstatuje, že bude existovat další finanční závazek podniku HGAA vůči subjektům určeným k odprodeji. |
| --- | --- |

(119)

Co se týká financování předpokládaného v plánu likvidace, budou se subjekty určené k odprodeji stále více soustřeďovat na místní zdroje financování a pokusí se snížit svou závislost na refinancování prostřednictvím podniku HGAA. Komise tuto změnu strategie financování vítá. Konstatuje, že bude existovat další finanční závazek podniku HGAA vůči subjektům určeným k odprodeji.

| (120) | Plán likvidace dále předpokládá výrazné omezení leasingových obchodů podniku HGAA, které byly jedním z hlavních důvodů jeho problémů, jelikož leasing vykazuje v poměru k rizikům s ním spojeným a související potřebě financování srovnatelně nízkou ziskovost. Toto omezení přispěje rovněž pozitivně k prodejnosti obchodovatelných subjektů. |
| --- | --- |

(120)

Plán likvidace dále předpokládá výrazné omezení leasingových obchodů podniku HGAA, které byly jedním z hlavních důvodů jeho problémů, jelikož leasing vykazuje v poměru k rizikům s ním spojeným a související potřebě financování srovnatelně nízkou ziskovost. Toto omezení přispěje rovněž pozitivně k prodejnosti obchodovatelných subjektů.

| (121) | Komise z toho vyvozuje, že životaschopnost podniku HGAA nelze obnovit a že Rakouskem navržená strategie jeho řízené likvidace je vhodným prostředkem pro vyřešení jeho situace, neboť životaschopnost banky jako takovou nelze obnovit. |
| --- | --- |

(121)

Komise z toho vyvozuje, že životaschopnost podniku HGAA nelze obnovit a že Rakouskem navržená strategie jeho řízené likvidace je vhodným prostředkem pro vyřešení jeho situace, neboť životaschopnost banky jako takovou nelze obnovit.

Vlastní příspěvek a sdílení zátěže

| (122) | Sdělení o restrukturalizaci uvádí, že je nezbytné, aby příjemce podpory poskytl přiměřený vlastní příspěvek, aby byla podpora omezena na minimum a narušení hospodářské soutěže tak bylo drženo na co nejnižší úrovni a byl omezen morální hazard. Za tímto účelem sdělení předpokládá, že i) by měly být omezeny jak restrukturalizační náklady, tak i výše podpory a ii) že je potřeba poskytnout značný vlastní příspěvek. |
| --- | --- |

(122)

Sdělení o restrukturalizaci uvádí, že je nezbytné, aby příjemce podpory poskytl přiměřený vlastní příspěvek, aby byla podpora omezena na minimum a narušení hospodářské soutěže tak bylo drženo na co nejnižší úrovni a byl omezen morální hazard. Za tímto účelem sdělení předpokládá, že i) by měly být omezeny jak restrukturalizační náklady, tak i výše podpory a ii) že je potřeba poskytnout značný vlastní příspěvek.

| (123) | Ve sdělení o restrukturalizaci je dále stanoveno, že banka by měla k financování restrukturalizace použít nejprve své vlastní zdroje, aby bylo možné omezit výši podpory na minimum. Náklady související s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale i ti, kteří do banky vložili své investice. Tohoto cíle bude dosaženo zejména tak, že dojde k převzetí ztrát dostupným kapitálem. |
| --- | --- |

(123)

Ve sdělení o restrukturalizaci je dále stanoveno, že banka by měla k financování restrukturalizace použít nejprve své vlastní zdroje, aby bylo možné omezit výši podpory na minimum. Náklady související s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale i ti, kteří do banky vložili své investice. Tohoto cíle bude dosaženo zejména tak, že dojde k převzetí ztrát dostupným kapitálem.

| (124) | Všichni dřívější akcionáři podniku HGAA prodali své akcie Rakouské republice za symbolickou cenu jednoho eura, čímž se snížilo nebezpečí, že z opatření podpory budou mít prospěch dřívější akcionáři. Dřívější vlastníci dali podniku HGAA také k dispozici kapitál nebo likviditu, takže ztráty mohly být kryty a likvidita vylepšena. |
| --- | --- |

(124)

Všichni dřívější akcionáři podniku HGAA prodali své akcie Rakouské republice za symbolickou cenu jednoho eura, čímž se snížilo nebezpečí, že z opatření podpory budou mít prospěch dřívější akcionáři. Dřívější vlastníci dali podniku HGAA také k dispozici kapitál nebo likviditu, takže ztráty mohly být kryty a likvidita vylepšena.

| (125) | Většinovým akcionářem byla v době tohoto prodeje společnost BayernLB. Ta přispěla celkem kapitálem zhruba 1,5 miliardy EUR a zároveň se vzdala dalších vlastnických práv, dokonce i dozoru nad dalším protiplněním. Celkově dala společnost BayernLB podniku HGAA k dispozici likviditu ve výši zhruba 4,3 miliardy EUR. Tato společnost dále utrpěla při prodeji svých akcií podniku HGAA značnou ztrátu z odpisů, což přispívá k tomu, že v souladu s bodem 22 sdělení o restrukturalizaci je omezován morální hazard. |
| --- | --- |

(125)

Většinovým akcionářem byla v době tohoto prodeje společnost BayernLB. Ta přispěla celkem kapitálem zhruba 1,5 miliardy EUR a zároveň se vzdala dalších vlastnických práv, dokonce i dozoru nad dalším protiplněním. Celkově dala společnost BayernLB podniku HGAA k dispozici likviditu ve výši zhruba 4,3 miliardy EUR. Tato společnost dále utrpěla při prodeji svých akcií podniku HGAA značnou ztrátu z odpisů, což přispívá k tomu, že v souladu s bodem 22 sdělení o restrukturalizaci je omezován morální hazard.

| (126) | Komise je tudíž názoru, že dřívější vlastník, společnost BayernLB, je značnou a přiměřenou měrou zapojena do sdílení zátěže. |
| --- | --- |

(126)

Komise je tudíž názoru, že dřívější vlastník, společnost BayernLB, je značnou a přiměřenou měrou zapojena do sdílení zátěže.

| (127) | Výsledek započatého právního sporu o zpětnou platbu nesplacených půjček společnosti BayernLB nemá na tento závěr žádný vliv. Pokud společnost BayernLB tento proces prohraje, bude do sdílení zátěže zapojena ještě výrazněji. Pokud proces vyhraje, na sdílení zátěže prověřovaném v tomto rozhodnutí se nezmění nic. |
| --- | --- |

(127)

Výsledek započatého právního sporu o zpětnou platbu nesplacených půjček společnosti BayernLB nemá na tento závěr žádný vliv. Pokud společnost BayernLB tento proces prohraje, bude do sdílení zátěže zapojena ještě výrazněji. Pokud proces vyhraje, na sdílení zátěže prověřovaném v tomto rozhodnutí se nezmění nic.

| (128) | Příspěvek společnosti GRAWE spočívá jak v kapitálových, tak v likviditních opatřeních. Kapitál v původní výši 30 milionů EUR, který do podniku HGAA přinesla společnost GRAWE, se v důsledku rozhodnutí Rakouské republiky jakožto jediného akcionáře banky použít kapitál k pokrytí ztrát (snížení kapitálu) snížil mezitím na 9 milionů EUR. Společnost GRAWE dala podniku HGAA k dispozici i likviditu. |
| --- | --- |

(128)

Příspěvek společnosti GRAWE spočívá jak v kapitálových, tak v likviditních opatřeních. Kapitál v původní výši 30 milionů EUR, který do podniku HGAA přinesla společnost GRAWE, se v důsledku rozhodnutí Rakouské republiky jakožto jediného akcionáře banky použít kapitál k pokrytí ztrát (snížení kapitálu) snížil mezitím na 9 milionů EUR. Společnost GRAWE dala podniku HGAA k dispozici i likviditu.

| (129) | Na základě těchto úvah dospívá Komise k závěru, že společnost GRAWE je v dostatečné míře zapojena do sdílení zátěže. |
| --- | --- |

(129)

Na základě těchto úvah dospívá Komise k závěru, že společnost GRAWE je v dostatečné míře zapojena do sdílení zátěže.

| (130) | Pokud jde o zemi Korutany, konstatuje Komise, že ta je do sdílení zátěže zapojena díky kapitálovému vkladu, který v důsledku snížení kapitálu mezitím výrazně klesl. |
| --- | --- |

(130)

Pokud jde o zemi Korutany, konstatuje Komise, že ta je do sdílení zátěže zapojena díky kapitálovému vkladu, který v důsledku snížení kapitálu mezitím výrazně klesl.

| (131) | Na základě těchto úvah dospívá Komise k závěru, že země Korutany je v dostatečné míře zapojena do sdílení zátěže. |
| --- | --- |

(131)

Na základě těchto úvah dospívá Komise k závěru, že země Korutany je v dostatečné míře zapojena do sdílení zátěže.

| (132) | To, že společnost GRAWE a země Korutany obdrží za majetkovou účast vyšší protiplnění než společnost BayernLB za kapitál, který do podniku vložila, je proto odůvodněné, že společnost BayernLB dala k dispozici jiné kapitálové nástroje. Na rozdíl od společnosti GRAWE a země Korutany nepřinesla společnost BayernLB žádnou majetkovou účast, nýbrž se vzdala všech práv z kapitálových nástrojů a části likvidity. Do sdílení zátěže je tudíž zapojena silněji, což se jeví jako přiměřené, protože před získáním podniku HGAA Rakouskou republikou byla jeho dominantním vlastníkem. |
| --- | --- |

(132)

To, že společnost GRAWE a země Korutany obdrží za majetkovou účast vyšší protiplnění než společnost BayernLB za kapitál, který do podniku vložila, je proto odůvodněné, že společnost BayernLB dala k dispozici jiné kapitálové nástroje. Na rozdíl od společnosti GRAWE a země Korutany nepřinesla společnost BayernLB žádnou majetkovou účast, nýbrž se vzdala všech práv z kapitálových nástrojů a části likvidity. Do sdílení zátěže je tudíž zapojena silněji, což se jeví jako přiměřené, protože před získáním podniku HGAA Rakouskou republikou byla jeho dominantním vlastníkem.

| (133) | Je také zapotřebí vysvětlit, zda za majetkovou účast, kterou Rakousko v podniku HGAA získalo v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám, bylo uhrazeno dostatečné protiplnění. Je třeba připomenout, že v tomto režimu jsou předpokládány dvě úrokové sazby závisející na tom, zda podporovaná banka je banka v potížích nebo v zásadě zdravá banka. Podnik HGAA Rakousko označilo za banku v zásadě zdravou, a proto zaplatilo nižší protiplnění, než kdyby byl označen za banku v potížích. |
| --- | --- |

(133)

Je také zapotřebí vysvětlit, zda za majetkovou účast, kterou Rakousko v podniku HGAA získalo v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám, bylo uhrazeno dostatečné protiplnění. Je třeba připomenout, že v tomto režimu jsou předpokládány dvě úrokové sazby závisející na tom, zda podporovaná banka je banka v potížích nebo v zásadě zdravá banka. Podnik HGAA Rakousko označilo za banku v zásadě zdravou, a proto zaplatilo nižší protiplnění, než kdyby byl označen za banku v potížích.

| (134) | K tomuto bodu Komise uvádí, že veškerá majetková účast, která je ještě k dispozici, zůstává u společnosti HBInt ‚a tím u likvidované části podniku HGAA. Jelikož likvidovaná část na trhu již nepůsobí a životaschopnost podniku HGAA nelze obnovit (proto probíhá jeho likvidace), konstatuje Komise, že toto nižší protiplnění lze v tomto případě akceptovat. |
| --- | --- |

(134)

K tomuto bodu Komise uvádí, že veškerá majetková účast, která je ještě k dispozici, zůstává u společnosti HBInt ‚a tím u likvidované části podniku HGAA. Jelikož likvidovaná část na trhu již nepůsobí a životaschopnost podniku HGAA nelze obnovit (proto probíhá jeho likvidace), konstatuje Komise, že toto nižší protiplnění lze v tomto případě akceptovat.

| (135) | Zaměstnanecká nadace Alpe Adria byla se svým podílem ve výši 0,02 % nejmenším vlastníkem podniku HGAA. Když v prosinci 2009 získala podnik HGAA Rakouská republika, byl za jedno euro prodán i její podíl. Vzhledem k plné ztrátě akcionářských práv bez jakéhokoli protiplnění je podle názoru Komise její zapojení do sdílení zátěže dostatečné, zejména s ohledem na její malou velikost v porovnání s jinými vlastníky. |
| --- | --- |

(135)

Zaměstnanecká nadace Alpe Adria byla se svým podílem ve výši 0,02 % nejmenším vlastníkem podniku HGAA. Když v prosinci 2009 získala podnik HGAA Rakouská republika, byl za jedno euro prodán i její podíl. Vzhledem k plné ztrátě akcionářských práv bez jakéhokoli protiplnění je podle názoru Komise její zapojení do sdílení zátěže dostatečné, zejména s ohledem na její malou velikost v porovnání s jinými vlastníky.

| (136) | Podnik HGAA podnikl řadu kroků, aby vlastníky hybridního kapitálu zapojil do sdílení zátěže tím, že tyto nástroje prodal zpět výrazně pod nominální hodnotou nebo je celkově splatil, což mělo značný vliv na vlastní prostředky. |
| --- | --- |

(136)

Podnik HGAA podnikl řadu kroků, aby vlastníky hybridního kapitálu zapojil do sdílení zátěže tím, že tyto nástroje prodal zpět výrazně pod nominální hodnotou nebo je celkově splatil, což mělo značný vliv na vlastní prostředky.

| (137) | Komise dále konstatuje, že u mnohých těchto hybridních a kapitálových nástrojů probíhá výplata dividend, případně kuponů pouze tehdy, když je vykázán zisk. Jelikož banka nebyla v posledních letech zisková, neobdrželi vlastníci těchto nástrojů žádné odpovídající platby. Navíc budou pro platby dividend a kuponů v budoucnosti platit omezení. Podle názoru Komise jsou vlastníci těchto nástrojů na základě toho dostatečně zapojeni do sdílení zátěže. |
| --- | --- |

(137)

Komise dále konstatuje, že u mnohých těchto hybridních a kapitálových nástrojů probíhá výplata dividend, případně kuponů pouze tehdy, když je vykázán zisk. Jelikož banka nebyla v posledních letech zisková, neobdrželi vlastníci těchto nástrojů žádné odpovídající platby. Navíc budou pro platby dividend a kuponů v budoucnosti platit omezení. Podle názoru Komise jsou vlastníci těchto nástrojů na základě toho dostatečně zapojeni do sdílení zátěže.

| (138) | Z těchto důvodů dospěla Komise k závěru, že plán likvidace podniku HGAA předpokládá přiměřené sdílení zátěže. |
| --- | --- |

(138)

Z těchto důvodů dospěla Komise k závěru, že plán likvidace podniku HGAA předpokládá přiměřené sdílení zátěže.

Omezení narušení hospodářské soutěže

| (139) | Kromě toho oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci požaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření pro omezení narušení hospodářské soutěže. Tato opatření by měla být přizpůsobena narušení hospodářské soutěže na těch trzích, na nichž příjemce podpory bude po restrukturalizaci působit. V tomto případě musí být zajištěno, aby subjekty, které na trhu dále působí, dokud nebudou prodány, nepoužily získané státní prostředky tak, že by to poškodilo soutěžitele, a aby nejednaly v rozporu s hospodářskou soutěží. |
| --- | --- |

(139)

Kromě toho oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci požaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření pro omezení narušení hospodářské soutěže. Tato opatření by měla být přizpůsobena narušení hospodářské soutěže na těch trzích, na nichž příjemce podpory bude po restrukturalizaci působit. V tomto případě musí být zajištěno, aby subjekty, které na trhu dále působí, dokud nebudou prodány, nepoužily získané státní prostředky tak, že by to poškodilo soutěžitele, a aby nejednaly v rozporu s hospodářskou soutěží.

| (140) | Za tímto účelem Rakousko přislíbilo provést obchodní omezení stanovená v oddíle 4 přílohy, která zajistí, že až do prodeje budou narušení hospodářské soutěže, která vyplývají z existence a činnosti obchodovatelných subjektů, udržována na co nejnižší úrovni. |
| --- | --- |

(140)

Za tímto účelem Rakousko přislíbilo provést obchodní omezení stanovená v oddíle 4 přílohy, která zajistí, že až do prodeje budou narušení hospodářské soutěže, která vyplývají z existence a činnosti obchodovatelných subjektů, udržována na co nejnižší úrovni.

| (141) | Způsob a forma opatření hospodářské soutěže se řídí dvěma kritérii: zaprvé výší podpory a rovněž podmínkami a okolnostmi, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé charakteristikou trhů, na nichž bude příjemce podpory působit. |
| --- | --- |

(141)

Způsob a forma opatření hospodářské soutěže se řídí dvěma kritérii: zaprvé výší podpory a rovněž podmínkami a okolnostmi, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé charakteristikou trhů, na nichž bude příjemce podpory působit.

| (142) | Komise poukazuje na to, že podnik HGAA obdržel státní podpory ve výši 3,15 miliardy EUR ve formě kapitálu a záruk na aktiva a ve výši 1,35 miliardy EUR ve formě záruk likvidity a že v budoucnosti možná obdrží pro účely procesu likvidace ještě další státní podpory ve výši až 5,4 miliardy EUR ve formě kapitálu a 3,3 miliardy EUR ve formě likvidity. |
| --- | --- |

(142)

Komise poukazuje na to, že podnik HGAA obdržel státní podpory ve výši 3,15 miliardy EUR ve formě kapitálu a záruk na aktiva a ve výši 1,35 miliardy EUR ve formě záruk likvidity a že v budoucnosti možná obdrží pro účely procesu likvidace ještě další státní podpory ve výši až 5,4 miliardy EUR ve formě kapitálu a 3,3 miliardy EUR ve formě likvidity.

| (143) | Celková částka podpory v kapitálu a zárukách na aktiva činí 8,55 miliardy EUR a odpovídá částce cca 26 % rizikově vážených aktiv podniku HGAA, která k 31. prosinci 2008 činila 32,8 miliardy EUR. Částka udělené podpory je tudíž velmi vysoká a vyžaduje odpovídající opatření. |
| --- | --- |

(143)

Celková částka podpory v kapitálu a zárukách na aktiva činí 8,55 miliardy EUR a odpovídá částce cca 26 % rizikově vážených aktiv podniku HGAA, která k 31. prosinci 2008 činila 32,8 miliardy EUR. Částka udělené podpory je tudíž velmi vysoká a vyžaduje odpovídající opatření.

| (144) | Podle 35. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci by měla strukturální opatření jako například odprodeje podporovat vstup soutěžitelů na trh, současně by však měla stanovit, že odchod proběhne v zájmu finanční stability v přiměřené době. |
| --- | --- |

(144)

Podle 35. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci by měla strukturální opatření jako například odprodeje podporovat vstup soutěžitelů na trh, současně by však měla stanovit, že odchod proběhne v zájmu finanční stability v přiměřené době.

| (145) | Komise konstatuje, že plán likvidace stanovuje řízenou likvidaci, po které podnik HGAA nejpozději dne 30. června 2015 již nebude aktivním aktérem na trzích, ale bude již jen uskutečňovat obchodování, pro které se do té doby nenajde žádný kupec. |
| --- | --- |

(145)

Komise konstatuje, že plán likvidace stanovuje řízenou likvidaci, po které podnik HGAA nejpozději dne 30. června 2015 již nebude aktivním aktérem na trzích, ale bude již jen uskutečňovat obchodování, pro které se do té doby nenajde žádný kupec.

| (146) | Pokud jde o další činnost subjektů SEE až do jejich prodeje, poskytlo Rakousko celou řadu závazků pro nové obchodování těchto podniků, s jejichž pomocí mají být v době do jejich prodeje omezována možná narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(146)

Pokud jde o další činnost subjektů SEE až do jejich prodeje, poskytlo Rakousko celou řadu závazků pro nové obchodování těchto podniků, s jejichž pomocí mají být v době do jejich prodeje omezována možná narušení hospodářské soutěže.

| (147) | V této souvislosti hodnotí Komise pozitivně zejména omezení pro nové obchodování, k nimž se Rakousko a podnik HGAA zavázaly. Po zohlednění rizikových nákladů a nákladů financování by mělo být u nového obchodování docíleno výnosu minimálně [...] % p.a. Tímto minimálním výnosem u nového obchodování bude zajištěno, že obchodovatelné subjekty nebudou razit cenovou politiku, která by byla v rozporu s hospodářskou soutěží, zároveň však přispějí k dlouhodobé životaschopnosti. V tomto smyslu se banka zavazuje k omezení doby platnosti nového obchodování, aby transformace splatnosti působila na ziskovost pouze v omezené míře. [...] (44) [...]. Pro [...] Rakousko dále přislíbilo, že obchody znějící na [...] budou omezeny na klienty s ratingem minimálně [...] a celkovým objemem ve výši [...] EUR. Tím se snižují rizika spojená s oslabením kurzu a rozsahem, v jakém banka v tomto segmentu trhu působí. Stručně řečeno slouží obě tato omezení k zajištění dlouhodobé ziskovosti a k omezení konkurenceschopnosti dotčených podniků. |
| --- | --- |

(147)

V této souvislosti hodnotí Komise pozitivně zejména omezení pro nové obchodování, k nimž se Rakousko a podnik HGAA zavázaly. Po zohlednění rizikových nákladů a nákladů financování by mělo být u nového obchodování docíleno výnosu minimálně [...] % p.a. Tímto minimálním výnosem u nového obchodování bude zajištěno, že obchodovatelné subjekty nebudou razit cenovou politiku, která by byla v rozporu s hospodářskou soutěží, zároveň však přispějí k dlouhodobé životaschopnosti. V tomto smyslu se banka zavazuje k omezení doby platnosti nového obchodování, aby transformace splatnosti působila na ziskovost pouze v omezené míře. [...] (44) [...]. Pro [...] Rakousko dále přislíbilo, že obchody znějící na [...] budou omezeny na klienty s ratingem minimálně [...] a celkovým objemem ve výši [...] EUR. Tím se snižují rizika spojená s oslabením kurzu a rozsahem, v jakém banka v tomto segmentu trhu působí. Stručně řečeno slouží obě tato omezení k zajištění dlouhodobé ziskovosti a k omezení konkurenceschopnosti dotčených podniků.

| (148) | Jako pozitivní hodnotí Komise dále závazky zlepšeného řízení rizik, zejména to, že všechny rizikové položky v hodnotě vyšší než [...] EUR ročně budou nově oceněny a retailové obchody a obchody v oblasti veřejných financí budou prováděny pouze s klienty, jejichž rating bude minimálně [...] (45). Tyto závazky zajišťují, že obchody budou vedeny obezřetně a dotčené podniky se nebudou řídit žádnými strategiemi riskantních obchodů. Obchody budou vedeny tak, aby bylo dosaženo vyváženého poměru mezi nezbytnou ziskovostí a patřičnou kontrolou rizik. Současně bude pomocí závazků vyloučena agresivní strategie expanze na trhu. |
| --- | --- |

(148)

Jako pozitivní hodnotí Komise dále závazky zlepšeného řízení rizik, zejména to, že všechny rizikové položky v hodnotě vyšší než [...] EUR ročně budou nově oceněny a retailové obchody a obchody v oblasti veřejných financí budou prováděny pouze s klienty, jejichž rating bude minimálně [...] (45). Tyto závazky zajišťují, že obchody budou vedeny obezřetně a dotčené podniky se nebudou řídit žádnými strategiemi riskantních obchodů. Obchody budou vedeny tak, aby bylo dosaženo vyváženého poměru mezi nezbytnou ziskovostí a patřičnou kontrolou rizik. Současně bude pomocí závazků vyloučena agresivní strategie expanze na trhu.

| (149) | Komise oceňuje pozitivně dvojí účel závazků vyjádřených ve 147. a 148. bodě odůvodnění. Na jedné straně přispívají k tomu, že se zvyšují šance na odprodej, protože nejsou uskutečňovány žádné příliš riskantní obchody, a na druhou stranu snižují narušení hospodářské soutěže tím, že je omezováno agresivní chování a nové obchodování. |
| --- | --- |

(149)

Komise oceňuje pozitivně dvojí účel závazků vyjádřených ve 147. a 148. bodě odůvodnění. Na jedné straně přispívají k tomu, že se zvyšují šance na odprodej, protože nejsou uskutečňovány žádné příliš riskantní obchody, a na druhou stranu snižují narušení hospodářské soutěže tím, že je omezováno agresivní chování a nové obchodování.

| (150) | Podle plánu likvidace budou všechny obchodovatelné části podniku HGAA zlikvidovány nebo prodány. Rakousko rozhodně přislíbilo, že společnost HBA bude prodána do 30. června 2014 a síť SEE (jako celek nebo po částech) do 30. června 2015. Poté bude zastaveno nové obchodování a podnik HGAA trh opustí, protože veškeré činnosti budou buď zlikvidované, nebo budou transparentním způsobem prodány třetím osobám. Tento proces prodeje a likvidace přispívá výraznou měrou k omezení narušení hospodářské soutěže, která jsou způsobena podporou, protože podnik HGAA jako takový z trhu zmizí. |
| --- | --- |

(150)

Podle plánu likvidace budou všechny obchodovatelné části podniku HGAA zlikvidovány nebo prodány. Rakousko rozhodně přislíbilo, že společnost HBA bude prodána do 30. června 2014 a síť SEE (jako celek nebo po částech) do 30. června 2015. Poté bude zastaveno nové obchodování a podnik HGAA trh opustí, protože veškeré činnosti budou buď zlikvidované, nebo budou transparentním způsobem prodány třetím osobám. Tento proces prodeje a likvidace přispívá výraznou měrou k omezení narušení hospodářské soutěže, která jsou způsobena podporou, protože podnik HGAA jako takový z trhu zmizí.

| (151) | Podle názoru Komise ospravedlňuje stále nestabilní situace na finančních trzích, zejména v zemích SEE, skutečně dlouhou lhůtu (30. června 2015) pro prodej subjektů v těchto zemích. Komise konstatuje, že obchody v Rakousku byly již prodány, a že, pokud prodej nebude dokončen do 30. června 2014, budou zlikvidovány i tyto obchody. |
| --- | --- |

(151)

Podle názoru Komise ospravedlňuje stále nestabilní situace na finančních trzích, zejména v zemích SEE, skutečně dlouhou lhůtu (30. června 2015) pro prodej subjektů v těchto zemích. Komise konstatuje, že obchody v Rakousku byly již prodány, a že, pokud prodej nebude dokončen do 30. června 2014, budou zlikvidovány i tyto obchody.

| (152) | Úhrnem Komise konstatuje, že se zbývající bilanční suma a rizikově vážená aktiva podniku HGAA sníží do roku 2017 zhruba o 85 % (pokud se prodej uskuteční podle plánu). |
| --- | --- |

(152)

Úhrnem Komise konstatuje, že se zbývající bilanční suma a rizikově vážená aktiva podniku HGAA sníží do roku 2017 zhruba o 85 % (pokud se prodej uskuteční podle plánu).

| (153) | Navíc k těmto dalekosáhlým opatřením přislíbilo Rakousko, že zakáže odkazy na státní podporu pro účely reklamy a agresivní obchodní praktiky. Komise také vítá zákaz převzetí, který zajistí, že státní podpora nebude využita k převzetí soutěžitele, nýbrž bude sloužit svému stanovenému účelu, a sice k financování procesu likvidace. |
| --- | --- |

(153)

Navíc k těmto dalekosáhlým opatřením přislíbilo Rakousko, že zakáže odkazy na státní podporu pro účely reklamy a agresivní obchodní praktiky. Komise také vítá zákaz převzetí, který zajistí, že státní podpora nebude využita k převzetí soutěžitele, nýbrž bude sloužit svému stanovenému účelu, a sice k financování procesu likvidace.

| (154) | Komise s politováním konstatuje, že Rakousko splnilo své závazky, které dalo v rámci rozhodnutí o záchraně z prosince 2012, jen zčásti. Nedodržení některých těchto závazků, které měly pouze omezené trvání, bude však podle názoru Komise vyváženo plným rozdělením a likvidací banky. |
| --- | --- |

(154)

Komise s politováním konstatuje, že Rakousko splnilo své závazky, které dalo v rámci rozhodnutí o záchraně z prosince 2012, jen zčásti. Nedodržení některých těchto závazků, které měly pouze omezené trvání, bude však podle názoru Komise vyváženo plným rozdělením a likvidací banky.

| (155) | S přihlédnutím k závazkům a s ohledem na přiměřenost vlastního příspěvku a sdílení zátěže uvedené ve 122. až 138. bodě odůvodnění zastává Komise názor, že existují dostatečné záruky pro to, aby případná narušení hospodářské soutěže byla navzdory vysoké částce podpory poskytnuté podniku HGAA omezena. |
| --- | --- |

(155)

S přihlédnutím k závazkům a s ohledem na přiměřenost vlastního příspěvku a sdílení zátěže uvedené ve 122. až 138. bodě odůvodnění zastává Komise názor, že existují dostatečné záruky pro to, aby případná narušení hospodářské soutěže byla navzdory vysoké částce podpory poskytnuté podniku HGAA omezena.

ZÁVĚRY

| (156) | S ohledem na závazky Rakouska dospěla Komise k závěru, že strategie likvidace je v souladu se sdělením o restrukturalizaci, podpora na likvidaci je omezena na nezbytné minimum a narušení hospodářské soutěže jsou udržována na co nejnižší úrovni. Tato podpora na likvidaci je tudíž podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem, |
| --- | --- |

(156)

S ohledem na závazky Rakouska dospěla Komise k závěru, že strategie likvidace je v souladu se sdělením o restrukturalizaci, podpora na likvidaci je omezena na nezbytné minimum a narušení hospodářské soutěže jsou udržována na co nejnižší úrovni. Tato podpora na likvidaci je tudíž podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Státní podpory představují následující opatření:

| a) | rekapitalizace ve výši 900 milionů EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám; |
| --- | --- |

a)

rekapitalizace ve výši 900 milionů EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;

| b) | rekapitalizace ve výši 450 milionů EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám; |
| --- | --- |

b)

rekapitalizace ve výši 450 milionů EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;

| c) | záruky ve výši 1,35 miliardy EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám; |
| --- | --- |

c)

záruky ve výši 1,35 miliardy EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;

| d) | záruka na aktiva ve výši 100 milionů EUR; |
| --- | --- |

d)

záruka na aktiva ve výši 100 milionů EUR;

| e) | záruka na aktiva ve výši 200 milionů EUR; |
| --- | --- |

e)

záruka na aktiva ve výši 200 milionů EUR;

| f) | rekapitalizace ve výši 500 milionů EUR; |
| --- | --- |

f)

rekapitalizace ve výši 500 milionů EUR;

| g) | státní záruka na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR; |
| --- | --- |

g)

státní záruka na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR;

| h) | možný budoucí kapitál pro likvidaci podniku HGAA ve výši až 5,4 miliardy EUR; |
| --- | --- |

h)

možný budoucí kapitál pro likvidaci podniku HGAA ve výši až 5,4 miliardy EUR;

| i) | možná budoucí likvidita pro likvidaci podniku HGAA ve výši až 3,3 miliardy EUR. |
| --- | --- |

i)

možná budoucí likvidita pro likvidaci podniku HGAA ve výši až 3,3 miliardy EUR.

2.   Státní podpory uvedené v odstavci 1 jsou s ohledem na závazky uvedené v příloze slučitelné s vnitřním trhem.

Článek 2

Rakousko zaručuje, že plán likvidace, který byl předložen dne 29. června 2013 a doplněn dne 27. srpna 2013, včetně závazků uvedených v příloze, bude proveden v plném rozsahu.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.

V Bruselu dne 3. září 2013.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 85, 31.3.2010, s. 21. Úř. věst. C 266, 1.10.2010, s. 5. Úř. věst. C 59, 28.2.2013, s. 34.

1

(2)  Tento režim podpory byl schválen rozhodnutím Komise ze dne 9. prosince 2008 ve věci podpory N 557/2008, Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich (Opatření podle zákona o stabilitě finančního trhu a posílení mezibankovního trhu pro úvěrové instituce a pojišťovny v Rakousku) (Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 2).

2

režim podpory

Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich

(3)  Majitelé podílových listů nedisponují hlasovacími právy.

3

(4)  Úř. věst. C 134, 13.6.2009, s. 31.

4

(5)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. C 85, 31.3.2010, s. 21.

6

(7)  Úř. věst. C 266, 1.10.2010, s. 5.

7

(8)  Úř. věst. C 31, 4.2.2012, s. 13.

8

(9)  Dále jen SA.32554 (2009/C) Podpora na restrukturalizaci podniku Hypo Group Alpe Adria.

9

Podpora na restrukturalizaci podniku Hypo Group Alpe Adria

(10)  Úř. věst. C 59, 28.2.2013, s. 34.

10

(11)  Dosud nezveřejněno.

11

(12)  Dosud nezveřejněno.

12

(13)  Viz 4. bod odůvodnění a rozhodnutí o záchraně z prosince 2009.

13

(14)  Do likvidace byly poslány i podniky Norica a HBInt Credit Management (CM), v nichž mají podíl (49 %) i externí investoři.

14

(15)  Důvěrné údaje.

15

(16)  V důsledku záchrany podniku HGAA Rakouskem za těchto podmínek musela společnost BayernLB zcela odepsat účetní hodnotu podniku HGAA ve výši 2,3 miliardy EUR a zříci se pohledávek za podnik HGAA týkajících se již poskytnutých finančních prostředků ve výši 825 milionů EUR.

16

(17)  Mezitím podnik HGAA ukončil v souladu se svým výkladem rakouského zákona o vlastním kapitálu výplaty úroků a úhrady splátek v souvislosti s určitými úvěry společnosti BayernLB. Společnost BayernLB toto rozhodnutí napadla a podala žalobu, aby dosáhla toho, že úvěry budou spláceny s úroky v souladu s původní dohodou. [...].

17

(18)  „Kommunikation zur EU - Überarbeiteter Umstrukturierungsplan“ (sdělení Evropské unii – Přepracovaný plán restrukturalizace, Klagenfurt am Wörthersee, 29.6.2013.

18

(19)  Podle plánu by mohl být vytvořen právě samostatný holding SEE nebo by mohly být odděleny části společnosti HBInt (včetně linií refinancování), aby ze subjektů SEE mohly vzniknout samostatně fungující podniky.

19

(20)  Pokud se ukončení oproti dnešnímu očekávání nezdaří, bude podnik HGAA ve svém úsilí o prodej společnosti HBA pokračovat až do 30. června 2014. Pokud bude toto úsilí neúspěšné, bude podnik HBA zařazen do likvidované části.

20

(21)  Viz příloha, oddíl IV.3.2.2.

21

(22)  [...] bude proveden v souladu s [...] v oddíle V.3.4 seznamu závazků (viz příloha). Pro zajištění [...] vlastního refinancování může podnik HBI [...], bude-li to nezbytné, aby zabránil nebo vyrovnal nedosažení výše [...].

22

(23)  Viz poznámka pod čarou 14.

23

(24)  Jak je objasněno v poznámce pod čarou 16, [...].

24

(25)  Viz např. úvodní rozhodnutí z roku 2009,92. bod odůvodnění, rozhodnutí o záchraně z prosince 2009,66. bod odůvodnění, rozhodnutí o prodloužení z roku 2010,31. až 39. bod odůvodnění, rozhodnutí o záchraně z července 2011,39. až 43. bod odůvodnění, rozhodnutí o záchraně z prosince 2012,37. bod odůvodnění.

25

(26)  Viz mimo jiné rozhodnutí o prodloužení z roku 2010,31. bod odůvodnění, a rozhodnutí o záchraně z července 2011,40. bod odůvodnění.

26

(27)  Viz např. rozhodnutí o prodloužení z roku 2010,39. bod odůvodnění.

27

(28)  Viz rozhodnutí o záchraně z prosince 2009,65. bod odůvodnění.

28

(29)  Viz mimo jiné rozhodnutí o prodloužení z roku 2010,34. a 38. bod odůvodnění.

29

(30)  Viz mimo jiné rozhodnutí o záchraně z prosince 2009,66. bod odůvodnění, rozhodnutí o prodloužení z prosince 2010,35. a 37. bod odůvodnění, a rozhodnutí o záchraně z července 2011,43. bod odůvodnění.

30

(31)  Viz mimo jiné rozhodnutí o prodloužení z roku 2010,36. bod odůvodnění.

31

(32)  Viz úvodní rozhodnutí z roku 2009,102. bod odůvodnění.

32

(33)  Viz rozhodnutí o záchraně z prosince 2009,67. bod odůvodnění.

33

(34)  Viz úvodní rozhodnutí z roku 2009,98. bod odůvodnění.

34

(35)  Viz úvodní rozhodnutí z roku 2009,98. bod odůvodnění, a rozhodnutí o prodloužení z prosince 2010,42. bod odůvodnění.

35

(36)  Viz rozhodnutí o záchraně z července roku 2011,44. bod odůvodnění, a rozhodnutí o záchraně z prosince 2012,38. bod odůvodnění.

36

(37)  Nahrazeno rozhodnutím Komise ze dne 5. února 2013 s tímtéž číslem; dosud nezveřejněno.

37

(38)  Zaevidováno jako T-427/12.

38

(39)  Úř. věst. C 216, 30.7.2013, s. 1, viz zejména bod 6.

39

(40)  Úř. věst. C 195, 19.8.2009, s. 9.

40

(41)  Viz 20. bod odůvodnění sdělení o restrukturalizaci a 49. bod odůvodnění sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí (dále jen „sdělení o bankách“) (Úř. věst. C 270, 25.10.2008, s. 8).

41

sdělení o bankách

(42)  Srov. rozsudek Soudního dvora ze dne 13. září 2010, Řecká republika a další v. Evropská komise, spojené věci T-415/05, T-416/05 a T-423/05, Sb. rozh. 2010, I-4749, bod 135.

42

(43)  Komise bere s uspokojením na vědomí, že Rakousko přislíbilo zajistit, že poměr mezi úvěry a vklady subjektů, které nejsou určeny k likvidaci, bude zaměřen na úspěšný prodej buď pomocí odpovídajícího řízení poskytování nových úvěrů, nebo pomocí jiných opatření pro syntetické nebo efektivní snižování poměru mezi úvěry a vklady (viz závazky, oddíl III, bod 4.1.8).

43

(44)  [...].

44

(45)  To platí pro pravděpodobnost ročního výpadku ve výši [...] % nebo méně.

45

---

PŘÍLOHA

Úvodní poznámky

Následující závazky učinilo Rakousko výhradně vůči Evropské komisi (dále jen „Komise“) jako jedinému adresátovi a pouze pro účely řízení SA.32554 (ex C 16/2009). Třetí osoby nemohou z těchto závazků vyvozovat žádné nároky na určité chování Rakouska a/nebo skupiny úvěrových institucí Hypo Alpe Adria (dále jen „HGAA“).

Závazky z prohlášení o závazcích, které Rakousko předložilo Komisi v dopise ze dne 30. listopadu 2012 a které jsou obsaženy v příloze rozhodnutí Komise o schválení ze dne 5. prosince 2012, C(2012) 9255 final, jsou nahrazeny závazky uvedenými v oddíle B.III.3. a B.III.4.

Pokud není níže stanoveno jinak, platí všechny závazky pro každý z obchodovatelných subjektů uvedených v oddíle B.II.1 pouze do reprivatizace příslušného subjektu podle oddílu B.IV.3.

Závazky

I.   Provádění plánu restrukturalizace; správce pověřený dozorem

Rakousko zajistí, aby byl plán restrukturalizace plně proveden v uvedené lhůtě. Rakousko přislíbilo, že na provádění plánu restrukturalizace a plnění závazků bude dohlížet správce pověřený dozorem. Jmenování, úkoly, povinnosti a uvolnění správce pověřeného dozorem se řídí postupem uvedeným v oddíle C.

II.   Vymezení pojmů

1.   Obchodovatelné subjekty

„Obchodovatelné subjekty“, které mají být podle oddílu B.IV.3 reprivatizovány, jsou následující společnosti (vždy včetně společností, které přímo a nepřímo samy kontrolují):

1.1.   HBA

Hypo Alpe–Adria–Bank AG, Klagenfurt, Rakousko („HBA“),

1.2.   SEE/síť SEE

| — | Hypo Alpe–Adria–Bank d.d., Ljubljana, Slovinsko („HBS“), |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe–Adria–Bank d.d., Ljubljana, Slovinsko („HBS“),

| — | Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Slovinsko („HLS“), případně její právní nástupce vytvořený v průběhu interní restrukturalizace, pokud byla společnost dána k odprodeji. Tato společnost se omezuje na [...] a [...] leasing, |
| --- | --- |

—

Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Slovinsko („HLS“), případně její právní nástupce vytvořený v průběhu interní restrukturalizace, pokud byla společnost dána k odprodeji. Tato společnost se omezuje na [...] a [...] leasing,

| — | Hypo Alpe–Adria–Bank d.d., Zagreb, Chorvatsko („HBC“), jakož i její dceřiná společnost, Hypo Alpe–Adria–Leasing d.o.o., Chorvartsko („HAALC“), jejíž obchodní činnost se omezuje na [...], |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe–Adria–Bank d.d., Zagreb, Chorvatsko („HBC“), jakož i její dceřiná společnost, Hypo Alpe–Adria–Leasing d.o.o., Chorvartsko („HAALC“), jejíž obchodní činnost se omezuje na [...],

| — | Hypo Alpe–Adria–Bank d.d., Mostar, Bosna a Hercegovina („HBFBiH“), |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe–Adria–Bank d.d., Mostar, Bosna a Hercegovina („HBFBiH“),

| — | Hypo Alpe–Adria–Bank a.d., Banja Luka, Republika srbská („HBRS“), jakož i její dceřiná společnost, Hypo Alpe–Adria–Leasing d.o.o., Banja Luka, Republika srbská („HLRS“), jejíž obchodní činnost se omezuje na leasing [...], |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe–Adria–Bank a.d., Banja Luka, Republika srbská („HBRS“), jakož i její dceřiná společnost, Hypo Alpe–Adria–Leasing d.o.o., Banja Luka, Republika srbská („HLRS“), jejíž obchodní činnost se omezuje na leasing [...],

| — | Hypo Alpe–Adria–Bank a.d., Podgorica, Černá Hora („HBM“), |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe–Adria–Bank a.d., Podgorica, Černá Hora („HBM“),

| — | Hypo Alpe–Adria–Bank a.d., Bělehrad, Srbsko („HBSE“). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe–Adria–Bank a.d., Bělehrad, Srbsko („HBSE“).

2.   Likvidovaná část

V likvidované části proběhne za předpokladu ozdravení kapitálu a minimální ztráty hodnoty plánovaně likvidace obchodních oblastí a portfolií podniku HGAA, které nejsou označeny za strategické, jakož i likvidace společnosti Hypo–Alpe–Adria Bank S.p.A. se sídlem v Udine v Itálii („HBI“). Do likvidované části patří všechny společnosti/subjekty, které nejsou výslovně uvedeny v předchozí části II.1. Likvidovaná část zahrnuje zejména:

2.1.   Wind Down Participations

nestrategické podíly podniků,

2.2.   Wind Down Financials

| — | portfolio společnosti HBInt, jakož i linie refinancování zůstávající v podniku HGAA pro dceřiné společnosti (především SEE, HBI), |
| --- | --- |

—

portfolio společnosti HBInt, jakož i linie refinancování zůstávající v podniku HGAA pro dceřiné společnosti (především SEE, HBI),

| — | dílčí portfolia jednotlivých dceřiných bank (HBA, HBI, banky sítě SEE) a HLS převedená do likvidované části, |
| --- | --- |

—

dílčí portfolia jednotlivých dceřiných bank (HBA, HBI, banky sítě SEE) a HLS převedená do likvidované části,

| — | likvidované leasingové společnosti (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE a HLSE), |
| --- | --- |

—

likvidované leasingové společnosti (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE a HLSE),

| — | společnosti s menšinovým podílem (Credit Management, Norica), |
| --- | --- |

—

společnosti s menšinovým podílem (Credit Management, Norica),

2.3.   HBI

Hypo Alpe–Adria–Bank S.p.A., Udine, Itálie („HBI“).

III.   Všeobecné závazky

1.   Provádění obezřetné, spolehlivé a udržitelné obchodní politiky

Rakousko zajistí, aby podnik HGAA postupoval během provádění plánu restrukturalizace v souladu s obezřetnou, spolehlivou politikou vycházející ze zásady udržitelnosti, aby ověřoval přiměřenost svých systémů pobídek v rámci zákonných a regulačních předpisů a aby se vynasnažil, aby tyto systémy nesváděly k podstupování nepřiměřených rizik.

2.   Odvádění zisku

Rakousko zajistí, aby každý obchodovatelný subjekt, tzn. společnost HBA a síť SEE, odváděly až do své reprivatizace příslušný roční zisk svému majiteli, pokud je to v souladu se zákonem a nezpůsobí to, že nebude dosažen regulační poměr vlastních prostředků příslušného obchodovatelného subjektu platný v době odvodu zisku nebo že společnost bude v důsledku toho hospodářsky znevýhodněna. Tato povinnost platí odpovídajícím způsobem i pro případně mezitím vytvořené (holdingové) společnosti, společnost HBI až do její likvidace, jakož i pro společnost HBInt, pokud je kontrolována Rakouskem.

3.   Vlastní příspěvek

Zákaz kuponů obsažený v prohlášení o závazcích Rakouska ze dne 30. listopadu 2012 a v bodě 11 přílohy rozhodnutí Komise o schválení ze dne 5. prosince 2012, C(2012) 9255 final, se nahrazuje následujícím závazkem:

3.1.   Žádné výplaty dividend a kuponů, které nejsou nařízeny ze zákona

| 3.1.1. | Rakousko zajistí, aby podnik HGAA během provádění plánu restrukturalizace nevyplácel ze svých kapitálových nástrojů tier 1 a tier 2 emitovaných před vydáním konečného schválení dividendy ani kupony (včetně akcií, podílů, hybridního a doplňujícího kapitálu), ledaže je k tomu ze zákona povinen i bez uvolnění rezerv, nebo s předchozím souhlasem útvarů Komise. |
| --- | --- |

3.1.1.

Rakousko zajistí, aby podnik HGAA během provádění plánu restrukturalizace nevyplácel ze svých kapitálových nástrojů tier 1 a tier 2 emitovaných před vydáním konečného schválení dividendy ani kupony (včetně akcií, podílů, hybridního a doplňujícího kapitálu), ledaže je k tomu ze zákona povinen i bez uvolnění rezerv, nebo s předchozím souhlasem útvarů Komise.

| 3.1.2. | Ke kapitálovým nástrojům ve výše uvedeném smyslu nepatří takové kapitálové nástroje, akcie a/nebo podíly, které drží Rakousko, ledaže by výplata dividend nebo kuponů u kapitálových nástrojů držených Rakouskem vedla k povinnosti výplaty jiným osobám. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ke kapitálovým nástrojům ve výše uvedeném smyslu nepatří takové kapitálové nástroje, akcie a/nebo podíly, které drží Rakousko, ledaže by výplata dividend nebo kuponů u kapitálových nástrojů držených Rakouskem vedla k povinnosti výplaty jiným osobám.

| 3.1.3. | Zákaz výplaty dividend podle bodu 3.1.1 neplatí pro výplaty dividend časově omezených společností s menšinovým podílem, které nevyvíjí reklamní činnost [...] a [...] (tj. dvě SPV, v nichž mají 49 % podíl externí investoři; činnost SPV se omezuje na držení určitých cenných papírů a výplatu výnosů z cenných papírů podniku HBInt a menšinovým společníkům ve formě dividend, viz oddíl 5.3.4 plánu restrukturalizace), pokud by toto nevyplácení mělo za následek rozpuštění jedné z těchto společností, které by negativně ovlivnilo celkový kapitál podniku HGAA. |
| --- | --- |

3.1.3.

Zákaz výplaty dividend podle bodu 3.1.1 neplatí pro výplaty dividend časově omezených společností s menšinovým podílem, které nevyvíjí reklamní činnost [...] a [...] (tj. dvě SPV, v nichž mají 49 % podíl externí investoři; činnost SPV se omezuje na držení určitých cenných papírů a výplatu výnosů z cenných papírů podniku HBInt a menšinovým společníkům ve formě dividend, viz oddíl 5.3.4 plánu restrukturalizace), pokud by toto nevyplácení mělo za následek rozpuštění jedné z těchto společností, které by negativně ovlivnilo celkový kapitál podniku HGAA.

3.2.   Žádné splácení nebo zpětné odkupy, které nejsou nařízeny ze zákona

| 3.2.1. | Rakousko zajistí, aby podnik HGAA během provádění plánu restrukturalizace kapitálové nástroje ve smyslu výše uvedeného bodu 3.1.1 předčasně nezrušil, zpětně neodkoupil nebo jinak předčasně neukončil, ledaže je k tomu povinen ze zákona i bez uvolnění rezerv, nebo s předchozím souhlasem útvarů Komise. |
| --- | --- |

3.2.1.

Rakousko zajistí, aby podnik HGAA během provádění plánu restrukturalizace kapitálové nástroje ve smyslu výše uvedeného bodu 3.1.1 předčasně nezrušil, zpětně neodkoupil nebo jinak předčasně neukončil, ledaže je k tomu povinen ze zákona i bez uvolnění rezerv, nebo s předchozím souhlasem útvarů Komise.

| 3.2.2. | Z toho jsou s předchozím souhlasem útvarů Komise vyňaty dřívější vypovězení, zpětné odkupy a jiná předčasná ukončení kapitálových nástrojů, pokud:






  — | nevedou k nejen dočasnému poklesu regulačního poměru kapitálu podniku HGAA a |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Z toho jsou s předchozím souhlasem útvarů Komise vyňaty dřívější vypovězení, zpětné odkupy a jiná předčasná ukončení kapitálových nástrojů, pokud:

—

nevedou k nejen dočasnému poklesu regulačního poměru kapitálu podniku HGAA a

| — | platby podniku HGAA věřitelům v souvislosti s předčasným ukončením (například cena zpětného odkupu, vyrovnání) nepřekročí tržní hodnotu nástroje v okamžiku ukončení, případně s připočtením






  — | prémie ve výši maximálně 10 % této tržní hodnoty, a/nebo |
| --- | --- | --- |

—

platby podniku HGAA věřitelům v souvislosti s předčasným ukončením (například cena zpětného odkupu, vyrovnání) nepřekročí tržní hodnotu nástroje v okamžiku ukončení, případně s připočtením

—

prémie ve výši maximálně 10 % této tržní hodnoty, a/nebo

| — | platby v maximální výši diskontované peněžní hodnoty úroků splatných za nástroj až do původního ukončení jeho doby platnosti. |
| --- | --- |

—

platby v maximální výši diskontované peněžní hodnoty úroků splatných za nástroj až do původního ukončení jeho doby platnosti.

| 3.2.3. | Konkrétnímu stanovení tržní hodnoty ve výše uvedeném smyslu odpovídá po předchozí dohodě s útvary Komise:






  — | u veřejně obchodovaných nástrojů: průměrný kurz tohoto nástroje nebo srovnatelných nástrojů v posledním měsíci před zveřejněním nabídky na zpětné odkoupení dotčených nástrojů, |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Konkrétnímu stanovení tržní hodnoty ve výše uvedeném smyslu odpovídá po předchozí dohodě s útvary Komise:

—

u veřejně obchodovaných nástrojů: průměrný kurz tohoto nástroje nebo srovnatelných nástrojů v posledním měsíci před zveřejněním nabídky na zpětné odkoupení dotčených nástrojů,

| — | u jiných nástrojů: hodnota zjištěná jiným vhodným způsobem a doložitelná nezávislou třetí osobou pomocí ocenění tohoto nástroje nebo srovnatelných nástrojů. |
| --- | --- |

—

u jiných nástrojů: hodnota zjištěná jiným vhodným způsobem a doložitelná nezávislou třetí osobou pomocí ocenění tohoto nástroje nebo srovnatelných nástrojů.

4.   Závazky v oblasti chování nebo omezení nového obchodování

4.1.   Nahrazení závazků ze dne 30. listopadu 2013 (příloha rozhodnutí Komise o schválení ze dne 5. prosince 2012, C(2012) 9255 final)

Závazky z prohlášení o závazcích, které Rakousko předložilo Komisi v dopise ze dne 30. listopadu 2012 a které jsou obsaženy v příloze rozhodnutí Komise o schválení ze dne 5. prosince 2012, C(2012) 9255 final, se nahrazují následujícími závazky:

| 4.1.1 | Podnik HGAA bude uzavírat nové obchody v oblasti „Public Finance“ (veřejné finance) pouze s maximální dobou platnosti [...] a v oblasti „Corporate“ (firmy) pouze s maximální dobou platnosti [...]. V obou oblastech je uzavření nového obchodu přípustné pouze v případě, že pravděpodobnost ročního výpadku („PD“) příslušného úvěrového závazku činí maximálně [...] %. Navíc musí být všechny nové závazky v oblasti „Corporate“ s dobou platnosti delší [...] v souladu s interními směrnicemi podniku HGAA pro poskytování a správu úvěrů (Credit Policy) zajištěny na [...] %. Odchylka od výše uvedených omezení je přípustná, pokud místní orgány dozoru vyžadují držení určitých finančních nástrojů. Z výše uvedených omezení jsou dále vyňaty krátkodobé státní dluhopisy, případně střednědobé až dlouhodobé státní dluhopisy (Treasury Bills) s dobou splatnosti maximálně [...], které vydala Republika srbská a Federace Bosna a Hercegovina, pokud nabytí těchto cenných papírů [...]. |
| --- | --- |

4.1.1

Podnik HGAA bude uzavírat nové obchody v oblasti „Public Finance“ (veřejné finance) pouze s maximální dobou platnosti [...] a v oblasti „Corporate“ (firmy) pouze s maximální dobou platnosti [...]. V obou oblastech je uzavření nového obchodu přípustné pouze v případě, že pravděpodobnost ročního výpadku („PD“) příslušného úvěrového závazku činí maximálně [...] %. Navíc musí být všechny nové závazky v oblasti „Corporate“ s dobou platnosti delší [...] v souladu s interními směrnicemi podniku HGAA pro poskytování a správu úvěrů (Credit Policy) zajištěny na [...] %. Odchylka od výše uvedených omezení je přípustná, pokud místní orgány dozoru vyžadují držení určitých finančních nástrojů. Z výše uvedených omezení jsou dále vyňaty krátkodobé státní dluhopisy, případně střednědobé až dlouhodobé státní dluhopisy (Treasury Bills) s dobou splatnosti maximálně [...], které vydala Republika srbská a Federace Bosna a Hercegovina, pokud nabytí těchto cenných papírů [...].

| 4.1.2 | Podnik HGAA bude poskytovat hypoteční úvěry retailovým klientům pouze tehdy, když Loan-to-Value Ratio (LTV) (poměr půjčky k hodnotě) bude činit maximálně [...] %. Nové hypoteční úvěry retailovým klientům s LTV maximálně [...] % jsou přípustné, pokud ukazatel Debt-to-Income Ratio dotčeného klienta (míra zadlužení), definovaný jako poměr součtu (zjištěného prostřednictvím místních úvěrových firem) měsíčních platebních závazků klienta vůči podniku HGAA a jiným finančním institucím k jeho čistému měsíčnímu příjmu, činí maximálně [...] %. Pokud existují místní právní předpisy pro zástavní listy či sekuritizaci, musí každý nově poskytnutý hypoteční úvěr pro retailového klienta navíc splňovat určitá kritéria, aby ho bylo podle těchto předpisů možné započíst do aktiv tvořících technické rezervy. |
| --- | --- |

4.1.2

Podnik HGAA bude poskytovat hypoteční úvěry retailovým klientům pouze tehdy, když Loan-to-Value Ratio (LTV) (poměr půjčky k hodnotě) bude činit maximálně [...] %. Nové hypoteční úvěry retailovým klientům s LTV maximálně [...] % jsou přípustné, pokud ukazatel Debt-to-Income Ratio dotčeného klienta (míra zadlužení), definovaný jako poměr součtu (zjištěného prostřednictvím místních úvěrových firem) měsíčních platebních závazků klienta vůči podniku HGAA a jiným finančním institucím k jeho čistému měsíčnímu příjmu, činí maximálně [...] %. Pokud existují místní právní předpisy pro zástavní listy či sekuritizaci, musí každý nově poskytnutý hypoteční úvěr pro retailového klienta navíc splňovat určitá kritéria, aby ho bylo podle těchto předpisů možné započíst do aktiv tvořících technické rezervy.

| 4.1.3 | Interní matrice refinančních nákladů (funding cost matrix) musí být u každého nového závazku (ve smyslu definice v oddíle 4.2) po celou strukturu splatnosti v přiměřeném poměru k refinanční situaci příslušné pobočky či dceřiné společnosti a musí odpovídat následujícím minimálním hodnotám: | EURIBOR 3 m + [...] % pro všechny závazky do [...] let, |
| --- | --- | --- |

4.1.3

Interní matrice refinančních nákladů (funding cost matrix) musí být u každého nového závazku (ve smyslu definice v oddíle 4.2) po celou strukturu splatnosti v přiměřeném poměru k refinanční situaci příslušné pobočky či dceřiné společnosti a musí odpovídat následujícím minimálním hodnotám:

EURIBOR 3 m + [...] % pro všechny závazky do [...] let,

| | EURIBOR 3 m + [...] % pro všechny závazky od [...] let ([...]), |
| --- | --- |

EURIBOR 3 m + [...] % pro všechny závazky od [...] let ([...]),

| | EURIBOR 3 m + [...] % pro všechny závazky nad [...] let ([...]). |
| --- | --- |

EURIBOR 3 m + [...] % pro všechny závazky nad [...] let ([...]).

V zemích s obzvláště nízkým odhadem platební schopnosti platí výše uvedené minimální hodnoty s následujícími přirážkami: [...]. Navíc k celofiremním omezením splatnosti v segmentu „Public finance“ a „Corporate“ (viz oddíl 4.1.1) nesmí být ve výše uvedených zemích uzavírány žádné závazky s dobou splatnosti delší než [...] let. Výše uvedené refinanční přirážky mohou být v jednotlivých případech nižší, pokud aktiva splňují právní a materiální zadání pro sekuritizaci a jejich využití k sekuritizaci je skutečně plánováno (např. hypoteční úvěry, finanční leasing, úvěry pro malé a střední podniky a segment „Public finance“) a to se také opírá o jistoty ověřené správcem pověřeným dozorem (mezi [...] a [...] bazických bodů, v závislosti na výši zajištění, [...] bazických bodů pro nadměrné zajištění).

| 4.1.4 | Po správném zjištění refinančních nákladů (podle bodu 4.1.3) a rizikových nákladů (vypočtených jako kumulativně očekávaná ztráta (expected loss) u částky nekryté jistotami, přičemž je nutné provést další srážku (haircut) ve výši [...] % z hodnoty jistoty) musí být pro každý nový závazek zajištěna roční návratnost vlastního kapitálu v minimální výši [...] % (přičemž při výpočtu návratnosti vlastního kapitálu smí být zohledněny poplatky). Útvary Komise mohou požadavek provedení další srážky u hodnoty jistoty ve výši [...] % pro účely výpočtu rizikových nákladů zrušit pouhým „servisním dopisem“, jakmile správce pověřený dozorem v odůvodněném stanovisku prohlásí, že stávající systém oceňování jistot dané banky je celkově přiměřený a stanovuje obzvláště již přiměřené srážky. |
| --- | --- |

4.1.4

Po správném zjištění refinančních nákladů (podle bodu 4.1.3) a rizikových nákladů (vypočtených jako kumulativně očekávaná ztráta (expected loss) u částky nekryté jistotami, přičemž je nutné provést další srážku (haircut) ve výši [...] % z hodnoty jistoty) musí být pro každý nový závazek zajištěna roční návratnost vlastního kapitálu v minimální výši [...] % (přičemž při výpočtu návratnosti vlastního kapitálu smí být zohledněny poplatky). Útvary Komise mohou požadavek provedení další srážky u hodnoty jistoty ve výši [...] % pro účely výpočtu rizikových nákladů zrušit pouhým „servisním dopisem“, jakmile správce pověřený dozorem v odůvodněném stanovisku prohlásí, že stávající systém oceňování jistot dané banky je celkově přiměřený a stanovuje obzvláště již přiměřené srážky.

| 4.1.5 | Návratnost vlastního kapitálu ve smyslu výše uvedeného oddílu se v zásadě vypočítá na základě regulačních kapitálových požadavků, které byly příslušnému úvěru přiřazeny. Metoda, kterou podnik HGAA v současnosti používá pro výpočet kapitálových požadavků s ohledem na jednotlivé úvěry, vychází oproti tomu z ekonomického postupu v souladu s výpočtem rizikových nákladů. Útvary Komise mohou podniku HGAA prostřednictvím jednoduchého „servisního dopisu“ udělit povolení s dalším používáním jeho ekonomického postupu k výpočtu kapitálových požadavků pro jednotlivé úvěry, pokud správce pověřený dozorem potvrdí, že i) výpočetní postup podniku HGAA je metodicky konzistentní a ii) podnik HGAA doložil, že při používání jeho výpočetního postupu je dosaženo minimální návratnosti vlastního kapitálu, která se rovná minimální návratnosti ve výši [...] % vypočítané na základě regulačního vlastního kapitálu jak na cílové úrovni portfolia, tak ve skutečně existujícím portfoliu. |
| --- | --- |

4.1.5

Návratnost vlastního kapitálu ve smyslu výše uvedeného oddílu se v zásadě vypočítá na základě regulačních kapitálových požadavků, které byly příslušnému úvěru přiřazeny. Metoda, kterou podnik HGAA v současnosti používá pro výpočet kapitálových požadavků s ohledem na jednotlivé úvěry, vychází oproti tomu z ekonomického postupu v souladu s výpočtem rizikových nákladů. Útvary Komise mohou podniku HGAA prostřednictvím jednoduchého „servisního dopisu“ udělit povolení s dalším používáním jeho ekonomického postupu k výpočtu kapitálových požadavků pro jednotlivé úvěry, pokud správce pověřený dozorem potvrdí, že i) výpočetní postup podniku HGAA je metodicky konzistentní a ii) podnik HGAA doložil, že při používání jeho výpočetního postupu je dosaženo minimální návratnosti vlastního kapitálu, která se rovná minimální návratnosti ve výši [...] % vypočítané na základě regulačního vlastního kapitálu jak na cílové úrovni portfolia, tak ve skutečně existujícím portfoliu.

| 4.1.6 | [...] smí být poskytovány pouze takovým klientům, kteří disponují [...]. Odchylně od toho jsou přípustné:






  — | [...], |
| --- | --- | --- |

4.1.6

[...] smí být poskytovány pouze takovým klientům, kteří disponují [...]. Odchylně od toho jsou přípustné:

—

[...],

| — | poskytování [...] do maximálního nominálního celkového objemu EUR [...] p. a., přičemž každý jednotlivý v [...] poskytnutý [...] musí mít rating minimálně [...] nebo lepší (v souladu s interním dokumentem podniku HGAA Credit Rating Master Scale). |
| --- | --- |

—

poskytování [...] do maximálního nominálního celkového objemu EUR [...] p. a., přičemž každý jednotlivý v [...] poskytnutý [...] musí mít rating minimálně [...] nebo lepší (v souladu s interním dokumentem podniku HGAA Credit Rating Master Scale).

| 4.1.7 | Podnik HGAA zajistí roční ověření ratingu a kompletní průběžnou úvěrovou dokumentaci pro každého klienta s expozicí vyšší než [...] EUR. Dodržování těchto závazků ověřuje odbor řízení rizik v ústředí skupiny. |
| --- | --- |

4.1.7

Podnik HGAA zajistí roční ověření ratingu a kompletní průběžnou úvěrovou dokumentaci pro každého klienta s expozicí vyšší než [...] EUR. Dodržování těchto závazků ověřuje odbor řízení rizik v ústředí skupiny.

| 4.1.8 | Rakouská republika se zavazuje zajistit, aby ukazatel Loan-to-Deposit-Ratio (poměr úvěrů k vkladům) obchodovatelných subjektů byl zaměřený na úspěšný prodej a aby pro tento účel bylo náležitě řízeno poskytování nových úvěrů nebo aby byla přijata jiná opatření, která povedou ke snížení poměru úvěrů k vkladům (syntetického nebo skutečného). Rakouské republice je známo, že poměr úvěrů k vkladům vyšší než 100 % může představovat překážku pro úspěšný prodej některého z obchodovatelných subjektů. |
| --- | --- |

4.1.8

Rakouská republika se zavazuje zajistit, aby ukazatel Loan-to-Deposit-Ratio (poměr úvěrů k vkladům) obchodovatelných subjektů byl zaměřený na úspěšný prodej a aby pro tento účel bylo náležitě řízeno poskytování nových úvěrů nebo aby byla přijata jiná opatření, která povedou ke snížení poměru úvěrů k vkladům (syntetického nebo skutečného). Rakouské republice je známo, že poměr úvěrů k vkladům vyšší než 100 % může představovat překážku pro úspěšný prodej některého z obchodovatelných subjektů.

| 4.1.9 | Podnik HGAA vymění nebo bude dále vzdělávat pracovníky zpracovávající úvěry a bankovní poradce, u kterých byly zjištěny chyby v úvěrovém procesu nebo kteří poskytovali úvěry na velmi nízké úrovni ziskovosti. |
| --- | --- |

4.1.9

Podnik HGAA vymění nebo bude dále vzdělávat pracovníky zpracovávající úvěry a bankovní poradce, u kterých byly zjištěny chyby v úvěrovém procesu nebo kteří poskytovali úvěry na velmi nízké úrovni ziskovosti.

| 4.1.10 | Podnik HGAA nebude získávat žádné podíly podniků nebo části podniků (dále společně jen „podíly“), není-li níže stanoveno jinak. Podnik HGAA smí získávat podíly s předchozím souhlasem Komise, je-li to nezbytné z důvodu zvláštních okolností pro zajištění nebo zachování finanční stability nebo efektivní hospodářské soutěže. Bez předchozího souhlasu Komise smí podnik HGAA získávat podíly, pokud i) je příslušná kupní cena nižší než [...] % celkové bilanční sumy podniku HGAA k okamžiku rozhodnutí Komise a ii) celková suma všech kupních cen, které podnik HGAA zaplatil po celou fázi restrukturalizace (tj. do dokončení prodeje sítě SEE, viz oddíl IV), je nižší než [...] % bilanční sumy podniku HGAA k okamžiku rozhodnutí Komise. Ze zákazu akvizice jsou dále vyňaty podíly, které podnik HGAA spravuje nebo nabude při běžné obchodní činnosti v souvislosti s nesplácenými úvěry nebo podobnými bankovními obchody. |
| --- | --- |

4.1.10

Podnik HGAA nebude získávat žádné podíly podniků nebo části podniků (dále společně jen „podíly“), není-li níže stanoveno jinak. Podnik HGAA smí získávat podíly s předchozím souhlasem Komise, je-li to nezbytné z důvodu zvláštních okolností pro zajištění nebo zachování finanční stability nebo efektivní hospodářské soutěže. Bez předchozího souhlasu Komise smí podnik HGAA získávat podíly, pokud i) je příslušná kupní cena nižší než [...] % celkové bilanční sumy podniku HGAA k okamžiku rozhodnutí Komise a ii) celková suma všech kupních cen, které podnik HGAA zaplatil po celou fázi restrukturalizace (tj. do dokončení prodeje sítě SEE, viz oddíl IV), je nižší než [...] % bilanční sumy podniku HGAA k okamžiku rozhodnutí Komise. Ze zákazu akvizice jsou dále vyňaty podíly, které podnik HGAA spravuje nebo nabude při běžné obchodní činnosti v souvislosti s nesplácenými úvěry nebo podobnými bankovními obchody.

| 4.1.11 | Podnik HGAA nesmí odkazovat na podpory pro účely reklamy. |
| --- | --- |

4.1.11

Podnik HGAA nesmí odkazovat na podpory pro účely reklamy.

| 4.1.12 | Plnění výše uvedených opatření bude kontrolovat ve čtvrtletních intervalech externí správce pověřený dozorem, který bude podávat zprávy Komisi (viz níže oddíl C). |
| --- | --- |

4.1.12

Plnění výše uvedených opatření bude kontrolovat ve čtvrtletních intervalech externí správce pověřený dozorem, který bude podávat zprávy Komisi (viz níže oddíl C).

4.2   Oblast platnosti závazků („omezení nového obchodování“) podle 4.1.1 – 4.1.6

Výše uvedená omezení upravená v oddílech 4.1.1 až 4.1.6 platí pouze pro nové obchodování podle této definice:

4.2.1   Vymezení segmentů „Corporate“, „Public Finance“ a „Retail“

Obchodní oblasti „Corporate“ a „Public Finance“ odpovídají v zásadě současně platným definicím obchodních oblastí podniku HGAA, jsou však následujícím způsobem upraveny:

| 4.2.1.1 | Obchodní oblast „Corporate“ je definována jako:
  Obchodní oblast „Corporate“ zahrnuje všechny soukromé podniky (s výjimkou finančních institucí), pro které jsou splněna následující kritéria s ohledem na obrat a/nebo expozici:






  — | roční celkový obrat v minimální výši [...] EUR, nebo |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1

Obchodní oblast „Corporate“ je definována jako:

Obchodní oblast „Corporate“ zahrnuje všechny soukromé podniky (s výjimkou finančních institucí), pro které jsou splněna následující kritéria s ohledem na obrat a/nebo expozici:

—

roční celkový obrat v minimální výši [...] EUR, nebo

| — | hrubá hodnota expozice v minimální výši [...] EUR, příp. v Chorvatsku minimálně [...] EUR. Podnik HGAA se zavazuje, že správci pověřenému dozorem doloží, že současná prahová hodnota související s expozicemi a určená pro vymezení retailové oblasti vůči oblasti „Corporate“ podniku HGAA v Chorvatsku je skutečně [...] EUR a že změna této prahové hodnoty by způsobila nepoměrné následné náklady. |
| --- | --- |

—

hrubá hodnota expozice v minimální výši [...] EUR, příp. v Chorvatsku minimálně [...] EUR. Podnik HGAA se zavazuje, že správci pověřenému dozorem doloží, že současná prahová hodnota související s expozicemi a určená pro vymezení retailové oblasti vůči oblasti „Corporate“ podniku HGAA v Chorvatsku je skutečně [...] EUR a že změna této prahové hodnoty by způsobila nepoměrné následné náklady.

| 4.2.1.2 | Segment „Public Finance“:
  Oblast „Public Finance“ zahrnuje:






  — | „celostátní orgány“, tj. subjekty, které mohou vykonávat státní moc, tj. jsou oprávněny přijímat všeobecně závazné zákony nebo jiné závazné právní předpisy. Patří sem zejména státy, ministerstva, státní a vládní úřady, správa sociálního zabezpečení apod.), |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2

Segment „Public Finance“:

Oblast „Public Finance“ zahrnuje:

—

„celostátní orgány“, tj. subjekty, které mohou vykonávat státní moc, tj. jsou oprávněny přijímat všeobecně závazné zákony nebo jiné závazné právní předpisy. Patří sem zejména státy, ministerstva, státní a vládní úřady, správa sociálního zabezpečení apod.),

| — | expozice, které jsou zajištěny explicitní zárukou „státního orgánu“, |
| --- | --- |

—

expozice, které jsou zajištěny explicitní zárukou „státního orgánu“,

| — | „regionální orgány“, tj. oblastní subjekty (spolkové země, provincie, regiony, města a obce), jakož i politické subjekty v Bosně a Hercegovině, tj. Republika srbská a Federace Bosna a Hercegovina, a |
| --- | --- |

—

„regionální orgány“, tj. oblastní subjekty (spolkové země, provincie, regiony, města a obce), jakož i politické subjekty v Bosně a Hercegovině, tj. Republika srbská a Federace Bosna a Hercegovina, a

| — | subjekty veřejného sektoru (Public Sector Entities
   (1)), pokud využívají přímou záruku státního nebo regionálního orgánu. |
| --- | --- |

—

subjekty veřejného sektoru (Public Sector Entities
   (1)), pokud využívají přímou záruku státního nebo regionálního orgánu.

Se subjekty a agenturami, které nejsou ani státním, ani regionálním orgánem ve výše definovaném smyslu a nedisponují žádnou přímou zárukou státního nebo regionálního orgánu, je nutné nakládat jako s (institucionálními) obchodními klienty a v souladu s předpisy pro obchodní oblast „Corporate“.

| 4.2.1.3 | Obchodní oblast „Retail“:
  Obchodní oblast Retail zahrnuje






  — | soukromé osoby, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.3

Obchodní oblast „Retail“:

Obchodní oblast Retail zahrnuje

—

soukromé osoby,

| — | všechny druhy malých a středních podniků, tj. podniky v soukromém vlastnictví, osoby vykonávající svobodné povolání a zemědělské subjekty, bez ohledu na jejich právní formu, pro které jsou kumulativně splněna následující kritéria s ohledem na obrat a expozici:






  — | roční celkový obrat v maximální výši [...] EUR a |
| --- | --- | --- |

—

všechny druhy malých a středních podniků, tj. podniky v soukromém vlastnictví, osoby vykonávající svobodné povolání a zemědělské subjekty, bez ohledu na jejich právní formu, pro které jsou kumulativně splněna následující kritéria s ohledem na obrat a expozici:

—

roční celkový obrat v maximální výši [...] EUR a

| — | hrubá výše expozice v maximální výši [...] EUR, příp. (s výhradou doložení podle bodu 4.2.1.1. druhé odrážky) v Chorvatsku v maximální výši [...] EUR. |
| --- | --- |

—

hrubá výše expozice v maximální výši [...] EUR, příp. (s výhradou doložení podle bodu 4.2.1.1. druhé odrážky) v Chorvatsku v maximální výši [...] EUR.

4.2.2   Nové obchodování v segmentech „Corporate“ a „Public finance“

4.2.2.1.   Obecné definice

„Nové obchodování“ ve smyslu omezení nového obchodování podle bodů 4.1.1 až 4.1.6 je definováno v zásadě v souladu se stávajícími standardy podniku HGAA pro vykazování rizik a zahrnuje:

| — | rizikové (2) úvěrové, případně leasingové obchody se zcela novým klientem (případně skupinou propojených klientů), tzn. „obchod s novým zákazníkem“ [New ClientBusiness – NCB], |
| --- | --- |

—

rizikové (2) úvěrové, případně leasingové obchody se zcela novým klientem (případně skupinou propojených klientů), tzn. „obchod s novým zákazníkem“ [New ClientBusiness – NCB],

| — | zvýšení úvěrových, příp. leasingových expozic se stávajícími klienty na základě produktů, tzn. obchod zvyšující expozici [Exposure Increasing Business – ExIB], a |
| --- | --- |

—

zvýšení úvěrových, příp. leasingových expozic se stávajícími klienty na základě produktů, tzn. obchod zvyšující expozici [Exposure Increasing Business – ExIB], a

| — | obnovení nebo prodloužení stávajících úvěrových, případně leasingových expozic se stávajícími klienty na základě produktů na období delší než [...], tzn. „obchod prodlužující expozici“ [Exposure Prolonging Business – ExPB]
   (3). |
| --- | --- |

—

obnovení nebo prodloužení stávajících úvěrových, případně leasingových expozic se stávajícími klienty na základě produktů na období delší než [...], tzn. „obchod prodlužující expozici“ [Exposure Prolonging Business – ExPB]
   (3).

4.2.2.2.   Doplňková kritéria

| — | V souvislosti s ExIB musí být existence nového obchodování posouzena na úrovni jednotlivých transakcí. Když má tedy klient v úmyslu zvýšit stávající peněžní expozici a na druhé straně snížit ve stejné míře expozici ze záruk, je zvýšení peněžní expozice i přesto považováno za nového obchodování. |
| --- | --- |

—

V souvislosti s ExIB musí být existence nového obchodování posouzena na úrovni jednotlivých transakcí. Když má tedy klient v úmyslu zvýšit stávající peněžní expozici a na druhé straně snížit ve stejné míře expozici ze záruk, je zvýšení peněžní expozice i přesto považováno za nového obchodování.

| — | Finanční leasing je považován za nový úvěrový obchod. Z tohoto důvodu musí nový obchod (NCB a ExIB) plně odpovídat požadavkům na nové obchodování podle výše uvedených bodů 4.1.1 až 4.1.6. |
| --- | --- |

—

Finanční leasing je považován za nový úvěrový obchod. Z tohoto důvodu musí nový obchod (NCB a ExIB) plně odpovídat požadavkům na nové obchodování podle výše uvedených bodů 4.1.1 až 4.1.6.

| — | Operativní leasing je považován za nový obchod ve smyslu bodu 4.1.1–4.1.6 s následujícími podmínkami:






  — | Je nutné dodržet minimální rating [...] a maximální dobu platnosti podle předpisů pro omezení nového obchodování. |
| --- | --- | --- |

—

Operativní leasing je považován za nový obchod ve smyslu bodu 4.1.1–4.1.6 s následujícími podmínkami:

—

Je nutné dodržet minimální rating [...] a maximální dobu platnosti podle předpisů pro omezení nového obchodování.

| — | existence plného zajištění je předpokládána, pokud je zůstatková hodnota plně kryta aktuální účetní hodnotou (carrying value) za předpokladu, že zůstatková hodnota je uplatněna dostatečně konzervativně; toto platí, jestliže zůstatková hodnota odpovídá čisté prodejní hodnotě základního objektu, které bude možné s vysokou pravděpodobností dosáhnout (po odečtení prodejních nákladů), v účetnictví účtujícího subjektu (booking entity). |
| --- | --- |

—

existence plného zajištění je předpokládána, pokud je zůstatková hodnota plně kryta aktuální účetní hodnotou (carrying value) za předpokladu, že zůstatková hodnota je uplatněna dostatečně konzervativně; toto platí, jestliže zůstatková hodnota odpovídá čisté prodejní hodnotě základního objektu, které bude možné s vysokou pravděpodobností dosáhnout (po odečtení prodejních nákladů), v účetnictví účtujícího subjektu (booking entity).

| — | Každý úvěrový závazek, který obsahuje volné úvěrové linky, musí splňovat nové standardy pro poskytování úvěrů podle bodu 4.1.1–4.1.6. |
| --- | --- |

—

Každý úvěrový závazek, který obsahuje volné úvěrové linky, musí splňovat nové standardy pro poskytování úvěrů podle bodu 4.1.1–4.1.6.

| — | Transakce v rámci skupiny HGAA (např. refinancování místních bank, leasing a ostatní podíly), jakož i obchodování v rámci požadavků na řízení likvidity podniku HGAA jsou zařazeny do segmentu finančních institucí. |
| --- | --- |

—

Transakce v rámci skupiny HGAA (např. refinancování místních bank, leasing a ostatní podíly), jakož i obchodování v rámci požadavků na řízení likvidity podniku HGAA jsou zařazeny do segmentu finančních institucí.

4.2.2.3.   Omezení

Omezení nového obchodování podle bodů 4.1.1–4.1.6 se nevztahují na následující rizikové transakce:

| — | Obchody s finančními institucemi v souvislosti s evidencí likvidity podniku HGAA, tzn.:






  — | FX spotové měnové transakce (tj. denní zúčtovací limity), |
| --- | --- | --- |

—

Obchody s finančními institucemi v souvislosti s evidencí likvidity podniku HGAA, tzn.:

—

FX spotové měnové transakce (tj. denní zúčtovací limity),

| — | FX měnové outright a swapové transakce s dobou platnosti [...], pokud je pro tento účel uzavřena dohoda o nettingu a kolaterálu (ISDA s CSA) s prahovou hodnotou (= materiálně nezajištěná expozice) v maximální výši [...] EUR, |
| --- | --- |

—

FX měnové outright a swapové transakce s dobou platnosti [...], pokud je pro tento účel uzavřena dohoda o nettingu a kolaterálu (ISDA s CSA) s prahovou hodnotou (= materiálně nezajištěná expozice) v maximální výši [...] EUR,

| — | půjčky na měnových trzích, vkladové obchody, jakož i (reverzní) repotransakce s dobou platnosti vždy maximálně [...], pokud maximální částka pro jednu protistranu je omezena na [...] EUR a vydaná celková částka je vždy omezena na maximálně [...] EUR, |
| --- | --- |

—

půjčky na měnových trzích, vkladové obchody, jakož i (reverzní) repotransakce s dobou platnosti vždy maximálně [...], pokud maximální částka pro jednu protistranu je omezena na [...] EUR a vydaná celková částka je vždy omezena na maximálně [...] EUR,

| — | finanční deriváty (úrokové swapy) s dobou platnosti maximálně [...], pokud je pro tento účel uzavřena dohoda o nettingu a kolaterálu (ISDA s CSA) s prahovou hodnotou (= materiálně nezajištěná expozice) ve výši maximálně [...]. |
| --- | --- |

—

finanční deriváty (úrokové swapy) s dobou platnosti maximálně [...], pokud je pro tento účel uzavřena dohoda o nettingu a kolaterálu (ISDA s CSA) s prahovou hodnotou (= materiálně nezajištěná expozice) ve výši maximálně [...].

Podnik HGAA musí zajistit, aby jednotlivé limity protistrany pro finanční instituce byly odborem řízení rizik z ústředí skupiny HGAA schvalovány vždy pouze na dobu maximálně [...].

| — | Nové financování, prodloužení úvěrů, „roll-over“, restrukturalizace a změna programu úvěrů pro zákazníky v potížích (a všechny klienty v oblasti odpovědnosti skupiny, resp. Local Task Force Rehabiliation a/nebo Credit Rehabilitation) s cílem a jasně zdokumentovanými vyhlídkami na vrácení nesplácených úvěrových závazků do výkonného stavu a/nebo umožnit konečné vrácení nevyrovnané expozice, pokud je doba platnosti nového financování poskytnutého v této souvislosti omezena na maximálně [...]. U každé z těchto transakcí musí být dostatečně zdokumentováno – včetně kvantitativního dokladu –, že příslušná transakce je pro podnik HGAA tou nejlepší cestou k zachování hodnot a nepovede k pouhému oddalování realizace ztráty. Parametry kvantitativní analýzy musí být dostatečně konzervativní. |
| --- | --- |

—

Nové financování, prodloužení úvěrů, „roll-over“, restrukturalizace a změna programu úvěrů pro zákazníky v potížích (a všechny klienty v oblasti odpovědnosti skupiny, resp. Local Task Force Rehabiliation a/nebo Credit Rehabilitation) s cílem a jasně zdokumentovanými vyhlídkami na vrácení nesplácených úvěrových závazků do výkonného stavu a/nebo umožnit konečné vrácení nevyrovnané expozice, pokud je doba platnosti nového financování poskytnutého v této souvislosti omezena na maximálně [...]. U každé z těchto transakcí musí být dostatečně zdokumentováno – včetně kvantitativního dokladu –, že příslušná transakce je pro podnik HGAA tou nejlepší cestou k zachování hodnot a nepovede k pouhému oddalování realizace ztráty. Parametry kvantitativní analýzy musí být dostatečně konzervativní.

| — | Prodloužení, prodloužení doby platnosti, restrukturalizace a přeprogramování stávající prováděcí expozice (4), případně klientů (skupin propojených klientů), které jsou objektivně odůvodněné, jsou v zájmu podniku HGAA a nejsou poskytnuty na dobu platnosti delší než [...]. U každé z těchto transakcí musí být dostatečně – včetně kvantitativního dokladu – zdokumentováno, že příslušná transakce je pro podnik HGAA tou nejlepší cestou k zachování hodnot a nepovede k pouhému oddalování realizace ztráty. Parametry kvantitativní analýzy musí být dostatečně konzervativní. |
| --- | --- |

—

Prodloužení, prodloužení doby platnosti, restrukturalizace a přeprogramování stávající prováděcí expozice (4), případně klientů (skupin propojených klientů), které jsou objektivně odůvodněné, jsou v zájmu podniku HGAA a nejsou poskytnuty na dobu platnosti delší než [...]. U každé z těchto transakcí musí být dostatečně – včetně kvantitativního dokladu – zdokumentováno, že příslušná transakce je pro podnik HGAA tou nejlepší cestou k zachování hodnot a nepovede k pouhému oddalování realizace ztráty. Parametry kvantitativní analýzy musí být dostatečně konzervativní.

| — | Doplňkové financování pro klienty, kteří se nacházejí na tzv. Watch seznamu skupiny HGAA, případně místních subjektů, s cílem a jasnou a zdokumentovanou vyhlídkou na stabilizaci finanční situace klientů (včetně zajištění úrokových a měnových rizik), a tím předejít neplnění, stejně jako umožnit klientům návrat do stavu plnění, pokud je doba platnosti doplňkových financování poskytnutých v této souvislosti omezena na maximálně [...]. U každé z těchto transakcí musí být dostatečně a včetně kvantitativního dokladu zdokumentováno, že příslušná transakce je pro podnik HGAA tou nejlepší cestou k zachování hodnot a nepovede k pouhému oddalování realizace ztráty. Parametry kvantitativní analýzy musí být dostatečně konzervativní. |
| --- | --- |

—

Doplňkové financování pro klienty, kteří se nacházejí na tzv. Watch seznamu skupiny HGAA, případně místních subjektů, s cílem a jasnou a zdokumentovanou vyhlídkou na stabilizaci finanční situace klientů (včetně zajištění úrokových a měnových rizik), a tím předejít neplnění, stejně jako umožnit klientům návrat do stavu plnění, pokud je doba platnosti doplňkových financování poskytnutých v této souvislosti omezena na maximálně [...]. U každé z těchto transakcí musí být dostatečně a včetně kvantitativního dokladu zdokumentováno, že příslušná transakce je pro podnik HGAA tou nejlepší cestou k zachování hodnot a nepovede k pouhému oddalování realizace ztráty. Parametry kvantitativní analýzy musí být dostatečně konzervativní.

| — | Transakce,






  — | které jsou kryty plně a po celou dobu platnosti úvěru okamžitě vykonatelnými peněžními jistotami, které nejsou spojeny s právy třetích osob na jištění, pokud rating dlužníka není horší než [...], NEBO |
| --- | --- | --- |

—

Transakce,

—

které jsou kryty plně a po celou dobu platnosti úvěru okamžitě vykonatelnými peněžními jistotami, které nejsou spojeny s právy třetích osob na jištění, pokud rating dlužníka není horší než [...], NEBO

| — | které jsou plně zajištěny ručením nebo zárukou finanční instituce („bankovní záruka“, příp. „bank guarantee“), pokud rating garanta není horší než [...]. |
| --- | --- |

—

které jsou plně zajištěny ručením nebo zárukou finanční instituce („bankovní záruka“, příp. „bank guarantee“), pokud rating garanta není horší než [...].

| — | Rozšíření expozice z důvodu kurzových změn, kurzových výkyvů u derivátů a vývoje tržní ceny u dluhopisů. |
| --- | --- |

—

Rozšíření expozice z důvodu kurzových změn, kurzových výkyvů u derivátů a vývoje tržní ceny u dluhopisů.

| — | Přeměna stávajících úvěrů v cizích měnách na úvěry v EUR, pokud je bilanční měna dotčeného klienta EUR, kuna nebo konvertibilní marka, celková expozice se změní podle aktuálního směnného kurzu a pozice jistoty podniku HGAA zůstane nezměněná nebo se zlepší. |
| --- | --- |

—

Přeměna stávajících úvěrů v cizích měnách na úvěry v EUR, pokud je bilanční měna dotčeného klienta EUR, kuna nebo konvertibilní marka, celková expozice se změní podle aktuálního směnného kurzu a pozice jistoty podniku HGAA zůstane nezměněná nebo se zlepší.

| — | Nový obchod, pro který byla klientovi zaslána nabídka upravená podle příslušné místní rizikové a prodejní jednotky (tzv. term sheet) již před 1. lednem 2013 a který ji přijal, pokud je podnik HGAA prokazatelně z právního hlediska povinen provést výplatu. |
| --- | --- |

—

Nový obchod, pro který byla klientovi zaslána nabídka upravená podle příslušné místní rizikové a prodejní jednotky (tzv. term sheet) již před 1. lednem 2013 a který ji přijal, pokud je podnik HGAA prokazatelně z právního hlediska povinen provést výplatu.

| — | Obchody, které jsou uzavírány s uplatněním programových prostředků rozvojových bank a nadnárodních finančních institucí (např. EIB, EBRD, HBOR, SID a další) nebo v rámci dotovaných úvěrových programů, které nabízejí státní či regionální orgány, pokud je dodržena ratingová hranice [...] a doba splatnosti úvěrů činí maximálně [...]. Účast na dotovaných úvěrových programech ve výše uvedeném smyslu je přípustná pouze tehdy, když programy vykazují znaky minimalizující úvěrová rizika [...]. Předtím, než se podnik HGAA programu zúčastní, musí ho ověřit a potvrdit správce pověřený dozorem. |
| --- | --- |

—

Obchody, které jsou uzavírány s uplatněním programových prostředků rozvojových bank a nadnárodních finančních institucí (např. EIB, EBRD, HBOR, SID a další) nebo v rámci dotovaných úvěrových programů, které nabízejí státní či regionální orgány, pokud je dodržena ratingová hranice [...] a doba splatnosti úvěrů činí maximálně [...]. Účast na dotovaných úvěrových programech ve výše uvedeném smyslu je přípustná pouze tehdy, když programy vykazují znaky minimalizující úvěrová rizika [...]. Předtím, než se podnik HGAA programu zúčastní, musí ho ověřit a potvrdit správce pověřený dozorem.

| — | Financování v rámci skupiny (zejména linie refinancování) pro jiné subjekty skupiny HGAA pro účely záchranných nákupů („repossessions“) jistot a aktiv v rámci soudních a mimosoudních dražeb nebo prodejů. |
| --- | --- |

—

Financování v rámci skupiny (zejména linie refinancování) pro jiné subjekty skupiny HGAA pro účely záchranných nákupů („repossessions“) jistot a aktiv v rámci soudních a mimosoudních dražeb nebo prodejů.

| — | Změna klasifikace leasingových závazků, tj. z obchodů operativního leasingu na obchody finančního leasingu, když se tím rizika spojená s aktivy mohou změnit na rizika protistrany (tzn. když všechna rizika a zvýhodnění, která souvisejí s vlastnictvím předmětů leasingu, jsou převedena z pronajímatele na nájemce). |
| --- | --- |

—

Změna klasifikace leasingových závazků, tj. z obchodů operativního leasingu na obchody finančního leasingu, když se tím rizika spojená s aktivy mohou změnit na rizika protistrany (tzn. když všechna rizika a zvýhodnění, která souvisejí s vlastnictvím předmětů leasingu, jsou převedena z pronajímatele na nájemce).

| — | Splnění stávajících smluvních závazků (např. „rozestavěné nemovitosti“, „aktivace ještě nepronajatých předmětů leasingu“ (= Leases-to-Go)), pokud smlouva, případně místní právo nepovoluje možnost plného nebo částečného ukončení závazku (například v rámci zvláštních smluvních podmínek (covenants)). |
| --- | --- |

—

Splnění stávajících smluvních závazků (např. „rozestavěné nemovitosti“, „aktivace ještě nepronajatých předmětů leasingu“ (= Leases-to-Go)), pokud smlouva, případně místní právo nepovoluje možnost plného nebo částečného ukončení závazku (například v rámci zvláštních smluvních podmínek (covenants)).

4.2.3   Nové obchodování v retailovém segmentu

Podle bodu 4.2.2.1 a zásad řádného hlášení rizik je „nové obchodování“ pro retailový segment definováno takto:

| i) | riziková úvěrová nebo leasingová transakce (například půjčka nebo úvěrová linka), která je pokládána za retailový úvěrový nebo leasingový produkt a která je nově poskytnuta novému nebo stávajícímu klientovi (nebo GoB),
  NEBO |
| --- | --- |

i)

riziková úvěrová nebo leasingová transakce (například půjčka nebo úvěrová linka), která je pokládána za retailový úvěrový nebo leasingový produkt a která je nově poskytnuta novému nebo stávajícímu klientovi (nebo GoB),
  NEBO

| ii) | u revolvingových úvěrových linek nebo v rámci vybavených retailových produktů (na základě limitu), které klient už vlastní, například přečerpání, kreditní karty a úvěrové linky provozních prostředků malých a středních podniků, rozdíl mezi nově poskytnutým (vyšším) limitem a starým (nižším) limitem,
  NEBO |
| --- | --- |

ii)

u revolvingových úvěrových linek nebo v rámci vybavených retailových produktů (na základě limitu), které klient už vlastní, například přečerpání, kreditní karty a úvěrové linky provozních prostředků malých a středních podniků, rozdíl mezi nově poskytnutým (vyšším) limitem a starým (nižším) limitem,
  NEBO

| iii) | u pravidelně splácených („amortizačních“) retailových produktů, které klient už vlastní, například všechny formy splátkových úvěrů, rozdíl mezi nově poskytnutou (vyšší) výší půjčky a starou (nižší) výší půjčky. |
| --- | --- |

iii)

u pravidelně splácených („amortizačních“) retailových produktů, které klient už vlastní, například všechny formy splátkových úvěrů, rozdíl mezi nově poskytnutou (vyšší) výší půjčky a starou (nižší) výší půjčky.

4.2.3.1   Další definice a hlediska

| i) | Do doby, než podnik HGAA bude schopen vykazovat postupný nárůst expozice v souladu s bodem 4.2.3 písm. ii) a iii) ve výkaznictví, je nárůst expozice v souvislosti se stávajícím klientem (na základě produktů) považován za nové obchodování. Poznámka: Snížení frekvence splátek (např. z měsíčních na čtvrtletní) je třeba považovat za nový obchod. |
| --- | --- |

i)

Do doby, než podnik HGAA bude schopen vykazovat postupný nárůst expozice v souladu s bodem 4.2.3 písm. ii) a iii) ve výkaznictví, je nárůst expozice v souvislosti se stávajícím klientem (na základě produktů) považován za nové obchodování. Poznámka: Snížení frekvence splátek (např. z měsíčních na čtvrtletní) je třeba považovat za nový obchod.

| ii) | Marginální či zanedbatelné nárůsty expozice (do [...] EUR), které jsou vyvolány transakčními poplatky, kapitalizovanými úroky či poplatky atd., zejména takové, které jsou uváděny v souvislosti s transakcemi z bodu 4.2.3.2 (např. měnové směny, restrukturalizace, konsolidace, prodloužení atd.), nejsou nikdy považovány za nové obchodování. |
| --- | --- |

ii)

Marginální či zanedbatelné nárůsty expozice (do [...] EUR), které jsou vyvolány transakčními poplatky, kapitalizovanými úroky či poplatky atd., zejména takové, které jsou uváděny v souvislosti s transakcemi z bodu 4.2.3.2 (např. měnové směny, restrukturalizace, konsolidace, prodloužení atd.), nejsou nikdy považovány za nové obchodování.

| iii) | V souvislosti s retailovým obchodováním zvyšujícím expozici je určena existence nebo neexistence nového obchodování na úrovni jednotlivé transakce, takže nárůsty expozice u jednoho produktu (jednoho klienta) nemohou být započteny se snížením expozice u jiného produktu. Přípustné není ani započtení (tzv. netting) půjček klientů a jejich vkladů. |
| --- | --- |

iii)

V souvislosti s retailovým obchodováním zvyšujícím expozici je určena existence nebo neexistence nového obchodování na úrovni jednotlivé transakce, takže nárůsty expozice u jednoho produktu (jednoho klienta) nemohou být započteny se snížením expozice u jiného produktu. Přípustné není ani započtení (tzv. netting) půjček klientů a jejich vkladů.

| iv) | Finanční leasing je považován za úvěrové financování, a je tudíž podle bodu 4.2.3 novým obchodem, který podléhá omezením nového obchodování. |
| --- | --- |

iv)

Finanční leasing je považován za úvěrové financování, a je tudíž podle bodu 4.2.3 novým obchodem, který podléhá omezením nového obchodování.

| v) | Operativní leasing je považován za nový obchod, pokud spadá pod bod 4.2.3, a vztahují se tak na něj omezení nového obchodování. |
| --- | --- |

v)

Operativní leasing je považován za nový obchod, pokud spadá pod bod 4.2.3, a vztahují se tak na něj omezení nového obchodování.

| vi) | Změna kvalifikace leasingových smluv (např. z operativního leasingu na finanční leasing) není považována za nový obchod, ledaže to vede k rozšíření expozice v regulačním nebo hospodářském smyslu. |
| --- | --- |

vi)

Změna kvalifikace leasingových smluv (např. z operativního leasingu na finanční leasing) není považována za nový obchod, ledaže to vede k rozšíření expozice v regulačním nebo hospodářském smyslu.

4.2.3.2   Omezení či výjimky

S následujícími rizikovými transakcemi je třeba nakládat odděleně:

| — | Všechny nabídky retailových úvěrů, které byly klientům poskytnuty před 1. lednem 2013, nespadají do oblasti působnosti omezení nového obchodování, pokud je příslušný klient přijal ve lhůtě pro přijetí vyplývající z práva příslušné země. Nabídky retailových úvěrů, které byly předloženy po 1. lednu 2013, podléhají závazkům v bodě 4.1. |
| --- | --- |

—

Všechny nabídky retailových úvěrů, které byly klientům poskytnuty před 1. lednem 2013, nespadají do oblasti působnosti omezení nového obchodování, pokud je příslušný klient přijal ve lhůtě pro přijetí vyplývající z práva příslušné země. Nabídky retailových úvěrů, které byly předloženy po 1. lednu 2013, podléhají závazkům v bodě 4.1.

| — | Retailové úvěry, které podporují rozvojové banky a nadnárodní finanční instituce (např. EIB, EBRD, HBOR, SID atd.) nebo dotované programy podporované státními či polostátními úvěrovými nebo pojišťovacími agenturami, případně veřejným sektorem, omezením nového obchodování nepodléhají. |
| --- | --- |

—

Retailové úvěry, které podporují rozvojové banky a nadnárodní finanční instituce (např. EIB, EBRD, HBOR, SID atd.) nebo dotované programy podporované státními či polostátními úvěrovými nebo pojišťovacími agenturami, případně veřejným sektorem, omezením nového obchodování nepodléhají.

| — | Restrukturalizace retailových úvěrů nebo leasingových smluv, které byly poskytnuty fyzickým osobám (soukromým klientům) a které nepřekročí maximální výši [...] EUR, nejsou považovány za nové obchodování, pokud nevedou k nárůstu expozice. Je potřeba dodržovat následující zásady:






  — | restrukturalizace by měly být vždy neutrální z hlediska hotovosti (neutrální z hlediska čisté současné hodnoty), |
| --- | --- | --- |

—

Restrukturalizace retailových úvěrů nebo leasingových smluv, které byly poskytnuty fyzickým osobám (soukromým klientům) a které nepřekročí maximální výši [...] EUR, nejsou považovány za nové obchodování, pokud nevedou k nárůstu expozice. Je potřeba dodržovat následující zásady:

—

restrukturalizace by měly být vždy neutrální z hlediska hotovosti (neutrální z hlediska čisté současné hodnoty),

| — | v průběhu restrukturalizace NESMÍ být zvýšena expozice vůči klientovi, |
| --- | --- |

—

v průběhu restrukturalizace NESMÍ být zvýšena expozice vůči klientovi,

| — | ani během procesu restrukturalizace, ani v rámci restrukturalizovaného financování nesmí být klientovi poskytnuty nové prostředky, |
| --- | --- |

—

ani během procesu restrukturalizace, ani v rámci restrukturalizovaného financování nesmí být klientovi poskytnuty nové prostředky,

| — | restrukturalizace smí být provedeny pouze tehdy, když zákazník prokáže schopnost a ochotu spravovat restrukturalizované financování, |
| --- | --- |

—

restrukturalizace smí být provedeny pouze tehdy, když zákazník prokáže schopnost a ochotu spravovat restrukturalizované financování,

| — | restrukturalizace nesmí být provedena, pokud je na klienta (prostřednictvím třetí strany) podána žaloba, je proti němu vedeno exekuční řízení nebo je-li z důvodu právního řízení omezena jeho způsobilost k právním úkonům. |
| --- | --- |

—

restrukturalizace nesmí být provedena, pokud je na klienta (prostřednictvím třetí strany) podána žaloba, je proti němu vedeno exekuční řízení nebo je-li z důvodu právního řízení omezena jeho způsobilost k právním úkonům.

Pokud klient není fyzická osoba (soukromý klient), nýbrž malý a střední podnik (firemní klient) (a není tak splněna podmínka použití uvedená v úvodu), uplatňují se pravidla pro restrukturalizace platná v souvislosti s klienty segmentu „Corporate“ (ve smyslu maximalizace obnovení) a omezení doby platnosti.

| — | Změna stávajících expozic z jiného segmentu klientů bez rozšíření expozice není považována za nový obchod. To se týká především expozice v souvislosti s financováním projektů pro korporátní klienty (např. na výstavbu bytů v osobním vlastnictví), která nakonec přejde na retailové klienty (např. tím, že si vezmou úvěry na nákup bytu). Expozice přechází v tomto případě z korporátního segmentu na retailový segment. Platí však následující omezení:






  — | maximální přípustný LTV činí [...] % a |
| --- | --- | --- |

—

Změna stávajících expozic z jiného segmentu klientů bez rozšíření expozice není považována za nový obchod. To se týká především expozice v souvislosti s financováním projektů pro korporátní klienty (např. na výstavbu bytů v osobním vlastnictví), která nakonec přejde na retailové klienty (např. tím, že si vezmou úvěry na nákup bytu). Expozice přechází v tomto případě z korporátního segmentu na retailový segment. Platí však následující omezení:

—

maximální přípustný LTV činí [...] % a

| — | roční celkový objem nového obchodování je v příslušné zemi omezen na maximálně [...] % ročního celkového objemu nového obchodování ve formě retailového hypotečního úvěru. |
| --- | --- |

—

roční celkový objem nového obchodování je v příslušné zemi omezen na maximálně [...] % ročního celkového objemu nového obchodování ve formě retailového hypotečního úvěru.

| — | Zvýšení celkové expozice retailových úvěrů v důsledku vzniku úroků, poplatků nebo jiných forem kapitalizace dluhu (většinou v souvislosti s nesplácenými nebo restrukturalizovanými úvěry) nejsou považována za nové obchodování. |
| --- | --- |

—

Zvýšení celkové expozice retailových úvěrů v důsledku vzniku úroků, poplatků nebo jiných forem kapitalizace dluhu (většinou v souvislosti s nesplácenými nebo restrukturalizovanými úvěry) nejsou považována za nové obchodování.

| — | Konsolidace dluhu pro retailové klienty (v rámci účtujících subjektů podniku HGAA, případně okruhu účtů) je považována za část restrukturalizace, pokud expozice spojená s novým konsolidovaným úvěrem nepřekročí částku ve výši [...] EUR ([...] EUR v Chorvatsku v případě přijetí správcem pověřeným dozorem, srov. bod 4.2.1.3). Pokud expozice tuto částku překročí, uplatní se omezení doby platnosti pro korporátní klienty.
  Pokud je naopak expozice spojená s novým konsolidovaným retailovým úvěrem (výrazně) vyšší než celková výše expozice spojené s konsolidovanými úvěry, je rozdíl podle bodu 4.2.3 písm. ii) a iii) považován za nové obchodování. Dokud ještě nejsou uplatněny odpovídající kapacity v oblasti výkaznictví, uplatňuje se bod 4.2.3.1 písm. i). |
| --- | --- |

—

Konsolidace dluhu pro retailové klienty (v rámci účtujících subjektů podniku HGAA, případně okruhu účtů) je považována za část restrukturalizace, pokud expozice spojená s novým konsolidovaným úvěrem nepřekročí částku ve výši [...] EUR ([...] EUR v Chorvatsku v případě přijetí správcem pověřeným dozorem, srov. bod 4.2.1.3). Pokud expozice tuto částku překročí, uplatní se omezení doby platnosti pro korporátní klienty.

Pokud je naopak expozice spojená s novým konsolidovaným retailovým úvěrem (výrazně) vyšší než celková výše expozice spojené s konsolidovanými úvěry, je rozdíl podle bodu 4.2.3 písm. ii) a iii) považován za nové obchodování. Dokud ještě nejsou uplatněny odpovídající kapacity v oblasti výkaznictví, uplatňuje se bod 4.2.3.1 písm. i).

| — | Tzv. navyšování („Loan Top-Ups“) retailových úvěrů není považováno za nové obchodování, pokud byla možnost navýšení výslovně poskytnuta v původní úvěrové smlouvě, podnik HGAA ji nemohl vypovědět nebo odvolat a zapotřebí bylo pouze splnění určitých úvěrových podmínek klientem, neproběhla však standardní úvěrová kontrola. V případě jiných forem navyšování retailových úvěrů je rozdíl mezi starou a novou výší úvěru považován za nové obchodování podle bodu 4.2.3 písm. ii) a iii). Dokud ještě nejsou provedeny odpovídající kapacity v oblasti výkaznictví, uplatňuje se bod 4.2.3.1 písm. i). |
| --- | --- |

—

Tzv. navyšování („Loan Top-Ups“) retailových úvěrů není považováno za nové obchodování, pokud byla možnost navýšení výslovně poskytnuta v původní úvěrové smlouvě, podnik HGAA ji nemohl vypovědět nebo odvolat a zapotřebí bylo pouze splnění určitých úvěrových podmínek klientem, neproběhla však standardní úvěrová kontrola. V případě jiných forem navyšování retailových úvěrů je rozdíl mezi starou a novou výší úvěru považován za nové obchodování podle bodu 4.2.3 písm. ii) a iii). Dokud ještě nejsou provedeny odpovídající kapacity v oblasti výkaznictví, uplatňuje se bod 4.2.3.1 písm. i).

| — | Tzv. měnové změny („currency switches“), tzn. přechod retailového klienta od úvěru v cizí měně (nebo z úvěru indexovaného v cizí měně) na úvěr v tuzemské měně, bez podstatného zvýšení expozice (do [...] EUR), nejsou považovány za nové obchodování. V případě značného navýšení expozice je rozdíl mezi starou a novou výší úvěru, resp. expozicí považován za nové obchodování podle bodu 4.2.3 písm. ii) a iii). Dokud ještě nejsou provedeny odpovídající kapacity v oblasti výkaznictví, uplatňuje se bod 4.2.3.1 písm. i). |
| --- | --- |

—

Tzv. měnové změny („currency switches“), tzn. přechod retailového klienta od úvěru v cizí měně (nebo z úvěru indexovaného v cizí měně) na úvěr v tuzemské měně, bez podstatného zvýšení expozice (do [...] EUR), nejsou považovány za nové obchodování. V případě značného navýšení expozice je rozdíl mezi starou a novou výší úvěru, resp. expozicí považován za nové obchodování podle bodu 4.2.3 písm. ii) a iii). Dokud ještě nejsou provedeny odpovídající kapacity v oblasti výkaznictví, uplatňuje se bod 4.2.3.1 písm. i).

| — | Retailové úvěry, které jsou poskytovány na opětovné zpeněžení nebo opětovný pronájem majetku a jistot, nejsou považovány za nové obchodování. Uplatňují se následující omezení:






  — | Pro opětovné zpeněžení obytných prostor a jiných nemovitostí činí přípustné LTV maximálně [...] % a roční celkový objem takového nového obchodování je v dotčené zemi omezen na maximálně [...] % ročního celkového objemu nového obchodování ve formě retailového hypotečního úvěru. |
| --- | --- | --- |

—

Retailové úvěry, které jsou poskytovány na opětovné zpeněžení nebo opětovný pronájem majetku a jistot, nejsou považovány za nové obchodování. Uplatňují se následující omezení:

—

Pro opětovné zpeněžení obytných prostor a jiných nemovitostí činí přípustné LTV maximálně [...] % a roční celkový objem takového nového obchodování je v dotčené zemi omezen na maximálně [...] % ročního celkového objemu nového obchodování ve formě retailového hypotečního úvěru.

| — | U vozidel a movitých věcí (zařízení) je roční celkový objem nového obchodování v příslušné dotčené zemi omezen na maximálně [...] % ročního celkového objemu nového retailového obchodování s vozidly a zařízením. |
| --- | --- |

—

U vozidel a movitých věcí (zařízení) je roční celkový objem nového obchodování v příslušné dotčené zemi omezen na maximálně [...] % ročního celkového objemu nového retailového obchodování s vozidly a zařízením.

| — | Plnění stávající smluv a závazků (např. nemovitosti ve výstavbě, aktivace ještě nepronajatých předmětů pronájmu) není považováno za nové obchodování. |
| --- | --- |

—

Plnění stávající smluv a závazků (např. nemovitosti ve výstavbě, aktivace ještě nepronajatých předmětů pronájmu) není považováno za nové obchodování.

IV.   Reprivatizace obchodovatelných subjektů

1.   Snížení bilanční sumy a omezení přítomnosti na trhu

| 1.1. | Podnik HGAA působil k 31. prosinci 2008 jako mezinárodní finanční skupina s 384 zastoupeními ve dvanácti zemích (Rakousko, Itálie, Slovinsko, Chorvatsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Černá Hora, Bulharsko, Německo, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Ukrajina, Maďarsko) v bankovnictví (retail, corporate, public), leasingu (retail, corporate, nemovitosti, automobily, movitý majetek), jakož i prostřednictvím podílů s bilanční sumou ve výši 43,34 miliardy EUR a rizikově váženými aktivy (dále jen „RVA“) ve výši 32,83 miliardy EUR. |
| --- | --- |

1.1.

Podnik HGAA působil k 31. prosinci 2008 jako mezinárodní finanční skupina s 384 zastoupeními ve dvanácti zemích (Rakousko, Itálie, Slovinsko, Chorvatsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Černá Hora, Bulharsko, Německo, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Ukrajina, Maďarsko) v bankovnictví (retail, corporate, public), leasingu (retail, corporate, nemovitosti, automobily, movitý majetek), jakož i prostřednictvím podílů s bilanční sumou ve výši 43,34 miliardy EUR a rizikově váženými aktivy (dále jen „RVA“) ve výši 32,83 miliardy EUR.

| 1.2. | Již po zestátnění ukončil podnik HGAA veškeré nové obchodování v Bulharsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, na Ukrajině, v Maďarsku a Německu a zastavil veškeré nestrategické činnosti. Dceřiné subjekty v těchto zemích byly zařazeny do likvidované části (wind down) a nyní probíhá jejich řízená likvidace. Se strategickým hledáním nové pozice je spojeno uzavření dvanácti z tehdy celkem osmnácti zastoupení v „likvidovaných zemích“, tj. v Bulharsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, na Ukrajině, v Maďarsku a Německu. |
| --- | --- |

1.2.

Již po zestátnění ukončil podnik HGAA veškeré nové obchodování v Bulharsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, na Ukrajině, v Maďarsku a Německu a zastavil veškeré nestrategické činnosti. Dceřiné subjekty v těchto zemích byly zařazeny do likvidované části (wind down) a nyní probíhá jejich řízená likvidace. Se strategickým hledáním nové pozice je spojeno uzavření dvanácti z tehdy celkem osmnácti zastoupení v „likvidovaných zemích“, tj. v Bulharsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, na Ukrajině, v Maďarsku a Německu.

| 1.3. | Na zbývající činnosti podniku HGAA na trhu k 31. prosinci 2012, tzn. na „obchodovatelné subjekty“ ve smyslu oddílu B.II.1, a společnost HBI připadla kumulovaná bilanční suma ve výši téměř 17,54 miliardy EUR a RVA ve výši 11,02 miliardy EUR, což odpovídalo již jen zhruba 40,5 % bilanční sumy skupiny, příp. 33,6 % RVA podniku HGAA k 31. prosinci 2008. Z toho:






  — | na společnost HBA připadla k 31. prosinci 2012 bilanční suma ve výši zhruba 4,15 miliardy EUR, což odpovídá přibližně 59 % bilanční sumy společnosti HBA k 31. prosinci 2008 (7,05 miliardy EUR) a pouze 10 % bilanční sumy skupiny HGAA k 31. prosinci 2008 a RVA ve výši 1,23 miliardy EUR (společnost HBA k 31. prosinci 2008: 3,392 miliardy EUR), |
| --- | --- | --- |

1.3.

Na zbývající činnosti podniku HGAA na trhu k 31. prosinci 2012, tzn. na „obchodovatelné subjekty“ ve smyslu oddílu B.II.1, a společnost HBI připadla kumulovaná bilanční suma ve výši téměř 17,54 miliardy EUR a RVA ve výši 11,02 miliardy EUR, což odpovídalo již jen zhruba 40,5 % bilanční sumy skupiny, příp. 33,6 % RVA podniku HGAA k 31. prosinci 2008. Z toho:

—

na společnost HBA připadla k 31. prosinci 2012 bilanční suma ve výši zhruba 4,15 miliardy EUR, což odpovídá přibližně 59 % bilanční sumy společnosti HBA k 31. prosinci 2008 (7,05 miliardy EUR) a pouze 10 % bilanční sumy skupiny HGAA k 31. prosinci 2008 a RVA ve výši 1,23 miliardy EUR (společnost HBA k 31. prosinci 2008: 3,392 miliardy EUR),

| — | na společnost HBI připadla k 31. prosinci 2012 bilanční suma ve výši zhruba 3,28 miliardy EUR, což odpovídá přibližně 65 % bilanční sumy společnosti HBI k 31. prosinci 2008 (5,02 miliardy EUR) a pouze 8 % bilanční sumy skupiny HGAA k 31. prosinci 2008 a RVA ve výši 2,54 miliardy EUR (společnost HBI k 31. prosinci 2008: 4,198 miliardy EUR), |
| --- | --- |

—

na společnost HBI připadla k 31. prosinci 2012 bilanční suma ve výši zhruba 3,28 miliardy EUR, což odpovídá přibližně 65 % bilanční sumy společnosti HBI k 31. prosinci 2008 (5,02 miliardy EUR) a pouze 8 % bilanční sumy skupiny HGAA k 31. prosinci 2008 a RVA ve výši 2,54 miliardy EUR (společnost HBI k 31. prosinci 2008: 4,198 miliardy EUR),

| — | na síť SEE připadla k 31. prosinci 2012 bilanční suma ve výši zhruba 10,11 miliardy EUR, což odpovídá přibližně 68,5 % bilanční sumy sítě SEE k 31. prosinci 2008 (14,775 miliardy EUR) a pouze 23 % bilanční sumy skupiny HGAA k 31. prosinci 2008, jakož i RVA ve výši 7,2 miliardy EUR (síť SEE k 31. prosinci 2008: 12,623 miliardy EUR). |
| --- | --- |

—

na síť SEE připadla k 31. prosinci 2012 bilanční suma ve výši zhruba 10,11 miliardy EUR, což odpovídá přibližně 68,5 % bilanční sumy sítě SEE k 31. prosinci 2008 (14,775 miliardy EUR) a pouze 23 % bilanční sumy skupiny HGAA k 31. prosinci 2008, jakož i RVA ve výši 7,2 miliardy EUR (síť SEE k 31. prosinci 2008: 12,623 miliardy EUR).

V důsledku klasifikace společnosti HBI jako likvidovaného subjektu se ve druhém pololetí roku 2013 snižuje kumulovaná bilanční suma obchodovatelných subjektů (společnost HBA a síť SEE) v porovnání s výše uvedenými údaji o dalších 19 %, což odpovídá již jen zhruba 33 % bilanční sumy skupiny, případně 26 % RVA podniku HGAA k 31. prosinci 2008.

| 1.4. | Zbývající obchodovatelné subjekty budou v souladu s oddílem B.IV.3 co nejrychleji a co nejlépe reprivatizovány. Po úplné reprivatizaci obchodovatelných subjektů se budou v bilanci podniku HGAA nacházet již jen obchodní činnosti určené k likvidaci. |
| --- | --- |

1.4.

Zbývající obchodovatelné subjekty budou v souladu s oddílem B.IV.3 co nejrychleji a co nejlépe reprivatizovány. Po úplné reprivatizaci obchodovatelných subjektů se budou v bilanci podniku HGAA nacházet již jen obchodní činnosti určené k likvidaci.

2.   Zachování ziskovosti až do reprivatizace

Rakousko ujišťuje, že podnik HGAA vede obchody obchodovatelných subjektů s cílem obnovit a zachovat dlouhodobou ziskovost obchodovatelných subjektů v souladu se zaměřením plánu restrukturalizace s jeho přílohami (včetně tohoto seznamu závazků). V rozporu s tímto závazkem nejsou restrukturalizace obchodovatelných subjektů a/nebo převod jednotlivých aktiv nebo portfolií do likvidované části, pokud jsou nezbytné pro obnovení, zachování nebo optimalizaci vyhlídek na reprivatizaci.

3.   Co nejrychlejší reprivatizace

Rakousko zajistí, aby reprivatizace obchodovatelných subjektů v souladu s tímto oddílem proběhla co nejrychleji. Pokud je v tomto oddíle B.IV.3 brán ohled na reprivatizaci obchodovatelných subjektů, je zahrnuta i případná reprivatizace částí obchodovatelných subjektů.

3.1.   Reprivatizace

Reprivatizace obchodovatelného subjektu je považována za uskutečněnou, pokud Rakouská republika odprodá 100 % podílů a všechna aktiva příslušného obchodovatelného subjektu jednomu nebo několika nabyvatelům, které Rakouská republika neovládá. Za reprivatizaci se pokládá odprodej všech podílů v obchodovatelných subjektech přímo či nepřímo držených Rakouskem v rámci běžného uvedení na veřejný trh.

3.2.   Okamžik reprivatizace

Reprivatizace se považuje za uskutečněnou v den, kdy je v souladu se závazkovým právem podepsána závazná kupní smlouva o nabytí obchodovatelného subjektu (dále jen „kupní smlouva“). V případě prodeje částí obchodovatelného subjektu na několik nabyvatelů je rozhodující den uzavření poslední kupní smlouvy. V rámci uvedení na veřejný trh je pro včasnou reprivatizaci rozhodující den, kdy je poslední akcie, kterou Rakousko přímo či nepřímo drží, uvedena na trh. Vazba subjektů odprodaných prostřednictvím uvedení na veřejný trh na závazky obsažené v oddíle B.III. odpadá však již v den, kdy [...] byly akcie uvedeny na trh.

3.3.   Lhůta pro reprivatizaci

Reprivatizace společnosti HBA proběhne do 31. prosince 2013 a reprivatizace sítě SEE do 30. června 2015.

3.4.   Prováděcí lhůty

Prodej společnosti HBA musí proběhnout do [...]. Smlouvy k prodeji sítě SEE musí být provedeny do [...].

3.5.   Prodloužení prováděcích lhůt

V případě prodlení, která jsou způsobena chybějícími nezbytnými povoleními prodeje ze strany orgánu dozoru nebo orgánu pro hospodářskou soutěž, mohou útvary Komise souhlasit s prodloužením prováděcí lhůty pro prodej sítě SEE podle bodu 3.4 o další [...]. Rakousko podá žádost včas, nejméně však dva týdny před uplynutím původní prováděcí lhůty a předloží Komisi potvrzení od správce pověřeného dozorem o tom, že k prodlení došlo výhradně v důsledku jednání úřadů oprávněných vydat souhlas a podnik HGAA přijal dle svého přesvědčení veškerá přiměřená opatření, aby proces uzavírání kupní smlouvy dokončil v původní prováděcí lhůtě.

3.6.   Změna nabyvatelů

Zjistí-li se po včasné reprivatizaci, ale před uplynutím prováděcí lhůty, že nabyvatel jednoho subjektu nemůže splnit prováděcí podmínky nebo je nemůže splnit v prováděcí lhůtě, může být po dohodě s útvary Komise odprodej zrealizován se třetí osobou, pokud je možné prodej uskutečnit v prováděcí lhůtě platné pro první odprodej.

3.7.   Nedodržení lhůty pro reprivatizaci nebo prováděcí lhůty

Pokud není dodržena lhůta pro reprivatizaci podle bodu 3.3 nebo prováděcí lhůta podle bodu 3.4 společně s bodem 3.5, musí dotčený subjekt ode dne následujícího po uplynutí nedodržené lhůty zastavit uzavírání nových obchodů. Na dotčený subjekt se od tohoto okamžiku vztahují ustanovení tohoto seznamu závazků platná pro likvidovanou část.

4.   Proces odprodeje

| 4.1. | Rakousko zajistí, aby podnik HGAA zahájil proces odprodeje nezbytný pro reprivatizaci obchodovatelných subjektů včas a tak rychle, aby byla možná co nejrychlejší reprivatizace. |
| --- | --- |

4.1.

Rakousko zajistí, aby podnik HGAA zahájil proces odprodeje nezbytný pro reprivatizaci obchodovatelných subjektů včas a tak rychle, aby byla možná co nejrychlejší reprivatizace.

| 4.2. | Reprivatizace obchodovatelných subjektů proběhne buď v rámci běžného uvedení na veřejný trh, nebo – bude-li to z právního hlediska přípustné a nebudou-li prozrazena obchodní tajemství – v rámci otevřeného, transparentního a nepodmíněného procesu odprodeje a s poskytnutím prodejních záruk běžných na trhu („prohlášení a záruky“). Tím se nevylučuje, že před takovým řízením či v jeho průběhu dojde rovněž k jednáním s cíleně oslovenými zájemci. |
| --- | --- |

4.2.

Reprivatizace obchodovatelných subjektů proběhne buď v rámci běžného uvedení na veřejný trh, nebo – bude-li to z právního hlediska přípustné a nebudou-li prozrazena obchodní tajemství – v rámci otevřeného, transparentního a nepodmíněného procesu odprodeje a s poskytnutím prodejních záruk běžných na trhu („prohlášení a záruky“). Tím se nevylučuje, že před takovým řízením či v jeho průběhu dojde rovněž k jednáním s cíleně oslovenými zájemci.

V.   Likvidovaná část

1.   Likvidace stávajících obchodních činností bez dopadu na kapitál a hodnotu

| 1.1. | Rakousko zajistí, aby podnik HGAA ve své likvidované části provedl po vydání konečného povolení likvidaci výhradně obchodních činností, které budou v tom okamžiku existovat, a sice bez dopadu na kapitál a hodnotu. |
| --- | --- |

1.1.

Rakousko zajistí, aby podnik HGAA ve své likvidované části provedl po vydání konečného povolení likvidaci výhradně obchodních činností, které budou v tom okamžiku existovat, a sice bez dopadu na kapitál a hodnotu.

| 1.2. | Aktiva v likvidované části budou aktivně a co nejlépe odprodána, zlikvidována nebo zrušena. |
| --- | --- |

1.2.

Aktiva v likvidované části budou aktivně a co nejlépe odprodána, zlikvidována nebo zrušena.

| 1.3. | Aktiva musí být v zásadě prodána co nejrychleji. Podnik HGAA se zavazuje k prodeji těchto aktiv, jakmile výnos z odprodeje bude moci dosáhnout minimálně účetní hodnoty aktiv, ledaže je třeba kupní cenu na základě nesporného objektivního ocenění považovat za zjevně nepřiměřenou. |
| --- | --- |

1.3.

Aktiva musí být v zásadě prodána co nejrychleji. Podnik HGAA se zavazuje k prodeji těchto aktiv, jakmile výnos z odprodeje bude moci dosáhnout minimálně účetní hodnoty aktiv, ledaže je třeba kupní cenu na základě nesporného objektivního ocenění považovat za zjevně nepřiměřenou.

| 1.4. | Všechna aktiva, která nebudou moci být odprodána podle bodu 1.3, budou vypořádána v souladu se svou splatností. |
| --- | --- |

1.4.

Všechna aktiva, která nebudou moci být odprodána podle bodu 1.3, budou vypořádána v souladu se svou splatností.

2.   Žádné nové obchody v likvidované části

| 2.1. | Rakousko zajistí, aby od vydání konečného povolení nebyly v likvidované části uzavírány žádné nové obchody. Pokud není níže v bodech 2.2 a 2.3 stanoveno jinak, budou všechny společnosti podniku HGAA s výjimkou obchodovatelných subjektů od tohoto okamžiku již pouze likvidovat obchodní činnost existující k tomuto okamžiku. |
| --- | --- |

2.1.

Rakousko zajistí, aby od vydání konečného povolení nebyly v likvidované části uzavírány žádné nové obchody. Pokud není níže v bodech 2.2 a 2.3 stanoveno jinak, budou všechny společnosti podniku HGAA s výjimkou obchodovatelných subjektů od tohoto okamžiku již pouze likvidovat obchodní činnost existující k tomuto okamžiku.

| 2.2. | Pokud existuje realistická, fakty podložená a přijatelná možnost, že se prodloužením zlepší využití finančních prostředků v budoucnosti, zůstává prodloužení u stálých klientů přípustné i v likvidované části. Prodloužení budou činit maximálně [...]; v odůvodněných výjimečných případech s delšími prodlouženými lhůtami je třeba každý jednotlivý případ předložit správci pověřenému dozorem a řádně ho odůvodnit. Veškeré činnosti, které je třeba ukončit, budou i po uplynutí období restrukturalizace ukončeny co nejrychleji.
  Dále zůstávají přípustné:






  — | obchodování, které je nezbytné v rámci řízení likvidity likvidované části, např. obchodování centrální banky, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Pokud existuje realistická, fakty podložená a přijatelná možnost, že se prodloužením zlepší využití finančních prostředků v budoucnosti, zůstává prodloužení u stálých klientů přípustné i v likvidované části. Prodloužení budou činit maximálně [...]; v odůvodněných výjimečných případech s delšími prodlouženými lhůtami je třeba každý jednotlivý případ předložit správci pověřenému dozorem a řádně ho odůvodnit. Veškeré činnosti, které je třeba ukončit, budou i po uplynutí období restrukturalizace ukončeny co nejrychleji.

Dále zůstávají přípustné:

—

obchodování, které je nezbytné v rámci řízení likvidity likvidované části, např. obchodování centrální banky,

| — | správa aktiv tvořících technické rezervy likvidované části, přičemž při tom – s výhradou ustanovení čtvrté odrážky – nebude prováděno žádné aktivní obchodování, |
| --- | --- |

—

správa aktiv tvořících technické rezervy likvidované části, přičemž při tom – s výhradou ustanovení čtvrté odrážky – nebude prováděno žádné aktivní obchodování,

| — | obchodování s deriváty, jehož je zapotřebí k řízení úrokových, měnových a úvěrových rizik stávajícího portfolia, např. výměna aktiv, pokud vede ke snížení celkového rizika tržního postavení podniku HGAA, |
| --- | --- |

—

obchodování s deriváty, jehož je zapotřebí k řízení úrokových, měnových a úvěrových rizik stávajícího portfolia, např. výměna aktiv, pokud vede ke snížení celkového rizika tržního postavení podniku HGAA,

| — | obchodování, které je nezbytné v souladu s právními předpisy o dozoru nebo z jiných zákonných důvodů, včetně nabytí, držení a odprodeje cenných papírů přípustných pro správu aktiv tvořících technické rezervy podniku HGAA, jakož i pro řízení likvidity podniku HGAA, |
| --- | --- |

—

obchodování, které je nezbytné v souladu s právními předpisy o dozoru nebo z jiných zákonných důvodů, včetně nabytí, držení a odprodeje cenných papírů přípustných pro správu aktiv tvořících technické rezervy podniku HGAA, jakož i pro řízení likvidity podniku HGAA,

| — | obchodování, které likvidovaný subjekt uzavře pro své vlastní refinancování, včetně nových emisí a zpětného odkupu dluhových titulů, |
| --- | --- |

—

obchodování, které likvidovaný subjekt uzavře pro své vlastní refinancování, včetně nových emisí a zpětného odkupu dluhových titulů,

| — | nabytí movitých a nemovitých věcí v rámci soudních a mimosoudních aukcí, jakož i přímé převzetí pro účely získání jistot, |
| --- | --- |

—

nabytí movitých a nemovitých věcí v rámci soudních a mimosoudních aukcí, jakož i přímé převzetí pro účely získání jistot,

| — | plnění již existujících smluv a závazků (např. „rozestavěné nemovitosti“, „aktivace ještě nepronajatých předmětů leasingu“, změna klasifikace finančního leasingu na operativní leasing a obráceně apod.), |
| --- | --- |

—

plnění již existujících smluv a závazků (např. „rozestavěné nemovitosti“, „aktivace ještě nepronajatých předmětů leasingu“, změna klasifikace finančního leasingu na operativní leasing a obráceně apod.),

| — | opětovný pronájem aktiv (krátkodobý až střednědobý), pokud není krátkodobě možné zhodnocení bez vlivu na hodnotu, aby se tím snížily náklady (údržba atd.), nebo aby se nákladům předešlo. |
| --- | --- |

—

opětovný pronájem aktiv (krátkodobý až střednědobý), pokud není krátkodobě možné zhodnocení bez vlivu na hodnotu, aby se tím snížily náklady (údržba atd.), nebo aby se nákladům předešlo.

Dále zůstává přípustné obchodování se společnostmi ze skupiny HGAA (pokud je jeho účelem prodloužení linií refinancování) a obchodování s nabyvateli majetku (podílů, portfolií atd.) podniku HGAA, které souvisí s reprivatizací a je nezbytné pro úspěšný odprodej příslušných subjektů a/nebo majetku (např. poskytnutí úvěrů na nákup („seller financing“), prodloužení jistot poskytnutých podnikem HGAA (např. záruky) ve prospěch nabyvatele atd.).

| 2.3. | V rámci závazků v oblasti narušeného plnění může likvidovaný subjekt v rámci sanace a likvidace s příslušným dlužníkem dotčeného referenčního závazku provést úpravy obchodování, pokud je zapotřebí tato opatření bez narušení hospodářské soutěže klasifikovat jako opatření zachovávající hodnotu nebo snižující rizika, což je vždy náležitě s odůvodněním zdokumentováno pro správce pověřeného dozorem. Úpravy obchodování jsou změny závazku, např. úpravy úroků, odklad platby, úpravy splatnosti, změna dlužníka, prodloužení a restrukturalizace dluhu, např. uzavřením nových úvěrových ujednání pro stejnou částku, změna jistot nebo změna finančních ukazatelů, případně upuštění od právních následků finančních ukazatelů. Úpravy obchodování uvedené v tomto odstavci mohou rozšíření doby platnosti [...]; rozsáhlejší úpravy obchodování smí být provedeny pouze s povolením správce pověřeného dozorem. |
| --- | --- |

2.3.

V rámci závazků v oblasti narušeného plnění může likvidovaný subjekt v rámci sanace a likvidace s příslušným dlužníkem dotčeného referenčního závazku provést úpravy obchodování, pokud je zapotřebí tato opatření bez narušení hospodářské soutěže klasifikovat jako opatření zachovávající hodnotu nebo snižující rizika, což je vždy náležitě s odůvodněním zdokumentováno pro správce pověřeného dozorem. Úpravy obchodování jsou změny závazku, např. úpravy úroků, odklad platby, úpravy splatnosti, změna dlužníka, prodloužení a restrukturalizace dluhu, např. uzavřením nových úvěrových ujednání pro stejnou částku, změna jistot nebo změna finančních ukazatelů, případně upuštění od právních následků finančních ukazatelů. Úpravy obchodování uvedené v tomto odstavci mohou rozšíření doby platnosti [...]; rozsáhlejší úpravy obchodování smí být provedeny pouze s povolením správce pověřeného dozorem.

| 2.4. | Dále jsou přípustná (financování) nákladů pro bezprostřední zlepšení aktiv určených k odprodeji, pokud se tím mají výrazně zvýšit šance na zpeněžení. To se týká zejména právních poplatků a správních odvodů (např. k vyčištění místní pozemkové knihy), stejně jako v jednotlivých případech i stavebních či technických změn jednotlivého majetku, přičemž je nutný souhlas správce pověřeného dozorem. |
| --- | --- |

2.4.

Dále jsou přípustná (financování) nákladů pro bezprostřední zlepšení aktiv určených k odprodeji, pokud se tím mají výrazně zvýšit šance na zpeněžení. To se týká zejména právních poplatků a správních odvodů (např. k vyčištění místní pozemkové knihy), stejně jako v jednotlivých případech i stavebních či technických změn jednotlivého majetku, přičemž je nutný souhlas správce pověřeného dozorem.

3.   Likvidace společnosti HBI

Aby se předešlo narušení trhu v rámci likvidace retailové banky HBI a zabránilo se odlivu vkladů a z toho plynoucí další potřeby likvidity společnosti HBI, platí v souvislosti se společností HBI následující ustanovení:

| 3.1. | Společnost HBI nebude provádět žádné nové obchodování, pokud není níže stanoveno jinak. |
| --- | --- |

3.1.

Společnost HBI nebude provádět žádné nové obchodování, pokud není níže stanoveno jinak.

| 3.2. | Aktiva společnosti HBI budou postupně snižována odprodejem portfolií nebo jednotlivých aktiv, dalšími restrukturalizačními transakcemi (tzn. transfery portfolií a/nebo aktiv do likvidovaného subjektu) a také amortizací stávajících aktiv. |
| --- | --- |

3.2.

Aktiva společnosti HBI budou postupně snižována odprodejem portfolií nebo jednotlivých aktiv, dalšími restrukturalizačními transakcemi (tzn. transfery portfolií a/nebo aktiv do likvidovaného subjektu) a také amortizací stávajících aktiv.

| 3.3. | Likvidace pasiv z bilance společnosti HBI bude následovat po likvidaci aktiv společnosti HBI a bude jím určována. Pasiva společnosti HBI tak budou snižována poměrně ke snižování aktiv. |
| --- | --- |

3.3.

Likvidace pasiv z bilance společnosti HBI bude následovat po likvidaci aktiv společnosti HBI a bude jím určována. Pasiva společnosti HBI tak budou snižována poměrně ke snižování aktiv.

| 3.4. | V současné době jsou pro likvidaci společnosti HBI plánovány následující mezní body:






  — | snížení bilanční sumy ze současných cca 3 miliard EUR asi o [...] % do konce roku 2013 pomocí dalšího převodu portfolia do místního likvidovaného subjektu (společnost HLI), |
| --- | --- | --- |

3.4.

V současné době jsou pro likvidaci společnosti HBI plánovány následující mezní body:

—

snížení bilanční sumy ze současných cca 3 miliard EUR asi o [...] % do konce roku 2013 pomocí dalšího převodu portfolia do místního likvidovaného subjektu (společnost HLI),

| — | snížení bilanční sumy zbývajících požadavků klientů po smluvní splatnosti zhruba o [...] asi na [...] EUR do konce roku 2018, |
| --- | --- |

—

snížení bilanční sumy zbývajících požadavků klientů po smluvní splatnosti zhruba o [...] asi na [...] EUR do konce roku 2018,

| — | [...].











  (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

—

[...].

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| 3.5. | Pro zajištění [...] vlastního refinancování společnosti HBI ve stadiu likvidace a s cílem předejít další potřebě likvidity je bance HBI povoleno, [...], bude-li to nezbytné, aby zabránila nebo vyrovnala podkročení [...]. |
| --- | --- |

3.5.

Pro zajištění [...] vlastního refinancování společnosti HBI ve stadiu likvidace a s cílem předejít další potřebě likvidity je bance HBI povoleno, [...], bude-li to nezbytné, aby zabránila nebo vyrovnala podkročení [...].

| 3.6. | Společnost HBI bude vklady nabízet a přijímat pouze s nominálními úrokovými sazbami, které jsou nižší než průměr nejlepších úrokových sazeb, které v témže období nabízí za srovnatelné produkty pět nejdůležitějších soutěžitelů, kteří nejsou příjemci státní podpory a působí v oblasti činnosti společnosti HBI[...]. |
| --- | --- |

3.6.

Společnost HBI bude vklady nabízet a přijímat pouze s nominálními úrokovými sazbami, které jsou nižší než průměr nejlepších úrokových sazeb, které v témže období nabízí za srovnatelné produkty pět nejdůležitějších soutěžitelů, kteří nejsou příjemci státní podpory a působí v oblasti činnosti společnosti HBI[...].

| 3.7. | [...]. |
| --- | --- |

3.7.

[...].

| 3.8. | Pokud není výše upraveno jinak, platí pro likvidaci společnosti HBI odpovídajícím způsobem předpisy týkající se likvidované části uvedené v části V.1 a V.2. |
| --- | --- |

3.8.

Pokud není výše upraveno jinak, platí pro likvidaci společnosti HBI odpovídajícím způsobem předpisy týkající se likvidované části uvedené v části V.1 a V.2.

2.   Správce pověřený dozorem („monitoring trustee“)

I.   Jmenování

| 1. | Rakousko zajistí, aby podnik HGAA v souladu s níže uvedenými ustanoveními jmenoval správce (pověřeného dozorem) (dále jen „správce“), který je povinen plnit úkoly a povinnosti uvedené v oddíle C.II. |
| --- | --- |

1.

Rakousko zajistí, aby podnik HGAA v souladu s níže uvedenými ustanoveními jmenoval správce (pověřeného dozorem) (dále jen „správce“), který je povinen plnit úkoly a povinnosti uvedené v oddíle C.II.

| 2. | Správce musí být nezávislý na podniku HGAA, nesmí být v žádném okamžiku ve střetu zájmů a musí pro plnění svého mandátu disponovat nezbytnými odbornými znalostmi. Od podniku HGAA obdrží správce odměnu, která nesmí omezit nezávislost a účinnost výkonu jeho mandátu. Povinnost nést náklady spojené s činností správce má – pokud je to právně přípustné – podnik HGAA, v ostatních případech Rakousko. |
| --- | --- |

2.

Správce musí být nezávislý na podniku HGAA, nesmí být v žádném okamžiku ve střetu zájmů a musí pro plnění svého mandátu disponovat nezbytnými odbornými znalostmi. Od podniku HGAA obdrží správce odměnu, která nesmí omezit nezávislost a účinnost výkonu jeho mandátu. Povinnost nést náklady spojené s činností správce má – pokud je to právně přípustné – podnik HGAA, v ostatních případech Rakousko.

| 3. | Se souhlasem Komise bude při plnění povinností uvedených v bodě 12 přílohy rozhodnutí Komise o schválení ze dne 5. prosince 2012, C(2012) 9255 final, jako správce pověřený dozorem pokračovat již jmenovaný správce [...]. Po případ, že Komise bude požadovat jeho nahrazení jiným správcem pověřeným dozorem, platí toto:






  3.1. | Rakousko zajistí, aby podnik HGAA navrhl jako správce ke schválení v přiměřené lhůtě po vydání konečného schválení jednu nebo více osob. Návrhy musí obsahovat dostatek informací o těchto osobách s ohledem na jejich vhodnost (oddíl C.I.2). Jmenování správce navrženého podnikem HGAA podléhá schválení útvary Komise, která smí souhlas odepřít pouze při zjevné nevhodnosti navrženého správce. |
| --- | --- | --- |

3.

Se souhlasem Komise bude při plnění povinností uvedených v bodě 12 přílohy rozhodnutí Komise o schválení ze dne 5. prosince 2012, C(2012) 9255 final, jako správce pověřený dozorem pokračovat již jmenovaný správce [...]. Po případ, že Komise bude požadovat jeho nahrazení jiným správcem pověřeným dozorem, platí toto:

3.1.

Rakousko zajistí, aby podnik HGAA navrhl jako správce ke schválení v přiměřené lhůtě po vydání konečného schválení jednu nebo více osob. Návrhy musí obsahovat dostatek informací o těchto osobách s ohledem na jejich vhodnost (oddíl C.I.2). Jmenování správce navrženého podnikem HGAA podléhá schválení útvary Komise, která smí souhlas odepřít pouze při zjevné nevhodnosti navrženého správce.

| 3.2. | Pokud útvary Komise odepřou udělit souhlas u všech správců navržených podnikem HGAA, zajistí Rakousko, aby podnik HGAA do čtyř týdnů poté, co mu bylo odmítnutí sděleno, navrhl za podmínek a postupem podle oddílů C.I.2 a C.I.3 jednu nebo více dalších osob. Pokud útvary Komise odmítnou i všechny další navržené správce, určí správce Komise a podnik HGAA jej pak jmenuje. |
| --- | --- |

3.2.

Pokud útvary Komise odepřou udělit souhlas u všech správců navržených podnikem HGAA, zajistí Rakousko, aby podnik HGAA do čtyř týdnů poté, co mu bylo odmítnutí sděleno, navrhl za podmínek a postupem podle oddílů C.I.2 a C.I.3 jednu nebo více dalších osob. Pokud útvary Komise odmítnou i všechny další navržené správce, určí správce Komise a podnik HGAA jej pak jmenuje.

II.   Úkoly a povinnosti správce

| 1. | Úkolem správce je dohlížet na plné a včasné provádění plánu restrukturalizace a plnění závazků a plnění specifických povinností správce uvedených v seznamu závazků (např. v oddíle D.I). Komise může od správce požadovat prohlášení nebo vyjasnění. |
| --- | --- |

1.

Úkolem správce je dohlížet na plné a včasné provádění plánu restrukturalizace a plnění závazků a plnění specifických povinností správce uvedených v seznamu závazků (např. v oddíle D.I). Komise může od správce požadovat prohlášení nebo vyjasnění.

| 2. | Správce předkládá Komisi čtvrtletně zprávu o provádění plánu restrukturalizace a plnění závazků. Za tímto účelem předkládá správce Komisi, Rakousku a podniku HGAA vždy na konci čtvrtletí návrh písemné zprávy o provádění plánu restrukturalizace a plnění závazků. Komise může dle potřeby blíže určit rozsah zprávy. |
| --- | --- |

2.

Správce předkládá Komisi čtvrtletně zprávu o provádění plánu restrukturalizace a plnění závazků. Za tímto účelem předkládá správce Komisi, Rakousku a podniku HGAA vždy na konci čtvrtletí návrh písemné zprávy o provádění plánu restrukturalizace a plnění závazků. Komise může dle potřeby blíže určit rozsah zprávy.

| 3. | Komise, Rakousko a podnik HGAA mohou do dvou týdnů od přijetí návrhu zaujmout k tomuto návrhu stanovisko (dále jen „lhůta pro vyjádření stanoviska“). Do čtyř týdnů od uplynutí lhůty pro vyjádření stanoviska předloží správce Komisi závěrečnou zprávu, v níž zohlední případná stanoviska. Rakousku a podniku HGAA předá kopii této závěrečné zprávy. |
| --- | --- |

3.

Komise, Rakousko a podnik HGAA mohou do dvou týdnů od přijetí návrhu zaujmout k tomuto návrhu stanovisko (dále jen „lhůta pro vyjádření stanoviska“). Do čtyř týdnů od uplynutí lhůty pro vyjádření stanoviska předloží správce Komisi závěrečnou zprávu, v níž zohlední případná stanoviska. Rakousku a podniku HGAA předá kopii této závěrečné zprávy.

III.   Úkoly a povinnosti Rakouska a podniku HGAA

Rakousko zajistí, že během provádění konečného schválení budou mít Komise a správce neomezený přístup k veškerým informacím, které jsou pro dozor nad prováděním konečného schválení nezbytné. Při tom bude podnik HGAA správce podporovat rychlou přípravou a předkládáním informací. Komise a správce mohou od podniku HGAA a Rakouska požadovat prohlášení nebo vysvětlení. Rakousko a podnik HGAA budou při všech dotazech týkajících se dozoru nad prováděním konečného schválení rozsáhle spolupracovat s Komisí a se správcem.

IV.   Nahrazení a propuštění správce

| 1. | Pokud správce neplní své úkoly a povinnosti nebo (již) nesplňuje předpoklady vhodnosti (oddíl C.I.2), může jej podnik HGAA po dohodě s útvary Komise odvolat, nebo jej odvolat v případě náležité odůvodněné žádosti Komise a po jeho vyslechnutí musí. Pokud bude správce odvolán, nahradí ho nový správce. Jmenování nového správce se řídí postupem podle oddílu C.I. |
| --- | --- |

1.

Pokud správce neplní své úkoly a povinnosti nebo (již) nesplňuje předpoklady vhodnosti (oddíl C.I.2), může jej podnik HGAA po dohodě s útvary Komise odvolat, nebo jej odvolat v případě náležité odůvodněné žádosti Komise a po jeho vyslechnutí musí. Pokud bude správce odvolán, nahradí ho nový správce. Jmenování nového správce se řídí postupem podle oddílu C.I.

| 2. | Je-li správce odvolán, může být požádán, aby ve své činnosti pokračoval až do doby, než jeho činnosti převezme nový správce. Odvolaný správce předá novému správci všechny příslušné informace. Činnost odvolaného správce je ukončena až v okamžiku, kdy ho podnik HGAA se souhlasem útvarů Komise uvolní. |
| --- | --- |

2.

Je-li správce odvolán, může být požádán, aby ve své činnosti pokračoval až do doby, než jeho činnosti převezme nový správce. Odvolaný správce předá novému správci všechny příslušné informace. Činnost odvolaného správce je ukončena až v okamžiku, kdy ho podnik HGAA se souhlasem útvarů Komise uvolní.

2.   Závěrečná ustanovení

I.   Podávání zpráv o dalších podporách

| 1. | Rakouská republika se zavazuje, že další podpory podnikům skupiny HGAA, které nejsou zařazeny do likvidované části, poskytne pouze tehdy, budou-li tyto podpory sloužit ke splnění požadavků v souladu s právními předpisy o dozoru a tato skutečnost bude potvrzena orgánem dozoru. Rakouská republika se dále zavazuje, že bude Komisi až do úplného provedení plánu restrukturalizace neprodleně informovat o veškerých dalších opatření podpory ve prospěch podniku HGAA. |
| --- | --- |

1.

Rakouská republika se zavazuje, že další podpory podnikům skupiny HGAA, které nejsou zařazeny do likvidované části, poskytne pouze tehdy, budou-li tyto podpory sloužit ke splnění požadavků v souladu s právními předpisy o dozoru a tato skutečnost bude potvrzena orgánem dozoru. Rakouská republika se dále zavazuje, že bude Komisi až do úplného provedení plánu restrukturalizace neprodleně informovat o veškerých dalších opatření podpory ve prospěch podniku HGAA.

II.   Urovnávání právních sporů

| 1. | V případě konfliktu mezi povinnostmi Rakouska a právními povinnostmi podniku HGAA Rakousko zajistí, aby o tom podnik HGAA neprodleně informoval správce pověřeného dozorem a aby navrhl alternativu k urovnání konfliktu. |
| --- | --- |

1.

V případě konfliktu mezi povinnostmi Rakouska a právními povinnostmi podniku HGAA Rakousko zajistí, aby o tom podnik HGAA neprodleně informoval správce pověřeného dozorem a aby navrhl alternativu k urovnání konfliktu.

| 2. | Správce pověřený dozorem po obdržení dostatečně odůvodněného alternativního návrhu podniku HGAA co nejrychleji v konzultaci s Komisí ověří, zda je alternativní návrh s ohledem na konečné schválení a příslušnou právní povinnost podniku HGAA přiměřený. Pokud je přiměřený, vykonají útvary Komise další nezbytné kroky v souladu s postupem, který je třeba použít. |
| --- | --- |

2.

Správce pověřený dozorem po obdržení dostatečně odůvodněného alternativního návrhu podniku HGAA co nejrychleji v konzultaci s Komisí ověří, zda je alternativní návrh s ohledem na konečné schválení a příslušnou právní povinnost podniku HGAA přiměřený. Pokud je přiměřený, vykonají útvary Komise další nezbytné kroky v souladu s postupem, který je třeba použít.

III.   Smluvní doložka

Komise může na dostatečně odůvodněnou žádost Rakouska v konzultaci se správcem pověřeným dozorem prodloužit lhůty stanovené v závazcích, pokud v některé takové lhůtě nebylo dosaženo určitého úspěchu, nebo může jednu či více povinností a podmínek v těchto závazcích zrušit, změnit nebo nahradit.

---

(1)  Subjekty, které jsou přímo kontrolovány státními nebo regionálními orgány nebo jsou hospodářsky spojeny se státními nebo regionálními orgány.

(2)  Pojem „rizikové“ je definován v souladu s úvěrovými zásadami skupiny a zahrnuje každý úvěrový nebo leasingový obchod, který je spojen s rizikem z hlediska protistrany a/nebo delkredere.

(3)  I když obchod prodlužující expozici s dobou platnosti od [...] nepodléhá omezením nového obchodování podle bodu 4.1.1–4.1.6, musí toto obchodování striktně dodržet předpisy interních rizikových politik podniku HGAA a ostatní příslušné předpisy.

(4)  Podle metodiky podniku HGAA pro zjištění úvěrové expozice („metodika posuzování expozice“); to znamená, že nevyužitá část stávajících, přislíbených rámcových úvěrů nebude považována za nové obchodování.

---

| 14.6.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 176/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 176/38

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 16. října 2013

o státní podpoře SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005) poskytnuté Slovenskou republikou ve prospěch společnosti Frucona Košice, a. s.

(oznámeno pod číslem C(2013) 6261)

(Pouze slovenské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2014/342/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

po výzvě, aby zúčastněné strany předložily své připomínky v souladu s uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

1.   ŘÍZENÍ PŘED KOMISÍ

| (1) | Dopisem ze dne 15. října 2004, zaevidovaným 25. října 2004, obdržela Komise stížnost týkající se údajné nezákonné státní podpory ve prospěch společnosti Frucona Košice, a. s. Stěžovatel zaslal doplňující informace dne 3. února 2005. Setkání se stěžovatelem se uskutečnilo dne 24. května 2005. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 15. října 2004, zaevidovaným 25. října 2004, obdržela Komise stížnost týkající se údajné nezákonné státní podpory ve prospěch společnosti Frucona Košice, a. s. Stěžovatel zaslal doplňující informace dne 3. února 2005. Setkání se stěžovatelem se uskutečnilo dne 24. května 2005.

| (2) | Komise na základě informací poskytnutých stěžovatelem požádala Slovensko dopisem ze dne 6. prosince 2004, aby ji o sporném opatření informovalo. Slovensko odpovědělo dopisem ze dne 4. ledna 2005, zaevidovaným dne 17. ledna 2005, ve kterém informovalo Komisi o možné nezákonné podpoře poskytnuté ve prospěch společnosti Frucona Košice, a. s., v souvislosti s vyrovnáním s věřiteli a požádalo Komisi o schválení této podpory jako podpory na záchranu společnosti ve finančních obtížích. Slovensko předložilo doplňující informace v dopise ze dne 24. ledna 2005 zaevidovaném dne 28. ledna 2005. Komise požádala o doplňující informace dopisem ze dne 9. února 2005, na který obdržela odpověď v dopise ze dne 4. března 2005, zaevidovaném dne 10. března 2005. Setkání se slovenskými orgány se uskutečnilo dne 12. května 2005. |
| --- | --- |

(2)

Komise na základě informací poskytnutých stěžovatelem požádala Slovensko dopisem ze dne 6. prosince 2004, aby ji o sporném opatření informovalo. Slovensko odpovědělo dopisem ze dne 4. ledna 2005, zaevidovaným dne 17. ledna 2005, ve kterém informovalo Komisi o možné nezákonné podpoře poskytnuté ve prospěch společnosti Frucona Košice, a. s., v souvislosti s vyrovnáním s věřiteli a požádalo Komisi o schválení této podpory jako podpory na záchranu společnosti ve finančních obtížích. Slovensko předložilo doplňující informace v dopise ze dne 24. ledna 2005 zaevidovaném dne 28. ledna 2005. Komise požádala o doplňující informace dopisem ze dne 9. února 2005, na který obdržela odpověď v dopise ze dne 4. března 2005, zaevidovaném dne 10. března 2005. Setkání se slovenskými orgány se uskutečnilo dne 12. května 2005.

| (3) | Dopisem ze dne 5. července 2005 Komise informovala Slovensko, že se ve věci výše uvedené podpory rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 5. července 2005 Komise informovala Slovensko, že se ve věci výše uvedené podpory rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.

| (4) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k opatření. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k opatření.

| (5) | Slovenské orgány předložily připomínky dopisem ze dne 10. října 2005, zaevidovaným 17. října 2005. Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany (od příjemce) v dopise ze dne 24. října 2005, zaevidovaném dne 25. října 2005. Postoupila je Slovensku, které dostalo příležitost reagovat; připomínky Slovenska byly zaslány v dopise ze dne 16. prosince 2005, zaevidovaném dne 20. prosince 2005. Setkání s příjemcem, na kterém dostal příležitost se k záležitosti vyjádřit, se uskutečnilo dne 28. března 2006. Slovensko předložilo doplňující informace v dopise ze dne 5. května 2006, zaevidovaném dne 8.května 2006. |
| --- | --- |

(5)

Slovenské orgány předložily připomínky dopisem ze dne 10. října 2005, zaevidovaným 17. října 2005. Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany (od příjemce) v dopise ze dne 24. října 2005, zaevidovaném dne 25. října 2005. Postoupila je Slovensku, které dostalo příležitost reagovat; připomínky Slovenska byly zaslány v dopise ze dne 16. prosince 2005, zaevidovaném dne 20. prosince 2005. Setkání s příjemcem, na kterém dostal příležitost se k záležitosti vyjádřit, se uskutečnilo dne 28. března 2006. Slovensko předložilo doplňující informace v dopise ze dne 5. května 2006, zaevidovaném dne 8.května 2006.

| (6) | Komise přijala dne 7. června 2006 rozhodnutí (4), kterým nařídila navrácení podpory. Od tohoto data a v rámci kontaktů Komise se slovenskými orgány v souvislosti s provedením uvedeného rozhodnutí byl Komisi oznámen výsledek vnitrostátního soudního řízení týkajícího se výše dluhu, na niž se má vztahovat vyrovnání s věřiteli. V tomto rozhodnutí by se tyto informace měly zohlednit. |
| --- | --- |

(6)

Komise přijala dne 7. června 2006 rozhodnutí (4), kterým nařídila navrácení podpory. Od tohoto data a v rámci kontaktů Komise se slovenskými orgány v souvislosti s provedením uvedeného rozhodnutí byl Komisi oznámen výsledek vnitrostátního soudního řízení týkajícího se výše dluhu, na niž se má vztahovat vyrovnání s věřiteli. V tomto rozhodnutí by se tyto informace měly zohlednit.

2.   ŘÍZENÍ PŘED TRIBUNÁLEM

| (7) | Společnost Frucona Košice, a.s., se dne 12. ledna 2007 proti rozhodnutí odvolala k Tribunálu. Mimo jiné napadla tvrzení, že odpis daňového dluhu představuje státní podporu, přičemž argumentovala, že uvedené odepsání je v souladu se zásadou věřitele v tržním hospodářství. Rozsudkem ze dne 7. prosince 2010 (věc T-11/07) Tribunál zamítl argumenty žadatele a potvrdil rozhodnutí Komise s odůvodněním, že konkurzní řízení by bylo pro stát výhodnější než vyrovnání s věřiteli. |
| --- | --- |

(7)

Společnost Frucona Košice, a.s., se dne 12. ledna 2007 proti rozhodnutí odvolala k Tribunálu. Mimo jiné napadla tvrzení, že odpis daňového dluhu představuje státní podporu, přičemž argumentovala, že uvedené odepsání je v souladu se zásadou věřitele v tržním hospodářství. Rozsudkem ze dne 7. prosince 2010 (věc T-11/07) Tribunál zamítl argumenty žadatele a potvrdil rozhodnutí Komise s odůvodněním, že konkurzní řízení by bylo pro stát výhodnější než vyrovnání s věřiteli.

3.   ŘÍZENÍ PŘED SOUDNÍM DVOREM

| (8) | Společnost Frucona Košice, a.s., se odvolala proti rozsudku Tribunálu k Soudnímu dvoru, přičemž argumentovala zejména tím, že Tribunál správně neposoudil, jakým způsobem Komise použila kritérium soukromého věřitele, a že se Tribunál nepřípustně snažil vydávat své vlastní odůvodnění, pokud jde o kritérium soukromého věřitele (věc C-73/11 P), za odůvodnění Komise. |
| --- | --- |

(8)

Společnost Frucona Košice, a.s., se odvolala proti rozsudku Tribunálu k Soudnímu dvoru, přičemž argumentovala zejména tím, že Tribunál správně neposoudil, jakým způsobem Komise použila kritérium soukromého věřitele, a že se Tribunál nepřípustně snažil vydávat své vlastní odůvodnění, pokud jde o kritérium soukromého věřitele (věc C-73/11 P), za odůvodnění Komise.

| (9) | Soudní dvůr dne 24. ledna 2013 rozsudek Tribunálu zrušil. Soudní dvůr dospěl k závěru, že Komise se tím, že v rámci svého posouzení kritéria soukromého věřitele nezohlednila délku trvání konkurzního řízení, dopustila zjevně nesprávného posouzení, nebo pokud Komise tuto okolnost zohlednila, své rozhodnutí dostatečně nezdůvodnila. Věc se vrátila Tribunálu, aby rozhodl o důvodech žaloby společnosti týkajících se daňové exekuce, které před ním byly v řízení vzneseny a o nichž nerozhodl. |
| --- | --- |

(9)

Soudní dvůr dne 24. ledna 2013 rozsudek Tribunálu zrušil. Soudní dvůr dospěl k závěru, že Komise se tím, že v rámci svého posouzení kritéria soukromého věřitele nezohlednila délku trvání konkurzního řízení, dopustila zjevně nesprávného posouzení, nebo pokud Komise tuto okolnost zohlednila, své rozhodnutí dostatečně nezdůvodnila. Věc se vrátila Tribunálu, aby rozhodl o důvodech žaloby společnosti týkajících se daňové exekuce, které před ním byly v řízení vzneseny a o nichž nerozhodl.

4.   ZRUŠENÍ

| (10) | S ohledem na rozsudek Soudního dvora a s cílem napravit jím zjištěné nedostatky Komise proto považuje za vhodné zrušit původní rozhodnutí ze dne 7. června 2006 a nahradit ho tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(10)

S ohledem na rozsudek Soudního dvora a s cílem napravit jím zjištěné nedostatky Komise proto považuje za vhodné zrušit původní rozhodnutí ze dne 7. června 2006 a nahradit ho tímto rozhodnutím.

II.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

1.   PŘÍSLUŠNÝ PODNIK

| (11) | Příjemcem finanční podpory je společnost Frucona Košice, a. s. (dále jen „příjemce“), která v době předmětných událostí působila v oblasti výroby lihu a lihovin, nealkoholických nápojů, konzervovaného ovoce a zeleniny a octa. Po ztrátě licence příjemce líh ani lihoviny již nevyráběl. Nadále však působil v oblasti velkoobchodu s lihem a lihovinami. Společnost se nachází v regionu způsobilém pro poskytnutí regionální podpory podle čl 107 odst. 3 písm. a) SFEU. |
| --- | --- |

(11)

Příjemcem finanční podpory je společnost Frucona Košice, a. s. (dále jen „příjemce“), která v době předmětných událostí působila v oblasti výroby lihu a lihovin, nealkoholických nápojů, konzervovaného ovoce a zeleniny a octa. Po ztrátě licence příjemce líh ani lihoviny již nevyráběl. Nadále však působil v oblasti velkoobchodu s lihem a lihovinami. Společnost se nachází v regionu způsobilém pro poskytnutí regionální podpory podle čl 107 odst. 3 písm. a) SFEU.

| (12) | Příjemce v době předmětných událostí zaměstnával přibližně 200 osob. Příjemce ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení ve věci formálního šetření poskytl Komisi údaje o obratu (včetně spotřebních daní a DPH), které jsou uvedeny v následující tabulce.

  Tabulka 1


  Obrat v různých odvětvích výroby včetně spotřebních daní a DPH (SKK) | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocet | 28 029 500 | 27 605 100 | 11 513 600 |
| Ovocná a zeleninová výroba | 37 112 500 | 32 584 500 | 22 696 400 |
| Zelí | 2 878 340 | 503 030 | 201 310 |
| Sycené nealkoholické nápoje | 9 373 800 | 17 601 600 | 17 560 100 |
| Nesycené nealkoholické nápoje | 2 877 700 | 6 420 420 | 7 920 010 |
| Džusy – 100 % | 51 654 900 | 43 421 600 | 22 706 600 |
| Lihoviny | 696 193 500 | 743 962 700 | 728 837 400 |
| Jablečné víno | 1 495 640 | 106 360 | 0 |
| Sirup | 5 928 100 | 6 502 920 | 5 199 540 |
| Jiné výrobky/služby | 59 476 000 | 99 635 000 | 63 680 000 |
| CELKEM | 895 019 980 | 978 343 230 | 880 314 960 (5) |

(12)

Příjemce v době předmětných událostí zaměstnával přibližně 200 osob. Příjemce ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení ve věci formálního šetření poskytl Komisi údaje o obratu (včetně spotřebních daní a DPH), které jsou uvedeny v následující tabulce.

Tabulka 1

Obrat v různých odvětvích výroby včetně spotřebních daní a DPH (SKK)

2002

2003

2004

Ocet

28 029 500

27 605 100

11 513 600

Ovocná a zeleninová výroba

37 112 500

32 584 500

22 696 400

Zelí

2 878 340

503 030

201 310

Sycené nealkoholické nápoje

9 373 800

17 601 600

17 560 100

Nesycené nealkoholické nápoje

2 877 700

6 420 420

7 920 010

Džusy – 100 %

51 654 900

43 421 600

22 706 600

Lihoviny

696 193 500

743 962 700

728 837 400

Jablečné víno

1 495 640

106 360

0

Sirup

5 928 100

6 502 920

5 199 540

Jiné výrobky/služby

59 476 000

99 635 000

63 680 000

CELKEM

895 019 980

978 343 230

880 314 960 (5)

| (13) | Tyto údaje se velmi liší od údajů, které Komise obdržela od slovenských orgánů a které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení ve věci formálního šetření (6). Slovenské orgány v reakci na připomínky příjemce po zahájení řízení ve věci formálního šetření nevyslovily námitky proti přesnosti výše uvedených údajů. Podle slovenských orgánů příjemce splňuje kritéria pro střední podnik. |
| --- | --- |

(13)

Tyto údaje se velmi liší od údajů, které Komise obdržela od slovenských orgánů a které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení ve věci formálního šetření (6). Slovenské orgány v reakci na připomínky příjemce po zahájení řízení ve věci formálního šetření nevyslovily námitky proti přesnosti výše uvedených údajů. Podle slovenských orgánů příjemce splňuje kritéria pro střední podnik.

2.   UPLATNITELNÉ VNITROSTÁTNÍ PRÁVNÍ PŘEDPISY

| (14) | Sporným opatřením je odpis daňového dluhu Daňovým úřadem Košice IV (dále jen „daňový úřad“) v rámci takzvaného vyrovnání s věřiteli. Tuto činnost upravuje zákon č. 328/91 Z. z. o konkurzu a vyrovnání (dále jen „zákon o konkurzu“). |
| --- | --- |

(14)

Sporným opatřením je odpis daňového dluhu Daňovým úřadem Košice IV (dále jen „daňový úřad“) v rámci takzvaného vyrovnání s věřiteli. Tuto činnost upravuje zákon č. 328/91 Z. z. o konkurzu a vyrovnání (dále jen „zákon o konkurzu“).

| (15) | Vyrovnání s věřiteli (dále jen „vyrovnání“ nebo „vyrovnací řízení“) je řízení za dohledu soudu, jehož cílem je, podobně jako v případě konkurzního řízení, urovnat finanční situaci společností v úpadku (7). V konkurzním řízení společnost zanikne a její aktiva se buď prodají novému vlastníkovi, nebo se společnost zlikviduje. Na rozdíl od toho ve vyrovnacím řízení společnost v úpadku pokračuje v činnosti beze změny vlastníka. |
| --- | --- |

(15)

Vyrovnání s věřiteli (dále jen „vyrovnání“ nebo „vyrovnací řízení“) je řízení za dohledu soudu, jehož cílem je, podobně jako v případě konkurzního řízení, urovnat finanční situaci společností v úpadku (7). V konkurzním řízení společnost zanikne a její aktiva se buď prodají novému vlastníkovi, nebo se společnost zlikviduje. Na rozdíl od toho ve vyrovnacím řízení společnost v úpadku pokračuje v činnosti beze změny vlastníka.

| (16) | Vyrovnací řízení iniciuje společnost v úpadku. Cílem tohoto řízení je dosáhnout dohody s věřiteli (dále jen „vyrovnání s věřiteli“) v tom smyslu, že společnost v úpadku uhradí část svého dluhu a zbytek se odepíše. Tuto dohodu musí schválit soud vykonávající dohled. |
| --- | --- |

(16)

Vyrovnací řízení iniciuje společnost v úpadku. Cílem tohoto řízení je dosáhnout dohody s věřiteli (dále jen „vyrovnání s věřiteli“) v tom smyslu, že společnost v úpadku uhradí část svého dluhu a zbytek se odepíše. Tuto dohodu musí schválit soud vykonávající dohled.

| (17) | Věřitelé, jejichž pohledávky jsou zajištěné, například zástavním právem, vystupují jako oddělení věřitelé. Aby byl návrh na vyrovnání přijat, musí všichni oddělení věřitelé hlasovat v jeho prospěch, zatímco v případě ostatních věřitelů stačí kvalifikovaná většina. Jinými slovy, oddělení věřitelé hlasují jednotlivě a mají právo návrh vetovat. |
| --- | --- |

(17)

Věřitelé, jejichž pohledávky jsou zajištěné, například zástavním právem, vystupují jako oddělení věřitelé. Aby byl návrh na vyrovnání přijat, musí všichni oddělení věřitelé hlasovat v jeho prospěch, zatímco v případě ostatních věřitelů stačí kvalifikovaná většina. Jinými slovy, oddělení věřitelé hlasují jednotlivě a mají právo návrh vetovat.

| (18) | Oddělení věřitelé mají privilegovanou pozici i v konkurzním řízení. Pohledávky oddělených věřitelů je možné uspokojit kdykoliv během konkurzního řízení a výnosy z prodeje zajištěných aktiv v konkurzním řízení by měly být použity výhradně na splacení pohledávek oddělených věřitelů. Pokud není možné z tohoto prodeje pokrýt veškeré pohledávky oddělených věřitelů, zbývající části se zařadí do druhé skupiny k pohledávkám ostatních věřitelů. V druhé skupině se věřitelé uspokojují poměrným způsobem. |
| --- | --- |

(18)

Oddělení věřitelé mají privilegovanou pozici i v konkurzním řízení. Pohledávky oddělených věřitelů je možné uspokojit kdykoliv během konkurzního řízení a výnosy z prodeje zajištěných aktiv v konkurzním řízení by měly být použity výhradně na splacení pohledávek oddělených věřitelů. Pokud není možné z tohoto prodeje pokrýt veškeré pohledávky oddělených věřitelů, zbývající části se zařadí do druhé skupiny k pohledávkám ostatních věřitelů. V druhé skupině se věřitelé uspokojují poměrným způsobem.

| (19) | Podle zákona o konkurzu musí společnost, která žádá o vyrovnání s věřiteli, soudu předložit seznam opatření týkajících se reorganizace společnosti a průběžného financování činnosti společnosti po tomto vyrovnání. |
| --- | --- |

(19)

Podle zákona o konkurzu musí společnost, která žádá o vyrovnání s věřiteli, soudu předložit seznam opatření týkajících se reorganizace společnosti a průběžného financování činnosti společnosti po tomto vyrovnání.

| (20) | Podle zákona č. 511/92. Z. z. o správě daní a poplatků a o změnách v soustavě územních finančních orgánů (dále jen „zákon o správě daní“) má společnost možnost požádat daňové orgány o odklad platby daní. Z odložené částky se účtuje úrok a odložený dluh musí být zajištěný. |
| --- | --- |

(20)

Podle zákona č. 511/92. Z. z. o správě daní a poplatků a o změnách v soustavě územních finančních orgánů (dále jen „zákon o správě daní“) má společnost možnost požádat daňové orgány o odklad platby daní. Z odložené částky se účtuje úrok a odložený dluh musí být zajištěný.

| (21) | Zákon o správě daní upravuje i daňovou exekuci, jejíž cílem je uspokojit daňové pohledávky státu prodejem nemovitého majetku, movitého majetku nebo podniku jako celku. |
| --- | --- |

(21)

Zákon o správě daní upravuje i daňovou exekuci, jejíž cílem je uspokojit daňové pohledávky státu prodejem nemovitého majetku, movitého majetku nebo podniku jako celku.

3.   SKUTKOVÝ STAV

| (22) | Příjemce od listopadu 2002 do listopadu 2003 využil možnost odkladu svého závazku zaplatit spotřební daň z lihu, kterou umožňuje zákon o správě daní (8). Odložený dluh celkem dosáhl částky 477 015 759 SKK (12,6 milionu EUR). Než daňový úřad souhlasil s odkladem těchto plateb, zajistil v souladu se zákonem všechny své pohledávky aktivy příjemce. Slovenské orgány uvádějí, že hodnota tohoto zajištění na základě účetní evidence příjemce činila 397 476 726 SKK (10,5 milionu EUR). Příjemce však tvrdí, že hodnota tohoto zajištění představovala podle odhadu znalců z konce roku 2003 částku 193 940 000 SKK (5 milionů EUR). Taková je podle příjemce hodnota zajištěných aktiv (movitého majetku, nemovitostí a pohledávek) vyjádřená v takzvaných znaleckých cenách. |
| --- | --- |

(22)

Příjemce od listopadu 2002 do listopadu 2003 využil možnost odkladu svého závazku zaplatit spotřební daň z lihu, kterou umožňuje zákon o správě daní (8). Odložený dluh celkem dosáhl částky 477 015 759 SKK (12,6 milionu EUR). Než daňový úřad souhlasil s odkladem těchto plateb, zajistil v souladu se zákonem všechny své pohledávky aktivy příjemce. Slovenské orgány uvádějí, že hodnota tohoto zajištění na základě účetní evidence příjemce činila 397 476 726 SKK (10,5 milionu EUR). Příjemce však tvrdí, že hodnota tohoto zajištění představovala podle odhadu znalců z konce roku 2003 částku 193 940 000 SKK (5 milionů EUR). Taková je podle příjemce hodnota zajištěných aktiv (movitého majetku, nemovitostí a pohledávek) vyjádřená v takzvaných znaleckých cenách.

| (23) | Od 1. ledna 2004 změněný a doplněný zákon o správě daní omezil možnost žádat o odklad daně na jedenkrát ročně. Příjemce využil této možnosti v případě spotřební daně za prosinec 2003, jež byla splatná v lednu 2004. Nebyl však schopen uhradit nebo odložit spotřební daň za leden 2004, splatnou 25. února 2004. V důsledku toho se příjemce stal společností v úpadku ve smyslu zákona o konkurzu. Příjemce tak přišel o licenci na výrobu a zpracování lihu. |
| --- | --- |

(23)

Od 1. ledna 2004 změněný a doplněný zákon o správě daní omezil možnost žádat o odklad daně na jedenkrát ročně. Příjemce využil této možnosti v případě spotřební daně za prosinec 2003, jež byla splatná v lednu 2004. Nebyl však schopen uhradit nebo odložit spotřební daň za leden 2004, splatnou 25. února 2004. V důsledku toho se příjemce stal společností v úpadku ve smyslu zákona o konkurzu. Příjemce tak přišel o licenci na výrobu a zpracování lihu.

| (24) | Dne 8. března 2004 se příjemce obrátil na příslušný krajský soud s návrhem na vyrovnání. Krajský soud povolil vyrovnací řízení usnesením z 29. dubna 2004 poté, co zjistil, že jsou splněny všechny zákonné podmínky potřebné pro tato řízení. Na slyšení dne 9. července 2004 věřitelé hlasovali ve prospěch vyrovnání navrhnutého příjemcem. Vyrovnání bylo potvrzeno dne 14. července 2004 usnesením krajského soudu vykonávajícího dohled. |
| --- | --- |

(24)

Dne 8. března 2004 se příjemce obrátil na příslušný krajský soud s návrhem na vyrovnání. Krajský soud povolil vyrovnací řízení usnesením z 29. dubna 2004 poté, co zjistil, že jsou splněny všechny zákonné podmínky potřebné pro tato řízení. Na slyšení dne 9. července 2004 věřitelé hlasovali ve prospěch vyrovnání navrhnutého příjemcem. Vyrovnání bylo potvrzeno dne 14. července 2004 usnesením krajského soudu vykonávajícího dohled.

| (25) | V srpnu 2004 se daňový úřad proti tomuto potvrzujícímu usnesení soudu odvolal. Nejvyšší soud usnesením z 25. října 2004 rozhodl, že odvolání není možné, a prohlásil usnesení krajského soudu, kterým krajský soud potvrdil vyrovnání, za právoplatné a vykonatelné ode dne 23. července 2004. Později generální prokurátor proti usnesení krajského soudu podal návrh na zahájení mimořádného dovolacího řízení. |
| --- | --- |

(25)

V srpnu 2004 se daňový úřad proti tomuto potvrzujícímu usnesení soudu odvolal. Nejvyšší soud usnesením z 25. října 2004 rozhodl, že odvolání není možné, a prohlásil usnesení krajského soudu, kterým krajský soud potvrdil vyrovnání, za právoplatné a vykonatelné ode dne 23. července 2004. Později generální prokurátor proti usnesení krajského soudu podal návrh na zahájení mimořádného dovolacího řízení.

| (26) | Věřitelé včetně daňového úřadu se dohodli s příjemcem na tomto vyrovnání: 35 % dluhu zaplatí příjemce do jednoho měsíce od nabytí platnosti dohody s věřiteli a zbývajících 65 % dluhu věřitelé odpustí. Se všemi věřiteli se proto nakládalo stejně. Konkrétní částky pro jednotlivé věřitele jsou uvedeny v následující tabulce.

  Tabulka 2


  Stav dluhů příjemce před vyrovnacím řízením a po něm (SKK)










  Věřitel | Dluh před
  vyrovnáním | Dluh po
  vyrovnání (9) | Odepsaná částka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Veřejný | Daňový úřad | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Soukromý | Tetra Pak, a. s. | 1 004 208 | 351 498 | 652 710 |
| MTM-obaly, s. r. o. | 317 934 | 111 277 | 206 657 |
| Merkant, družstvo | 332 808 | 116 483 | 216 325 |
| Vetropack, s. r. o. | 2 142 658 | 749 930 | 1 392 728 |
| CELKEM | | 644 591 439 (10) | 225 607 029 | 418 984 410 |

(26)

Věřitelé včetně daňového úřadu se dohodli s příjemcem na tomto vyrovnání: 35 % dluhu zaplatí příjemce do jednoho měsíce od nabytí platnosti dohody s věřiteli a zbývajících 65 % dluhu věřitelé odpustí. Se všemi věřiteli se proto nakládalo stejně. Konkrétní částky pro jednotlivé věřitele jsou uvedeny v následující tabulce.

Tabulka 2

Stav dluhů příjemce před vyrovnacím řízením a po něm (SKK)

Věřitel

Dluh před

vyrovnáním

Dluh po

vyrovnání (9)

Odepsaná částka

Veřejný

Daňový úřad

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Soukromý

Tetra Pak, a. s.

1 004 208

351 498

652 710

MTM-obaly, s. r. o.

317 934

111 277

206 657

Merkant, družstvo

332 808

116 483

216 325

Vetropack, s. r. o.

2 142 658

749 930

1 392 728

CELKEM

644 591 439 (10)

225 607 029

418 984 410

| (27) | Pohledávky daňového úřadu, které byly zahrnuty do vyrovnacího řízení, představovaly 640 793 831 SKK (16,86 milionu EUR) a tvořily je především neuhrazená spotřební daň za období od května 2003 do března 2004, DPH za období od ledna do dubna 2004 a připočtené pokuty a úroky. Pohledávky odpuštěné daňovým úřadem činily 416 515 990 SKK (11 milionů EUR). Vyrovnání daňovému úřadu přineslo 224 277 841 SKK (5,86 milionu EUR). |
| --- | --- |

(27)

Pohledávky daňového úřadu, které byly zahrnuty do vyrovnacího řízení, představovaly 640 793 831 SKK (16,86 milionu EUR) a tvořily je především neuhrazená spotřební daň za období od května 2003 do března 2004, DPH za období od ledna do dubna 2004 a připočtené pokuty a úroky. Pohledávky odpuštěné daňovým úřadem činily 416 515 990 SKK (11 milionů EUR). Vyrovnání daňovému úřadu přineslo 224 277 841 SKK (5,86 milionu EUR).

| (28) | Daňový úřad vystupoval ve vyrovnacím řízení jako oddělený věřitel a jako takový hlasoval samostatně. Aby mohlo dojít k vyrovnání, daňový úřad musel proto hlasovat v jeho prospěch. Privilegované postavení daňového úřadu bylo způsobeno tím, že některé jeho pohledávky byly zajištěné v souvislosti s odkladem daňového dluhu příjemce v letech 2002 a 2003 (viz 17. bod odůvodnění). Všichni ostatní věřitelé hlasovali ve prospěch navrhovaného vyrovnání. Jejich pohledávky byly běžné nezajištěné obchodní pohledávky. |
| --- | --- |

(28)

Daňový úřad vystupoval ve vyrovnacím řízení jako oddělený věřitel a jako takový hlasoval samostatně. Aby mohlo dojít k vyrovnání, daňový úřad musel proto hlasovat v jeho prospěch. Privilegované postavení daňového úřadu bylo způsobeno tím, že některé jeho pohledávky byly zajištěné v souvislosti s odkladem daňového dluhu příjemce v letech 2002 a 2003 (viz 17. bod odůvodnění). Všichni ostatní věřitelé hlasovali ve prospěch navrhovaného vyrovnání. Jejich pohledávky byly běžné nezajištěné obchodní pohledávky.

| (29) | Příjemce ve svém návrhu na vyrovnání popsal v souladu s požadavky zákona o konkurzu reorganizační opatření týkající se výroby, distribuce a pracovních sil (včetně propuštění přebytečných zaměstnanců). |
| --- | --- |

(29)

Příjemce ve svém návrhu na vyrovnání popsal v souladu s požadavky zákona o konkurzu reorganizační opatření týkající se výroby, distribuce a pracovních sil (včetně propuštění přebytečných zaměstnanců).

| (30) | V organizační oblasti a v oblasti pracovních sil příjemce plánoval tato opatření: vytvoření univerzální výrobní skupiny pro všechny výrobní činnosti, reorganizaci svých dopravních prostředků vyřazením vozidel s nejnižší zůstatkovou hodnotou a reorganizaci obchodních činností. K těmto opatřením se mělo připojit propuštění 50 zaměstnanců v období od března do května 2004. Dalších 50 zaměstnanců mělo v tomtéž období pracovat s 60 % měsíční sazbou. |
| --- | --- |

(30)

V organizační oblasti a v oblasti pracovních sil příjemce plánoval tato opatření: vytvoření univerzální výrobní skupiny pro všechny výrobní činnosti, reorganizaci svých dopravních prostředků vyřazením vozidel s nejnižší zůstatkovou hodnotou a reorganizaci obchodních činností. K těmto opatřením se mělo připojit propuštění 50 zaměstnanců v období od března do května 2004. Dalších 50 zaměstnanců mělo v tomtéž období pracovat s 60 % měsíční sazbou.

| (31) | Pokud jde o výrobní a technickou oblast, příjemce uvedl, že jelikož společnost přišla o licenci na výrobu lihu, příslušné výrobní zařízení od dubna 2004 pronajme. Příjemce plánoval snížení nebo ukončení výroby některých nerentabilních nealkoholických nápojů a uvedl, že jakémukoli zavedení nového výrobku v této kategorii bude předcházet analýza ziskovosti jeho výroby. |
| --- | --- |

(31)

Pokud jde o výrobní a technickou oblast, příjemce uvedl, že jelikož společnost přišla o licenci na výrobu lihu, příslušné výrobní zařízení od dubna 2004 pronajme. Příjemce plánoval snížení nebo ukončení výroby některých nerentabilních nealkoholických nápojů a uvedl, že jakémukoli zavedení nového výrobku v této kategorii bude předcházet analýza ziskovosti jeho výroby.

| (32) | Příjemce dále uvádí následující opatření: restrukturalizace nákladů, která by měla být důsledkem nižších výrobních nákladů, protože byla ukončena výroba lihu, a zrušení části vlastní dopravy společnosti; prodej starých zařízení do šrotu. |
| --- | --- |

(32)

Příjemce dále uvádí následující opatření: restrukturalizace nákladů, která by měla být důsledkem nižších výrobních nákladů, protože byla ukončena výroba lihu, a zrušení části vlastní dopravy společnosti; prodej starých zařízení do šrotu.

| (33) | Příjemce plánoval i prodej administrativní budovy, prodejny a rekreační budovy a uvedl možnost prodat nebo pronajmout výrobní zařízení na výrobu octa. Slovenské orgány v připomínkách k rozhodnutí zahájit řízení ve věci formálního šetření potvrdily, že prodej administrativní budovy, prodejny a rekreační budovy se neuskutečnil. |
| --- | --- |

(33)

Příjemce plánoval i prodej administrativní budovy, prodejny a rekreační budovy a uvedl možnost prodat nebo pronajmout výrobní zařízení na výrobu octa. Slovenské orgány v připomínkách k rozhodnutí zahájit řízení ve věci formálního šetření potvrdily, že prodej administrativní budovy, prodejny a rekreační budovy se neuskutečnil.

| (34) | Příjemce plánoval intenzívní prodej svých zásob hotových výrobků (11). |
| --- | --- |

(34)

Příjemce plánoval intenzívní prodej svých zásob hotových výrobků (11).

| (35) | Podle tohoto návrhu měl příjemce financovat vyrovnání z vlastních zdrojů (prodej zásob) ve výši 110 milionů SKK a prostřednictvím externího financování ve formě úvěru z obchodní banky ve výši 100 milionů SKK. Podle informací předložených příjemcem v reakci na zahájení řízení ve věci formálního šetření byl splatný dluh nakonec pokryt příjmy z emise nových akcií (21 milionů SKK; 0,56 milionu EUR), příjmy z prodeje zásob (110 milionů SKK; 2,9 milionu EUR) a díky dodavatelskému úvěru od společnosti Old Herold, s. r. o. (100 milionů SKK; 2,6 milionu EUR). Splatnost faktur Old Herold, s. r. o., činila 40 dní, což podle příjemce byla vzhledem k jeho kritické situaci dlouhá doba. Tato delší splatnost umožnila příjemci shromáždit potřebnou hotovost. |
| --- | --- |

(35)

Podle tohoto návrhu měl příjemce financovat vyrovnání z vlastních zdrojů (prodej zásob) ve výši 110 milionů SKK a prostřednictvím externího financování ve formě úvěru z obchodní banky ve výši 100 milionů SKK. Podle informací předložených příjemcem v reakci na zahájení řízení ve věci formálního šetření byl splatný dluh nakonec pokryt příjmy z emise nových akcií (21 milionů SKK; 0,56 milionu EUR), příjmy z prodeje zásob (110 milionů SKK; 2,9 milionu EUR) a díky dodavatelskému úvěru od společnosti Old Herold, s. r. o. (100 milionů SKK; 2,6 milionu EUR). Splatnost faktur Old Herold, s. r. o., činila 40 dní, což podle příjemce byla vzhledem k jeho kritické situaci dlouhá doba. Tato delší splatnost umožnila příjemci shromáždit potřebnou hotovost.

| (36) | Slovenské orgány Komisi informovaly po zahájení řízení ve věci formálního šetření, že na základě dohody s věřiteli byla dne 17. prosince 2004 daňovému úřadu uhrazena částka ve výši 224 277 841 SKK. Slovenské orgány potvrdily, že do ukončení řízení před Evropskou komisí pozastavily odepsání dluhu schválené ve vyrovnacím řízení. |
| --- | --- |

(36)

Slovenské orgány Komisi informovaly po zahájení řízení ve věci formálního šetření, že na základě dohody s věřiteli byla dne 17. prosince 2004 daňovému úřadu uhrazena částka ve výši 224 277 841 SKK. Slovenské orgány potvrdily, že do ukončení řízení před Evropskou komisí pozastavily odepsání dluhu schválené ve vyrovnacím řízení.

| (37) | V rámci kontaktů v souvislosti s provedením rozhodnutí Komise, jímž bylo nařízeno navrácení podpory, slovenské orgány informovaly Komisi o výsledku mimořádného dovolacího řízení uvedeného ve 25. bodě odůvodnění: Nejvyšší soud Slovenské republiky rozhodnutím ze dne 27. dubna 2006 částečně zrušil rozhodnutí příslušného krajského soudu ze dne 14. července 2004, jímž byla potvrzena dohoda s věřiteli, s odůvodněním, že do vyrovnání byly chybně zahrnuty nedoplatky silniční daně ve výši 424 490 SKK Ve zbývající části Nejvyšší soud dovolání zamítl. Rozhodnutím ze dne 18. srpna 2006 příslušný krajský soud rozhodnutí Nejvyššího soudu ze dne 27. dubna 2006 vykonal a stanovil, že opravená částka dluhu splatná daňovému úřadu činí 640 369 341,4 SKK (z čehož 35 % činí částka 224 129 269,1 SKK). |
| --- | --- |

(37)

V rámci kontaktů v souvislosti s provedením rozhodnutí Komise, jímž bylo nařízeno navrácení podpory, slovenské orgány informovaly Komisi o výsledku mimořádného dovolacího řízení uvedeného ve 25. bodě odůvodnění: Nejvyšší soud Slovenské republiky rozhodnutím ze dne 27. dubna 2006 částečně zrušil rozhodnutí příslušného krajského soudu ze dne 14. července 2004, jímž byla potvrzena dohoda s věřiteli, s odůvodněním, že do vyrovnání byly chybně zahrnuty nedoplatky silniční daně ve výši 424 490 SKK Ve zbývající části Nejvyšší soud dovolání zamítl. Rozhodnutím ze dne 18. srpna 2006 příslušný krajský soud rozhodnutí Nejvyššího soudu ze dne 27. dubna 2006 vykonal a stanovil, že opravená částka dluhu splatná daňovému úřadu činí 640 369 341,4 SKK (z čehož 35 % činí částka 224 129 269,1 SKK).

III.   ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PODLE ČL. 108 ODST. 2 SFEU

| (38) | Komise ve svém rozhodnutí zahájit řízení ve věci formálního šetření vyslovila pochybnosti o tom, že sporné odepsání daně nepředstavuje státní podporu. Komise dospěla k závěru, že postup daňového úřadu v rámci vyrovnacího řízení nesplňuje kritérium věřitele v tržním hospodářství. Komise zejména usoudila, že daňový úřad byl v porovnání s ostatními věřiteli v právně odlišné situaci, jelikož vlastnil zajištěné pohledávky a měl možnost iniciovat daňovou exekuci. Komise vyslovila pochybnost, že vyrovnací řízení, v porovnání s konkurzním řízením nebo daňovou exekucí, vedlo pro stát k nejlepšímu možnému výsledku. |
| --- | --- |

(38)

Komise ve svém rozhodnutí zahájit řízení ve věci formálního šetření vyslovila pochybnosti o tom, že sporné odepsání daně nepředstavuje státní podporu. Komise dospěla k závěru, že postup daňového úřadu v rámci vyrovnacího řízení nesplňuje kritérium věřitele v tržním hospodářství. Komise zejména usoudila, že daňový úřad byl v porovnání s ostatními věřiteli v právně odlišné situaci, jelikož vlastnil zajištěné pohledávky a měl možnost iniciovat daňovou exekuci. Komise vyslovila pochybnost, že vyrovnací řízení, v porovnání s konkurzním řízením nebo daňovou exekucí, vedlo pro stát k nejlepšímu možnému výsledku.

| (39) | Komise dále vyslovila pochybnosti o slučitelnosti sporné podpory s vnitřním trhem. Nejprve vyslovila pochybnosti, že podporu je možno považovat za slučitelnou jako podporu na záchranu, jak tvrdily slovenské orgány. Podporou na záchranu může být jen podpora likvidity ve formě úvěrových záruk nebo úvěrů. Sporné opatření je však odepsáním dluhu, což odpovídá nenávratnému grantu. Toto opatření navíc bylo provedeno bez příslibu, že do šesti měsíců od schválení opatření na záchranu příjemce předloží plán restrukturalizace nebo plán likvidace, nebo podporu v celé výši splatí. |
| --- | --- |

(39)

Komise dále vyslovila pochybnosti o slučitelnosti sporné podpory s vnitřním trhem. Nejprve vyslovila pochybnosti, že podporu je možno považovat za slučitelnou jako podporu na záchranu, jak tvrdily slovenské orgány. Podporou na záchranu může být jen podpora likvidity ve formě úvěrových záruk nebo úvěrů. Sporné opatření je však odepsáním dluhu, což odpovídá nenávratnému grantu. Toto opatření navíc bylo provedeno bez příslibu, že do šesti měsíců od schválení opatření na záchranu příjemce předloží plán restrukturalizace nebo plán likvidace, nebo podporu v celé výši splatí.

| (40) | Komise dále zkoumala slučitelnost sporného opatření jakožto pomoci na restrukturalizaci a vyslovila pochybnosti o splnění dvou hlavních podmínek: existence plánu restrukturalizace, který v přiměřené době zajišťuje návrat k dlouhodobé životaschopnosti, a omezení podpory na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

(40)

Komise dále zkoumala slučitelnost sporného opatření jakožto pomoci na restrukturalizaci a vyslovila pochybnosti o splnění dvou hlavních podmínek: existence plánu restrukturalizace, který v přiměřené době zajišťuje návrat k dlouhodobé životaschopnosti, a omezení podpory na nezbytné minimum.

IV.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (41) | Příjemce kromě informací o skutkovém stavu uvedených v části II předložil následující připomínky. |
| --- | --- |

(41)

Příjemce kromě informací o skutkovém stavu uvedených v části II předložil následující připomínky.

| (42) | Příjemce tvrdí, že důvodem jeho finančních těžkostí na začátku roku 2004 byla změna zákona o správě daní, která omezila možnost požádat o odklad daní pouze na jedenkrát za rok. To byla pro příjemce významná změna, protože se podle svého vyjádření v předchozích letech na tento mechanismus spoléhal. |
| --- | --- |

(42)

Příjemce tvrdí, že důvodem jeho finančních těžkostí na začátku roku 2004 byla změna zákona o správě daní, která omezila možnost požádat o odklad daní pouze na jedenkrát za rok. To byla pro příjemce významná změna, protože se podle svého vyjádření v předchozích letech na tento mechanismus spoléhal.

| (43) | Pokud jde o samotný případ, příjemce za prvé tvrdil, že Komise nemá pravomoc zkoumat sporné opatření, neboť toto opatření nabylo účinnosti před datem přistoupení a nebylo po přistoupení uplatitelné. Opatření údajně nabylo účinnosti před přistoupením, protože vyrovnací řízení bylo zahájeno 8. března 2004, a jak tvrdí příjemce, bylo schváleno soudem 29. dubna 2004, tedy před vstupem Slovenské republiky do Evropské unie. Daňové úřady dále údajně v rámci jednání před zahájením vyrovnacího řízení daly najevo souhlas s navrhovaným vyrovnáním. V prosinci 2003 se uskutečnilo setkání s Daňovým ředitelstvím Slovenské republiky a daňový úřad zaslal dne 3. února 2004 příjemci dopis, v němž údajně potvrdil možnost postupu formou vyrovnání. |
| --- | --- |

(43)

Pokud jde o samotný případ, příjemce za prvé tvrdil, že Komise nemá pravomoc zkoumat sporné opatření, neboť toto opatření nabylo účinnosti před datem přistoupení a nebylo po přistoupení uplatitelné. Opatření údajně nabylo účinnosti před přistoupením, protože vyrovnací řízení bylo zahájeno 8. března 2004, a jak tvrdí příjemce, bylo schváleno soudem 29. dubna 2004, tedy před vstupem Slovenské republiky do Evropské unie. Daňové úřady dále údajně v rámci jednání před zahájením vyrovnacího řízení daly najevo souhlas s navrhovaným vyrovnáním. V prosinci 2003 se uskutečnilo setkání s Daňovým ředitelstvím Slovenské republiky a daňový úřad zaslal dne 3. února 2004 příjemci dopis, v němž údajně potvrdil možnost postupu formou vyrovnání.

| (44) | Příjemce dále tvrdil, že v případě, že Komise zastává názor, že má pravomoc jednat, nepředstavuje sporné opatření státní podporu, neboť je splněna zásada věřitele v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(44)

Příjemce dále tvrdil, že v případě, že Komise zastává názor, že má pravomoc jednat, nepředstavuje sporné opatření státní podporu, neboť je splněna zásada věřitele v tržním hospodářství.

| (45) | Za prvé, příjemce tvrdí, že srovnání vyrovnacího řízení s daňovou exekucí je zavádějící, neboť zahájení prvního vylučuje nebo pozastavuje druhé. Daňový úřad proto nemohl zvolit daňovou exekuci. Příjemce dále tvrdí, že pokud by dobrovolně neinicioval vyrovnací řízení, měl by podle právních předpisů o platební neschopnosti za několik týdnů nebo měsíců zákonnou povinnost zahájit konkurzní nebo vyrovnací řízení. |
| --- | --- |

(45)

Za prvé, příjemce tvrdí, že srovnání vyrovnacího řízení s daňovou exekucí je zavádějící, neboť zahájení prvního vylučuje nebo pozastavuje druhé. Daňový úřad proto nemohl zvolit daňovou exekuci. Příjemce dále tvrdí, že pokud by dobrovolně neinicioval vyrovnací řízení, měl by podle právních předpisů o platební neschopnosti za několik týdnů nebo měsíců zákonnou povinnost zahájit konkurzní nebo vyrovnací řízení.

| (46) | Za druhé, příjemce tvrdí, že rozhodnutí státu vyhnout se konkurzu a namísto toho hledat řešení prostřednictvím vyrovnacího řízení bylo splněním kritéria věřitele v tržním hospodářství. Příjemce jako důkaz předkládá potvrzení dvou auditorů a jednoho konkurzního správce, že daňový úřad získá více a rychleji prostřednictvím vyrovnacího řízení, než pokud by se rozhodl pro konkurzní řízení. Příjemce předkládá i další materiály a statistiky, které mají potvrdit, že konkurzní řízení na Slovensku trvá průměrně 3 roky až 7 let a přináší jen velmi omezený výnos z prodeje aktiv (12). |
| --- | --- |

(46)

Za druhé, příjemce tvrdí, že rozhodnutí státu vyhnout se konkurzu a namísto toho hledat řešení prostřednictvím vyrovnacího řízení bylo splněním kritéria věřitele v tržním hospodářství. Příjemce jako důkaz předkládá potvrzení dvou auditorů a jednoho konkurzního správce, že daňový úřad získá více a rychleji prostřednictvím vyrovnacího řízení, než pokud by se rozhodl pro konkurzní řízení. Příjemce předkládá i další materiály a statistiky, které mají potvrdit, že konkurzní řízení na Slovensku trvá průměrně 3 roky až 7 let a přináší jen velmi omezený výnos z prodeje aktiv (12).

| (47) | Příjemce svou analýzu opírá o zprávu auditorské společnosti EKORDA ze dne 7. července 2004, kterou měl daňový úřad údajně k dispozici před hlasováním věřitelů dne 9. července 2004. Nebyl však předložen žádný důkaz, který by to potvrzoval. |
| --- | --- |

(47)

Příjemce svou analýzu opírá o zprávu auditorské společnosti EKORDA ze dne 7. července 2004, kterou měl daňový úřad údajně k dispozici před hlasováním věřitelů dne 9. července 2004. Nebyl však předložen žádný důkaz, který by to potvrzoval.

| (48) | Podle zprávy společnosti EKORDA by příjmy z prodeje aktiv v případě konkurzu činily nanejvýš 204 milionů SKK (5,3 milionu EUR) a po odečtení různých poplatků ve výši 45 milionů SKK pouze 159 milionů SKK (4,2 milionu EUR). Příjemce sám opravil částku poplatků, které by bylo třeba odečíst (36 milionů SKK) a dospěl k částce 168 milionů SKK (4,4 milionu EUR). I kdyby daňový úřad jako jediný oddělený věřitel a jako největší věřitel získal z těchto příjmů většinu, stále by to bylo méně než to, co daňový úřad získal po vyrovnání. |
| --- | --- |

(48)

Podle zprávy společnosti EKORDA by příjmy z prodeje aktiv v případě konkurzu činily nanejvýš 204 milionů SKK (5,3 milionu EUR) a po odečtení různých poplatků ve výši 45 milionů SKK pouze 159 milionů SKK (4,2 milionu EUR). Příjemce sám opravil částku poplatků, které by bylo třeba odečíst (36 milionů SKK) a dospěl k částce 168 milionů SKK (4,4 milionu EUR). I kdyby daňový úřad jako jediný oddělený věřitel a jako největší věřitel získal z těchto příjmů většinu, stále by to bylo méně než to, co daňový úřad získal po vyrovnání.

| (49) | Společnost EKORDA použila jako základ účetní hodnotu – k 31. březnu 2004 – základního majetku, zásob, hotovosti a upravených krátkodobých pohledávek, přičemž zohlednila jejich nedobytnost a nízkou bonitu. Společnost EKORDA upravila nominální hodnotu aktiv příjemce takzvaným koeficientem zpeněžení pro každou složku aktiv v případě prodeje v rámci konkurzního řízení (45 % u základního jmění, 20 % u zásob a krátkodobých pohledávek a 100 % u hotovosti). |
| --- | --- |

(49)

Společnost EKORDA použila jako základ účetní hodnotu – k 31. březnu 2004 – základního majetku, zásob, hotovosti a upravených krátkodobých pohledávek, přičemž zohlednila jejich nedobytnost a nízkou bonitu. Společnost EKORDA upravila nominální hodnotu aktiv příjemce takzvaným koeficientem zpeněžení pro každou složku aktiv v případě prodeje v rámci konkurzního řízení (45 % u základního jmění, 20 % u zásob a krátkodobých pohledávek a 100 % u hotovosti).

| (50) | Společnost EKORDA uvádí budoucí daňové příjmy z činnosti příjemce (13), ale i rozvoj zaměstnanosti v regionu a rozvoj potravinářského průmyslu na Slovensku jako velmi významné faktory ovlivňující rozhodnutí zachovat existenci příjemce. |
| --- | --- |

(50)

Společnost EKORDA uvádí budoucí daňové příjmy z činnosti příjemce (13), ale i rozvoj zaměstnanosti v regionu a rozvoj potravinářského průmyslu na Slovensku jako velmi významné faktory ovlivňující rozhodnutí zachovat existenci příjemce.

| (51) | Příjemce uvádí ještě další dvě zprávy. Auditorka Marta Kochová dospěla k závěru, že maximální příjem z prodeje aktiv, která však nebyla oceněná, by činil 100 milionů SKK (2,6 milionu EUR), respektive po odečtení poplatků ve výši 22 milionů SKK pouze 78 milionů SKK (2 miliony EUR). Konkurzní správkyně paní Holovačová údajně uvádí, že podle jejího názoru je vyrovnací řízení pro věřitele obecně výhodnější než konkurz. Jedním z aspektů je skutečnost, že věřitel má zájem na tom, aby dlužník pokračoval v hospodářské činnosti (budoucí příjmy z obchodu a z daní). |
| --- | --- |

(51)

Příjemce uvádí ještě další dvě zprávy. Auditorka Marta Kochová dospěla k závěru, že maximální příjem z prodeje aktiv, která však nebyla oceněná, by činil 100 milionů SKK (2,6 milionu EUR), respektive po odečtení poplatků ve výši 22 milionů SKK pouze 78 milionů SKK (2 miliony EUR). Konkurzní správkyně paní Holovačová údajně uvádí, že podle jejího názoru je vyrovnací řízení pro věřitele obecně výhodnější než konkurz. Jedním z aspektů je skutečnost, že věřitel má zájem na tom, aby dlužník pokračoval v hospodářské činnosti (budoucí příjmy z obchodu a z daní).

| (52) | Za třetí, příjemce tvrdí, že by se měly zohlednit dlouhodobé aspekty, například budoucí daňové příjmy. Judikatura vylučující společensko-politické aspekty z kritéria věřitele v tržním hospodářství (14) se údajně neuplatňuje, když veřejný orgán zohledňuje výpočet budoucích daňových příjmů. Podle příjemce je tu situace veřejného orgánu analogická se situací věřitele v tržním hospodářství, který je dodavatelem, který má zájem na přežití klienta. Příjemce poté poukazuje na judikaturu týkající se zásady investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(52)

Za třetí, příjemce tvrdí, že by se měly zohlednit dlouhodobé aspekty, například budoucí daňové příjmy. Judikatura vylučující společensko-politické aspekty z kritéria věřitele v tržním hospodářství (14) se údajně neuplatňuje, když veřejný orgán zohledňuje výpočet budoucích daňových příjmů. Podle příjemce je tu situace veřejného orgánu analogická se situací věřitele v tržním hospodářství, který je dodavatelem, který má zájem na přežití klienta. Příjemce poté poukazuje na judikaturu týkající se zásady investora v tržním hospodářství.

| (53) | Příjemce dospěl k závěru, že kritérium věřitele v tržním hospodářství bylo splněno a sporné opatření nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(53)

Příjemce dospěl k závěru, že kritérium věřitele v tržním hospodářství bylo splněno a sporné opatření nepředstavuje státní podporu.

| (54) | Pokud by však Komise dospěla k jinému závěru, příjemce tvrdí, že sporné opatření je slučitelné jako podpora na restrukturalizaci. Tvrdí, že daňový úřad před souhlasem s vyrovnáním prověřil způsobilost obchodního plánu příjemce z hlediska obnovy dlouhodobé životaschopnosti. Absence formálního plánu restrukturalizace je podle vyjádření příjemce v situaci, kdy Komise posuzuje případ ex post, irelevantní, neboť Komise se již může přesvědčit, zda se příjemce skutečně stal životaschopným. Příjemce však též usuzuje, že v situaci posouzení ex ante je podrobný plán restrukturalizace nevyhnutelný. Příjemce dále krátce popisuje přijatá restrukturalizační opatření: zvýšení vlastního kapitálu, propuštění zaměstnanců, prodej zásob. Příjemce zastává názor, že zastavení výroby lihu a lihovin a pronájem výrobních aktiv společnosti Old Herold, s. r. o., vlastně představují restrukturalizační opatření. I když zastavení bylo původně zapříčiněno ztrátou licence, příjemce po vyrovnání nepožádal o novou licenci. |
| --- | --- |

(54)

Pokud by však Komise dospěla k jinému závěru, příjemce tvrdí, že sporné opatření je slučitelné jako podpora na restrukturalizaci. Tvrdí, že daňový úřad před souhlasem s vyrovnáním prověřil způsobilost obchodního plánu příjemce z hlediska obnovy dlouhodobé životaschopnosti. Absence formálního plánu restrukturalizace je podle vyjádření příjemce v situaci, kdy Komise posuzuje případ ex post, irelevantní, neboť Komise se již může přesvědčit, zda se příjemce skutečně stal životaschopným. Příjemce však též usuzuje, že v situaci posouzení ex ante je podrobný plán restrukturalizace nevyhnutelný. Příjemce dále krátce popisuje přijatá restrukturalizační opatření: zvýšení vlastního kapitálu, propuštění zaměstnanců, prodej zásob. Příjemce zastává názor, že zastavení výroby lihu a lihovin a pronájem výrobních aktiv společnosti Old Herold, s. r. o., vlastně představují restrukturalizační opatření. I když zastavení bylo původně zapříčiněno ztrátou licence, příjemce po vyrovnání nepožádal o novou licenci.

| (55) | Podle příjemce byl splněn i požadavek významnosti jeho příspěvku na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(55)

Podle příjemce byl splněn i požadavek významnosti jeho příspěvku na restrukturalizaci.

| (56) | Příjemce dále tvrdí, že skutečnost, že podniká v podporovaném regionu a je jedním z největších regionálních zaměstnavatelů, by se při uplatňování usměrnění vztahujících se na podporu na restrukturalizaci měla rovněž zohlednit. |
| --- | --- |

(56)

Příjemce dále tvrdí, že skutečnost, že podniká v podporovaném regionu a je jedním z největších regionálních zaměstnavatelů, by se při uplatňování usměrnění vztahujících se na podporu na restrukturalizaci měla rovněž zohlednit.

V.   PŘIPOMÍNKY SLOVENSKÉ REPUBLIKY

| (57) | Slovenské orgány v reakci na zahájení řízení ve věci formálního šetření vyslovily některé připomínky ke skutkovému stavu, které již byly uvedeny v části II. |
| --- | --- |

(57)

Slovenské orgány v reakci na zahájení řízení ve věci formálního šetření vyslovily některé připomínky ke skutkovému stavu, které již byly uvedeny v části II.

| (58) | Slovenské orgány potvrdily, že daňový úřad v době hlasování po vyrovnacím řízení nezohlednil aspekt státní podpory. Daňový úřad nepovažoval vyrovnání za formu státní podpory, a proto od příjemce nebylo požadováno předložení plánu restrukturalizace, který je odlišný od obchodního plánu předloženého soudu podle právních předpisů upravujících platební neschopnost. |
| --- | --- |

(58)

Slovenské orgány potvrdily, že daňový úřad v době hlasování po vyrovnacím řízení nezohlednil aspekt státní podpory. Daňový úřad nepovažoval vyrovnání za formu státní podpory, a proto od příjemce nebylo požadováno předložení plánu restrukturalizace, který je odlišný od obchodního plánu předloženého soudu podle právních předpisů upravujících platební neschopnost.

| (59) | V reakci na připomínky předložené příjemcem uvedly slovenské orgány následující připomínky. |
| --- | --- |

(59)

V reakci na připomínky předložené příjemcem uvedly slovenské orgány následující připomínky.

| (60) | Slovenské orgány by připomínky příjemce o průměrné délce konkurzního řízení a průměrném výnosu z prodeje aktiv v konkurzním řízení nevztahovaly na tento případ. Podle nich, vzhledem k malému počtu věřitelů a existenci majetku s kladnou likvidační hodnotou, která převyšuje sumu uhrazenou státu po vyrovnání, by se konkurzní řízení uskutečnilo v kratší než průměrné lhůtě a výnos daňového úřadu by byl vyšší než v případě vyrovnání. Místní daňový úřad provedl šetření ve společnosti dne 21. června 2004 a zjistil, že k 17. červnu 2004 měl příjemce hotovost ve výši 161,3 milionu SKK, pohledávky ve výši 62,8 milionu SKK, zásoby lihu a lihovin v hodnotě 84 milionů SKK a neoběžný majetek s účetní hodnotou 200 milionů SKK. |
| --- | --- |

(60)

Slovenské orgány by připomínky příjemce o průměrné délce konkurzního řízení a průměrném výnosu z prodeje aktiv v konkurzním řízení nevztahovaly na tento případ. Podle nich, vzhledem k malému počtu věřitelů a existenci majetku s kladnou likvidační hodnotou, která převyšuje sumu uhrazenou státu po vyrovnání, by se konkurzní řízení uskutečnilo v kratší než průměrné lhůtě a výnos daňového úřadu by byl vyšší než v případě vyrovnání. Místní daňový úřad provedl šetření ve společnosti dne 21. června 2004 a zjistil, že k 17. červnu 2004 měl příjemce hotovost ve výši 161,3 milionu SKK, pohledávky ve výši 62,8 milionu SKK, zásoby lihu a lihovin v hodnotě 84 milionů SKK a neoběžný majetek s účetní hodnotou 200 milionů SKK.

| (61) | Slovenské orgány zastávají názor, že daňová exekuce byla pro daňový úřad reálnou alternativou. Potvrzují, že daňový úřad měl možnost iniciovat takové řízení před zahájením vyrovnacího řízení, a to i v případě, že by soud odmítl potvrdit vyrovnání (protože daňový úřad by jako oddělený věřitel nehlasoval v jeho prospěch). |
| --- | --- |

(61)

Slovenské orgány zastávají názor, že daňová exekuce byla pro daňový úřad reálnou alternativou. Potvrzují, že daňový úřad měl možnost iniciovat takové řízení před zahájením vyrovnacího řízení, a to i v případě, že by soud odmítl potvrdit vyrovnání (protože daňový úřad by jako oddělený věřitel nehlasoval v jeho prospěch).

| (62) | Slovenské orgány nesouhlasí s tvrzením příjemce, že jeho finanční těžkosti byly způsobeny změnou zákona o správě daní. Podle slovenských orgánů byly finanční těžkosti příjemce způsobeny finanční strategií využívání nepřímých daní při vykonávání jeho podnikatelské činnosti. Příjemce měl namísto toho prostě inkasovat daně od svých klientů a odevzdat je do státního rozpočtu. |
| --- | --- |

(62)

Slovenské orgány nesouhlasí s tvrzením příjemce, že jeho finanční těžkosti byly způsobeny změnou zákona o správě daní. Podle slovenských orgánů byly finanční těžkosti příjemce způsobeny finanční strategií využívání nepřímých daní při vykonávání jeho podnikatelské činnosti. Příjemce měl namísto toho prostě inkasovat daně od svých klientů a odevzdat je do státního rozpočtu.

| (63) | Slovenské orgány nesouhlasí s tím, že setkání s Daňovým ředitelstvím Slovenské republiky v prosinci 2003 je důkazem o předběžném souhlasu daňového úřadu s vyrovnáním. Předložily dopis ze dne 6. června 2004 od Daňového ředitelství Slovenské republiky adresovaný daňovému úřadu, v němž se uvádí, že daňový úřad by neměl souhlasit s vyrovnáním navrhovaným příjemcem, neboť není pro stát příznivé. Tento dopis se odvolával na jiný dopis obecnější povahy od ministra financí ze dne 15. ledna 2004 adresovaný Daňovému ředitelství Slovenské republiky, v němž se ředitelství žádá, aby zajistilo, že nebudou schváleny žádné takové návrhy na vyrovnání s věřiteli, které by znamenaly odepsání daňových pohledávek daňovými úřady. Slovenské orgány dále interpretovaly dopis ze dne 3. února 2004, na který poukazoval příjemce (viz 43. bod odůvodnění), jako jasně explicitně nesouhlasící s vyrovnáním ve výši 35 %. |
| --- | --- |

(63)

Slovenské orgány nesouhlasí s tím, že setkání s Daňovým ředitelstvím Slovenské republiky v prosinci 2003 je důkazem o předběžném souhlasu daňového úřadu s vyrovnáním. Předložily dopis ze dne 6. června 2004 od Daňového ředitelství Slovenské republiky adresovaný daňovému úřadu, v němž se uvádí, že daňový úřad by neměl souhlasit s vyrovnáním navrhovaným příjemcem, neboť není pro stát příznivé. Tento dopis se odvolával na jiný dopis obecnější povahy od ministra financí ze dne 15. ledna 2004 adresovaný Daňovému ředitelství Slovenské republiky, v němž se ředitelství žádá, aby zajistilo, že nebudou schváleny žádné takové návrhy na vyrovnání s věřiteli, které by znamenaly odepsání daňových pohledávek daňovými úřady. Slovenské orgány dále interpretovaly dopis ze dne 3. února 2004, na který poukazoval příjemce (viz 43. bod odůvodnění), jako jasně explicitně nesouhlasící s vyrovnáním ve výši 35 %.

| (64) | Slovenské orgány tvrdí, že příjemce nezaplatil spotřební daně ve stanoveném odkladu od ledna 2001 do března 2004 a na své daňové povinnosti pravidelně uplatňoval odklad. |
| --- | --- |

(64)

Slovenské orgány tvrdí, že příjemce nezaplatil spotřební daně ve stanoveném odkladu od ledna 2001 do března 2004 a na své daňové povinnosti pravidelně uplatňoval odklad.

| (65) | Podle slovenských orgánů výrazné rozdíly v odhadech dvou auditorských zpráv (viz 48. a 51. bod odůvodnění) vzbuzují pochybnosti o důvěryhodnosti obou zpráv. Orgány mají pochybnosti zejména o koeficientu zpeněžení přiřazeném společností EKORDA oběžným aktivům. Tento koeficient by měl být vyšší než 20 %. |
| --- | --- |

(65)

Podle slovenských orgánů výrazné rozdíly v odhadech dvou auditorských zpráv (viz 48. a 51. bod odůvodnění) vzbuzují pochybnosti o důvěryhodnosti obou zpráv. Orgány mají pochybnosti zejména o koeficientu zpeněžení přiřazeném společností EKORDA oběžným aktivům. Tento koeficient by měl být vyšší než 20 %.

| (66) | A nakonec podle slovenských orgánů příjemce nevypracoval realizovatelný plán restrukturalizace a opatření navrhovaná v souvislosti s vyrovnacím řízením nelze považovat za restrukturalizační opatření. |
| --- | --- |

(66)

A nakonec podle slovenských orgánů příjemce nevypracoval realizovatelný plán restrukturalizace a opatření navrhovaná v souvislosti s vyrovnacím řízením nelze považovat za restrukturalizační opatření.

VI.   HODNOCENÍ

1.   PRAVOMOC KOMISE

| (67) | Vzhledem k tomu, že se část událostí vztahujících se k tomuto případu odehrála před vstupem Slovenské republiky do Evropské unie dne 1. května 2004, Komise nejprve musí určit, zda má v souvislosti se sporným opatřením pravomoc jednat. |
| --- | --- |

(67)

Vzhledem k tomu, že se část událostí vztahujících se k tomuto případu odehrála před vstupem Slovenské republiky do Evropské unie dne 1. května 2004, Komise nejprve musí určit, zda má v souvislosti se sporným opatřením pravomoc jednat.

| (68) | Opatření, která byla uvedena v účinnost před přistoupením a nejsou uplatnitelná po přistoupení, nemůže Komise zkoumat ani na základě takzvaného dočasného mechanismu, který upravuje bod 3 přílohy IV smlouvy o přistoupení, ani podle postupů stanovených v článku 108 SFEU. Smlouva o přistoupení ani Smlouva o fungování Evropské unie nevyžadují, aby Komise taková opatření přezkoumala, ani ji k tomu nezplnomocňují. |
| --- | --- |

(68)

Opatření, která byla uvedena v účinnost před přistoupením a nejsou uplatnitelná po přistoupení, nemůže Komise zkoumat ani na základě takzvaného dočasného mechanismu, který upravuje bod 3 přílohy IV smlouvy o přistoupení, ani podle postupů stanovených v článku 108 SFEU. Smlouva o přistoupení ani Smlouva o fungování Evropské unie nevyžadují, aby Komise taková opatření přezkoumala, ani ji k tomu nezplnomocňují.

| (69) | Na druhé straně opatření uvedená v účinnost po přistoupení jasně spadají do pravomoci Komise. Pro určení doby, kdy bylo určité opatření uvedeno v účinnost, se jako relevantní kritérium používá právně závazný čin, kterým příslušný vnitrostátní orgán poskytuje podporu (15). |
| --- | --- |

(69)

Na druhé straně opatření uvedená v účinnost po přistoupení jasně spadají do pravomoci Komise. Pro určení doby, kdy bylo určité opatření uvedeno v účinnost, se jako relevantní kritérium používá právně závazný čin, kterým příslušný vnitrostátní orgán poskytuje podporu (15).

| (70) | Příjemce v tomto případě tvrdil, že sporné opatření bylo uvedeno v účinnost před přistoupením a po přistoupení není uplatnitelné (viz 43. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(70)

Příjemce v tomto případě tvrdil, že sporné opatření bylo uvedeno v účinnost před přistoupením a po přistoupení není uplatnitelné (viz 43. bod odůvodnění).

| (71) | Komise nemůže přijmout důvody předložené příjemcem. Návrh na zahájení vyrovnacího řízení není činem orgánu poskytujícího podporu, ale činem příjemce. Rovněž usnesení soudu povolit vyrovnací řízení není činem orgánu poskytujícího podporu. Toto usnesení jen povolilo příjemci a jeho věřitelům pokračovat v jednání, ale evidentně nepředstavovalo vlastní poskytnutí podpory. Neexistuje důkaz, že by Daňové ředitelství Slovenské republiky bylo vyjádřilo souhlas se sporným opatřením na setkání v prosinci 2003. Naopak, slovenské orgány popřely jakýkoliv takový předběžný souhlas. Dopis ze dne 3. února 2004 otevřeně vyjadřuje odmítnutí přijmout návrh na vyrovnání ve výši 35 %. |
| --- | --- |

(71)

Komise nemůže přijmout důvody předložené příjemcem. Návrh na zahájení vyrovnacího řízení není činem orgánu poskytujícího podporu, ale činem příjemce. Rovněž usnesení soudu povolit vyrovnací řízení není činem orgánu poskytujícího podporu. Toto usnesení jen povolilo příjemci a jeho věřitelům pokračovat v jednání, ale evidentně nepředstavovalo vlastní poskytnutí podpory. Neexistuje důkaz, že by Daňové ředitelství Slovenské republiky bylo vyjádřilo souhlas se sporným opatřením na setkání v prosinci 2003. Naopak, slovenské orgány popřely jakýkoliv takový předběžný souhlas. Dopis ze dne 3. února 2004 otevřeně vyjadřuje odmítnutí přijmout návrh na vyrovnání ve výši 35 %.

| (72) | Rozhodnutí příslušného orgánu odepsat část pohledávek bylo přijato dne 9. července 2004, kdy daňový úřad souhlasil s vyrovnáním navrženým příjemcem. |
| --- | --- |

(72)

Rozhodnutí příslušného orgánu odepsat část pohledávek bylo přijato dne 9. července 2004, kdy daňový úřad souhlasil s vyrovnáním navrženým příjemcem.

| (73) | Vzhledem k této skutečnosti je otázka, zda je opatření uplatnitelné po přistoupení, bezpředmětná. |
| --- | --- |

(73)

Vzhledem k této skutečnosti je otázka, zda je opatření uplatnitelné po přistoupení, bezpředmětná.

| (74) | Komise proto dospěla k závěru, že má pravomoc posuzovat sporné opatření podle článku 108 SFEU. |
| --- | --- |

(74)

Komise proto dospěla k závěru, že má pravomoc posuzovat sporné opatření podle článku 108 SFEU.

2.   EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SMLOUVY O FUNGOVÁNÍ EU

| (75) | V čl. 107 odst. 1 SFEU se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(75)

V čl. 107 odst. 1 SFEU se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

| (76) | Odepsání dluhu vůči veřejnému orgánu, jakým je daňový úřad, představuje formu použití státních prostředků. Opatření, které zvýhodňuje jeden individuální podnik, je selektivní. |
| --- | --- |

(76)

Odepsání dluhu vůči veřejnému orgánu, jakým je daňový úřad, představuje formu použití státních prostředků. Opatření, které zvýhodňuje jeden individuální podnik, je selektivní.

| (77) | Až do událostí, které měly za následek zahájení řízení v případě platební neschopnosti, příjemce působil na trhu s lihem a lihovinami, nealkoholickými nápoji a konzervovaným ovocem a zeleninou. V roce 2003 byl příjemce třetím výrobcem lihu a lihovin na Slovensku. Po ztrátě licence na výrobu lihu a lihovin v březnu 2004 příjemce působil ve velkoobchodě s lihem a lihovinami vyráběnými jinou společností – Old Herold, s. r. o., jež využívá výrobní zařízení příjemce, která si od něj společnost Old Herold, s. r. o., pronajímá. Všechny oblasti, ve kterých příjemce podnikal před vyrovnacím řízením a ve kterých podniká v současnosti, patří do oblasti obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(77)

Až do událostí, které měly za následek zahájení řízení v případě platební neschopnosti, příjemce působil na trhu s lihem a lihovinami, nealkoholickými nápoji a konzervovaným ovocem a zeleninou. V roce 2003 byl příjemce třetím výrobcem lihu a lihovin na Slovensku. Po ztrátě licence na výrobu lihu a lihovin v březnu 2004 příjemce působil ve velkoobchodě s lihem a lihovinami vyráběnými jinou společností – Old Herold, s. r. o., jež využívá výrobní zařízení příjemce, která si od něj společnost Old Herold, s. r. o., pronajímá. Všechny oblasti, ve kterých příjemce podnikal před vyrovnacím řízením a ve kterých podniká v současnosti, patří do oblasti obchodu mezi členskými státy.

| (78) | V rozhodnutí zahájit řízení ve věci formálního šetření Komise vyjádřila pochybnosti, zda dané opatření nenarušilo hospodářskou soutěž nebo nehrozilo, že ji naruší tím, že poskytlo příjemci výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nebyl schopen získat. Jinými slovy, Komise má pochybnosti, zda se stát k příjemci choval jako věřitel v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(78)

V rozhodnutí zahájit řízení ve věci formálního šetření Komise vyjádřila pochybnosti, zda dané opatření nenarušilo hospodářskou soutěž nebo nehrozilo, že ji naruší tím, že poskytlo příjemci výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nebyl schopen získat. Jinými slovy, Komise má pochybnosti, zda se stát k příjemci choval jako věřitel v tržním hospodářství.

| (79) | Zjistilo se, že dohoda s věřiteli obsahovala stejné podmínky vyrovnání dluhu pro soukromé věřitele i pro daňový úřad (veřejného věřitele). Věřitelům mělo být uhrazeno 35 % dluhu ve stanovené lhůtě, což příjemce skutečně splnil. Zbývajících 65 % mělo být odepsáno. |
| --- | --- |

(79)

Zjistilo se, že dohoda s věřiteli obsahovala stejné podmínky vyrovnání dluhu pro soukromé věřitele i pro daňový úřad (veřejného věřitele). Věřitelům mělo být uhrazeno 35 % dluhu ve stanovené lhůtě, což příjemce skutečně splnil. Zbývajících 65 % mělo být odepsáno.

| (80) | Pozice daňového úřadu jako věřitele však v tomto případě byla neobyčejně silná a nelze ji srovnávat s postavením běžného věřitele v konkurzním řízení. Právní a ekonomická pozice daňového úřadu byla před vyrovnáním s věřiteli výhodnější než pozice soukromých věřitelů. Daňový úřad byl nejenže jasně dominantním a rozhodujícím věřitelem s více než 99 % všech pohledávek registrovaných v konkurzním řízení, ale důležitější je, že byl i odděleným věřitelem. Jeho pohledávky mohly být proto uspokojeny kdykoliv během konkurzního řízení z výnosů prodeje zajištěných aktiv: jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, tyto výnosy by měly být použity výhradně na splacení pohledávek oddělených věřitelů. Proto je třeba přezkoumat, zda daňový úřad využil všechny pro něj dostupné prostředky na získání nejvyšší možné výše uspokojení svých pohledávek, jak by to učinil věřitel v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(80)

Pozice daňového úřadu jako věřitele však v tomto případě byla neobyčejně silná a nelze ji srovnávat s postavením běžného věřitele v konkurzním řízení. Právní a ekonomická pozice daňového úřadu byla před vyrovnáním s věřiteli výhodnější než pozice soukromých věřitelů. Daňový úřad byl nejenže jasně dominantním a rozhodujícím věřitelem s více než 99 % všech pohledávek registrovaných v konkurzním řízení, ale důležitější je, že byl i odděleným věřitelem. Jeho pohledávky mohly být proto uspokojeny kdykoliv během konkurzního řízení z výnosů prodeje zajištěných aktiv: jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, tyto výnosy by měly být použity výhradně na splacení pohledávek oddělených věřitelů. Proto je třeba přezkoumat, zda daňový úřad využil všechny pro něj dostupné prostředky na získání nejvyšší možné výše uspokojení svých pohledávek, jak by to učinil věřitel v tržním hospodářství.

| (81) | Podmínky, které musí opatření splňovat, aby je bylo možné pro účely článku 107 SFEU považovat za podporu, však nejsou naplněny v případě, kdy podnik příjemce mohl za obvyklých podmínek na trhu získat tutéž výhodu, jakou získal ze státních prostředků (16). Tento přezkum se v zásadě provádí uplatněním kritéria věřitele v tržním hospodářství. Jestliže veřejný věřitel poskytne podniku platební úlevy ohledně splatného dluhu, představují takové platební úlevy státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud by podnik, který je jejím příjemcem, vzhledem k významu hospodářské výhody, která tím byla poskytnuta, zjevně nezískal srovnatelné úlevy od soukromého věřitele nacházejícího se v situaci, která se co možná nejvíce podobá situaci veřejnoprávního věřitele usilujícího o to, aby mu byly zaplaceny částky, které mu dluží dlužník ve finančních obtížích (17). |
| --- | --- |

(81)

Podmínky, které musí opatření splňovat, aby je bylo možné pro účely článku 107 SFEU považovat za podporu, však nejsou naplněny v případě, kdy podnik příjemce mohl za obvyklých podmínek na trhu získat tutéž výhodu, jakou získal ze státních prostředků (16). Tento přezkum se v zásadě provádí uplatněním kritéria věřitele v tržním hospodářství. Jestliže veřejný věřitel poskytne podniku platební úlevy ohledně splatného dluhu, představují takové platební úlevy státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud by podnik, který je jejím příjemcem, vzhledem k významu hospodářské výhody, která tím byla poskytnuta, zjevně nezískal srovnatelné úlevy od soukromého věřitele nacházejícího se v situaci, která se co možná nejvíce podobá situaci veřejnoprávního věřitele usilujícího o to, aby mu byly zaplaceny částky, které mu dluží dlužník ve finančních obtížích (17).

| (82) | Použitelnost kritéria soukromého hospodářského subjektu na trhu závisí na tom, zda dotyčný členský stát poskytl ekonomickou výhodu podniku jinak, než ve svém postavení jako orgán veřejné moci Z toho vyplývá, že pokud se členský stát odvolává v průběhu správního řízení na uvedené kritérium, musí v případě pochybností prokázat jednoznačným způsobem a na základě objektivních a ověřitelných důkazů, že provedené opatření vyplývá z jeho postavení jako soukromého hospodářského subjektu na trhu. Z těchto důkazů musí jasně vyplývat, že dotyčný členský stát přijal rozhodnutí jednat způsobem, jakým jednal, před poskytnutím ekonomické výhody nebo souběžně s ním. V této souvislosti může být třeba předložit důkazy, z nichž vyplývá, že toto rozhodnutí je založeno na ekonomickém posouzení srovnatelném s tím, které by provedl za okolností daného případu racionální soukromý hospodářský subjekt na trhu nacházející se v situaci, která je co nejbližší situaci uvedeného členského státu. Hospodářské hodnocení provedené po poskytnutí uvedené výhody, zpětné konstatování o skutečné výnosnosti postupu dotčeného členského státu ani odůvodnění následující po rozhodnutí o zvoleném postupu však nestačí (18). |
| --- | --- |

(82)

Použitelnost kritéria soukromého hospodářského subjektu na trhu závisí na tom, zda dotyčný členský stát poskytl ekonomickou výhodu podniku jinak, než ve svém postavení jako orgán veřejné moci Z toho vyplývá, že pokud se členský stát odvolává v průběhu správního řízení na uvedené kritérium, musí v případě pochybností prokázat jednoznačným způsobem a na základě objektivních a ověřitelných důkazů, že provedené opatření vyplývá z jeho postavení jako soukromého hospodářského subjektu na trhu. Z těchto důkazů musí jasně vyplývat, že dotyčný členský stát přijal rozhodnutí jednat způsobem, jakým jednal, před poskytnutím ekonomické výhody nebo souběžně s ním. V této souvislosti může být třeba předložit důkazy, z nichž vyplývá, že toto rozhodnutí je založeno na ekonomickém posouzení srovnatelném s tím, které by provedl za okolností daného případu racionální soukromý hospodářský subjekt na trhu nacházející se v situaci, která je co nejbližší situaci uvedeného členského státu. Hospodářské hodnocení provedené po poskytnutí uvedené výhody, zpětné konstatování o skutečné výnosnosti postupu dotčeného členského státu ani odůvodnění následující po rozhodnutí o zvoleném postupu však nestačí (18).

| (83) | Slovenská republika stručně řečeno tvrdí, že podle jejího názoru dané opatření představuje státní podporu. Uznává, že v době vyrovnání se otázka státní podpory prostě nebrala v úvahu, a požádala, aby se sporné opatření považovalo za podporu na záchranu. Zdá se proto, že požadavky uvedené judikatury nebyly v tomto případě dodrženy a sporné opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(83)

Slovenská republika stručně řečeno tvrdí, že podle jejího názoru dané opatření představuje státní podporu. Uznává, že v době vyrovnání se otázka státní podpory prostě nebrala v úvahu, a požádala, aby se sporné opatření považovalo za podporu na záchranu. Zdá se proto, že požadavky uvedené judikatury nebyly v tomto případě dodrženy a sporné opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (84) | Příjemce v tomto případě tvrdil, že opatření nepředstavuje podporu, a předkládá uvedené dokumenty, zvláště zprávy dvou auditorů. |
| --- | --- |

(84)

Příjemce v tomto případě tvrdil, že opatření nepředstavuje podporu, a předkládá uvedené dokumenty, zvláště zprávy dvou auditorů.

| (85) | Komise zjistila na základě informací předložených příjemcem i slovenskými orgány následující skutečnosti o finanční situaci příjemce v příslušném roce, a to v rozsahu relevantním na uplatnění kritéria věřitele v tržním hospodářství. Komise nemůže v účetní evidenci příjemce ověřit údaje k 31. březnu 2004 poskytnuté příjemcem, ani údaje k 17. červnu 2004 poskytnuté slovenskými orgány. Komise však nemá důvod o těchto údajích pochybovat.

  Tabulka 3


  Finanční situace příjemce v letech 2003–2004 (mil. SKK) | 31.12.2003 (19) | 31.3.2004 (20) | 28.4.2004 (21) | 17.6.2004 (22) | 31.12.2004 (23) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neoběžný majetek (24) | 208 | 205 | 204 | 200 | 200 |
| Zásoby | 119 | 209 | 176 | 84 | 52 |
| Hotovost | 3 | 50 | 94 | 161 | 27 |
| Krátkodobé obchodní pohledávky | 128 | 98 (25) | 80 | 63 (26) | 97 |

(85)

Komise zjistila na základě informací předložených příjemcem i slovenskými orgány následující skutečnosti o finanční situaci příjemce v příslušném roce, a to v rozsahu relevantním na uplatnění kritéria věřitele v tržním hospodářství. Komise nemůže v účetní evidenci příjemce ověřit údaje k 31. březnu 2004 poskytnuté příjemcem, ani údaje k 17. červnu 2004 poskytnuté slovenskými orgány. Komise však nemá důvod o těchto údajích pochybovat.

Tabulka 3

Finanční situace příjemce v letech 2003–2004 (mil. SKK)

31.12.2003 (19)

31.3.2004 (20)

28.4.2004 (21)

17.6.2004 (22)

31.12.2004 (23)

Neoběžný majetek (24)

208

205

204

200

200

Zásoby

119

209

176

84

52

Hotovost

3

50

94

161

27

Krátkodobé obchodní pohledávky

128

98 (25)

80

63 (26)

97

| (86) | Komise nejprve přezkoumá důkazy předložené příjemcem na podporu jeho tvrzení, že konkurzním řízením by daňový úřad získal méně než vyrovnacím řízením (oddíl 2.1). Poté Komise přezkoumá situaci, pokud jde o daňovou exekuci (oddíl 2.2). Nakonec Komise přezkoumá jiné důkazy předložené slovenskými orgány a příjemcem (oddíl 2.3.) |
| --- | --- |

(86)

Komise nejprve přezkoumá důkazy předložené příjemcem na podporu jeho tvrzení, že konkurzním řízením by daňový úřad získal méně než vyrovnacím řízením (oddíl 2.1). Poté Komise přezkoumá situaci, pokud jde o daňovou exekuci (oddíl 2.2). Nakonec Komise přezkoumá jiné důkazy předložené slovenskými orgány a příjemcem (oddíl 2.3.)

| (87) | Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, výška dluhu, na niž se má vztahovat vyrovnání, byla na základě mimořádného dovolacího řízení snížena. Je však třeba uvést, že tento rozsudek byl vynesen několik let po rozhodnutí uzavřít dohodu o vyrovnání. Pro účely kritéria věřitele v tržním hospodářství jsou informace dostupné v té době, kdy by hypotetický věřitel posuzoval, které řízení by bylo nejvhodnější, nadále standardem pro účely hodnocení chování veřejného věřitele. Následující analýza proto vychází z údajů uvedených v dohodě uzavřené 23. července 2004. |
| --- | --- |

(87)

Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, výška dluhu, na niž se má vztahovat vyrovnání, byla na základě mimořádného dovolacího řízení snížena. Je však třeba uvést, že tento rozsudek byl vynesen několik let po rozhodnutí uzavřít dohodu o vyrovnání. Pro účely kritéria věřitele v tržním hospodářství jsou informace dostupné v té době, kdy by hypotetický věřitel posuzoval, které řízení by bylo nejvhodnější, nadále standardem pro účely hodnocení chování veřejného věřitele. Následující analýza proto vychází z údajů uvedených v dohodě uzavřené 23. července 2004.

2.1   Porovnání vyrovnání s věřiteli a konkurzního řízení

| (88) | S cílem posoudit, zda byla příjemci skutečně poskytnuta výhoda, Komise musí provést celkové posouzení a zohlednit všechny relevantní důkazy v dané věci, což jí umožní určit, zda by přijímající podnik tyto zvýhodněné podmínky zjevně nezískal od soukromého věřitele (27). Jinými slovy, musí přezkoumat, zda bylo pro daňový úřad výhodnější souhlasit s podmínkami navrženými v rámci vyrovnání nebo zahájit konkurzní řízení. |
| --- | --- |

(88)

S cílem posoudit, zda byla příjemci skutečně poskytnuta výhoda, Komise musí provést celkové posouzení a zohlednit všechny relevantní důkazy v dané věci, což jí umožní určit, zda by přijímající podnik tyto zvýhodněné podmínky zjevně nezískal od soukromého věřitele (27). Jinými slovy, musí přezkoumat, zda bylo pro daňový úřad výhodnější souhlasit s podmínkami navrženými v rámci vyrovnání nebo zahájit konkurzní řízení.

| (89) | Komise zastává názor, že zpráva společnosti EKORDA nepředstavuje důvěryhodný základ pro porovnání navrženého vyrovnání s možným konkurzním řízením. Slovenské orgány v tomto ohledu souhlasí s Komisí. |
| --- | --- |

(89)

Komise zastává názor, že zpráva společnosti EKORDA nepředstavuje důvěryhodný základ pro porovnání navrženého vyrovnání s možným konkurzním řízením. Slovenské orgány v tomto ohledu souhlasí s Komisí.

| (90) | Na začátku Komise konstatuje, že společnost EKORDA ve své zprávě ze dne 7. července 2004 (jen dva dny před setkáním věřitelů) použila pro své výpočty stav aktiv příjemce k 31. březnu 2004. Z tabulky 3 jasně vyplývá, že úroveň různých aktiv se po 31. březnu 2004 výrazně měnila. Především byla prodána značná část zásob, což vedlo ke zvýšení hotovosti. Tyto změny mají při uplatnění koeficientů zpeněžení v rozsahu od 20 % pro zásoby a krátkodobé pohledávky po 100 % pro hotovost velký význam. I kdyby koeficienty zpeněžení stanovené společností EKORDA byly správné (s čímž Komise nesouhlasí z důvodů, které jsou uvedeny dále) a použila by se metodika používaná společností EKORDA, následující tabulka uvádí, do jaké míry by byly výsledky výpočtů společnosti EKORDA odlišné, kdyby se opíraly o údaje z 28. dubna 2004 a ze 17. června 2004, tj. ještě stále před setkáním věřitelů dne 9. července 2004.

  Tabulka 4


  Porovnání pravděpodobného výnosu z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení (mil. SKK) | Situace k: |
| --- | --- | --- |
| | 31.3.2004 | 28.4.2004 | 17.6.2004 |
| | Koeficient zpeněžení [%] | Účetní hodnota | Výnos | Účetní hodnota | Výnos | Účetní hodnota | Výnos |
| Neoběžný majetek | 45 | 205 | 92 | 204 | 92 | 200 | 90 |
| Zásoby | 20 | 209 | 42 | 176 | 35 | 84 | 17 |
| Krátkodobé pohledávky | 20 | 98 (28) | 20 | 86 (29) | 17 | 37 (30) | 7 |
| Hotovost | 100 | 50 | 50 | 94 | 94 | 161 | 161 |
| Celkem | | | 204 | | 238 | | 275 |

(90)

Na začátku Komise konstatuje, že společnost EKORDA ve své zprávě ze dne 7. července 2004 (jen dva dny před setkáním věřitelů) použila pro své výpočty stav aktiv příjemce k 31. březnu 2004. Z tabulky 3 jasně vyplývá, že úroveň různých aktiv se po 31. březnu 2004 výrazně měnila. Především byla prodána značná část zásob, což vedlo ke zvýšení hotovosti. Tyto změny mají při uplatnění koeficientů zpeněžení v rozsahu od 20 % pro zásoby a krátkodobé pohledávky po 100 % pro hotovost velký význam. I kdyby koeficienty zpeněžení stanovené společností EKORDA byly správné (s čímž Komise nesouhlasí z důvodů, které jsou uvedeny dále) a použila by se metodika používaná společností EKORDA, následující tabulka uvádí, do jaké míry by byly výsledky výpočtů společnosti EKORDA odlišné, kdyby se opíraly o údaje z 28. dubna 2004 a ze 17. června 2004, tj. ještě stále před setkáním věřitelů dne 9. července 2004.

Tabulka 4

Porovnání pravděpodobného výnosu z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení (mil. SKK)

Situace k:

31.3.2004

28.4.2004

17.6.2004

Koeficient zpeněžení [%]

Účetní hodnota

Výnos

Účetní hodnota

Výnos

Účetní hodnota

Výnos

Neoběžný majetek

45

205

92

204

92

200

90

Zásoby

20

209

42

176

35

84

17

Krátkodobé pohledávky

20

98 (28)

20

86 (29)

17

37 (30)

7

Hotovost

100

50

50

94

94

161

161

Celkem

204

238

275

| (91) | Je třeba uvést, že v obchodním plánu, který příjemce předložil soudu, byl naplánován prodej zásob za 110 milionů SKK v období březen až květen 2004. Společnost EKORDA si proto musela být vědoma, že aktiva příjemce projdou po 31. březnu 2004 podstatnými změnami. Tuto skutečnost nezohlednila. |
| --- | --- |

(91)

Je třeba uvést, že v obchodním plánu, který příjemce předložil soudu, byl naplánován prodej zásob za 110 milionů SKK v období březen až květen 2004. Společnost EKORDA si proto musela být vědoma, že aktiva příjemce projdou po 31. březnu 2004 podstatnými změnami. Tuto skutečnost nezohlednila.

| (92) | Pokud by se zohlednila účetní hodnota aktiv příjemce z 28. dubna 2004, vedlo by to k závěru, že pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce by byl v konkurzním řízení vyšší, než se odhadlo ve zprávě (238 milionů SKK nebo 6,3 milionu EUR namísto 204 milionů SKK nebo 5,3 milionu EUR) Analýza s použitím údajů z června 2004 by umožnila dospět k jasnému závěru, že pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení (275 mil. SKK; 7,2 milionu EUR) by byl vyšší než výnos navrhovaný v rámci vyrovnání a že daňový úřad by měl použít právo veta a návrh odmítnout, což by vedlo k ukončení vyrovnacího řízení Znovu upozorňujeme, že uvedené výsledky byly získány za použití odhadů a metodiky, které používala společnost EKORDA. |
| --- | --- |

(92)

Pokud by se zohlednila účetní hodnota aktiv příjemce z 28. dubna 2004, vedlo by to k závěru, že pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce by byl v konkurzním řízení vyšší, než se odhadlo ve zprávě (238 milionů SKK nebo 6,3 milionu EUR namísto 204 milionů SKK nebo 5,3 milionu EUR) Analýza s použitím údajů z června 2004 by umožnila dospět k jasnému závěru, že pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení (275 mil. SKK; 7,2 milionu EUR) by byl vyšší než výnos navrhovaný v rámci vyrovnání a že daňový úřad by měl použít právo veta a návrh odmítnout, což by vedlo k ukončení vyrovnacího řízení Znovu upozorňujeme, že uvedené výsledky byly získány za použití odhadů a metodiky, které používala společnost EKORDA.

| (93) | Komise však nemůže přijmout metodiku, kterou použila společnost EKORDA, a předpoklady příjemců nemůže považovat za důvěryhodné. Tento závěr ještě posilují pochybnosti vyjádřené slovenskými orgány a uvedené v 60. a 65. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(93)

Komise však nemůže přijmout metodiku, kterou použila společnost EKORDA, a předpoklady příjemců nemůže považovat za důvěryhodné. Tento závěr ještě posilují pochybnosti vyjádřené slovenskými orgány a uvedené v 60. a 65. bodě odůvodnění.

| (94) | Společnost EKORDA v prvé řadě ve své zprávě nevysvětluje, jakým způsobem stanovila tři koeficienty zpeněžení. Účelem koeficientů zpeněžení je vypočítat zůstatkovou hodnotu aktiv prodaných v konkurzním řízení s přihlédnutím k povaze prodeje (např. aktiva se prodávají samostatně, v časové tísni atd.). Z tohoto důvodu se předpokládá, že hodnota z prodeje aktiv v rámci likvidace je obvykle nižší než účetní hodnota v závislosti na druhu aktiv. Procentuální vyjádření podílu hodnoty z prodeje aktiv v rámci likvidace na účetní hodnotě je koeficient zpeněžení. |
| --- | --- |

(94)

Společnost EKORDA v prvé řadě ve své zprávě nevysvětluje, jakým způsobem stanovila tři koeficienty zpeněžení. Účelem koeficientů zpeněžení je vypočítat zůstatkovou hodnotu aktiv prodaných v konkurzním řízení s přihlédnutím k povaze prodeje (např. aktiva se prodávají samostatně, v časové tísni atd.). Z tohoto důvodu se předpokládá, že hodnota z prodeje aktiv v rámci likvidace je obvykle nižší než účetní hodnota v závislosti na druhu aktiv. Procentuální vyjádření podílu hodnoty z prodeje aktiv v rámci likvidace na účetní hodnotě je koeficient zpeněžení.

| (95) | Koeficient zpeněžení ve výši 45 % pro neoběžný majetek se též zdá být příliš nízký. Podle samotného příjemce hodnota jeho aktiv zastavených ve prospěch daňového úřadu činila 194 milionů SKK (31). Tato hodnota je podle příjemce vyjádřená v cenách odhadnutých nezávislými znalci na přelomu roků 2003 a 2004. Podle názoru Komise by tato „znalecká cena“ měla obvykle vyjadřovat obecnou hodnotu aktiv, která vyjadřuje, za jakou cenu je v daném čase možno aktivum prodat. Je třeba připomenout, že znalecká hodnota těchto aktiv byla stanovena s cílem zjistit jejich hodnotu pro účely zajištění odkladu daňového dluhu příjemce pro slovenské orgány, které vyžaduje zákon o správě daní Společnost EKORDA neposkytuje žádné vysvětlení, proč by výnos z prodeje neoběžného majetku v konkurzu dosáhl pouze 45 % jejich účetní hodnoty 205 milionů SKK, zatímco sám příjemce uvedl mnohem vyšší hodnotu těchto aktiv. |
| --- | --- |

(95)

Koeficient zpeněžení ve výši 45 % pro neoběžný majetek se též zdá být příliš nízký. Podle samotného příjemce hodnota jeho aktiv zastavených ve prospěch daňového úřadu činila 194 milionů SKK (31). Tato hodnota je podle příjemce vyjádřená v cenách odhadnutých nezávislými znalci na přelomu roků 2003 a 2004. Podle názoru Komise by tato „znalecká cena“ měla obvykle vyjadřovat obecnou hodnotu aktiv, která vyjadřuje, za jakou cenu je v daném čase možno aktivum prodat. Je třeba připomenout, že znalecká hodnota těchto aktiv byla stanovena s cílem zjistit jejich hodnotu pro účely zajištění odkladu daňového dluhu příjemce pro slovenské orgány, které vyžaduje zákon o správě daní Společnost EKORDA neposkytuje žádné vysvětlení, proč by výnos z prodeje neoběžného majetku v konkurzu dosáhl pouze 45 % jejich účetní hodnoty 205 milionů SKK, zatímco sám příjemce uvedl mnohem vyšší hodnotu těchto aktiv.

| (96) | K tvrzení příjemce, že by bylo těžké najít kupce, když je většina zastavených strojů a zařízení určena jen na výrobu lihu a lihovin, nealkoholických nápojů nebo konzervovaných výrobků, má Komise tyto dvě připomínky. Za prvé, je třeba uvést, že „znalecká cena“ zastavených nemovitostí činila 105 milionů SKK, což je samo o sobě vyšší suma než celkový výnos předpokládaný společností EKORDA (92 milionů SKK). Za druhé, ze skutečného vývoje společnosti vyplývá, že některá její výrobní aktiva rychle našla nového uživatele – Old Herold, s. r. o. Poté, co příjemce přišel o licenci na výrobu lihu a lihovin, si jeho výrobní zařízení pronajala společnost Old Herold. Zdá se proto, že o toto výrobní zařízení měl bezprostřední zájem konkurenční podnik. |
| --- | --- |

(96)

K tvrzení příjemce, že by bylo těžké najít kupce, když je většina zastavených strojů a zařízení určena jen na výrobu lihu a lihovin, nealkoholických nápojů nebo konzervovaných výrobků, má Komise tyto dvě připomínky. Za prvé, je třeba uvést, že „znalecká cena“ zastavených nemovitostí činila 105 milionů SKK, což je samo o sobě vyšší suma než celkový výnos předpokládaný společností EKORDA (92 milionů SKK). Za druhé, ze skutečného vývoje společnosti vyplývá, že některá její výrobní aktiva rychle našla nového uživatele – Old Herold, s. r. o. Poté, co příjemce přišel o licenci na výrobu lihu a lihovin, si jeho výrobní zařízení pronajala společnost Old Herold. Zdá se proto, že o toto výrobní zařízení měl bezprostřední zájem konkurenční podnik.

| (97) | Pokud jde o zásoby, samy slovenské orgány zastávají názor, že koeficient zpeněžení by měl být vyšší než 20 %. |
| --- | --- |

(97)

Pokud jde o zásoby, samy slovenské orgány zastávají názor, že koeficient zpeněžení by měl být vyšší než 20 %.

| (98) | Příjemce byl schopen získat v roce 2004 z prodeje svých zásob 110 milionů SKK (viz 35. bod odůvodnění), tj. více než 50 % účetní hodnoty zásob, z níž vycházelo hodnocení společnosti EKORDA. To významně naznačuje, že koeficient zpeněžení ve výši 20 % byl příliš nízký. Vývoj rozvahy v roce 2004, pokud jde o zásoby, tento závěr podporuje. Kromě toho sám příjemce ve svém obchodním plánu odhadl výnos z prodeje zásob v období března až května 2004 na 110 milionů SKK (viz 35. bod odůvodnění). Společnost EKORDA tento odhad ignorovala. Z povahy činností příjemce lze předpokládat, že zásoby byly tvořeny hotovými výrobky nebo polotovary, které mohly být snadno prodány přímo distributorům nebo spotřebitelům, což ještě více podporuje použití vyššího koeficientu zpeněžení. |
| --- | --- |

(98)

Příjemce byl schopen získat v roce 2004 z prodeje svých zásob 110 milionů SKK (viz 35. bod odůvodnění), tj. více než 50 % účetní hodnoty zásob, z níž vycházelo hodnocení společnosti EKORDA. To významně naznačuje, že koeficient zpeněžení ve výši 20 % byl příliš nízký. Vývoj rozvahy v roce 2004, pokud jde o zásoby, tento závěr podporuje. Kromě toho sám příjemce ve svém obchodním plánu odhadl výnos z prodeje zásob v období března až května 2004 na 110 milionů SKK (viz 35. bod odůvodnění). Společnost EKORDA tento odhad ignorovala. Z povahy činností příjemce lze předpokládat, že zásoby byly tvořeny hotovými výrobky nebo polotovary, které mohly být snadno prodány přímo distributorům nebo spotřebitelům, což ještě více podporuje použití vyššího koeficientu zpeněžení.

| (99) | Komise je toho názoru, že koeficient zpeněžení by měl být v případě zásob 52 %. Tento údaj vychází z odhadu příjemce, pokud jde o výnos, který by získal z prodeje zásob pro účely financování vyrovnání (tj. 110 milionů SKK). S přihlédnutím k účetní hodnotě v té době (209 milionů SKK) byl proto jediným možným koeficientem zpeněžení v případě zásob koeficient alespoň ve výši 52 % (52 % z 209 milionů představuje 110 milionů). |
| --- | --- |

(99)

Komise je toho názoru, že koeficient zpeněžení by měl být v případě zásob 52 %. Tento údaj vychází z odhadu příjemce, pokud jde o výnos, který by získal z prodeje zásob pro účely financování vyrovnání (tj. 110 milionů SKK). S přihlédnutím k účetní hodnotě v té době (209 milionů SKK) byl proto jediným možným koeficientem zpeněžení v případě zásob koeficient alespoň ve výši 52 % (52 % z 209 milionů představuje 110 milionů).

| (100) | Pokud jde o krátkodobé pohledávky, společnost EKORDA dvakrát upravila jejich hodnotu. Nejdříve upravila jejich účetní hodnotu koeficientem 59 % (účetní hodnota činila 166 milionů SKK a hodnota, kterou Společnost EKORDA použila ve svých výpočtech, 98 milionů SKK) a použila nízký koeficient zpeněžení ve výši 20 %. Tato metodika je sporná. Lze akceptovat úpravu účetní hodnoty pohledávek na vyjádření jejich skutečné hodnoty v daném čase. Společnost EKORDA však neposkytuje žádné vysvětlení, proč by výnos v případě konkurzu/likvidace představoval jen jednu pětinu (20 milionů SKK) sumy, o které sám příjemce předpokládal, že ji bude schopen získat od svých dlužníků (98 milionů SKK). |
| --- | --- |

(100)

Pokud jde o krátkodobé pohledávky, společnost EKORDA dvakrát upravila jejich hodnotu. Nejdříve upravila jejich účetní hodnotu koeficientem 59 % (účetní hodnota činila 166 milionů SKK a hodnota, kterou Společnost EKORDA použila ve svých výpočtech, 98 milionů SKK) a použila nízký koeficient zpeněžení ve výši 20 %. Tato metodika je sporná. Lze akceptovat úpravu účetní hodnoty pohledávek na vyjádření jejich skutečné hodnoty v daném čase. Společnost EKORDA však neposkytuje žádné vysvětlení, proč by výnos v případě konkurzu/likvidace představoval jen jednu pětinu (20 milionů SKK) sumy, o které sám příjemce předpokládal, že ji bude schopen získat od svých dlužníků (98 milionů SKK).

| (101) | Účetní hodnota krátkodobých pohledávek založená na údajích z března 2004 (166 milionů SKK) byla společností EKORDA upravena na 98 milionů SKK, aby odrážela nevymahatelnost nebo nízkou kvalitu pohledávek. Kromě toho však společnost EKORDA použila na upravenou účetní hodnotu koeficient zpeněžení pouze ve výši 20 %. Výsledkem uplatnění koeficientu úpravy účetní hodnoty krátkodobých pohledávek společnosti EKORDA ve výši 59 % na účetní hodnotu založenou na údajích z června 2004 (63 milionů SKK) je 37 milionů SKK. Podle informací, které předložily slovenské orgány, byly však pohledávky ve výši 63 milionů SKK vymahatelné. Proto je sporné, zda je jakákoli úprava jejich účetní hodnoty skutečně potřebná. |
| --- | --- |

(101)

Účetní hodnota krátkodobých pohledávek založená na údajích z března 2004 (166 milionů SKK) byla společností EKORDA upravena na 98 milionů SKK, aby odrážela nevymahatelnost nebo nízkou kvalitu pohledávek. Kromě toho však společnost EKORDA použila na upravenou účetní hodnotu koeficient zpeněžení pouze ve výši 20 %. Výsledkem uplatnění koeficientu úpravy účetní hodnoty krátkodobých pohledávek společnosti EKORDA ve výši 59 % na účetní hodnotu založenou na údajích z června 2004 (63 milionů SKK) je 37 milionů SKK. Podle informací, které předložily slovenské orgány, byly však pohledávky ve výši 63 milionů SKK vymahatelné. Proto je sporné, zda je jakákoli úprava jejich účetní hodnoty skutečně potřebná.

| (102) | V každém případě neexistuje žádný zřejmý důvod, proč by měla být likvidační hodnota ještě nižší než upravený údaj. Komise proto zastává názor, že očekávaný výnos z krátkodobých pohledávek určitě není nižší než upravený údaj 37 milionů SKK. |
| --- | --- |

(102)

V každém případě neexistuje žádný zřejmý důvod, proč by měla být likvidační hodnota ještě nižší než upravený údaj. Komise proto zastává názor, že očekávaný výnos z krátkodobých pohledávek určitě není nižší než upravený údaj 37 milionů SKK.

| (103) | Na základě výše uvedených skutečností Komise upravila odhady předložené společností EKORDA a provedla nové posouzení, v jehož rámci použila údaje z června 2004. Z tohoto posouzení je zřejmé, že pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení by byl mnohem vyšší než výnos, se kterým se počítalo ve zprávě společnosti EKORDA. Číselné údaje jsou shrnuty v následující tabulce.

  Tabulka 5


  Pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení


  Údaje společnosti EKORDA ve srovnání s opravenými údaji Komise (v milionech SKK) | EKORDA
  (31.3.2004) | Oprava
  (17.6.2004) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Účetní hodnota | Výnos | Účetní hodnota | Výnos |
| Neoběžný majetek | 205 | 92 | 200 | 194 (32) |
| Zásoby | 209 | 42 | 84 | 43 (33) |
| Krátkodobé pohledávky | 98 (34) | 20 | 63 | 37 (35) |
| Hotovost | 50 | 50 | 161 | 161 |
| Celkem | 562 | 204 | 508 | 435 |

(103)

Na základě výše uvedených skutečností Komise upravila odhady předložené společností EKORDA a provedla nové posouzení, v jehož rámci použila údaje z června 2004. Z tohoto posouzení je zřejmé, že pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení by byl mnohem vyšší než výnos, se kterým se počítalo ve zprávě společnosti EKORDA. Číselné údaje jsou shrnuty v následující tabulce.

Tabulka 5

Pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení

Údaje společnosti EKORDA ve srovnání s opravenými údaji Komise (v milionech SKK)

EKORDA

(31.3.2004)

Oprava

(17.6.2004)

Účetní hodnota

Výnos

Účetní hodnota

Výnos

Neoběžný majetek

205

92

200

194 (32)

Zásoby

209

42

84

43 (33)

Krátkodobé pohledávky

98 (34)

20

63

37 (35)

Hotovost

50

50

161

161

Celkem

562

204

508

435

| (104) | Podle připomínek příjemce k úvodnímu rozhodnutí by náklady na konkurzní řízení měly představovat 18 % odhadované hodnoty výnosů z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení. Podle příjemce je vzhledem ke zprávě Světové banky z roku 2004 to přiměřená sazba (36). Použitím tohoto procentuálního podílu na opravenou hodnotu pravděpodobného výnosu z prodeje aktiv příjemce, jak ji stanovila Komise, by proto náklady na konkurzní řízení dosáhly 78,3 milionu SKK. Když se tato částka odečte od opraveného výnosu z prodeje aktiv příjemce, výsledek je vyšší než částka, kterou získal daňový úřad v rámci vyrovnání (435 milionů – 78,3 milionu = 356,7 milionu; částka dohodnutá v rámci vyrovnání byla 224,3 milionu SKK). |
| --- | --- |

(104)

Podle připomínek příjemce k úvodnímu rozhodnutí by náklady na konkurzní řízení měly představovat 18 % odhadované hodnoty výnosů z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení. Podle příjemce je vzhledem ke zprávě Světové banky z roku 2004 to přiměřená sazba (36). Použitím tohoto procentuálního podílu na opravenou hodnotu pravděpodobného výnosu z prodeje aktiv příjemce, jak ji stanovila Komise, by proto náklady na konkurzní řízení dosáhly 78,3 milionu SKK. Když se tato částka odečte od opraveného výnosu z prodeje aktiv příjemce, výsledek je vyšší než částka, kterou získal daňový úřad v rámci vyrovnání (435 milionů – 78,3 milionu = 356,7 milionu; částka dohodnutá v rámci vyrovnání byla 224,3 milionu SKK).

| (105) | Jak je uvedeno v tabulce 5, pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce byl 435 milionů SKK. Vzhledem k tomu, že daňový úřad by byl získal téměř 100 % výnosů z prodeje (37), i kdyby náklady na konkurzní řízení dosáhly až 18 % z těchto výnosů ve smyslu tvrzení příjemce, daňový úřad by byl i tak získal o 132,4 milionu SKK více než v rámci vyrovnání. |
| --- | --- |

(105)

Jak je uvedeno v tabulce 5, pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce byl 435 milionů SKK. Vzhledem k tomu, že daňový úřad by byl získal téměř 100 % výnosů z prodeje (37), i kdyby náklady na konkurzní řízení dosáhly až 18 % z těchto výnosů ve smyslu tvrzení příjemce, daňový úřad by byl i tak získal o 132,4 milionu SKK více než v rámci vyrovnání.

| (106) | Kromě toho, i kdyby se na hodnotu aktiv příjemce k červnu 2004 uplatnily velmi nízké koeficienty zpeněžení, které uvedla EKORDA, pravděpodobný výnos z prodeje těchto aktiv (po odečtení nákladů na konkurzní řízení – 18 %) by byl 225,5 milionu SKK, což je stále více než částka schválená daňovým úřadem v rámci vyrovnání (38). |
| --- | --- |

(106)

Kromě toho, i kdyby se na hodnotu aktiv příjemce k červnu 2004 uplatnily velmi nízké koeficienty zpeněžení, které uvedla EKORDA, pravděpodobný výnos z prodeje těchto aktiv (po odečtení nákladů na konkurzní řízení – 18 %) by byl 225,5 milionu SKK, což je stále více než částka schválená daňovým úřadem v rámci vyrovnání (38).

| (107) | Konečně je třeba konstatovat, že slovenské orgány nepodpořily nepodložené tvrzení příjemce, že daňový úřad měl zprávu společnosti EKORDA k dispozici před setkáním věřitelů 9. července 2004, a proto ji mohl použít při svém rozhodování. Na druhé straně daňový úřad měl výsledky své kontroly z června 2004, které prokazovaly, že Frucona měla značná aktiva, jak je uvedeno v tabulce 3. Na základě těchto údajů Daňové ředitelství Slovenské republiky v dopise ze dne 6. července 2004 adresovaném místnímu daňovému úřadu uvedlo, že místní daňový úřad by neměl souhlasit s vyrovnáním navrhovaným příjemcem, neboť není příznivé pro stát. |
| --- | --- |

(107)

Konečně je třeba konstatovat, že slovenské orgány nepodpořily nepodložené tvrzení příjemce, že daňový úřad měl zprávu společnosti EKORDA k dispozici před setkáním věřitelů 9. července 2004, a proto ji mohl použít při svém rozhodování. Na druhé straně daňový úřad měl výsledky své kontroly z června 2004, které prokazovaly, že Frucona měla značná aktiva, jak je uvedeno v tabulce 3. Na základě těchto údajů Daňové ředitelství Slovenské republiky v dopise ze dne 6. července 2004 adresovaném místnímu daňovému úřadu uvedlo, že místní daňový úřad by neměl souhlasit s vyrovnáním navrhovaným příjemcem, neboť není příznivé pro stát.

| (108) | Pokud jde o znalecké zprávy, které předložil příjemce, je třeba poznamenat, že nesplňovaly požadavek prokázat, zda bylo splněno kritérium věřitele v tržním hospodářství. Především se v žádné ze zpráv neuvádí, na jakém základě byly určeny koeficienty zpeněžení, které byly v některých případech výjimečně nízké. Kromě toho si lze všimnout, pokud jde o zprávu paní Kochové, jejíž závěry byly výrazně odlišné od závěrů společnosti EKORDA, že není zřejmé, k jakému účelu byla tato zpráva vypracována a z jakého období a odhadů vycházela. Pokud jde o zprávu konkurzní správkyně paní Holovačové, v té se pouze všeobecně konstatuje, že vyrovnací řízení je pro věřitele výhodnější než konkurz. Proto žádnou z informací obsažených v každé z těchto dvou zpráv nelze použít na podporu ani vyvrácení tvrzení příjemce, že bylo splněno kritérium věřitele v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(108)

Pokud jde o znalecké zprávy, které předložil příjemce, je třeba poznamenat, že nesplňovaly požadavek prokázat, zda bylo splněno kritérium věřitele v tržním hospodářství. Především se v žádné ze zpráv neuvádí, na jakém základě byly určeny koeficienty zpeněžení, které byly v některých případech výjimečně nízké. Kromě toho si lze všimnout, pokud jde o zprávu paní Kochové, jejíž závěry byly výrazně odlišné od závěrů společnosti EKORDA, že není zřejmé, k jakému účelu byla tato zpráva vypracována a z jakého období a odhadů vycházela. Pokud jde o zprávu konkurzní správkyně paní Holovačové, v té se pouze všeobecně konstatuje, že vyrovnací řízení je pro věřitele výhodnější než konkurz. Proto žádnou z informací obsažených v každé z těchto dvou zpráv nelze použít na podporu ani vyvrácení tvrzení příjemce, že bylo splněno kritérium věřitele v tržním hospodářství.

| (109) | Pokud jde o argumenty předložené ve vztahu k trvání konkurzního řízení, při zvažování vlivu možné délky konkurzního řízení na rozhodovací proces hypotetického soukromého věřitele je třeba zohlednit okolnosti tohoto případu. |
| --- | --- |

(109)

Pokud jde o argumenty předložené ve vztahu k trvání konkurzního řízení, při zvažování vlivu možné délky konkurzního řízení na rozhodovací proces hypotetického soukromého věřitele je třeba zohlednit okolnosti tohoto případu.

| (110) | Dalším důležitým aspektem tohoto případu je skutečnost, že stát byl v porovnání s jinými věřiteli ve zvýhodněné pozici vzhledem ke skutečnosti, že jeho dluh byl zajištěný proti neoběžnému majetku příjemce. Soud ve věci HAMSA potvrdil, že pozice zajištěného věřitele je důležitým faktorem, který je třeba zohlednit při použití kritéria věřitele v tržním hospodářství (39). V souladu s § 31 odst. 1 písm. e) zákona o konkursu pohledávky věřitele oddělené podstaty lze uspokojit kdykoli během konkurzního řízení z prodeje aktiv, která jsou zajištěna. Proto pokud jde o aktiva zastavená pro daňový úřad, trvání celého konkurzního řízení bylo podle názoru Komise nepodstatné, protože tyto pohledávky mohly být uspokojeny nezávisle na postupu uvedeného řízení. |
| --- | --- |

(110)

Dalším důležitým aspektem tohoto případu je skutečnost, že stát byl v porovnání s jinými věřiteli ve zvýhodněné pozici vzhledem ke skutečnosti, že jeho dluh byl zajištěný proti neoběžnému majetku příjemce. Soud ve věci HAMSA potvrdil, že pozice zajištěného věřitele je důležitým faktorem, který je třeba zohlednit při použití kritéria věřitele v tržním hospodářství (39). V souladu s § 31 odst. 1 písm. e) zákona o konkursu pohledávky věřitele oddělené podstaty lze uspokojit kdykoli během konkurzního řízení z prodeje aktiv, která jsou zajištěna. Proto pokud jde o aktiva zastavená pro daňový úřad, trvání celého konkurzního řízení bylo podle názoru Komise nepodstatné, protože tyto pohledávky mohly být uspokojeny nezávisle na postupu uvedeného řízení.

| (111) | I kdyby byla zohledněna hodnota zajištěných aktiv, kterou určil příjemce, pohledávky daňového úřadu se mohly uspokojit spíše prodejem zajištěných aktiv ve výši nejméně 194 milionů SKK, což tvoří 86 % částky navrhované v rámci vyrovnání s věřiteli. Daňový úřad by byl musel zvažovat, zda je výhodné čekat do konce konkurzního řízení, pouze pokud by existovala možnost, že by nedosáhl plné částky dohodnuté v rámci vyrovnání. Navíc při konečném vyplacení věřitelů by daňový úřad byl získal přibližně 99 % výnosu z prodeje zbývajících aktiv (185 milionů SKK v nejhorším případě, tedy při uplatnění koeficientů zpeněžení společnosti EKORDA, viz tabulka 4). Daňovému úřadu mělo být jasné, že výsledný vrácený dluh by byl mnohem vyšší než částka nabízená v rámci vyrovnání a že čekání by se týkalo pouze malé části této částky ve srovnání s vyrovnáním. |
| --- | --- |

(111)

I kdyby byla zohledněna hodnota zajištěných aktiv, kterou určil příjemce, pohledávky daňového úřadu se mohly uspokojit spíše prodejem zajištěných aktiv ve výši nejméně 194 milionů SKK, což tvoří 86 % částky navrhované v rámci vyrovnání s věřiteli. Daňový úřad by byl musel zvažovat, zda je výhodné čekat do konce konkurzního řízení, pouze pokud by existovala možnost, že by nedosáhl plné částky dohodnuté v rámci vyrovnání. Navíc při konečném vyplacení věřitelů by daňový úřad byl získal přibližně 99 % výnosu z prodeje zbývajících aktiv (185 milionů SKK v nejhorším případě, tedy při uplatnění koeficientů zpeněžení společnosti EKORDA, viz tabulka 4). Daňovému úřadu mělo být jasné, že výsledný vrácený dluh by byl mnohem vyšší než částka nabízená v rámci vyrovnání a že čekání by se týkalo pouze malé části této částky ve srovnání s vyrovnáním.

| (112) | Proto lze vyvodit závěr, že informace týkající se trvání konkurzního řízení na Slovensku by významným způsobem neovlivnily rozhodnutí hypotetického soukromého věřitele. |
| --- | --- |

(112)

Proto lze vyvodit závěr, že informace týkající se trvání konkurzního řízení na Slovensku by významným způsobem neovlivnily rozhodnutí hypotetického soukromého věřitele.

| (113) | Kromě toho v každém případě měl příjemce v době vyrovnacího řízení i) velmi nízký počet věřitelů a ii) aktiva s likvidační hodnotou vyšší než činila částka schválená státem v rámci vyrovnacího řízení (jak je uvedeno v tabulce 5, pravděpodobný výnos ze samotného prodeje nezajištěných aktiv byl 241 milionů SKK). |
| --- | --- |

(113)

Kromě toho v každém případě měl příjemce v době vyrovnacího řízení i) velmi nízký počet věřitelů a ii) aktiva s likvidační hodnotou vyšší než činila částka schválená státem v rámci vyrovnacího řízení (jak je uvedeno v tabulce 5, pravděpodobný výnos ze samotného prodeje nezajištěných aktiv byl 241 milionů SKK).

| (114) | Pokud jde o nízký počet věřitelů, vyrovnání se opravdu zúčastnilo jen 5 věřitelů. Z těchto pěti věřitelů byli čtyři věřitelé soukromými subjekty a jejich podíl na celkovém dluhu byl jen 0,6 % (3 797 608 SKK z částky 644 166 949 SKK), jak je uvedeno v tabulce 2. Stát tak představoval největšího věřitele s 99,4 % celkového objemu pohledávek. Tyto okolnosti by ve značné míře snížily riziko neshod mezi věřiteli a z nich vyplývajícího soudního sporu, což by pravděpodobně vedlo ke kratšímu konkurznímu řízení. |
| --- | --- |

(114)

Pokud jde o nízký počet věřitelů, vyrovnání se opravdu zúčastnilo jen 5 věřitelů. Z těchto pěti věřitelů byli čtyři věřitelé soukromými subjekty a jejich podíl na celkovém dluhu byl jen 0,6 % (3 797 608 SKK z částky 644 166 949 SKK), jak je uvedeno v tabulce 2. Stát tak představoval největšího věřitele s 99,4 % celkového objemu pohledávek. Tyto okolnosti by ve značné míře snížily riziko neshod mezi věřiteli a z nich vyplývajícího soudního sporu, což by pravděpodobně vedlo ke kratšímu konkurznímu řízení.

| (115) | S přihlédnutím k argumentu příjemce, který vychází ze zprávy Světové banky s názvem Doing business in 2004, že konkurzní řízení na Slovensku trvá v průměru 4,8 roku, je třeba uvést, že tato zpráva se týká obecného „ukazatele ukončení činnosti podniku“, kterým se měří celkový čas potřebný k uskutečnění konkurzního řízení, jakož i na uplatnění soudních pravomocí v rámci konkurzního řízení. Tuto délku proto nelze striktně zaměňovat s průměrnou délkou trvání konkurzního řízení. Samy slovenské orgány vyjádřily názor, že vzhledem k okolnostem tohoto případu by konkurzní řízení trvalo kratší dobu než průměrné řízení (viz 60. bod odůvodnění). Toto posouzení slovenských orgánů je obzvláště významné, protože uvedené řízení by se konalo v souladu se slovenskými právními předpisy a obvyklými postupy uplatňovanými při úpadku. Věřitelem příjemce byla navíc sama slovenská vláda. |
| --- | --- |

(115)

S přihlédnutím k argumentu příjemce, který vychází ze zprávy Světové banky s názvem Doing business in 2004, že konkurzní řízení na Slovensku trvá v průměru 4,8 roku, je třeba uvést, že tato zpráva se týká obecného „ukazatele ukončení činnosti podniku“, kterým se měří celkový čas potřebný k uskutečnění konkurzního řízení, jakož i na uplatnění soudních pravomocí v rámci konkurzního řízení. Tuto délku proto nelze striktně zaměňovat s průměrnou délkou trvání konkurzního řízení. Samy slovenské orgány vyjádřily názor, že vzhledem k okolnostem tohoto případu by konkurzní řízení trvalo kratší dobu než průměrné řízení (viz 60. bod odůvodnění). Toto posouzení slovenských orgánů je obzvláště významné, protože uvedené řízení by se konalo v souladu se slovenskými právními předpisy a obvyklými postupy uplatňovanými při úpadku. Věřitelem příjemce byla navíc sama slovenská vláda.

| (116) | Kromě toho se délka konkurzního řízení ve zprávách předložených příjemcem značně liší, a to od dvou let do více než šesti let (40). Proto posouzení délky trvání konkurzního řízení na Slovensku, která příjemce předložil Komisi, byla obecné povahy a nezohledňovala znaky projednávaného případu. Některá z těchto posouzení měla přibližný charakter a do určité míry nebyla navzájem v souladu. |
| --- | --- |

(116)

Kromě toho se délka konkurzního řízení ve zprávách předložených příjemcem značně liší, a to od dvou let do více než šesti let (40). Proto posouzení délky trvání konkurzního řízení na Slovensku, která příjemce předložil Komisi, byla obecné povahy a nezohledňovala znaky projednávaného případu. Některá z těchto posouzení měla přibližný charakter a do určité míry nebyla navzájem v souladu.

| (117) | Pokud jde o konkrétní příklad slovenské společnosti ve stejném odvětví jako příjemce, jejíž konkurzní řízení trvalo déle než pět let, je třeba upozornit, že příjemce nebyl schopen prokázat, jak se uvedený příklad týká tohoto případu a zejména zda uvedená společnost byla ve stejné nebo ve velmi podobné právní a věcné situaci jako příjemce (41). Vzhledem ke skutečnosti, že příjemce měl jednoho velkého věřitele ve zvýhodněné pozici – stát – a množství aktiv oceněných značnou hodnotou, konkurzní řízení u příjemce se mohlo uzavřít relativně rychlým způsobem a největší věřitel – stát – by byl takovému postupu dal přednost. |
| --- | --- |

(117)

Pokud jde o konkrétní příklad slovenské společnosti ve stejném odvětví jako příjemce, jejíž konkurzní řízení trvalo déle než pět let, je třeba upozornit, že příjemce nebyl schopen prokázat, jak se uvedený příklad týká tohoto případu a zejména zda uvedená společnost byla ve stejné nebo ve velmi podobné právní a věcné situaci jako příjemce (41). Vzhledem ke skutečnosti, že příjemce měl jednoho velkého věřitele ve zvýhodněné pozici – stát – a množství aktiv oceněných značnou hodnotou, konkurzní řízení u příjemce se mohlo uzavřít relativně rychlým způsobem a největší věřitel – stát – by byl takovému postupu dal přednost.

| (118) | Konečně i za předpokladu, že úpadkové řízení by trvalo čtyři až pět let ve smyslu tvrzení příjemce, rozdíl mezi pravděpodobně zpět získanými částkami a částkami dohodnutými v rámci vyrovnání by byl tak velký, že délka takového řízení by při rozhodování soukromého věřitele o přijetí předmětného vyrovnání nehrála důležitou roli. Pokud se vezme v úvahu diskontní sazba 5,14 % (42), současná hodnota budoucích peněžních toků ve výši 356,7 milionu SKK je i po pěti letech 277,6 milionu SKK, tj. značně více než částka dohodnutá v rámci vyrovnání. Za těchto okolností by konkurz musel trvat více než 9 let, aby byla současná hodnota nižší než částka dohodnutá v rámci vyrovnání. Žádný soukromý hospodářský subjekt na trhu by takovéto dlouhé konkurzní řízení v tomto případě nebyl považoval za pravděpodobné. Kromě toho by se současná hodnota celkových částek, které mají být vráceny, dále snížila, kdyby se zohlednila značná část dluhu, která by byla pravděpodobně splacena spíše prostřednictvím prodeje zajištěných aktiv (viz 111. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(118)

Konečně i za předpokladu, že úpadkové řízení by trvalo čtyři až pět let ve smyslu tvrzení příjemce, rozdíl mezi pravděpodobně zpět získanými částkami a částkami dohodnutými v rámci vyrovnání by byl tak velký, že délka takového řízení by při rozhodování soukromého věřitele o přijetí předmětného vyrovnání nehrála důležitou roli. Pokud se vezme v úvahu diskontní sazba 5,14 % (42), současná hodnota budoucích peněžních toků ve výši 356,7 milionu SKK je i po pěti letech 277,6 milionu SKK, tj. značně více než částka dohodnutá v rámci vyrovnání. Za těchto okolností by konkurz musel trvat více než 9 let, aby byla současná hodnota nižší než částka dohodnutá v rámci vyrovnání. Žádný soukromý hospodářský subjekt na trhu by takovéto dlouhé konkurzní řízení v tomto případě nebyl považoval za pravděpodobné. Kromě toho by se současná hodnota celkových částek, které mají být vráceny, dále snížila, kdyby se zohlednila značná část dluhu, která by byla pravděpodobně splacena spíše prostřednictvím prodeje zajištěných aktiv (viz 111. bod odůvodnění).

| (119) | Na základě dostupných důkazů lze dospět k závěru, že soukromý věřitel by nebyl souhlasil s vyrovnáním za takových podmínek, s jakými v tomto případě souhlasil daňový úřad; pokud vezmeme v úvahu skutečnost, že pohledávky daňového úřadu mohly být uspokojeny odděleně kdykoliv během konkurzního řízení a že by byl kromě toho získal 99 % výnosu vyplaceného věřitelům (vzhledem k velikosti jeho pohledávek v porovnání s ostatními věřiteli), lze konstatovat, že téměř celý výnos získaný v rámci konkurzního řízení by získal daňový úřad a, jak již bylo uvedeno, tento výnos by byl vyšší než částka dohodnutá v rámci vyrovnání mezi věřiteli. |
| --- | --- |

(119)

Na základě dostupných důkazů lze dospět k závěru, že soukromý věřitel by nebyl souhlasil s vyrovnáním za takových podmínek, s jakými v tomto případě souhlasil daňový úřad; pokud vezmeme v úvahu skutečnost, že pohledávky daňového úřadu mohly být uspokojeny odděleně kdykoliv během konkurzního řízení a že by byl kromě toho získal 99 % výnosu vyplaceného věřitelům (vzhledem k velikosti jeho pohledávek v porovnání s ostatními věřiteli), lze konstatovat, že téměř celý výnos získaný v rámci konkurzního řízení by získal daňový úřad a, jak již bylo uvedeno, tento výnos by byl vyšší než částka dohodnutá v rámci vyrovnání mezi věřiteli.

2.2   Porovnání vyrovnání s věřiteli a daňová exekuce

| (120) | Daňový úřad byl na rozdíl od soukromých věřitelů oprávněn zahájit z vlastního podnětu daňovou exekuci prodejem nemovitostí, strojů a zařízení, nebo společnosti jako celku. Ve smyslu judikatury citované v 82. bodě odůvodnění nebyl předložen žádný důkaz o tom, že daňový úřad takový postup zvažoval a dospěl k závěru, že by byl méně výhodný než souhlas s vyrovnáním. |
| --- | --- |

(120)

Daňový úřad byl na rozdíl od soukromých věřitelů oprávněn zahájit z vlastního podnětu daňovou exekuci prodejem nemovitostí, strojů a zařízení, nebo společnosti jako celku. Ve smyslu judikatury citované v 82. bodě odůvodnění nebyl předložen žádný důkaz o tom, že daňový úřad takový postup zvažoval a dospěl k závěru, že by byl méně výhodný než souhlas s vyrovnáním.

| (121) | Komise v každém případě považuje argument příjemce, že vyrovnací řízení chrání společnosti před daňovou exekucí, za irelevantní. Jak potvrdily slovenské orgány, daňová exekuce byla pro daňový úřad skutečnou alternativou, buď před zahájením vyrovnacího řízení, nebo po vetování navrhovaného vyrovnání daňovým úřadem. Je proto třeba přezkoumat tuto možnost při uplatnění kritéria věřitele v tržním hospodářství. Příjemce neporovnává navrhované vyrovnání s možným výsledkem daňové exekuce. |
| --- | --- |

(121)

Komise v každém případě považuje argument příjemce, že vyrovnací řízení chrání společnosti před daňovou exekucí, za irelevantní. Jak potvrdily slovenské orgány, daňová exekuce byla pro daňový úřad skutečnou alternativou, buď před zahájením vyrovnacího řízení, nebo po vetování navrhovaného vyrovnání daňovým úřadem. Je proto třeba přezkoumat tuto možnost při uplatnění kritéria věřitele v tržním hospodářství. Příjemce neporovnává navrhované vyrovnání s možným výsledkem daňové exekuce.

| (122) | Komise se ve své analýze opírá o údaje poskytnuté příjemcem i slovenskými orgány. V této souvislosti je třeba uvést, že slovenské orgány potvrdily, že zajištění ve prospěch daňového úřadu představovalo 397 milionů SKK, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení ve věci formálního šetření. Tato hodnota byla údajně získána z účetní evidence příjemce. Příjemce na druhé straně tvrdí, že hodnota zastavených aktiv vyjádřená ve „znaleckých cenách“ je 194 milionů SKK (viz 22. bod odůvodnění). I když Komise nemusí zjišťovat, který údaj je správný, může vyvodit následující závěry. |
| --- | --- |

(122)

Komise se ve své analýze opírá o údaje poskytnuté příjemcem i slovenskými orgány. V této souvislosti je třeba uvést, že slovenské orgány potvrdily, že zajištění ve prospěch daňového úřadu představovalo 397 milionů SKK, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení ve věci formálního šetření. Tato hodnota byla údajně získána z účetní evidence příjemce. Příjemce na druhé straně tvrdí, že hodnota zastavených aktiv vyjádřená ve „znaleckých cenách“ je 194 milionů SKK (viz 22. bod odůvodnění). I když Komise nemusí zjišťovat, který údaj je správný, může vyvodit následující závěry.

| (123) | Za prvé, zajištění bylo protihodnotou odkladu daňového dluhu příjemce, kterou vyžaduje zákon o správě daní. Pokud hodnota aktiv příjemce ve skutečnosti dosahovala pouze poloviny hodnoty zajištění, jak uvádí znalecký posudek předložený příjemcem, znamená to, že zajištění požadované státem při těchto odkladech nebylo dostatečné. Za těchto okolností daňové odklady povolené daňovým úřadem mezi listopadem 2002 a listopadem 2003 v celkové výši 477 milionů SKK tedy se vší pravděpodobností nesplňovaly kritérium věřitele v tržním hospodářství. Pokud jde o tento případ, není třeba, aby Komise zjišťovala, zda tato opatření představovala státní podporu. Jestliže však již předcházející odklady představovaly státní podporu, nelze již poukazovat na zásadu věřitele v tržním hospodářství, když je takto odložený dluh později (zčásti) odepsaný. |
| --- | --- |

(123)

Za prvé, zajištění bylo protihodnotou odkladu daňového dluhu příjemce, kterou vyžaduje zákon o správě daní. Pokud hodnota aktiv příjemce ve skutečnosti dosahovala pouze poloviny hodnoty zajištění, jak uvádí znalecký posudek předložený příjemcem, znamená to, že zajištění požadované státem při těchto odkladech nebylo dostatečné. Za těchto okolností daňové odklady povolené daňovým úřadem mezi listopadem 2002 a listopadem 2003 v celkové výši 477 milionů SKK tedy se vší pravděpodobností nesplňovaly kritérium věřitele v tržním hospodářství. Pokud jde o tento případ, není třeba, aby Komise zjišťovala, zda tato opatření představovala státní podporu. Jestliže však již předcházející odklady představovaly státní podporu, nelze již poukazovat na zásadu věřitele v tržním hospodářství, když je takto odložený dluh později (zčásti) odepsaný.

| (124) | Za druhé, i kdyby se při výpočtu výnosů z daňové exekuce použily nižší údaje předložené příjemcem, věřitel v tržním hospodářství by, pokud by měl takovou možnost, této exekuci dal přednost před vyrovnacím řízením. |
| --- | --- |

(124)

Za druhé, i kdyby se při výpočtu výnosů z daňové exekuce použily nižší údaje předložené příjemcem, věřitel v tržním hospodářství by, pokud by měl takovou možnost, této exekuci dal přednost před vyrovnacím řízením.

| (125) | Při daňové exekuci může daňový úřad přímo prodat aktiva (pohledávky a jiná oběžná aktiva, movitý majetek, nemovitosti) dlužníka. V době, kdy daňový úřad hlasoval pro vyrovnání, měl příjemce zásoby v hodnotě 43 milionů SKK, vymahatelné pohledávky ve výši nejméně 37 milionů SKK a hotovost 161 milionů SKK (viz tabulka 5). Uvádí se, že sama hodnota těchto oběžných aktiv (241 milionů SKK; 6,3 milionu EUR) (43) by převýšila výnos získaný ve vyrovnání (224,3 milionu SKK 5,93 milionu EUR). Kromě toho měl příjemce další, neoběžná aktiva, jejichž hodnota činila přinejmenším 194 milionů SKK. |
| --- | --- |

(125)

Při daňové exekuci může daňový úřad přímo prodat aktiva (pohledávky a jiná oběžná aktiva, movitý majetek, nemovitosti) dlužníka. V době, kdy daňový úřad hlasoval pro vyrovnání, měl příjemce zásoby v hodnotě 43 milionů SKK, vymahatelné pohledávky ve výši nejméně 37 milionů SKK a hotovost 161 milionů SKK (viz tabulka 5). Uvádí se, že sama hodnota těchto oběžných aktiv (241 milionů SKK; 6,3 milionu EUR) (43) by převýšila výnos získaný ve vyrovnání (224,3 milionu SKK 5,93 milionu EUR). Kromě toho měl příjemce další, neoběžná aktiva, jejichž hodnota činila přinejmenším 194 milionů SKK.

| (126) | Daňová exekuce by dále nepřinesla správní poplatky, které vznikají při konkurzním řízení. Jedná se o řízení, které zahájí a řídí samotný daňový úřad, dá se proto také předpokládat, že by se realizovalo rychle. |
| --- | --- |

(126)

Daňová exekuce by dále nepřinesla správní poplatky, které vznikají při konkurzním řízení. Jedná se o řízení, které zahájí a řídí samotný daňový úřad, dá se proto také předpokládat, že by se realizovalo rychle.

| (127) | Komise proto dospěla k závěru, že daňová exekuce aktiv příjemce by vedla k vyššímu výnosu než vyrovnání. |
| --- | --- |

(127)

Komise proto dospěla k závěru, že daňová exekuce aktiv příjemce by vedla k vyššímu výnosu než vyrovnání.

2.3   Další důkazy

| (128) | Komise bere v úvahu dopis předložený slovenskými orgány, který zaslal ředitel Daňového ředitelství Slovenské republiky svému podřízenému, řediteli příslušného daňového úřadu (viz 63. bod odůvodnění). Tento dopis je jasným důkazem, že Daňové ředitelství Slovenské republiky (které mělo předcházející přímé kontakty s příjemcem) bylo proti navrhovanému vyrovnání a dalo místnímu daňovému úřadu jasně najevo, že by neměl hlasovat pro toto vyrovnání. Důvodem uvedeným v dopise bylo, že navrhované vyrovnání „není výhodné“ pro stát. |
| --- | --- |

(128)

Komise bere v úvahu dopis předložený slovenskými orgány, který zaslal ředitel Daňového ředitelství Slovenské republiky svému podřízenému, řediteli příslušného daňového úřadu (viz 63. bod odůvodnění). Tento dopis je jasným důkazem, že Daňové ředitelství Slovenské republiky (které mělo předcházející přímé kontakty s příjemcem) bylo proti navrhovanému vyrovnání a dalo místnímu daňovému úřadu jasně najevo, že by neměl hlasovat pro toto vyrovnání. Důvodem uvedeným v dopise bylo, že navrhované vyrovnání „není výhodné“ pro stát.

| (129) | Slovenské orgány též prokázaly, že existoval jasný pokyn pro daňové úřady vydaný na začátku roku 2004 ministerstvem financí, aby nepřijímaly vyrovnání v případech návrhů na odepsání pohledávek daňových úřadů (44). Toto politické rozhodnutí bylo oznámeno v souvislosti se změnou a doplněním zákona o správě daní z 1. ledna 2004 ve snaze zvýšit disciplínu, pokud jde o výběr daní. |
| --- | --- |

(129)

Slovenské orgány též prokázaly, že existoval jasný pokyn pro daňové úřady vydaný na začátku roku 2004 ministerstvem financí, aby nepřijímaly vyrovnání v případech návrhů na odepsání pohledávek daňových úřadů (44). Toto politické rozhodnutí bylo oznámeno v souvislosti se změnou a doplněním zákona o správě daní z 1. ledna 2004 ve snaze zvýšit disciplínu, pokud jde o výběr daní.

| (130) | Dále je třeba uvést, že sám daňový úřad se již 2. srpna 2004, tj. ani ne měsíc po souhlasu s vyrovnáním, proti tomuto vyrovnání odvolal. |
| --- | --- |

(130)

Dále je třeba uvést, že sám daňový úřad se již 2. srpna 2004, tj. ani ne měsíc po souhlasu s vyrovnáním, proti tomuto vyrovnání odvolal.

| (131) | Příjemce uvedl, že daňový úřad dal najevo souhlas s vyrovnáním ještě před tím, než příjemce zahájil řízení. Komise zastává názor, že důkazy předložené příjemcem naznačují pravý opak. Ředitel daňového úřadu v dopise ze dne 3. února 2004 příjemci píše, že i když v zásadě není proti uplatnění vyrovnacího řízení, nesouhlasí s návrhem příjemce na vyrovnání se splacením dluhu do výše 35 %. |
| --- | --- |

(131)

Příjemce uvedl, že daňový úřad dal najevo souhlas s vyrovnáním ještě před tím, než příjemce zahájil řízení. Komise zastává názor, že důkazy předložené příjemcem naznačují pravý opak. Ředitel daňového úřadu v dopise ze dne 3. února 2004 příjemci píše, že i když v zásadě není proti uplatnění vyrovnacího řízení, nesouhlasí s návrhem příjemce na vyrovnání se splacením dluhu do výše 35 %.

| (132) | Na základě tohoto důkazu může Komise vyvodit pouze jediný závěr, a to že slovenské orgány byly proti vyrovnání, které navrhoval příjemce, a byly proti ještě před zahájením vyrovnacího řízení dne 8. března 2004, před hlasováním věřitelů dne 9. července 2004 a i po schválení vyrovnání soudem. |
| --- | --- |

(132)

Na základě tohoto důkazu může Komise vyvodit pouze jediný závěr, a to že slovenské orgány byly proti vyrovnání, které navrhoval příjemce, a byly proti ještě před zahájením vyrovnacího řízení dne 8. března 2004, před hlasováním věřitelů dne 9. července 2004 a i po schválení vyrovnání soudem.

| (133) | Příjemce tvrdil, že by se měly zohlednit dlouhodobé aspekty, například pokračování daňových příjmů ve prospěch státu (viz 52. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(133)

Příjemce tvrdil, že by se měly zohlednit dlouhodobé aspekty, například pokračování daňových příjmů ve prospěch státu (viz 52. bod odůvodnění).

| (134) | Za prvé, je třeba zdůraznit, že kritérium věřitele v tržním hospodářství je odlišné od kritéria investora v tržním hospodářství. Zatímco investor v tržním hospodářství je ve stavu, kdy rozhoduje, zda vstoupí do vztahu s příslušnou společností a bude se řídit dlouhodobou strategickou perspektivou získání přiměřeného výnosu ze své investice (45), „věřitel v tržním hospodářství“, který už je v obchodním nebo veřejnoprávním vztahu s platebně neschopnou společností, se bude snažit dosáhnout splacení dlužných sum (46) za co nejvýhodnějších podmínek z hlediska úrovně a lhůty splacení. Motivace hypotetického věřitele v tržním hospodářství a investora v tržním hospodářství bude proto odlišná. Judikatura proto stanovila pro tyto dvě situace samostatné testy. |
| --- | --- |

(134)

Za prvé, je třeba zdůraznit, že kritérium věřitele v tržním hospodářství je odlišné od kritéria investora v tržním hospodářství. Zatímco investor v tržním hospodářství je ve stavu, kdy rozhoduje, zda vstoupí do vztahu s příslušnou společností a bude se řídit dlouhodobou strategickou perspektivou získání přiměřeného výnosu ze své investice (45), „věřitel v tržním hospodářství“, který už je v obchodním nebo veřejnoprávním vztahu s platebně neschopnou společností, se bude snažit dosáhnout splacení dlužných sum (46) za co nejvýhodnějších podmínek z hlediska úrovně a lhůty splacení. Motivace hypotetického věřitele v tržním hospodářství a investora v tržním hospodářství bude proto odlišná. Judikatura proto stanovila pro tyto dvě situace samostatné testy.

| (135) | Za druhé, pokud jde o analogii s věřitelem-dodavatelem, je důležité uvést, že povaha pohledávek takového věřitele a povaha pohledávek státu se podstatně liší. Protože vztahy dodavatele s platebně neschopnou společností mají výhradně smluvní základ, dodavatel by mohl ztrátou obchodního partnera skutečně utrpět. Pokud je platebně neschopná společnost zlikvidována nebo prodána, dodavatel bude muset hledat nového klienta nebo uzavřít smlouvu s novým vlastníkem. Riziko je vyšší, pokud je jeho závislost na platebně neschopné společnosti značná. Takový věřitel bude skutečně uvažovat do budoucnosti. Naproti tomu vztahy státu s platebně neschopnou společností se zakládají na veřejném právu, proto nejsou závislé na vůli stran. Každý nový vlastník, který přebere aktiva zlikvidované společnosti, bude automaticky povinen platit daně. Kromě toho stát není nikdy závislý na jednom daňovém poplatníkovi. Na závěr, nejdůležitějším argumentem je, že stát se při výběru daní nikdy neřídí výhledem na zisk a nejedná při tom komerčně a s komerčními pohnutky. Uvedená analogie proto není opodstatněná. |
| --- | --- |

(135)

Za druhé, pokud jde o analogii s věřitelem-dodavatelem, je důležité uvést, že povaha pohledávek takového věřitele a povaha pohledávek státu se podstatně liší. Protože vztahy dodavatele s platebně neschopnou společností mají výhradně smluvní základ, dodavatel by mohl ztrátou obchodního partnera skutečně utrpět. Pokud je platebně neschopná společnost zlikvidována nebo prodána, dodavatel bude muset hledat nového klienta nebo uzavřít smlouvu s novým vlastníkem. Riziko je vyšší, pokud je jeho závislost na platebně neschopné společnosti značná. Takový věřitel bude skutečně uvažovat do budoucnosti. Naproti tomu vztahy státu s platebně neschopnou společností se zakládají na veřejném právu, proto nejsou závislé na vůli stran. Každý nový vlastník, který přebere aktiva zlikvidované společnosti, bude automaticky povinen platit daně. Kromě toho stát není nikdy závislý na jednom daňovém poplatníkovi. Na závěr, nejdůležitějším argumentem je, že stát se při výběru daní nikdy neřídí výhledem na zisk a nejedná při tom komerčně a s komerčními pohnutky. Uvedená analogie proto není opodstatněná.

| (136) | Komise zastává názor, že situaci státu v tomto případě nelze porovnávat se situací hypotetického investora v tržním hospodářství nebo situací hypotetického závislého věřitele v tržním hospodářství. V každém případě ztrátu budoucích daní nelze při uplatňování zásady věřitele v tržním hospodářství zohledňovat (47). |
| --- | --- |

(136)

Komise zastává názor, že situaci státu v tomto případě nelze porovnávat se situací hypotetického investora v tržním hospodářství nebo situací hypotetického závislého věřitele v tržním hospodářství. V každém případě ztrátu budoucích daní nelze při uplatňování zásady věřitele v tržním hospodářství zohledňovat (47).

| (137) | Z přehledu daní předloženého příjemcem vyplývá, že velká většina daní zaplacených příjemcem od roku 1995 byly nepřímé daně (spotřební daně a DPH). Vzhledem k tomu, že tyto daně platí koneční spotřebitelé, likvidace příjemce by neměla vliv na jejich výběr, neboť spotřebitelé by dále kupovali zdaněné výrobky (v tomto případě především lihoviny a líh) od jiných výrobců. Argument příjemce týkající se budoucí značné ztráty daní proto není hodnověrný. |
| --- | --- |

(137)

Z přehledu daní předloženého příjemcem vyplývá, že velká většina daní zaplacených příjemcem od roku 1995 byly nepřímé daně (spotřební daně a DPH). Vzhledem k tomu, že tyto daně platí koneční spotřebitelé, likvidace příjemce by neměla vliv na jejich výběr, neboť spotřebitelé by dále kupovali zdaněné výrobky (v tomto případě především lihoviny a líh) od jiných výrobců. Argument příjemce týkající se budoucí značné ztráty daní proto není hodnověrný.

| (138) | Komise dospěla k závěru, že žádný z dalších důkazů, které předložil příjemce, nenasvědčuje tomu, že by ovlivnil chování hypotetického soukromého věřitele. Proto nic v tomto oddíle nemění hodnocení Komise takového chování v oddílech 2.1 nebo 2.2. |
| --- | --- |

(138)

Komise dospěla k závěru, že žádný z dalších důkazů, které předložil příjemce, nenasvědčuje tomu, že by ovlivnil chování hypotetického soukromého věřitele. Proto nic v tomto oddíle nemění hodnocení Komise takového chování v oddílech 2.1 nebo 2.2.

2.4   Závěr

| (139) | Na základě uvedených důkazů Komise usuzuje, že v tomto případě nebylo splněno kritérium věřitele v tržním hospodářství a stát poskytl příjemci výhodu, kterou by tento nebyl schopen v tržních podmínkách získat. |
| --- | --- |

(139)

Na základě uvedených důkazů Komise usuzuje, že v tomto případě nebylo splněno kritérium věřitele v tržním hospodářství a stát poskytl příjemci výhodu, kterou by tento nebyl schopen v tržních podmínkách získat.

| (140) | Komise proto dospěla k závěru, že odepsání dluhu odsouhlasené místním daňovým úřadem v rámci vyrovnání představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(140)

Komise proto dospěla k závěru, že odepsání dluhu odsouhlasené místním daňovým úřadem v rámci vyrovnání představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

3.   SLUČITELNOST PODPORY: VÝJIMKA PODLE ČL. 107 ODST. 3 SFEU

| (141) | Primárním cílem opatření je poskytnout pomoc společnosti v obtížích. V takových případech je možno uplatnit výjimku podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, která umožňuje povolit státní podporu na usnadnění rozvoje určitých hospodářských odvětví, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, a pokud jsou splněny příslušné podmínky. |
| --- | --- |

(141)

Primárním cílem opatření je poskytnout pomoc společnosti v obtížích. V takových případech je možno uplatnit výjimku podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, která umožňuje povolit státní podporu na usnadnění rozvoje určitých hospodářských odvětví, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, a pokud jsou splněny příslušné podmínky.

| (142) | Z hlediska výrobního portfolia příjemce Komise hodnotila, zda se v tomto případě uplatňují zvláštní pravidla použitelná pro zemědělské odvětví. Komise na základě informací o obratu příjemce předložených slovenskými orgány dospěla ve svém rozhodnutí o zahájení formálního šetření k závěru, že většina výrobků příjemce nejsou výrobky definované v příloze I SFEU, proto se na ně neuplatňují obecná pravidla o státní podpoře. |
| --- | --- |

(142)

Z hlediska výrobního portfolia příjemce Komise hodnotila, zda se v tomto případě uplatňují zvláštní pravidla použitelná pro zemědělské odvětví. Komise na základě informací o obratu příjemce předložených slovenskými orgány dospěla ve svém rozhodnutí o zahájení formálního šetření k závěru, že většina výrobků příjemce nejsou výrobky definované v příloze I SFEU, proto se na ně neuplatňují obecná pravidla o státní podpoře.

| (143) | Příjemce ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního šetření vyjádřil námitky vůči údajům o obratu poskytnutým dříve slovenskými orgány (viz tabulka 1), ale nevyjádřil námitky vůči rozhodnutí Komise opírat své hodnocení o obecná pravidla o státní podpoře. Bez snahy zjišťovat, zda údaje poskytnuté příjemcem jsou přesné (48), Komise ověřila, zda by uvedený závěr obstál při zohlednění nových údajů. Komise dospěla k závěru, že obrat příjemce tvoří výrobky, které nepatří mezi výrobky definované v příloze I SFEU. Proto se na ně uplatňují obecná, nikoli odvětvová pravidla týkající se státní podpory. |
| --- | --- |

(143)

Příjemce ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního šetření vyjádřil námitky vůči údajům o obratu poskytnutým dříve slovenskými orgány (viz tabulka 1), ale nevyjádřil námitky vůči rozhodnutí Komise opírat své hodnocení o obecná pravidla o státní podpoře. Bez snahy zjišťovat, zda údaje poskytnuté příjemcem jsou přesné (48), Komise ověřila, zda by uvedený závěr obstál při zohlednění nových údajů. Komise dospěla k závěru, že obrat příjemce tvoří výrobky, které nepatří mezi výrobky definované v příloze I SFEU. Proto se na ně uplatňují obecná, nikoli odvětvová pravidla týkající se státní podpory.

| (144) | Podpora na záchranu a restrukturalizaci společností v obtížích se v současnosti řídí pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (49) (dále jen „nové pokyny“), které nahrazují předcházející znění přijaté v roce 1999 (50) (dále jen „pokyny z roku 1999“). |
| --- | --- |

(144)

Podpora na záchranu a restrukturalizaci společností v obtížích se v současnosti řídí pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (49) (dále jen „nové pokyny“), které nahrazují předcházející znění přijaté v roce 1999 (50) (dále jen „pokyny z roku 1999“).

| (145) | V přechodných ustanoveních nových pokynů se stanoví, že nové pokyny se uplatňují na hodnocení jakékoli podpory na záchranu či restrukturalizaci poskytnutou bez schválení Komise (nezákonná podpora), pokud je část nebo celá podpora poskytnuta po 1. říjnu 2004, tedy po dni zveřejnění nových pokynů v Úředním věstníku Evropské unie (bod 104 první pododstavec). Pokud však podpora byla nezákonně poskytnuta před 1. říjnem 2004, šetření se vede na základě pokynů platných v době, kdy byla podpora poskytnuta (bod 104 druhý pododstavec). |
| --- | --- |

(145)

V přechodných ustanoveních nových pokynů se stanoví, že nové pokyny se uplatňují na hodnocení jakékoli podpory na záchranu či restrukturalizaci poskytnutou bez schválení Komise (nezákonná podpora), pokud je část nebo celá podpora poskytnuta po 1. říjnu 2004, tedy po dni zveřejnění nových pokynů v Úředním věstníku Evropské unie (bod 104 první pododstavec). Pokud však podpora byla nezákonně poskytnuta před 1. říjnem 2004, šetření se vede na základě pokynů platných v době, kdy byla podpora poskytnuta (bod 104 druhý pododstavec).

| (146) | Je třeba uvést, že schválení vyrovnání daňovým úřadem bylo vystaveno dne 9. července 2004 a nabylo účinnosti dne 23. července 2004. Podpora byla proto nezákonně poskytnuta před 1. říjnem 2004. Uplatňují se tedy pokyny z roku 1999 použitelné v době, kdy byla podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

(146)

Je třeba uvést, že schválení vyrovnání daňovým úřadem bylo vystaveno dne 9. července 2004 a nabylo účinnosti dne 23. července 2004. Podpora byla proto nezákonně poskytnuta před 1. říjnem 2004. Uplatňují se tedy pokyny z roku 1999 použitelné v době, kdy byla podpora poskytnuta.

| (147) | Je potřeba uvést, že příjemce je střední podnik ve smyslu nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (51). |
| --- | --- |

(147)

Je potřeba uvést, že příjemce je střední podnik ve smyslu nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (51).

3.1   Způsobilost podniku

| (148) | Podnik se podle bodu 5 písm. c) pokynů z roku 1999 považuje za podnik v obtížích, pokud splňuje podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení. |
| --- | --- |

(148)

Podnik se podle bodu 5 písm. c) pokynů z roku 1999 považuje za podnik v obtížích, pokud splňuje podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení.

| (149) | Příjemce byl účastníkem vyrovnacího řízení, které se ve smyslu definice zákona o konkurzu může uplatňovat pouze u insolventních společností. Je proto způsobilý získat podporu na záchranu a podporu na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(149)

Příjemce byl účastníkem vyrovnacího řízení, které se ve smyslu definice zákona o konkurzu může uplatňovat pouze u insolventních společností. Je proto způsobilý získat podporu na záchranu a podporu na restrukturalizaci.

3.2   Podpora na záchranu

| (150) | Sporné opatření slovenské orgány původně popsaly jako podporu na záchranu. Podle pokynů z roku 1999 Komise vznesla pochybnosti o slučitelnosti podpory jako podpory na záchranu z důvodů uvedených v části III. |
| --- | --- |

(150)

Sporné opatření slovenské orgány původně popsaly jako podporu na záchranu. Podle pokynů z roku 1999 Komise vznesla pochybnosti o slučitelnosti podpory jako podpory na záchranu z důvodů uvedených v části III.

| (151) | Slovenské orgány ani příjemce nevyslovili k těmto pochybnostem připomínky. Komisi v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové skutečnosti. |
| --- | --- |

(151)

Slovenské orgány ani příjemce nevyslovili k těmto pochybnostem připomínky. Komisi v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové skutečnosti.

| (152) | Vzhledem k tomu, že uvedené pochybnosti nebyly odstraněny, Komise dospěla k závěru, že podpora není slučitelná jako podpora na záchranu ve smyslu pokynů z roku 1999. |
| --- | --- |

(152)

Vzhledem k tomu, že uvedené pochybnosti nebyly odstraněny, Komise dospěla k závěru, že podpora není slučitelná jako podpora na záchranu ve smyslu pokynů z roku 1999.

3.3   Podpora na restrukturalizaci

| (153) | Komise vyslovila pochybnosti, zda podpora byla slučitelná jako podpora na restrukturalizaci ve smyslu pokynů z roku 1999 z důvodů uvedených v části III. |
| --- | --- |

(153)

Komise vyslovila pochybnosti, zda podpora byla slučitelná jako podpora na restrukturalizaci ve smyslu pokynů z roku 1999 z důvodů uvedených v části III.

| (154) | Komise uvádí, že slovenské orgány, jejichž povinností je dokázat, že státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem, nepředložily žádné nové skutečnosti na podporu tohoto závěru. Komise řádně zohlednila připomínky předložené příjemcem. |
| --- | --- |

(154)

Komise uvádí, že slovenské orgány, jejichž povinností je dokázat, že státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem, nepředložily žádné nové skutečnosti na podporu tohoto závěru. Komise řádně zohlednila připomínky předložené příjemcem.

3.3.1   Návrat k dlouhodobé životaschopnosti

| (155) | Podle pokynů z roku 1999 musí poskytnutí podpory na restrukturalizaci souviset s prováděním realizovatelného a uceleného plánu restrukturalizace na obnovu dlouhodobé životaschopnosti podniku a být jeho prováděním podmíněno. Členský stát se k tomuto plánu, který musí být schválen Komisí, zavazuje. Neschopnost podniku realizovat plán se považuje za zneužití podpory. |
| --- | --- |

(155)

Podle pokynů z roku 1999 musí poskytnutí podpory na restrukturalizaci souviset s prováděním realizovatelného a uceleného plánu restrukturalizace na obnovu dlouhodobé životaschopnosti podniku a být jeho prováděním podmíněno. Členský stát se k tomuto plánu, který musí být schválen Komisí, zavazuje. Neschopnost podniku realizovat plán se považuje za zneužití podpory.

| (156) | Plán restrukturalizace musí příjemci umožnit obnovit dlouhodobou životaschopnost v přijatelném časovém rámci a na základě realistických předpokladů, pokud jde o podmínky budoucího fungování. Tento plán by měl popsat okolnosti, které způsobily obtíže podniku, a uvést přiměřená opatření na řešení těchto obtíží. Restrukturalizační operace nemohou být omezeny na finanční pomoc určenou na vyrovnání dluhů a minulých ztrát, aniž by se zabývaly důvody způsobujícími tyto obtíže. |
| --- | --- |

(156)

Plán restrukturalizace musí příjemci umožnit obnovit dlouhodobou životaschopnost v přijatelném časovém rámci a na základě realistických předpokladů, pokud jde o podmínky budoucího fungování. Tento plán by měl popsat okolnosti, které způsobily obtíže podniku, a uvést přiměřená opatření na řešení těchto obtíží. Restrukturalizační operace nemohou být omezeny na finanční pomoc určenou na vyrovnání dluhů a minulých ztrát, aniž by se zabývaly důvody způsobujícími tyto obtíže.

| (157) | Pro společnosti, které se nacházejí v podporovaných oblastech, a pro malé a střední podniky pokyny z roku 1999 stanoví, že podmínky pro schvalování podpory mohou být méně přísné, co se týče provádění kompenzačních opatření a obsahu monitorovacích zpráv. Tyto okolnosti však takové společnosti nezbavují potřeby vypracovat plán restrukturalizace a členské státy závazku poskytnout podporu na restrukturalizaci pouze za podmínky provedení plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(157)

Pro společnosti, které se nacházejí v podporovaných oblastech, a pro malé a střední podniky pokyny z roku 1999 stanoví, že podmínky pro schvalování podpory mohou být méně přísné, co se týče provádění kompenzačních opatření a obsahu monitorovacích zpráv. Tyto okolnosti však takové společnosti nezbavují potřeby vypracovat plán restrukturalizace a členské státy závazku poskytnout podporu na restrukturalizaci pouze za podmínky provedení plánu restrukturalizace.

| (158) | Po zahájení řízení ve věci formálního šetření slovenské orgány potvrdily, že obchodní plán, který byl příjemce povinen vypracovat jako podmínku pro zahájení vyrovnacího řízení, přezkoumal jen příslušný soud, tj. ne orgán poskytující podporu, a že soud ani daňový úřad provádění plánu nesledovaly. |
| --- | --- |

(158)

Po zahájení řízení ve věci formálního šetření slovenské orgány potvrdily, že obchodní plán, který byl příjemce povinen vypracovat jako podmínku pro zahájení vyrovnacího řízení, přezkoumal jen příslušný soud, tj. ne orgán poskytující podporu, a že soud ani daňový úřad provádění plánu nesledovaly.

| (159) | Příjemce v rozporu s tímto tvrzením uvedl, že daňový úřad prostudoval způsobilost obchodního plánu obnovit dlouhodobou životaschopnost ještě před schválením vyrovnání, tvrzení však nepodložil žádným důkazem. |
| --- | --- |

(159)

Příjemce v rozporu s tímto tvrzením uvedl, že daňový úřad prostudoval způsobilost obchodního plánu obnovit dlouhodobou životaschopnost ještě před schválením vyrovnání, tvrzení však nepodložil žádným důkazem.

| (160) | Příjemce dále tvrdil, že absence plánu restrukturalizace není v situaci ex post hodnocení podpory Komisí relevantní, neboť Komise se již může přesvědčit, zda se příjemce stal skutečně životaschopným. Podle příjemce se formální plán restrukturalizace může vyžadovat pouze v případě hodnocení ex ante a jen na takové hodnocení se mohou uplatňovat pokyny z roku 1999. |
| --- | --- |

(160)

Příjemce dále tvrdil, že absence plánu restrukturalizace není v situaci ex post hodnocení podpory Komisí relevantní, neboť Komise se již může přesvědčit, zda se příjemce stal skutečně životaschopným. Podle příjemce se formální plán restrukturalizace může vyžadovat pouze v případě hodnocení ex ante a jen na takové hodnocení se mohou uplatňovat pokyny z roku 1999.

| (161) | Tato argumentace není správná. Pokyny z roku 1999 se uplatňují na hodnocení slučitelnosti jak oznámené, tak i nezákonné podpory. Při hodnocení vždy platí podmínka, že podpora na restrukturalizaci se váže na realizovatelný plán restrukturalizace. Komise musí vypracovat hodnocení na základě informací dostupných v době, kdy byla podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

(161)

Tato argumentace není správná. Pokyny z roku 1999 se uplatňují na hodnocení slučitelnosti jak oznámené, tak i nezákonné podpory. Při hodnocení vždy platí podmínka, že podpora na restrukturalizaci se váže na realizovatelný plán restrukturalizace. Komise musí vypracovat hodnocení na základě informací dostupných v době, kdy byla podpora poskytnuta.

| (162) | Je možné vyvodit závěr, že daňový úřad jako orgán poskytující podporu neměl příležitost vyhodnotit plán restrukturalizace a podmínit odepsání svých pohledávek jeho prováděním, které by bylo řádně monitorováno. Z toho vyplývá, že nebyla splněna první, formální podmínka, která je v plné míře uplatnitelná i na hodnocení ex post. |
| --- | --- |

(162)

Je možné vyvodit závěr, že daňový úřad jako orgán poskytující podporu neměl příležitost vyhodnotit plán restrukturalizace a podmínit odepsání svých pohledávek jeho prováděním, které by bylo řádně monitorováno. Z toho vyplývá, že nebyla splněna první, formální podmínka, která je v plné míře uplatnitelná i na hodnocení ex post.

| (163) | Pokud jde o obsah obchodního plánu, slovenské orgány nepředložily žádné informace, které by odstranily pochybnosti Komise o tom, zda plán představuje skutečný plán restrukturalizace vyžadovaný podle pokynů z roku 1999. |
| --- | --- |

(163)

Pokud jde o obsah obchodního plánu, slovenské orgány nepředložily žádné informace, které by odstranily pochybnosti Komise o tom, zda plán představuje skutečný plán restrukturalizace vyžadovaný podle pokynů z roku 1999.

| (164) | Komise musí trvat na svém závěru, který uvedla v rozhodnutí o zahájení formálního šetření. Předložený obchodní plán je plán, který se zabývá jen akutním problémem příjemce, který se týkal růstu veřejného dluhu. Tento plán žádným způsobem neanalyzuje okolnosti, které vedly k obtížím příjemce, ani finanční situaci společnosti v té době a její finanční perspektivy. Vzhledem k tomu, že tato analýza chyběla, příjemce nenavrhl konkrétní kroky k řešení jednotlivých důvodů, které vedly k obtížím. Jediným opatřením, které je podrobně popsáno, je navrhovaná finanční restrukturalizace prostřednictvím vyrovnání s věřiteli. |
| --- | --- |

(164)

Komise musí trvat na svém závěru, který uvedla v rozhodnutí o zahájení formálního šetření. Předložený obchodní plán je plán, který se zabývá jen akutním problémem příjemce, který se týkal růstu veřejného dluhu. Tento plán žádným způsobem neanalyzuje okolnosti, které vedly k obtížím příjemce, ani finanční situaci společnosti v té době a její finanční perspektivy. Vzhledem k tomu, že tato analýza chyběla, příjemce nenavrhl konkrétní kroky k řešení jednotlivých důvodů, které vedly k obtížím. Jediným opatřením, které je podrobně popsáno, je navrhovaná finanční restrukturalizace prostřednictvím vyrovnání s věřiteli.

| (165) | V plánu se vůbec neuvádí navýšení vlastního kapitálu příjemce, které příjemce uvedl jako jedno z restrukturalizačních opatření. Žádné z údajů ve spise nenasvědčují tomu, že navýšení kapitálu společností Hydree Slovakia by mělo být považováno za opatření, které má zabezpečit, že příjemce v dlouhodobém časovém horizontu nebude opakovat svou strategii financování výroby prostřednictvím dluhu na DPH a spotřebních daních, která nakonec vedla k jeho obtížím. Slovenské orgány potvrdily, že navýšení kapitálu nijak nesnížilo riziko opakování finančních problémů. Tyto pochybnosti jsou silnější, když uvážíme, že navýšení kapitálu představovalo 21 milionů SKK a restrukturalizovaný dluh 644 milionů SKK. |
| --- | --- |

(165)

V plánu se vůbec neuvádí navýšení vlastního kapitálu příjemce, které příjemce uvedl jako jedno z restrukturalizačních opatření. Žádné z údajů ve spise nenasvědčují tomu, že navýšení kapitálu společností Hydree Slovakia by mělo být považováno za opatření, které má zabezpečit, že příjemce v dlouhodobém časovém horizontu nebude opakovat svou strategii financování výroby prostřednictvím dluhu na DPH a spotřebních daních, která nakonec vedla k jeho obtížím. Slovenské orgány potvrdily, že navýšení kapitálu nijak nesnížilo riziko opakování finančních problémů. Tyto pochybnosti jsou silnější, když uvážíme, že navýšení kapitálu představovalo 21 milionů SKK a restrukturalizovaný dluh 644 milionů SKK.

| (166) | Samotné navýšení kapitálu není důkazem důvěry trhu v obnovení dlouhodobé životaschopnosti příjemce. Komise poznamenává, že příjemci se navzdory aktivnímu úsilí nepodařilo získat úvěr od soukromé banky. |
| --- | --- |

(166)

Samotné navýšení kapitálu není důkazem důvěry trhu v obnovení dlouhodobé životaschopnosti příjemce. Komise poznamenává, že příjemci se navzdory aktivnímu úsilí nepodařilo získat úvěr od soukromé banky.

| (167) | Dále je třeba uvést, že pronájem výrobních zařízení konkurentovi příjemce, společnosti Old Herold, s. r. o., bylo jasně vynuceno skutečností, že příjemce přišel o licenci na výrobu lihu a lihovin, a ne skutečností, že uvedená výroba by byla ztrátová, a tedy vyžadující restrukturalizaci. Pravdou je, že sám příjemce mohl po skončení vyrovnání požádat o novou licenci, a neučinil tak. Komise však poznamenává, že příjemce nadále prodává výrobky vyráběné společností Old Herold na zařízeních příjemce a pod značkou příjemce, a dokonce plánuje zvýšit tento prodej, jak se uvádí ve výroční zprávě za období od 29. dubna 2004 do 30. prosince 2004. Pronájem těchto výrobních zařízení proto nelze považovat za restrukturalizační opatření, protože na základě všech dostupných důkazů nebylo potřebné tuto část výroby restrukturalizovat. |
| --- | --- |

(167)

Dále je třeba uvést, že pronájem výrobních zařízení konkurentovi příjemce, společnosti Old Herold, s. r. o., bylo jasně vynuceno skutečností, že příjemce přišel o licenci na výrobu lihu a lihovin, a ne skutečností, že uvedená výroba by byla ztrátová, a tedy vyžadující restrukturalizaci. Pravdou je, že sám příjemce mohl po skončení vyrovnání požádat o novou licenci, a neučinil tak. Komise však poznamenává, že příjemce nadále prodává výrobky vyráběné společností Old Herold na zařízeních příjemce a pod značkou příjemce, a dokonce plánuje zvýšit tento prodej, jak se uvádí ve výroční zprávě za období od 29. dubna 2004 do 30. prosince 2004. Pronájem těchto výrobních zařízení proto nelze považovat za restrukturalizační opatření, protože na základě všech dostupných důkazů nebylo potřebné tuto část výroby restrukturalizovat.

| (168) | Pokud jde o zbývající opatření navrhovaná v obchodním plánu, pochybnosti Komise nebyly odstraněny. Tato opatření jsou prostě činnosti v rámci běžné obchodní činnosti, nikoli racionalizační opatření (prodej starých zařízení nebo vozidel). Dvě navrhovaná strukturální opatření (ukončení výroby nerentabilních nealkoholických nápojů a prodej některých nemovitostí) byla popsána velmi vágně, bez uvedení konkrétních výrobků a časového rámce. Slovenské orgány potvrdily, že nemovitosti určené k prodeji (administrativní budova, prodejna a rekreační budova) nebyly k 10. říjnu 2005 prodány, tj. že toto plánované opatření nebylo provedeno tak, jak bylo oznámeno. |
| --- | --- |

(168)

Pokud jde o zbývající opatření navrhovaná v obchodním plánu, pochybnosti Komise nebyly odstraněny. Tato opatření jsou prostě činnosti v rámci běžné obchodní činnosti, nikoli racionalizační opatření (prodej starých zařízení nebo vozidel). Dvě navrhovaná strukturální opatření (ukončení výroby nerentabilních nealkoholických nápojů a prodej některých nemovitostí) byla popsána velmi vágně, bez uvedení konkrétních výrobků a časového rámce. Slovenské orgány potvrdily, že nemovitosti určené k prodeji (administrativní budova, prodejna a rekreační budova) nebyly k 10. říjnu 2005 prodány, tj. že toto plánované opatření nebylo provedeno tak, jak bylo oznámeno.

| (169) | Na základě absence formálního plánu restrukturalizace spolu s chybějící skutečnou analýzou obtíží, opatření potřebných k řešení těchto obtíží a tržních podmínek a perspektiv dospěla Komise k závěru, že obchodní plán předložený příjemcem není skutečným plánem restrukturalizace, který se vyžaduje v pokynech z roku 1999 (52). Pochybnosti Komise, že příjemce obnoví dlouhodobou životaschopnost, proto nebyly odstraněny. |
| --- | --- |

(169)

Na základě absence formálního plánu restrukturalizace spolu s chybějící skutečnou analýzou obtíží, opatření potřebných k řešení těchto obtíží a tržních podmínek a perspektiv dospěla Komise k závěru, že obchodní plán předložený příjemcem není skutečným plánem restrukturalizace, který se vyžaduje v pokynech z roku 1999 (52). Pochybnosti Komise, že příjemce obnoví dlouhodobou životaschopnost, proto nebyly odstraněny.

3.3.2   Podpora omezená na úplné minimum

| (170) | Závěr Komise, že vzhledem k absenci skutečného plánu restrukturalizace její pochybnosti o dlouhodobé životaschopnosti přetrvávají, i sám o sobě postačuje k závěru, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Navzdory tomu Komise také posoudí další ústřední kritérium obsažené v pokynech z roku 1999, a to, že podpora musí být omezena jen na nutné minimum. |
| --- | --- |

(170)

Závěr Komise, že vzhledem k absenci skutečného plánu restrukturalizace její pochybnosti o dlouhodobé životaschopnosti přetrvávají, i sám o sobě postačuje k závěru, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Navzdory tomu Komise také posoudí další ústřední kritérium obsažené v pokynech z roku 1999, a to, že podpora musí být omezena jen na nutné minimum.

| (171) | Podle bodu 40 pokynů z roku 1999 se musí výše a intenzita podpory omezit na úplné minimum, které by umožnilo uskutečnit restrukturalizaci vzhledem ke stávajícím finančním zdrojům příjemce. Příjemce by měl na restrukturalizaci poskytnout významný příspěvek z vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

(171)

Podle bodu 40 pokynů z roku 1999 se musí výše a intenzita podpory omezit na úplné minimum, které by umožnilo uskutečnit restrukturalizaci vzhledem ke stávajícím finančním zdrojům příjemce. Příjemce by měl na restrukturalizaci poskytnout významný příspěvek z vlastních zdrojů.

| (172) | Náklady na restrukturalizaci dosáhly celkové výše restrukturalizačních dluhů prostřednictvím vyrovnání. Příjemce zaplatil 35 % této částky. |
| --- | --- |

(172)

Náklady na restrukturalizaci dosáhly celkové výše restrukturalizačních dluhů prostřednictvím vyrovnání. Příjemce zaplatil 35 % této částky.

| (173) | Slovenské orgány neposkytly další vysvětlení ohledně pochybností, které Komise v této souvislosti vyjádřila. Příjemce vysvětil, jak financoval splácení dluhu zbylého po vyrovnání (viz 30. až 35. bod odůvodnění). Podle vyjádření příjemce činil jeho příspěvek 231 milionů SKK (6,1 milionu EUR). |
| --- | --- |

(173)

Slovenské orgány neposkytly další vysvětlení ohledně pochybností, které Komise v této souvislosti vyjádřila. Příjemce vysvětil, jak financoval splácení dluhu zbylého po vyrovnání (viz 30. až 35. bod odůvodnění). Podle vyjádření příjemce činil jeho příspěvek 231 milionů SKK (6,1 milionu EUR).

| (174) | Za prvé, výše zdrojů, kterou měl příjemce k dispozici, přesahovala částku dluhu zbylého po vyrovnání. Z toho vyplývá, že pomoc nebyla omezená na nutné minimum. |
| --- | --- |

(174)

Za prvé, výše zdrojů, kterou měl příjemce k dispozici, přesahovala částku dluhu zbylého po vyrovnání. Z toho vyplývá, že pomoc nebyla omezená na nutné minimum.

| (175) | Ještě důležitější však je, že Komise dospěla k závěru, že úvěr poskytnutý společností Old Herold nesplňuje podmínky vlastního příspěvku příjemce ve smyslu pokynů z roku 1999. Závazky představují trvalý zdroj financování činnosti podniku. Jsou to krátkodobé úvěry, které je však zapotřebí splatit. Podnik má k dispozici dodatečné zdroje na restrukturalizaci, pouze pokud se dodavatelé zaváží k poskytnutí delší doby splatnosti plateb, než je obvyklé. Takový odklad plateb je znamením, že trh věří, že je reálné obnovit životaschopnost podniku. |
| --- | --- |

(175)

Ještě důležitější však je, že Komise dospěla k závěru, že úvěr poskytnutý společností Old Herold nesplňuje podmínky vlastního příspěvku příjemce ve smyslu pokynů z roku 1999. Závazky představují trvalý zdroj financování činnosti podniku. Jsou to krátkodobé úvěry, které je však zapotřebí splatit. Podnik má k dispozici dodatečné zdroje na restrukturalizaci, pouze pokud se dodavatelé zaváží k poskytnutí delší doby splatnosti plateb, než je obvyklé. Takový odklad plateb je znamením, že trh věří, že je reálné obnovit životaschopnost podniku.

| (176) | Příjemce nijak neprokázal, že odklad platby ze strany společnosti Old Herold byl výrazně delší, než je běžná obchodní praxe mezi příjemcem a dodavateli. Splatnost v délce 40 dní lze považovat za obvyklou praxi, zejména s ohledem na skutečnost, že byla příjemci poskytnuta po vyrovnání. Příjemce již proto nebyl ve finančních obtížích. Hlavním účelem vyrovnání přitom bylo pomoci příjemci překonat finanční obtíže. |
| --- | --- |

(176)

Příjemce nijak neprokázal, že odklad platby ze strany společnosti Old Herold byl výrazně delší, než je běžná obchodní praxe mezi příjemcem a dodavateli. Splatnost v délce 40 dní lze považovat za obvyklou praxi, zejména s ohledem na skutečnost, že byla příjemci poskytnuta po vyrovnání. Příjemce již proto nebyl ve finančních obtížích. Hlavním účelem vyrovnání přitom bylo pomoci příjemci překonat finanční obtíže.

| (177) | Komise proto dospěla k závěru, že tuto delší dobu splatnosti nelze považovat za příspěvek na restrukturalizaci pocházející z vnějších zdrojů. |
| --- | --- |

(177)

Komise proto dospěla k závěru, že tuto delší dobu splatnosti nelze považovat za příspěvek na restrukturalizaci pocházející z vnějších zdrojů.

| (178) | Bez tohoto odkladu činí vlastní příspěvek příjemce ve smyslu pokynů z roku 1999 celkem 131 milionů SKK (3,4 milionu EUR), a odpovídá tedy 20 % nákladů na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(178)

Bez tohoto odkladu činí vlastní příspěvek příjemce ve smyslu pokynů z roku 1999 celkem 131 milionů SKK (3,4 milionu EUR), a odpovídá tedy 20 % nákladů na restrukturalizaci.

| (179) | Pokyny z roku 1999 neobsahovaly žádné prahové hodnoty, podle kterých by byl příspěvek příjemce považován za významný. |
| --- | --- |

(179)

Pokyny z roku 1999 neobsahovaly žádné prahové hodnoty, podle kterých by byl příspěvek příjemce považován za významný.

| (180) | Pokud zohledníme praxi, kterou Komise uplatňuje v souvislosti s pokyny z roku 1999, jakož i změnu v politice Komise, pokud jde o toto kritérium, která vedla k zavedení prahových hodnot v nových pokynech (53), Komise považuje příspěvek příjemce ve výši 20 % za poměrně nízký. Takový příspěvek by mohl být přijatelný podle pokynů z roku 1999 pouze v případě, že by byly splněny všechny ostatní podmínky pro schválení podpory. Komise by například kromě jiných zvláštností daného případu zohlednila skutečnost, zda je příjemce aktivní v podporované oblasti, do jaké míry odpovídají zdroje financování důvěře trhu – kromě samotného příjemce a jeho akcionářů – v dlouhodobou životaschopnost podniku. |
| --- | --- |

(180)

Pokud zohledníme praxi, kterou Komise uplatňuje v souvislosti s pokyny z roku 1999, jakož i změnu v politice Komise, pokud jde o toto kritérium, která vedla k zavedení prahových hodnot v nových pokynech (53), Komise považuje příspěvek příjemce ve výši 20 % za poměrně nízký. Takový příspěvek by mohl být přijatelný podle pokynů z roku 1999 pouze v případě, že by byly splněny všechny ostatní podmínky pro schválení podpory. Komise by například kromě jiných zvláštností daného případu zohlednila skutečnost, zda je příjemce aktivní v podporované oblasti, do jaké míry odpovídají zdroje financování důvěře trhu – kromě samotného příjemce a jeho akcionářů – v dlouhodobou životaschopnost podniku.

| (181) | Vzhledem k výše uvedenému Komise nemůže v tomto případě souhlasit s tím, že příspěvek příjemce byl významný. Komise dospěla k závěru, že její pochybnosti o tom, zda byl vlastní příspěvek příjemce významný či zda se pomoc omezila pouze na nutné minimum, nebyly rozptýleny. |
| --- | --- |

(181)

Vzhledem k výše uvedenému Komise nemůže v tomto případě souhlasit s tím, že příspěvek příjemce byl významný. Komise dospěla k závěru, že její pochybnosti o tom, zda byl vlastní příspěvek příjemce významný či zda se pomoc omezila pouze na nutné minimum, nebyly rozptýleny.

3.4   Slučitelnost podpory: závěr

| (182) | Komise dospěla k závěru, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem ani jako podpora na záchranu ani jako podpora na restrukturalizaci. Kromě toho se na tento případ nevztahuje žádná výjimka stanovená v SFEU. |
| --- | --- |

(182)

Komise dospěla k závěru, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem ani jako podpora na záchranu ani jako podpora na restrukturalizaci. Kromě toho se na tento případ nevztahuje žádná výjimka stanovená v SFEU.

VII.   ZÁVĚR

| (183) | Komise dospěla k závěru, že Slovenská republika protiprávně poskytla odpis daňového dluhu ve prospěch podniku Frucona Košice, a. s., a porušila tak čl. 108 odst. 3 SFEU. Tato podpora není slučitelná s vnitřním trhem na základě žádné výjimky stanovené v SFEU. |
| --- | --- |

(183)

Komise dospěla k závěru, že Slovenská republika protiprávně poskytla odpis daňového dluhu ve prospěch podniku Frucona Košice, a. s., a porušila tak čl. 108 odst. 3 SFEU. Tato podpora není slučitelná s vnitřním trhem na základě žádné výjimky stanovené v SFEU.

| (184) | Přestože daňový úřad odložil realizaci odpisu, dokud Komise v této věci nepřijme rozhodnutí, Komise dospěla k názoru, že pro příjemce vznikla výhoda v okamžiku, kdy se daňový úřad rozhodl, že se vzdá části svých pohledávek, a poskytne tak příjemci podporu. Tímto okamžikem byl vstup v platnost dohody s věřiteli dne 23. července 2004. Výhoda, kterou příjemce získal oproti svým soutěžitelům, spočívá ve skutečnosti, že od něj daňový úřad nevymáhal své daňové pohledávky. |
| --- | --- |

(184)

Přestože daňový úřad odložil realizaci odpisu, dokud Komise v této věci nepřijme rozhodnutí, Komise dospěla k názoru, že pro příjemce vznikla výhoda v okamžiku, kdy se daňový úřad rozhodl, že se vzdá části svých pohledávek, a poskytne tak příjemci podporu. Tímto okamžikem byl vstup v platnost dohody s věřiteli dne 23. července 2004. Výhoda, kterou příjemce získal oproti svým soutěžitelům, spočívá ve skutečnosti, že od něj daňový úřad nevymáhal své daňové pohledávky.

| (185) | Aby se obnovil stav před poskytnutím podpory, musí být daná státní podpora požadována zpět. Vzhledem ke skutečnosti, že výhoda byla poskytnuta v okamžiku vstupu v platnost dohody s věřiteli dne 23. července 2004, odpovídá výše podpory, kterou je nutné požadovat zpět, plné výši odepsaného daňového dluhu podle uvedené dohody. |
| --- | --- |

(185)

Aby se obnovil stav před poskytnutím podpory, musí být daná státní podpora požadována zpět. Vzhledem ke skutečnosti, že výhoda byla poskytnuta v okamžiku vstupu v platnost dohody s věřiteli dne 23. července 2004, odpovídá výše podpory, kterou je nutné požadovat zpět, plné výši odepsaného daňového dluhu podle uvedené dohody.

| (186) | Nejvyšší soud Slovenské republiky však rozhodl, že nedoplatky silniční daně ve výši 424 490 SKK byly do vyrovnání zahrnuty chybně. V důsledku tohoto rozhodnutí byl hlavní dluh v rámci dohody o tuto částku snížen a zbylý dluh vůči daňovému úřadu, který byl do dohody zahrnut v opravené výši, činil 640 369 341 SKK. |
| --- | --- |

(186)

Nejvyšší soud Slovenské republiky však rozhodl, že nedoplatky silniční daně ve výši 424 490 SKK byly do vyrovnání zahrnuty chybně. V důsledku tohoto rozhodnutí byl hlavní dluh v rámci dohody o tuto částku snížen a zbylý dluh vůči daňovému úřadu, který byl do dohody zahrnut v opravené výši, činil 640 369 341 SKK.

| (187) | Nedoplatky silniční daně, které byly doposud považované za odepsané, byly dne 2. srpna 2006 doplaceny v plné výši. Tato platba by se měla zohlednit při výpočtu výše podpory a souvisejících úroků, které je ještě třeba vymáhat, |
| --- | --- |

(187)

Nedoplatky silniční daně, které byly doposud považované za odepsané, byly dne 2. srpna 2006 doplaceny v plné výši. Tato platba by se měla zohlednit při výpočtu výše podpory a souvisejících úroků, které je ještě třeba vymáhat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2007/254/ES se zrušuje.

Článek 2

Státní podpora, kterou Slovenská republika poskytla ve prospěch podniku Frucona Košice, a. s., ve výši 416 515 990 SKK není slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 3

1.   Slovenská republika přijme všechna potřebná opatření, aby od příjemce vymohla protiprávně poskytnutou podporu, která je uvedena v článku 2, a zohlední přitom skutečnost, že nedoplatky silniční daně ve výši 424 490 SKK byly dne 2. srpna 2006 zaplaceny na účet místního daňového úřadu.

2.   Podpora bude vymáhána bezodkladně a v souladu s postupy uvedenými ve vnitrostátních právních předpisech, pokud tyto předpisy umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí.

3.   Vymáhaná částka musí zahrnovat úroky za celé období ode dne, ke kterému byla částka podniku Frucona Košice, a. s., poskytnuta, až do dne, kdy byla skutečně vrácena.

4.   Úroky se vypočítají v souladu s ustanoveními uvedenými v kapitole V nařízení Rady (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (54). Úroková sazba se pro celé období uvedené v oddíle 3 vypočítá jako složený úrok.

Článek 4

Slovenská republika do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí informuje Komisi o opatřeních, která přijala k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Pro poskytnutí těchto informací použije dotazník uvedený v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Slovenské republice.

V Bruselu dne 16. října 2013.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  S účinkem ode dne 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES staly články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Obě dvojice ustanovení jsou v podstatě totožné. Pro účely tohoto rozhodnutí je třeba v náležitých případech odkazy na články 107 a 108 SFEU považovat za odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES. SFEU rovněž zavedla několik změn v terminologii, jako je např. nahrazení slova „Společenství“ slovem „Unie“ a výrazu „společný trh“ výrazem „vnitřní trh“. Terminologie SFEU se použije v celém tomto rozhodnutí.

1

(2)  Úř. věst C 233, 22.9.2005, s. 47.

2

(3)  Viz poznámku pod čarou č. 2.

3

(4)  Rozhodnutí Komise 2007/254/ES ze dne 7. dubna 2006 o státní podpoře C 25/2005 (ex NN 21/2005) poskytnuté Slovenskou republikou ve prospěch společnosti Frucona Košice, a.s. (Úř. věst. L 112, 30.4.2007, s. 14).

4

(5)  Obrat v eurech v roce 2002 činil údajně 23,6 milionu EUR, 25,7 milionu EUR v roce 2003 a 23 milionů EUR v roce 2004. Směnný kurz použitý pro informační účely v tomto rozhodnutí je 1 EUR = 38 SKK.

5

(6)  Celkový obrat v roce 2002 údajně činil 334 milionů SKK (8,8 milionu EUR), 360 milionů SKK (9,5 milionu EUR) v roce 2003 a 720 milionů SKK (19 milionů EUR) v roce 2004.

6

(7)  Společnost se považuje za společnost v úpadku, pokud má několik věřitelů a není schopna vyrovnat své závazky do 30 dní po datu jejich splatnosti.

7

(8)  Spotřební daň se platí měsíčně.

8

(9)  Částka, kterou je příjemce povinen splatit věřitelům.

9

(10)  Celkový dluh před vyrovnáním v EUR činil 16,96 milionu EUR a celkový dluh zbývající po vyrovnání 5,93 milionu EUR.

10

(11)  Vzhledem ke ztrátě licence na výrobu lihu a lihovin a podle informací poskytnutých stěžovatelem se tento prodej pravděpodobně týkal především lihu.

11

(12)  Příjemce uvádí jako příklad společnost, která vlastní podobná aktiva a působí ve stejném odvětví, a některé další všeobecnější statistické průměry o využívání konkurzního řízení na Slovensku.

12

(13)  Z údajů za rok 2004, které použila společnost EKORDA ve své zprávě, vyplývá, že 98 % představuje DPH a spotřební daně.

13

(14)  Příjemce poukazuje na rozsudek Soudního dvora ve spojených věcech Španělsko v. Komise, C 278-280/92, Recueil/1994, s. I-4103.

14

Španělsko v. Komise

(15)  Viz rozsudek Soudu prvního stupně ve věci Fleuren Compost v. Komise, T-109/01, Recueil/2004, s. II-132, bod 74.

15

(16)  Rozsudek Soudního dvora ve věci Frucona Košice,C-73/11 P, rozsudek ze dne 24. ledna 2013, dosud nezveřejněný ve Sbírce rozhodnutí, bod 70.

16

(17)  V tomto smyslu viz rozsudek Soudního dvora ve věci Španělsko v. Komise,C-342/96, Recueil/1999, s. I-2459, bod 46; věc DM Transport, C-256/97, Recueil/1999, s. I-3913, bod 30; věc Komise v. EDF, C-124/10 P, rozsudek ze dne 5. června 2012, dosud nezveřejněný ve Sbírce rozhodnutí, bod 79, a rozsudek Soudního dvora ve věci Frucona Košice,C-73/11 P, rozsudek citovaný výše, bod 73.

17

DM Transport

Komise v. EDF

(18)  V tomto smyslu viz věc Komise v. EDF, C-124/10 P, rozsudek citovaný výše, body 81 až 85.

18

Komise v. EDF

(19)

19

Zdroj: rozvaha za období od 1. ledna do 31. prosince 2003 poskytnutá příjemcem. Všechny hodnoty jsou účetní hodnoty.

(20)

20

Zdroj: zpráva společnosti EKORDA ze dne 7. července 2004 vyjadřující účetní hodnotu, kromě pohledávek, které jsou upraveny vzhledem k jejich likvidační hodnotě.

(21)

21

Zdroj: rozvaha za období od 1. ledna do 28. dubna 2004 poskytnutá příjemcem. Všechny hodnoty jsou účetní hodnoty.

(22)  Informace poskytnuté slovenskými orgány a založené na místním šetření provedeném daňovým úřadem v prostorách příjemce dne 17. června 2004 (viz 60. bod odůvodnění).

22

(23)

23

Zdroj: výroční zpráva za rok 2004 poskytnutá příjemcem. Všechny hodnoty jsou účetní hodnoty.

(24)  Pozemky, budovy, stroje a strojová zařízení, nehmotná aktiva, finanční aktiva.

24

(25)  Podle společnosti EKORDA se účetní hodnota krátkodobých pohledávek ve výši 166 milionů SKK musí upravit na likvidační hodnotu 98 milionů SKK (viz 97. bod odůvodnění).

25

(26)  Není jasné, zda tato hodnota představuje účetní hodnotu nebo likvidační hodnotu krátkodobých pohledávek. Pro jistotu Komise předpokládala, že jde o účetní hodnotu.

26

(27)  V tomto smyslu viz rozsudek Soudního dvora ve věci Komise v. EDF, C-124/10 P, rozsudek citovaný výše, bod 86.

27

(28)  Toto je účetní hodnota (166 milionů SKK) upravená společností EKORDA tak, aby odrážela likvidační hodnotu pohledávek.

28

(29)  Toto je přibližné vyjádření likvidační hodnoty, které Komise získala úpravou účetní hodnoty krátkodobých pohledávek (147 milionů SKK) stejným poměrem, jaký ve své analýze použila společnost EKORDA (viz poznámku pod čarou č. 23).

29

(30)  Toto je přibližné vyjádření likvidační hodnoty, které Komise získala úpravou účetní hodnoty krátkodobých pohledávek (63 milionů SKK; viz též poznámku pod čarou č. 1) stejným poměrem, jaký ve své analýze použila společnost EKORDA (viz poznámka pod čarou č. 16). Komise však poznamenává, že podle informací, které předložily slovenské orgány, byly pohledávky ve výši 63 milionů SKK vymahatelné. Proto je velmi sporné, zda je jakákoli úprava jejich účetní hodnoty skutečně potřebná. Pokud je likvidační hodnota těchto pohledávek 63 milionů SKK, celkový výnos v konkurzním řízení by ke dni 17. června 2004 činil 331 milionů SKK (8,7 milionu EUR).

30

(31)  Tento údaj slovenské orgány zpochybňují, jak je vysvětleno dále.

31

(32)  Příjemce během řízení ve věci formálního šetření informoval, že hodnota jeho neoběžných aktiv zastavených ve prospěch daňového úřadu byla 194 milionů SKK. Jedná se o ocenění nezávislého znalce, které se označuje jako „znalecká cena“. Tato cena by měla být přibližným vyjádřením ceny, za jakou se mohla aktiva prodat v daném čase. Je nutno poznamenat, že se jedná o minimální cenu; slovenské orgány odhadly cenu zastavených aktiv na 397 milionů SKK.

32

(33)  Použitý koeficient zpeněžení je 52 %. Tento koeficient zpeněžení lze vyvodit ze skutečnosti, že příjemce uvedl, že měl v úmyslu získat alespoň 110 milionů SKK z prodeje zásob pro účely financování vyrovnání. Vycházeje z účetní hodnoty 209 milionů SKK by to však bylo možné pouze v případě, kdyby byl koeficient zpeněžení pro zásoby alespoň 52 % (110 milionů SKK/209 milionů SKK).

33

(34)  Toto je účetní hodnota (166 milionů SKK) upravená společností EKORDA tak, aby odrážela likvidační hodnotu pohledávek.

34

(35)  Toto je hodnota krátkodobých pohledávek po úpravě jejich účetní hodnoty (63 milionů SKK) koeficientem 59 %, který použila společnost EKORDA. Neexistuje zřejmý důvod, proč by měla být likvidační hodnota po takovéto úpravě nižší.

35

(36)  Je třeba poznamenat, že v dalších zprávách předložených příjemcem (konkrétně ve zprávě společnosti EKORDA a ve zprávě paní Kochové) se zvažuje mírně vyšší procentní podíl nákladů – přibližně 22 %. Protože se však očekává, že řízení v tomto případě bude trvat kratší dobu než průměrné konkurzní řízení, zdá se, že není důvod, proč by náklady měly být dokonce vyšší než v případě průměrného řízení, jak je uvedeno ve zprávě Světové banky Mohlo by se očekávat, že nízký počet věřitelů a jednoduchá struktura dluhu (více než 99 % v rukou jednoho věřitele) by vedly k nižším průměrným nákladům.

36

(37)  Daňový úřad by byl získal 100 % zastavených aktiv (194 milionů SKK) spolu s více než 99 % výnosů z prodeje zbývajících aktiv.

37

(38)  Výnos z prodeje aktiv příjemce by byl 275 milionů SKK (viz tabulka 4). Po odečtení nákladů na konkurzní řízení, což by podle příjemce představovalo 18 % z výnosů z prodeje aktiv, tj. 49,5 milionu SKK, by byl daňový úřad získal 225,5 milionu SKK.

38

(39)  Rozsudek Soudu prvního stupně ve věci HAMSA, T-152/99, Recueil/2002 s. II-3049, bod 168.

39

(40)  Zpráva paní Kochové – 2 roky, zpráva paní Holovačové – více než 6 let, zpráva Světové banky z roku 2004 – 4,8 roku, zpráva slovenského ministerstva spravedlnosti a zpráva Světové banky z roku 2002 – 3 roky až 7 let.

40

(41)  Příklad, který uvedl příjemce ve svých připomínkách ze dne 25. října 2005, se týká vyhlášeného konkurzu společnosti Liehofruct White Lady Distillery, spol. s r. o., Levoča.

41

(42)  V roce 2004 se úroková míra pro vládní dluhopisy se splatností 3 až 5 let pohybovala mezi 4,06 % a 5,14 %. Ve snaze dodržet konzervativní přístup se ve výpočtu použila nejvyšší částka 5,14 %.

42

(43)  Hodnota oběžných aktiv = zásoby (43 mil. SKK) + krátkodobé pohledávky (37 mil. SKK) + hotovost (161 mil. SKK) = 241 mil. SKK.

43

(44)  Z tohoto dopisu lze vyvodit, že ministerstvo souhlasilo s vyrovnáními spočívajícími v odkladu platby DPH a spotřebních daní na nejvýše dva měsíce a v odkladu platby ostatních daní na šest měsíců.

44

(45)  Věc HAMSA, T-152/99, rozsudek citovaný výše, bod 126.

45

(46)  Jako příklad viz věc Španielsko/Komisia, C-342/96, rozsudek citovaný výše, bod 46.

46

(47)  Obdobně viz věc Komise v. EDF, C-124/10 P, rozsudek citovaný výše, body 79 a 80.

47

(48)  Zdá se, že tyto údaje nejsou v souladu s ročními závěrkami, které předložil příjemce.

48

(49)  Úř. věst C 244, 1.10.2004, s. 2.

49

(50)  Úř. věst C 288, 9.10.1999, s. 2.

50

(51)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33.

51

(52)  Viz též rozsudek Soudního dvora ve věci C-17/99 Francouzská republika v. Komise, Recueil/2001, s. I-2481.

52

(53)  Podle nových pokynů činí prahová hodnota pro středně velké podniky nejméně 40 %.

53

(54)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

54

---

PŘÍLOHA

INFORMACE O PROVÁDĚNÍ ROZHODNUTÍ KOMISE VE VĚCI STÁTNÍ PODPORY

1.   Výpočet částky, která má být vrácena

| 1.1. | Uveďte prosím následující podrobnosti ohledně výše státní podpory, která byla protiprávně poskytnuta příjemci:







  Datum(Data) (1) | Výše podpory (2) | Měna |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1.

Uveďte prosím následující podrobnosti ohledně výše státní podpory, která byla protiprávně poskytnuta příjemci:

Datum(Data) (1)

Výše podpory (2)

Měna

Poznámky:

| 1.2. | Podrobně prosím popište způsob výpočtu úroků uplatnitelných na výši podpory, která má být vrácena. |
| --- | --- |

1.2.

Podrobně prosím popište způsob výpočtu úroků uplatnitelných na výši podpory, která má být vrácena.

2.   Opatření plánovaná a přijatá k dosažení vrácení podpory

| 2.1. | Podrobně popište, jaká opatření se plánují, nebo jaká opatření již byla přijata za účelem okamžitého a účinného vrácení podpory. Případně uveďte právní základ přijatých/plánovaných opatření. |
| --- | --- |

2.1.

Podrobně popište, jaká opatření se plánují, nebo jaká opatření již byla přijata za účelem okamžitého a účinného vrácení podpory. Případně uveďte právní základ přijatých/plánovaných opatření.

| 2.2. | Jaký je splátkový kalendář pro navrácení podpory? Kdy má být podpora plně vrácena? |
| --- | --- |

2.2.

Jaký je splátkový kalendář pro navrácení podpory? Kdy má být podpora plně vrácena?

3.   Doposud vrácená podpora

| 3.1. | Uveďte následující podrobnosti o výši podpory, která již byla od příjemce získána zpět:







  Datum(Data) (3) | Výše vrácené podpory | Měna |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1.

Uveďte následující podrobnosti o výši podpory, která již byla od příjemce získána zpět:

Datum(Data) (3)

Výše vrácené podpory

Měna

| 3.2. | Přiložte prosím doklad o vrácení výše podpory uvedené v tabulce v bodě 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Přiložte prosím doklad o vrácení výše podpory uvedené v tabulce v bodě 3.1.

---

(1)

| (o) | Datum(Data), kdy byla podpora (jednotlivé splátky podpory) poskytnuta(é) příjemci. |
| --- | --- |

(o)

Datum(Data), kdy byla podpora (jednotlivé splátky podpory) poskytnuta(é) příjemci.

(2)  Výše podpory, která byla poskytnuta příjemci (ekvivalent podpory brutto).

(3)

| (o) | Datum(Data), kdy byla podpora vrácena. |
| --- | --- |

(o)

Datum(Data), kdy byla podpora vrácena.

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 14.6.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 176/64 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 176/64

---

Pouze původní texty EHK OSN mají podle mezinárodního práva veřejného právní účinek. Status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost je třeba ověřit v nejnovější verzi dokumentu EHK OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 98 – Jednotná ustanovení pro schvalování světlometů motorových vozidel vybavených výbojkovými zdroji světla

Zahrnuje veškerá platná znění až po:

doplněk 4 k sérii změn 01 – datum vstupu v platnost: 15. července 2013

OBSAH

OBLAST PŮSOBNOSTI

| 1. | Definice |
| --- | --- |

1.

| 2. | Žádost o schválení světlometu |
| --- | --- |

2.

| 3. | Označení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Schválení |
| --- | --- |

4.

| 5. | Všeobecné požadavky |
| --- | --- |

5.

| 6. | Osvětlení |
| --- | --- |

6.

| 7. | Posuzování nepohodlí způsobovaného ostatním řidičům a/nebo jejich oslňování |
| --- | --- |

7.

| 8. | Změna typu světlometu a rozšíření schválení |
| --- | --- |

8.

| 9. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Postihy za neshodnost výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Definitivní ukončení výroby |
| --- | --- |

11.

| 12. | Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a názvy a adresy schvalovacích orgánů |
| --- | --- |

12.

| 13. | Přechodná ustanovení |
| --- | --- |

13.

PŘÍLOHY

| 1. | Oznámení o udělení nebo rozšíření nebo odmítnutí nebo odnětí schválení typu nebo o definitivním ukončení výroby typu světlometu nebo rozděleného světelného systému podle předpisu č. 98 |
| --- | --- |

1.

| 2. | Příklady uspořádání značek schválení typu |
| --- | --- |

2.

| 3. | Měřicí systém se sférickými souřadnicemi a umístění zkušebních bodů |
| --- | --- |

3.

| 4. | Zkoušky stálosti fotometrických parametrů světlometů v provozu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Požadavky na světlomety s rozptylovými skly z plastů a zkoušení rozptylových skel či vzorků materiálů a úplných světlometů |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vztažný střed |
| --- | --- |

6.

| 7. | Označování napětí |
| --- | --- |

7.

| 8. | Minimální požadavky na postupy kontrol shodnosti výroby |
| --- | --- |

8.

| 9. | Minimální požadavky na odběr vzorků inspektorem |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ověření „rozhraní“ u potkávacího světla světlometu za pomoci přístrojů |
| --- | --- |

10.

| 11. | Požadavky na LED moduly a světlomety obsahující LED moduly |
| --- | --- |

11.

A.   SPRÁVNÍ USTANOVENÍ

Oblast působnosti (1)

Tento předpis se vztahuje na:

| a) | světlomety a |
| --- | --- |

a)

světlomety a

| b) | rozdělené světelné systémy |
| --- | --- |

b)

rozdělené světelné systémy

využívající výbojkové zdroje světla, u vozidel kategorií M, N a L3.

1.   DEFINICE

Pro účely tohoto předpisu:

| 1.1. | pro tento předpis se použijí definice uvedené v předpisu č. 48 a v sérii jeho změn platných v době podání žádosti o schválení typu. |
| --- | --- |

1.1.

pro tento předpis se použijí definice uvedené v předpisu č. 48 a v sérii jeho změn platných v době podání žádosti o schválení typu.

| 1.2. | „Rozptylovým sklem“ se rozumí vnější díl světlometu (sestavy), který osvětlující plochou propouští světlo. |
| --- | --- |

1.2.

„Rozptylovým sklem“ se rozumí vnější díl světlometu (sestavy), který osvětlující plochou propouští světlo.

| 1.3. | „Povlakem“ se rozumí jakýkoliv výrobek nebo výrobky nanesené v jedné nebo více vrstvách na vnější stranu rozptylového skla. |
| --- | --- |

1.3.

„Povlakem“ se rozumí jakýkoliv výrobek nebo výrobky nanesené v jedné nebo více vrstvách na vnější stranu rozptylového skla.

| 1.4. | „Vzájemně přizpůsobeným párem“ se rozumí sada svítilen stejné funkce na levé a pravé straně vozidla. |
| --- | --- |

1.4.

„Vzájemně přizpůsobeným párem“ se rozumí sada svítilen stejné funkce na levé a pravé straně vozidla.

| 1.5. | Světlomety různých „typů“ se rozumí světlomety, které se liší v tak podstatných hlediscích jako:






  1.5.1. | obchodní název nebo značka; |
| --- | --- | --- |

1.5.

Světlomety různých „typů“ se rozumí světlomety, které se liší v tak podstatných hlediscích jako:

1.5.1.

obchodní název nebo značka;

| 1.5.2. | vlastnosti optického systému; |
| --- | --- |

1.5.2.

vlastnosti optického systému;

| 1.5.3. | začlenění nebo vyloučení součástí, které by při provozu mohly odrazem, lomem, absorpcí, případně deformací měnit optické účinky; |
| --- | --- |

1.5.3.

začlenění nebo vyloučení součástí, které by při provozu mohly odrazem, lomem, absorpcí, případně deformací měnit optické účinky;

| 1.5.4. | vhodnost pro pravostranný nebo levostranný provoz nebo pro oba systémy; |
| --- | --- |

1.5.4.

vhodnost pro pravostranný nebo levostranný provoz nebo pro oba systémy;

| 1.5.5. | druh vyzařovaného světla (potkávací světlo nebo dálkové světlo nebo obojí); |
| --- | --- |

1.5.5.

druh vyzařovaného světla (potkávací světlo nebo dálkové světlo nebo obojí);

| 1.5.6. | zařízení určené k instalaci na levé straně vozidla a odpovídající zařízení určené k instalaci na pravé straně vozidla se nicméně budou považovat za zařízení stejného typu. |
| --- | --- |

1.5.6.

zařízení určené k instalaci na levé straně vozidla a odpovídající zařízení určené k instalaci na pravé straně vozidla se nicméně budou považovat za zařízení stejného typu.

| 1.6. | Odkazuje-li se v tomto předpisu na standardní žárovku (žárovky) a na výbojkový zdroj (zdroje) světla, rozumí se odkaz na předpis č. 37, resp. č. 99 a jejich série změn platné v době podání žádosti o schválení typu. |
| --- | --- |

1.6.

Odkazuje-li se v tomto předpisu na standardní žárovku (žárovky) a na výbojkový zdroj (zdroje) světla, rozumí se odkaz na předpis č. 37, resp. č. 99 a jejich série změn platné v době podání žádosti o schválení typu.

2.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ SVĚTLOMETU (2)

| 2.1. | Žádost o schválení podává držitel obchodního názvu nebo značky světlometu nebo jeho řádně pověřený zástupce. Žádost musí uvádět:






  2.1.1. | zda je světlomet určen k zajištění potkávacího světla, dálkového světla nebo obou světel; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Žádost o schválení podává držitel obchodního názvu nebo značky světlometu nebo jeho řádně pověřený zástupce. Žádost musí uvádět:

2.1.1.

zda je světlomet určen k zajištění potkávacího světla, dálkového světla nebo obou světel;

| 2.1.2. | zda je světlomet určen k vyzařování potkávacího světla konstruován pro levostranný i pravostranný provoz, nebo jen pro levostranný, nebo jen pro pravostranný provoz; |
| --- | --- |

2.1.2.

zda je světlomet určen k vyzařování potkávacího světla konstruován pro levostranný i pravostranný provoz, nebo jen pro levostranný, nebo jen pro pravostranný provoz;

| 2.1.3. | zda je světlomet vybaven nastavitelným odrážečem, montážní polohu (polohy) světlometu ve vztahu k zemi a podélné střední rovině vozidla; |
| --- | --- |

2.1.3.

zda je světlomet vybaven nastavitelným odrážečem, montážní polohu (polohy) světlometu ve vztahu k zemi a podélné střední rovině vozidla;

| 2.1.4. | maximální svislé úhly nad a pod nominální polohou (polohami), které může dosáhnout zařízení k zaměření světlometu; |
| --- | --- |

2.1.4.

maximální svislé úhly nad a pod nominální polohou (polohami), které může dosáhnout zařízení k zaměření světlometu;

| 2.1.5. | které světelné zdroje jsou napájeny, používají-li se různé světelné kombinace; |
| --- | --- |

2.1.5.

které světelné zdroje jsou napájeny, používají-li se různé světelné kombinace;

| 2.1.6. | zda je použit rozdělený světelný systém a který typ světla (které typy světla) má tento systém poskytnout; |
| --- | --- |

2.1.6.

zda je použit rozdělený světelný systém a který typ světla (které typy světla) má tento systém poskytnout;

| 2.1.7. | kategorii zdroje světla uvedenou v předpisech č. 37 a 99 a jejich sériích změn platných v době žádosti o schválení typu.
  Pro rozdělený světelný systém používající nevýměnný výbojkový zdroj světla, který není schválen podle předpisu č. 99, číslo dílu přidělené generátoru světla jeho výrobcem. |
| --- | --- |

2.1.7.

kategorii zdroje světla uvedenou v předpisech č. 37 a 99 a jejich sériích změn platných v době žádosti o schválení typu.

Pro rozdělený světelný systém používající nevýměnný výbojkový zdroj světla, který není schválen podle předpisu č. 99, číslo dílu přidělené generátoru světla jeho výrobcem.

| 2.2. | Ke každé žádosti se přiloží:






  2.2.1. | Výkresy ve trojím vyhotovení, dostatečně podrobné, aby umožnily určení typu (viz dále body 3.2 a 4.2). Výkresy musí znázorňovat místo určené pro číslo schválení a doplňkové symboly ve vztahu ke kružnici značky schválení, v případě LED modulu (modulů) také místo vyhrazené pro zvláštní identifikační kód (kódy) modulu (modulů) a musí zobrazit světlomet ve svislém řezu a v nárysu, s hlavními detaily optické konstrukce včetně případného drážkování. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Ke každé žádosti se přiloží:

2.2.1.

Výkresy ve trojím vyhotovení, dostatečně podrobné, aby umožnily určení typu (viz dále body 3.2 a 4.2). Výkresy musí znázorňovat místo určené pro číslo schválení a doplňkové symboly ve vztahu ke kružnici značky schválení, v případě LED modulu (modulů) také místo vyhrazené pro zvláštní identifikační kód (kódy) modulu (modulů) a musí zobrazit světlomet ve svislém řezu a v nárysu, s hlavními detaily optické konstrukce včetně případného drážkování.

| 2.2.2. | Stručná technická specifikace obsahující obchodní značku, používá-li se, a typ napáječe (napáječů) a krajní polohy podle bodu 6.2.7 v případě, že světlomet vyzařuje světlo určené pro osvětlování zatáček. Pro LED modul (moduly) musí obsahovat:






  a) | stručný technický popis LED modulu (modulů); |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Stručná technická specifikace obsahující obchodní značku, používá-li se, a typ napáječe (napáječů) a krajní polohy podle bodu 6.2.7 v případě, že světlomet vyzařuje světlo určené pro osvětlování zatáček. Pro LED modul (moduly) musí obsahovat:

a)

stručný technický popis LED modulu (modulů);

| b) | výkres s rozměry, základními elektrickými a fotometrickými hodnotami a požadovaným světelným tokem. |
| --- | --- |

b)

výkres s rozměry, základními elektrickými a fotometrickými hodnotami a požadovaným světelným tokem.

Dále pro rozdělený světelný systém stručnou technickou specifikaci zahrnující seznam vodiče (vodičů) světla a příslušných optických komponentů a dokumentaci popisující generátor (generátory) světla dostačující k identifikaci. Tato dokumentace musí obsahovat číslo dílu přidělené výrobcem generátoru světla, výkres s rozměry a základní elektrické a fotometrické parametry a oficiální zkušební protokol týkající se bodu 5.8 tohoto předpisu.

| 2.2.3. | Následující vzorky:






  2.2.3.1. | pro schválení světlometu dva vzorky od každého typu světlometu, jeden vzorek určený k instalaci na levé straně vozidla a jeden vzorek určený k instalaci na pravé straně vozidla, se standardními výbojkovými zdroji světla, a v patřičných případech jeden napáječ od každého použitého typu.
  Pro schválení rozděleného světelného systému používajícího nevýměnný výbojkový zdroj světla, který není schválen podle předpisu č. 99, dva vzorky systému zahrnující generátor světla a v patřičných případech jeden napáječ od každého použitého typu. |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

Následující vzorky:

2.2.3.1.

pro schválení světlometu dva vzorky od každého typu světlometu, jeden vzorek určený k instalaci na levé straně vozidla a jeden vzorek určený k instalaci na pravé straně vozidla, se standardními výbojkovými zdroji světla, a v patřičných případech jeden napáječ od každého použitého typu.

Pro schválení rozděleného světelného systému používajícího nevýměnný výbojkový zdroj světla, který není schválen podle předpisu č. 99, dva vzorky systému zahrnující generátor světla a v patřičných případech jeden napáječ od každého použitého typu.

| 2.2.4. | Pro zkoušku plastového materiálu, z něhož jsou rozptylová skla zhotovena:






  2.2.4.1. | čtrnáct rozptylových skel;






  2.2.4.1.1. | deset těchto skel může být nahrazeno deseti vzorky materiálu o rozměrech nejméně 60 × 80 mm, majících plochý nebo vypouklý vnější povrch a převážně plochou část ve středu měření o rozměrech nejméně 15 × 15 mm (s poloměrem zakřivení minimálně 300 mm); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

Pro zkoušku plastového materiálu, z něhož jsou rozptylová skla zhotovena:

2.2.4.1.

čtrnáct rozptylových skel;

2.2.4.1.1.

deset těchto skel může být nahrazeno deseti vzorky materiálu o rozměrech nejméně 60 × 80 mm, majících plochý nebo vypouklý vnější povrch a převážně plochou část ve středu měření o rozměrech nejméně 15 × 15 mm (s poloměrem zakřivení minimálně 300 mm);

| 2.2.4.1.2. | každé z těchto rozptylových skel nebo vzorků materiálu musí být vyrobeno postupem, který bude použit v sériové výrobě; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

každé z těchto rozptylových skel nebo vzorků materiálu musí být vyrobeno postupem, který bude použit v sériové výrobě;

| 2.2.4.2. | odrážeč, na který se mohou rozptylová skla podle pokynů výrobce montovat. |
| --- | --- |

2.2.4.2.

odrážeč, na který se mohou rozptylová skla podle pokynů výrobce montovat.

| 2.2.5. | Ke zkoušce nepropustnosti UV záření z výbojkových zdrojů světla u dílů zhotovených z plastových materiálů a propouštějících světlo uvnitř světlometu:






  2.2.5.1. | jeden vzorek každého příslušného materiálu použitého ve světlometu nebo vzorek světlometu, který tyto materiály obsahuje. Každý vzorek materiálu musí mít stejný vzhled a příslušné povrchové ošetření (existuje-li), určené pro použití ve světlometu, který se schvaluje. |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

Ke zkoušce nepropustnosti UV záření z výbojkových zdrojů světla u dílů zhotovených z plastových materiálů a propouštějících světlo uvnitř světlometu:

2.2.5.1.

jeden vzorek každého příslušného materiálu použitého ve světlometu nebo vzorek světlometu, který tyto materiály obsahuje. Každý vzorek materiálu musí mít stejný vzhled a příslušné povrchové ošetření (existuje-li), určené pro použití ve světlometu, který se schvaluje.

| 2.2.5.2. | Zkoušení nepropustnosti vnitřních materiálů vůči UV záření světelného zdroje není nutné:






  2.2.5.2.1. | jestliže jsou použity výbojkové zdroje světla typu s nízkou úrovní UV záření, jak je stanoveno v předpise č. 99, nebo; |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2.

Zkoušení nepropustnosti vnitřních materiálů vůči UV záření světelného zdroje není nutné:

2.2.5.2.1.

jestliže jsou použity výbojkové zdroje světla typu s nízkou úrovní UV záření, jak je stanoveno v předpise č. 99, nebo;

| 2.2.5.2.2. | jestliže jsou přijata opatření k ochraně příslušné části světlometu před UV zářením, např. prostřednictvím skleněných filtrů. |
| --- | --- |

2.2.5.2.2.

jestliže jsou přijata opatření k ochraně příslušné části světlometu před UV zářením, např. prostřednictvím skleněných filtrů.

| 2.2.5.2.3. | jestliže jsou použity LED moduly s nízkou úrovní UV záření, jak je uvedeno v příloze 11 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

2.2.5.2.3.

jestliže jsou použity LED moduly s nízkou úrovní UV záření, jak je uvedeno v příloze 11 tohoto předpisu.

| 2.3. | V případě rozděleného světelného systému 10 vzorků materiálů a příslušného ochranného povlaku/krytu, ze kterého je zhotoven světlovod a ostatní optické části systému. |
| --- | --- |

2.3.

V případě rozděleného světelného systému 10 vzorků materiálů a příslušného ochranného povlaku/krytu, ze kterého je zhotoven světlovod a ostatní optické části systému.

| 2.4. | Materiály, z nichž jsou zhotovena rozptylová skla, a v případě rozděleného světelného systému materiály, z nichž jsou zhotoveny optické části systému a případné příslušné povlaky/kryty, musí být doloženy zkušebními protokoly s jejich parametry, pokud tyto materiály již byly zkoušeny. |
| --- | --- |

2.4.

Materiály, z nichž jsou zhotovena rozptylová skla, a v případě rozděleného světelného systému materiály, z nichž jsou zhotoveny optické části systému a případné příslušné povlaky/kryty, musí být doloženy zkušebními protokoly s jejich parametry, pokud tyto materiály již byly zkoušeny.

3.   OZNAČENÍ

| 3.1. | Světlomety nebo rozdělené světelné systémy předkládané ke schválení musí být čitelně a nesmazatelným způsobem označeny obchodním názvem nebo značkou žadatele. |
| --- | --- |

3.1.

Světlomety nebo rozdělené světelné systémy předkládané ke schválení musí být čitelně a nesmazatelným způsobem označeny obchodním názvem nebo značkou žadatele.

| 3.2. | Jak na rozptylovém skle, tak na hlavním tělese světlometu (3) musí být dostatečný prostor pro umístění značky schválení typu a doplňkových symbolů podle bodu 4; tyto plochy musí být vyznačeny na výkresech zmíněných v bodě 2.2.1 výše. |
| --- | --- |

3.2.

Jak na rozptylovém skle, tak na hlavním tělese světlometu (3) musí být dostatečný prostor pro umístění značky schválení typu a doplňkových symbolů podle bodu 4; tyto plochy musí být vyznačeny na výkresech zmíněných v bodě 2.2.1 výše.

| 3.3. | Světlomety konstruované tak, aby vyhovovaly požadavkům pravostranného i levostranného provozu musí mít označení udávající obě polohy nastavení optické jednotky na vozidle nebo výbojkového zdroje světla na odrážeči; tato označení se skládají z písmen „R/D“ pro polohu odpovídající pravostrannému provozu a z písmen „L/G“ pro polohu odpovídající levostrannému provozu. |
| --- | --- |

3.3.

Světlomety konstruované tak, aby vyhovovaly požadavkům pravostranného i levostranného provozu musí mít označení udávající obě polohy nastavení optické jednotky na vozidle nebo výbojkového zdroje světla na odrážeči; tato označení se skládají z písmen „R/D“ pro polohu odpovídající pravostrannému provozu a z písmen „L/G“ pro polohu odpovídající levostrannému provozu.

| 3.4. | Všechny světelné svazky mohou mít na ploše výstupu světla vztažný střed podle vyobrazení v příloze 6. |
| --- | --- |

3.4.

Všechny světelné svazky mohou mít na ploše výstupu světla vztažný střed podle vyobrazení v příloze 6.

| 3.5. | V případě generátoru světla rozděleného světelného systému používajícího nevýměnný výbojkový zdroj světla, který není schválen podle předpisu č. 99, musí být generátor světla opatřen obchodním názvem nebo značkou svého výrobce a číslem dílu, který je uveden v bodě 2.2.2 výše. |
| --- | --- |

3.5.

V případě generátoru světla rozděleného světelného systému používajícího nevýměnný výbojkový zdroj světla, který není schválen podle předpisu č. 99, musí být generátor světla opatřen obchodním názvem nebo značkou svého výrobce a číslem dílu, který je uveden v bodě 2.2.2 výše.

| 3.6. | U světlometů s LED modulem (moduly) musí mít světlomet vyznačen jmenovité napětí a jmenovitý příkon a specifický identifikační kód modulu zdroje světla. |
| --- | --- |

3.6.

U světlometů s LED modulem (moduly) musí mít světlomet vyznačen jmenovité napětí a jmenovitý příkon a specifický identifikační kód modulu zdroje světla.

| 3.7. | U LED modulu (modulů) předloženého se světlometem ke schválení:






  3.7.1. | musí být vyznačen obchodní název nebo značka žadatele. Toto značení musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné; |
| --- | --- | --- |

3.7.

U LED modulu (modulů) předloženého se světlometem ke schválení:

3.7.1.

musí být vyznačen obchodní název nebo značka žadatele. Toto značení musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné;

| 3.7.2. | musí být vyznačen specifický identifikační kód modulu. Toto značení musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné.
  Tento specifický identifikační kód musí obsahovat počáteční písmena „MD“ jako „MODUL“ následovaná značkou schválení bez kružnice, která je předepsaná v bodě 4.2.1 dále, a v případě, že je použito několik nestejných modulů zdroje světla, následují doplňkové symboly nebo znaky. Tento specifický identifikační kód musí být znázorněn ve výkresech uvedených v bodě 2.2.1 výše. Značka schválení nemusí být stejná jako značka schválení svítilny, v níž se modul používá, ale obě značky musí pocházet od téhož žadatele. |
| --- | --- |

3.7.2.

musí být vyznačen specifický identifikační kód modulu. Toto značení musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné.

Tento specifický identifikační kód musí obsahovat počáteční písmena „MD“ jako „MODUL“ následovaná značkou schválení bez kružnice, která je předepsaná v bodě 4.2.1 dále, a v případě, že je použito několik nestejných modulů zdroje světla, následují doplňkové symboly nebo znaky. Tento specifický identifikační kód musí být znázorněn ve výkresech uvedených v bodě 2.2.1 výše. Značka schválení nemusí být stejná jako značka schválení svítilny, v níž se modul používá, ale obě značky musí pocházet od téhož žadatele.

| 3.8. | Jestliže je elektronický ovladač zdroje světla, který není součástí LED modulu, použit k řízení LED modulu (modulů), potom musí být označen specifickým identifikačním kódem (kódy), jmenovitým vstupním napětím a příkonem. |
| --- | --- |

3.8.

Jestliže je elektronický ovladač zdroje světla, který není součástí LED modulu, použit k řízení LED modulu (modulů), potom musí být označen specifickým identifikačním kódem (kódy), jmenovitým vstupním napětím a příkonem.

4.   SCHVÁLENÍ

4.1.   Obecně

| 4.1.1. | Schválení se udělí, pokud všechny vzorky typu světlometu dodané ke schválení podle bodu 2 výše splňují požadavky tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.1.1.

Schválení se udělí, pokud všechny vzorky typu světlometu dodané ke schválení podle bodu 2 výše splňují požadavky tohoto předpisu.

| 4.1.2. | Světlomety splňující tento předpis mohou být skupinové, sdružené nebo sloučené s další světelnou nebo signalizační funkcí (funkcemi) za předpokladu, že jejich příslušné světelné funkce nejsou porušeny. |
| --- | --- |

4.1.2.

Světlomety splňující tento předpis mohou být skupinové, sdružené nebo sloučené s další světelnou nebo signalizační funkcí (funkcemi) za předpokladu, že jejich příslušné světelné funkce nejsou porušeny.

| 4.1.3. | Pokud skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny/světlomety vyhovují požadavkům více než jednoho předpisu, lze přidělit jedinou značku schválení za předpokladu, že každá/každý ze skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen/světlometů splňuje ustanovení, která se na ni/něj vztahují. |
| --- | --- |

4.1.3.

Pokud skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny/světlomety vyhovují požadavkům více než jednoho předpisu, lze přidělit jedinou značku schválení za předpokladu, že každá/každý ze skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen/světlometů splňuje ustanovení, která se na ni/něj vztahují.

| 4.1.4. | Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho prvé dvě číslice označují sérii změn, která zahrnuje nejnovější významné technické změny tohoto předpisu provedené k datu vydání schválení (v současnosti 01). Jedna a táž smluvní strana nemůže přidělit totéž schvalovací číslo jinému typu světlometu, na který se vztahuje tento předpis. Vzájemně přizpůsobený pár se nicméně považuje za jeden typ světlometu. |
| --- | --- |

4.1.4.

Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho prvé dvě číslice označují sérii změn, která zahrnuje nejnovější významné technické změny tohoto předpisu provedené k datu vydání schválení (v současnosti 01). Jedna a táž smluvní strana nemůže přidělit totéž schvalovací číslo jinému typu světlometu, na který se vztahuje tento předpis. Vzájemně přizpůsobený pár se nicméně považuje za jeden typ světlometu.

| 4.1.5. | Osvědčení o schválení nebo o rozšíření nebo o odmítnutí či odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu světlometu podle tohoto předpisu se zašle stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, na formuláři podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.1.5.

Osvědčení o schválení nebo o rozšíření nebo o odmítnutí či odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu světlometu podle tohoto předpisu se zašle stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, na formuláři podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

| 4.1.6. | Kromě označení předepsaného v bodě 3.1 musí být každý světlomet, který se shoduje s typem schváleným podle tohoto předpisu, na místě uvedeném v bodě 3.2 výše opatřen schvalovací značkou podle popisu v bodech 4.2 a 4.3 níže. |
| --- | --- |

4.1.6.

Kromě označení předepsaného v bodě 3.1 musí být každý světlomet, který se shoduje s typem schváleným podle tohoto předpisu, na místě uvedeném v bodě 3.2 výše opatřen schvalovací značkou podle popisu v bodech 4.2 a 4.3 níže.

4.2.   Složení značky schválení

Značka schválení sestává z:

| 4.2.1. | mezinárodního označení schválení, které obsahuje:






  4.2.1.1. | písmeno „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (4), |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

mezinárodního označení schválení, které obsahuje:

4.2.1.1.

písmeno „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (4),

| 4.2.1.2. | číslo schválení typu, předepsané v bodě 4.1.4; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

číslo schválení typu, předepsané v bodě 4.1.4;

| 4.2.2. | následujícího doplňkového symbolu nebo symbolů:






  4.2.2.1. | u světlometů splňujících pouze požadavky pro levostranný provoz se vyznačí vodorovná šipka směřující vpravo při pohledu na světlomet, tj. k té straně vozovky, na které je provoz; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

následujícího doplňkového symbolu nebo symbolů:

4.2.2.1.

u světlometů splňujících pouze požadavky pro levostranný provoz se vyznačí vodorovná šipka směřující vpravo při pohledu na světlomet, tj. k té straně vozovky, na které je provoz;

| 4.2.2.2. | u světlometů, které jsou za pomoci vhodného nastavení optické jednotky nebo zdroje světla konstruovány pro splnění požadavků obou dopravních systémů, z vodorovné šipky s hroty na obou stranách, přičemž hroty směřují vlevo a vpravo; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

u světlometů, které jsou za pomoci vhodného nastavení optické jednotky nebo zdroje světla konstruovány pro splnění požadavků obou dopravních systémů, z vodorovné šipky s hroty na obou stranách, přičemž hroty směřují vlevo a vpravo;

| 4.2.2.3. | u světlometů, které splňují požadavky tohoto předpisu pouze pro potkávací světlo, z písmen „DC“; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

u světlometů, které splňují požadavky tohoto předpisu pouze pro potkávací světlo, z písmen „DC“;

| 4.2.2.4. | u světlometů, které splňují požadavky tohoto předpisu pouze pro dálkové světlo, z písmen „DR“; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

u světlometů, které splňují požadavky tohoto předpisu pouze pro dálkové světlo, z písmen „DR“;

| 4.2.2.5. | u světlometů, které splňují požadavky tohoto předpisu pro potkávací i dálkové světlo, z písmen „DCR“; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

u světlometů, které splňují požadavky tohoto předpisu pro potkávací i dálkové světlo, z písmen „DCR“;

| 4.2.2.6. | u světlometů s rozptylovým sklem z plastového materiálu z písmen „PL“, která jsou umístěna vedle symbolů předepsaných v bodech 4.2.2.3 až 4.2.2.5; |
| --- | --- |

4.2.2.6.

u světlometů s rozptylovým sklem z plastového materiálu z písmen „PL“, která jsou umístěna vedle symbolů předepsaných v bodech 4.2.2.3 až 4.2.2.5;

| 4.2.2.7. | u světlometů splňujících požadavky tohoto předpisu, pokud jde o dálkové světlo, z údaje o maximální svítivosti, vyjádřeném referenční značkou definovanou v bodě 6.3.2.2, umístěnou v blízkosti kružnice s písmenem „E“ uvnitř;
  v případě sloučených světlometů musí být údaj o celkové maximální svítivosti dálkového světla vyjádřen výše uvedeným způsobem. |
| --- | --- |

4.2.2.7.

u světlometů splňujících požadavky tohoto předpisu, pokud jde o dálkové světlo, z údaje o maximální svítivosti, vyjádřeném referenční značkou definovanou v bodě 6.3.2.2, umístěnou v blízkosti kružnice s písmenem „E“ uvnitř;

v případě sloučených světlometů musí být údaj o celkové maximální svítivosti dálkového světla vyjádřen výše uvedeným způsobem.

| 4.2.2.8. | U rozdělených světelných systémů je písmeno „D“ vyžadované v bodech 4.2.2.3, 4.2.2.4 a 4.2.2.5 nahrazeno na základě stejných požadavků písmeny „DLS“. |
| --- | --- |

4.2.2.8.

U rozdělených světelných systémů je písmeno „D“ vyžadované v bodech 4.2.2.3, 4.2.2.4 a 4.2.2.5 nahrazeno na základě stejných požadavků písmeny „DLS“.

| 4.2.3. | Na osvědčení o schválení a formuláři sdělení, zasílaném státům, které jsou smluvními stranami dohody a které uplatňují tento předpis, musí být v každém případě uveden příslušný provozní režim použitý při zkoušení podle bodu 1.1.1.1 přílohy 4 a přípustné (přípustná) napětí podle bodu 1.1.1.2 přílohy 4.
  V příslušných případech se zařízení označí takto:






  4.2.3.1. | u světlometů, které splňují požadavky tohoto předpisu a které jsou konstruovány tak, že potkávací světlo nesmí být současně rozsvíceno s žádnou jinou sloučenou funkcí: za symbolem potkávacího světlometu v značce schválení se umístí lomítko (/). |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

Na osvědčení o schválení a formuláři sdělení, zasílaném státům, které jsou smluvními stranami dohody a které uplatňují tento předpis, musí být v každém případě uveden příslušný provozní režim použitý při zkoušení podle bodu 1.1.1.1 přílohy 4 a přípustné (přípustná) napětí podle bodu 1.1.1.2 přílohy 4.

V příslušných případech se zařízení označí takto:

4.2.3.1.

u světlometů, které splňují požadavky tohoto předpisu a které jsou konstruovány tak, že potkávací světlo nesmí být současně rozsvíceno s žádnou jinou sloučenou funkcí: za symbolem potkávacího světlometu v značce schválení se umístí lomítko (/).

| 4.2.3.2. | Požadavek v bodě 4.2.3.1 se netýká světlometů splňujících požadavky tohoto předpisu, které jsou konstruovány tak, že potkávací a dálkové světlo jsou zajišťovány stejným výbojkovým zdrojem světla. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Požadavek v bodě 4.2.3.1 se netýká světlometů splňujících požadavky tohoto předpisu, které jsou konstruovány tak, že potkávací a dálkové světlo jsou zajišťovány stejným výbojkovým zdrojem světla.

| 4.2.4. | Dvě číslice čísla schválení, které udávají sérii změn zahrnující poslední významné technické změny předpisu v době, kdy se schválení vydává, a případně požadovaná šipka, mohou být vyznačeny poblíž výše uvedených doplňkových symbolů. |
| --- | --- |

4.2.4.

Dvě číslice čísla schválení, které udávají sérii změn zahrnující poslední významné technické změny předpisu v době, kdy se schválení vydává, a případně požadovaná šipka, mohou být vyznačeny poblíž výše uvedených doplňkových symbolů.

| 4.2.5. | Značky a symboly, o nichž pojednávají body 4.2.1 až 4.2.3, musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné. Mohou být umístěny na vnitřní nebo vnější části (průhledné nebo neprůhledné) světlometu, kterou není možno oddělit od průhledné části světlometu, z níž je vyzařováno světlo. U rozděleného světelného systému s vnějším rozptylovým sklem vestavěným do světlovodu je tato podmínka uspokojivě splněna, jestliže značka schválení je umístěna alespoň na generátoru světla a na světlovodu nebo na jeho ochranném krytu. Značení musí být viditelné vždy, jestliže je světlomet nebo systém namontován na vozidle nebo když se otevře pohyblivá část, například kapota. |
| --- | --- |

4.2.5.

Značky a symboly, o nichž pojednávají body 4.2.1 až 4.2.3, musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné. Mohou být umístěny na vnitřní nebo vnější části (průhledné nebo neprůhledné) světlometu, kterou není možno oddělit od průhledné části světlometu, z níž je vyzařováno světlo. U rozděleného světelného systému s vnějším rozptylovým sklem vestavěným do světlovodu je tato podmínka uspokojivě splněna, jestliže značka schválení je umístěna alespoň na generátoru světla a na světlovodu nebo na jeho ochranném krytu. Značení musí být viditelné vždy, jestliže je světlomet nebo systém namontován na vozidle nebo když se otevře pohyblivá část, například kapota.

4.3.   Uspořádání značky schválení typu

4.3.1.   Samostatné svítilny

Příklady uspořádání značek schválení s výše uvedenými doplňkovými symboly jsou uvedeny na obrázcích 1 až 9 přílohy 2 tohoto předpisu.

4.3.2.   Skupinové, sdružené nebo sloučené světlomety nebo svítilny

| 4.3.2.1. | Splňují-li skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny požadavky několika předpisů, mohou být opatřeny jedinou mezinárodní značkou schválení, která sestává z kružnice s písmenem „E“ uvnitř, za níž následuje rozlišovací číslo státu, který schválení udělil, a číslo schválení. Tato značka schválení může být umístěna na skupinových, sdružených nebo sloučených svítilnách kdekoliv, pokud:






  4.3.2.1.1. | je viditelná podle bodu 4.2.5; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

Splňují-li skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny požadavky několika předpisů, mohou být opatřeny jedinou mezinárodní značkou schválení, která sestává z kružnice s písmenem „E“ uvnitř, za níž následuje rozlišovací číslo státu, který schválení udělil, a číslo schválení. Tato značka schválení může být umístěna na skupinových, sdružených nebo sloučených svítilnách kdekoliv, pokud:

4.3.2.1.1.

je viditelná podle bodu 4.2.5;

| 4.3.2.1.2. | není možno žádnou světlo propouštějící část skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen sejmout, aniž by se současně nesňala i schvalovací značka. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

není možno žádnou světlo propouštějící část skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen sejmout, aniž by se současně nesňala i schvalovací značka.

| 4.3.2.2. | Pro každou svítilnu musí být vyznačen příslušný identifikační znak podle jednotlivých předpisů, podle nichž bylo schválení uděleno, společně s vyznačením příslušné série změn zahrnujících nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení, a případně požadovaná šipka:






  4.3.2.2.1. | buď na odpovídající ploše výstupu světla; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Pro každou svítilnu musí být vyznačen příslušný identifikační znak podle jednotlivých předpisů, podle nichž bylo schválení uděleno, společně s vyznačením příslušné série změn zahrnujících nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení, a případně požadovaná šipka:

4.3.2.2.1.

buď na odpovídající ploše výstupu světla;

| 4.3.2.2.2. | nebo ve skupině tak, aby mohla být každá ze skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen jednoznačně rozlišena (viz čtyři možné příklady v příloze 2, obrázek 10). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

nebo ve skupině tak, aby mohla být každá ze skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen jednoznačně rozlišena (viz čtyři možné příklady v příloze 2, obrázek 10).

| 4.3.2.3. | Rozměry součástí jednotlivé značky schválení nesmí být menší než minimální rozměr, který u nejmenší z jednotlivých značek požaduje předpis, podle něhož bylo schválení uděleno. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Rozměry součástí jednotlivé značky schválení nesmí být menší než minimální rozměr, který u nejmenší z jednotlivých značek požaduje předpis, podle něhož bylo schválení uděleno.

| 4.3.2.4. | Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Táž smluvní strana nesmí přidělit totéž číslo jinému typu skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen, na který se vztahuje tento předpis. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Táž smluvní strana nesmí přidělit totéž číslo jinému typu skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen, na který se vztahuje tento předpis.

| 4.3.2.5. | Příklady uspořádání schvalovacích značek pro skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny/světlomety, včetně všech výše popsaných doplňkových symbolů, jsou uvedeny na obrázku 10 přílohy 2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Příklady uspořádání schvalovacích značek pro skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny/světlomety, včetně všech výše popsaných doplňkových symbolů, jsou uvedeny na obrázku 10 přílohy 2 tohoto předpisu.

4.3.3.   Svítilny, jejichž rozptylová skla lze použít pro různé typy světlometů a které mohou být sloučené nebo seskupené s jinými svítilnami

Platí ustanovení bodu 4.3.2.

| 4.3.3.1. | Použije-li se stejné rozptylové sklo, může být navíc opatřeno odlišnými značkami schválení pro různé typy světlometů nebo soustav svítilen za předpokladu, že hlavní těleso nebo rozdělený světelný systém světlometu i v případě, že jsou od rozptylového skla neoddělitelné, mají rovněž místo, popsané v bodě 3.2, a toto místo je opatřeno značkou schválení pro příslušné funkce. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Použije-li se stejné rozptylové sklo, může být navíc opatřeno odlišnými značkami schválení pro různé typy světlometů nebo soustav svítilen za předpokladu, že hlavní těleso nebo rozdělený světelný systém světlometu i v případě, že jsou od rozptylového skla neoddělitelné, mají rovněž místo, popsané v bodě 3.2, a toto místo je opatřeno značkou schválení pro příslušné funkce.

| 4.3.3.2. | Příklady uspořádání značek schválení pro výše zmíněný případ jsou uvedeny na obrázku 11 přílohy 2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Příklady uspořádání značek schválení pro výše zmíněný případ jsou uvedeny na obrázku 11 přílohy 2 tohoto předpisu.

4.3.4.   Rozdělené světelné systémy

Rozdělené světelné systémy musí vyhovět ustanovením bodů 4.3.1 až 4.3.3.2 ve spojení s požadavky bodu 3.4.

B.   TECHNICKÉ POŽADAVKY NA SVĚTLOMETY (5)

5.   VŠEOBECNÉ POŽADAVKY

5.1.   Každý vzorek musí splňovat ustanovení uvedená dále v kapitolách 6 až 8.

5.2.   Světlomety musí být zhotoveny tak, aby si při běžném používání – i přes vibrace, které na ně mohou působit – zachovaly předepsané fotometrické vlastnosti a vydržely v dobrém funkčním stavu.

5.2.1.   Světlomety musí být vybaveny zařízením, které umožňuje jejich nastavení na vozidle takovým způsobem, aby vyhověly platným ustanovením, která se na ně vztahují. Takové zařízení nemusí být namontováno na jednotkách, z nichž nelze odstranit odrážeč a rozptylové sklo za podmínky, že je použití takových jednotek omezeno na vozidla, u nichž může být seřízení světlometů zajištěno jinými prostředky.

Jsou-li světlomet základního potkávacího světla a světlomet dálkového světla, každý vybavený svým vlastním zdrojem (zdroji) světla, smontovány do složené jednotky, musí zařízení pro seřizování umožnit správné seřízení každého z obou optických systémů samostatně. Stejné ustanovení se vztahuje na světlomety poskytující přední mlhové světlo a dálkové světlo, na světlomety poskytující základní potkávací světlo a přední mlhové světlo a na světlomety poskytující všechny tři tyto světelné funkce.

5.2.2.   Tato ustanovení se však nevztahují na soupravy světlometů, jejichž odrážeče jsou neoddělitelné. Pro tento typ soupravy platí požadavky bodu 6.3 tohoto předpisu.

5.3.   Světlomety konstruované pro splnění požadavků jak pravostranného, tak levostranného provozu, mohou být upraveny pro daný druh provozu buď vhodným počátečním seřízením při montáži na vozidlo, nebo volitelným nastavením prováděným uživatelem. Takové počáteční seřízení nebo volitelné nastavení může např. spočívat v určitém úhlovém nastavení, a to buď optické jednotky na vozidle, nebo zdroje (zdrojů) světla vzhledem k optické jednotce. Ve všech případech jsou přípustné pouze dvě přesně vymezené seřizovací polohy, jedna pro pravostranný provoz a druhá pro levostranný provoz, přičemž konstrukce musí vylučovat samovolné přesunutí světlometu z jedné polohy do druhé nebo jeho nastavení do mezipolohy. Jestliže zdroj světla má dvě různé seřizovací polohy, musí součásti určené k upevnění zdroje světla k odražeči být konstruovány a vyrobeny tak, aby zdroj světla v obou těchto polohách byl upevněn se stejnou přesností, jaká se vyžaduje u světlometů navržených jen pro jednostranný provoz. Splnění požadavků tohoto bodu se ověří vizuální kontrolou a v nutných případech zkušební montáží.

5.4.   Uspořádání osvětlení pro různé podmínky provozu

5.4.1.   U světlometů konstruovaných ke splnění požadavků provozu pouze na jedné straně vozovky (pravé nebo levé), musí být přijata opatření, aby se zabránilo oslnění uživatelů v zemi s provozem na opačné straně vozovky než v zemi, pro niž byl světlomet konstruován (6). Těmito opatřeními mohou být:

| a) | zaclonění vnější části rozptylového skla světlometu; |
| --- | --- |

a)

zaclonění vnější části rozptylového skla světlometu;

| b) | nastavení světla směrem dolů. Vodorovné nastavení je dovoleno; |
| --- | --- |

b)

nastavení světla směrem dolů. Vodorovné nastavení je dovoleno;

| c) | jiné opatření k odstranění nebo redukci asymetrické části světla. |
| --- | --- |

c)

jiné opatření k odstranění nebo redukci asymetrické části světla.

5.4.2.   Při použití tohoto (těchto) opatření musí být splněny následující požadavky na svítivost světlometu, přičemž nastavení zůstane nezměněno ve srovnání s nastavením pro původní směr provozu.

| 5.4.2.1. | Potkávací světlo konstruované pro pravostranný provoz a přizpůsobené levostrannému provozu: | v bodě 0,86D – 1,72L nejméně 2 500 cd; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1.

Potkávací světlo konstruované pro pravostranný provoz a přizpůsobené levostrannému provozu:

v bodě 0,86D – 1,72L nejméně 2 500 cd;

| | v bodě 0,57U – 3,43R nejvýše 880 cd. |
| --- | --- |

v bodě 0,57U – 3,43R nejvýše 880 cd.

| 5.4.2.2. | Potkávací světlo konstruované pro levostranný provoz a přizpůsobené pravostrannému provozu: | v bodě 0,86D – 1,72R nejméně 2 500 cd; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.2.

Potkávací světlo konstruované pro levostranný provoz a přizpůsobené pravostrannému provozu:

v bodě 0,86D – 1,72R nejméně 2 500 cd;

| | v bodě 0,57U – 3,43L nejvýše 880 cd. |
| --- | --- |

v bodě 0,57U – 3,43L nejvýše 880 cd.

5.5.   U světlometů konstruovaných střídavě pro dálkové a potkávací světlo nebo potkávací světlo a/nebo dálkové světlo konstruované tak, aby osvětlovalo zatáčky, musí být všechna mechanická, elektromechanická nebo jiná zařízení začleněná do světlometu pro tyto účely (7) konstruována tak, aby:

| 5.5.1. | zařízení bylo dostatečně odolné a vydrželo za normálních podmínek použití 50 000 funkčních cyklů. Technická zkušebna odpovědná za schvalovací zkoušky může za účelem ověření splnění tohoto požadavku:






  a) | požadovat, aby žadatel poskytl vybavení nutné k provedení zkoušky; |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

zařízení bylo dostatečně odolné a vydrželo za normálních podmínek použití 50 000 funkčních cyklů. Technická zkušebna odpovědná za schvalovací zkoušky může za účelem ověření splnění tohoto požadavku:

a)

požadovat, aby žadatel poskytl vybavení nutné k provedení zkoušky;

| b) | neprovést zkoušku, jestliže je ke světlometu předloženému žadatelem přiložen zkušební protokol vydaný technickou zkušebnou odpovědnou za schvalovací zkoušky pro světlomety shodné konstrukce (montáže), který potvrzuje splnění tohoto požadavku; |
| --- | --- |

b)

neprovést zkoušku, jestliže je ke světlometu předloženému žadatelem přiložen zkušební protokol vydaný technickou zkušebnou odpovědnou za schvalovací zkoušky pro světlomety shodné konstrukce (montáže), který potvrzuje splnění tohoto požadavku;

| 5.5.2. | hodnoty svítivosti světlometu nad přímkou H-H v případě poruchy nepřesahovaly hodnoty potkávacího světla podle bodu 6.2.6; dále u světlometů konstruovaných pro potkávací světlo a/nebo dálkové světlo do zatáček musí být minimální osvětlení ve zkušebním bodě 25 V (přímka VV, 1,72 D) nejméně 2 500 cd; |
| --- | --- |

5.5.2.

hodnoty svítivosti světlometu nad přímkou H-H v případě poruchy nepřesahovaly hodnoty potkávacího světla podle bodu 6.2.6; dále u světlometů konstruovaných pro potkávací světlo a/nebo dálkové světlo do zatáček musí být minimální osvětlení ve zkušebním bodě 25 V (přímka VV, 1,72 D) nejméně 2 500 cd;

| 5.5.3. | základní potkávací nebo dálkové světlo bylo vždy možné nastavit tak, aby se mechanismus mezi těmito dvěma polohami nezastavil; |
| --- | --- |

5.5.3.

základní potkávací nebo dálkové světlo bylo vždy možné nastavit tak, aby se mechanismus mezi těmito dvěma polohami nezastavil;

| 5.5.4. | uživatel nemohl běžnými prostředky změnit tvar nebo polohu pohyblivých částí. |
| --- | --- |

5.5.4.

uživatel nemohl běžnými prostředky změnit tvar nebo polohu pohyblivých částí.

5.6.   Aby se zajistilo, že v průběhu užívání nedojde k nadměrné změně fotometrických parametrů, musí se provést doplňkové zkoušky podle požadavků přílohy 4.

5.7.   Světlo propouštějící díly světlometů zhotovené z plastů se zkouší podle požadavků přílohy 5.

5.8.   Vyměnitelnost zdrojů světla

5.8.1.   Výbojkový zdroj (zdroje) světla použitý ve výbojkových světlometech nebo v rozdělených světelných systémech musí být výměnný a musí být schválen podle předpisu č. 99 a jeho sérií změn platných v době žádosti o schválení typu. Výbojkový zdroj (zdroje) světla, který není schválen podle předpisu č. 99, však lze použít pouze v případě, kdy je nevýměnnou částí generátoru světla. V případě rozdělených světelných systémů však může být generátor světla vyměnitelný bez použití speciálního nářadí také v případě, že v něm použitý zdroj světla není schválen.

5.8.2.   Je-li ve výbojkovém světlometu použit jeden nebo více (doplňkových) žárovkových zdrojů světla, pak tyto žárovkové zdroje světla musí být schváleny podle předpisu č. 37 a jeho sérií změn platných v době žádosti o schválení typu, za předpokladu, že předpis č. 37 a jeho série změn platné v době žádosti o schválení typu neobsahují žádné omezení použití.

5.8.3.   Zařízení musí být konstruováno tak, aby případnou žárovku nebylo možné upevnit jinak než do správné polohy.

5.8.4.   U výměnných výbojkových zdrojů světla a u doplňkových žárovkových zdrojů světla musí držák zdroje světla odpovídat rozměrovým parametrům uvedeným v seznamu údajů publikace IEC č. 60061, odpovídajícím kategorii použitého zdroje (zdrojů) světla. Montáž zdroje (zdrojů) světla do světlometu musí být snadná.

5.9.   Nevýměnné výbojkové zdroje světla, které nejsou schválené podle předpisu č. 99 a jsou použité v rozdělených světelných systémech, musí navíc splňovat následující požadavky (odpovídající těm, které jsou uvedeny v předpise č. 99 pro schválení výbojkových zdrojů světla):

| 5.9.1. | požadavky na spouštění, rozběh a opětovné spouštění po zahřátí podle bodu 3.6 předpisu č. 99; |
| --- | --- |

5.9.1.

požadavky na spouštění, rozběh a opětovné spouštění po zahřátí podle bodu 3.6 předpisu č. 99;

| 5.9.2. | barva podle bodu 3.9 předpisu č. 99. Barva musí být bílá; |
| --- | --- |

5.9.2.

barva podle bodu 3.9 předpisu č. 99. Barva musí být bílá;

| 5.9.3. | požadavky na UV záření podle bodu 3.10 předpisu č. 99, je-li tak uvedeno v žádosti o schválení (bod 2.2.2 výše). |
| --- | --- |

5.9.3.

požadavky na UV záření podle bodu 3.10 předpisu č. 99, je-li tak uvedeno v žádosti o schválení (bod 2.2.2 výše).

5.10.   Systém světlometu a napáječe nesmí generovat rušivé záření nebo rušivá napětí na napájecích svorkách, aby nedošlo k poruše ostatních elektrických/elektronických systémů vozidla (8).

5.11.   Je-li to nezbytné pro průběh zkoušky, může zkušebna od výrobce požadovat dodatečné zkušební vzorky, zkušební stavy (držáky) nebo speciální zdroje napájení.

5.12.   Zkušební postup musí být proveden v souladu s montážními specifikacemi výrobce.

5.13.   Světlomet (je-li vybaven LED moduly) a LED modul (moduly) sám (samy) musí splňovat příslušné požadavky uvedené v příloze 11 tohoto předpisu. Splnění požadavků musí být přezkoušeno.

6.   OSVĚTLENÍ

6.1.   Obecná ustanovení

6.1.1.   Světlomety nebo rozdělené světelné systémy musí být konstruovány tak, aby s vhodnými výbojkovými zdroji světla dávaly dostatečné osvětlení potkávacím světlem bez oslňování a dobré osvětlení dálkovým světlem.

6.1.2.   Osvětlení předním mlhovým světlometem se měří ve vzdálenosti 25 m fotoelektrickým článkem, který má efektivní plochu rovnající se čtverci o straně 65 mm. Bod HV je středem souřadnicového systému se svislou polární osou. Přímka h je vodorovná a prochází bodem HV (viz příloha 3 tohoto předpisu).

6.1.3.   Světlomet nebo rozdělené světelné systémy jsou považovány za vyhovující, jsou-li fotometrické požadavky stanovené v kapitole 6 splněny s jedním zdrojem světla, který byl zahořen během nejméně 15 cyklů, podle bodu 4 přílohy 4 předpisu č. 99.

Je-li výbojkový zdroj světla schválen podle předpisu č. 99, je standardním zdrojem světla (etalonem) a jeho světelný tok se může lišit od požadovaného světelného toku určeného v předpise č. 99. V takovém případě se musí hodnoty svítivosti patřičně upravit.

Tato korekce se netýká rozdělených světelných systémů, které používají nevyměnitelný výbojkový zdroj světla, nebo světlometů s úplně nebo částečně integrovaným napáječem (napáječi).

Není-li výbojkový zdroj světla schválen podle předpisu č. 99, musí být sériovým nevýměnným zdrojem světla.

6.1.4.   Rozměry určující polohu oblouku uvnitř standardního výbojkového zdroje světla jsou uvedeny v příslušném seznamu údajů v předpise č. 99.

6.1.5.   Splnění fotometrických parametrů se musí ověřovat v souladu s body 6.2.6 nebo 6.3 tohoto předpisu. Totéž platí pro rozhraní mezi 3°R a 3°L (měřicí metoda pro barvu rozhraní je přitom vzata v úvahu).

6.1.6.   Barva světla vyzařovaného světlomety, které používají výbojkové zdroje světla, musí být bílá.

6.1.7.   Čtyři sekundy po zapnutí světlometu, který je osazen výbojkovým zdrojem světla a napáječem neintegrovaným se zdrojem světla, a který nebyl v provozu 30 minut nebo déle:

| 6.1.7.1. | u světlometu, který vytváří pouze dálkové světlo, musí být dosaženo v bodě HV nejméně 37 500 cd. |
| --- | --- |

6.1.7.1.

u světlometu, který vytváří pouze dálkové světlo, musí být dosaženo v bodě HV nejméně 37 500 cd.

| 6.1.7.2. | u světlometů, které vytvářejí pouze potkávací světlo nebo alternativně potkávací a dálkové světelné funkce, jak je uvedeno v bodě 5.4 tohoto předpisu, musí být v bodě 50 V dosaženo nejméně 6 250 cd. |
| --- | --- |

6.1.7.2.

u světlometů, které vytvářejí pouze potkávací světlo nebo alternativně potkávací a dálkové světelné funkce, jak je uvedeno v bodě 5.4 tohoto předpisu, musí být v bodě 50 V dosaženo nejméně 6 250 cd.

| 6.1.7.3. | V obou případech musí být výkonové napájení dostatečné k zajištění požadovaného nárůstu silného proudového impulzu. |
| --- | --- |

6.1.7.3.

V obou případech musí být výkonové napájení dostatečné k zajištění požadovaného nárůstu silného proudového impulzu.

6.2.   Ustanovení pro potkávací světla

6.2.1.   Rozložení svítivosti potkávacího světla světlometu musí obsahovat „rozhraní“ (viz obrázek 1), které umožní správné nastavení světlometu pro fotometrické měření a k zaměření na vozidle.

„Rozhraní“ musí poskytovat:

| a) | v případě světla pro pravostranný provoz:






  i) | přímou „vodorovnou část“ směrem vlevo; |
| --- | --- | --- |

a)

v případě světla pro pravostranný provoz:

i)

přímou „vodorovnou část“ směrem vlevo;

| ii) | zdviženou část „ohyb-rameno“ směrem vpravo. |
| --- | --- |

ii)

zdviženou část „ohyb-rameno“ směrem vpravo.

| b) | v případě světla pro levostranný provoz:






  i) | přímou „vodorovnou část“ směrem vpravo; |
| --- | --- | --- |

b)

v případě světla pro levostranný provoz:

i)

přímou „vodorovnou část“ směrem vpravo;

| ii) | zdviženou část „ohyb-rameno“ směrem vlevo. |
| --- | --- |

ii)

zdviženou část „ohyb-rameno“ směrem vlevo.

Ve všech případech musí mít část „ohyb-rameno“ ostrý okraj.

6.2.2.   Světlomet musí být vizuálně seřízen pomocí „rozhraní“ (viz obrázek 1) takto: zaměření se provede pomocí svislé stěny, která se umístí 10 m nebo 25 m (jak je uvedeno v oddíle 9 přílohy 1) před světlometem a kolmo k ose H-V, jak je znázorněno v příloze 3 tohoto předpisu. Měřicí stěna musí být dostatečně široká, aby umožňovala ověření a nastavení „rozhraní“ potkávacího světla v rozsahu nejméně 5° na obě strany od přímky V–V.

6.2.2.1.   Pro svislé nastavení: vodorovná část „rozhraní“ se posune směrem vzhůru z pozice pod přímkou B a nastaví se do jmenovité polohy 1 % (0,57 stupně) pod přímku H–H;

Obrázek 1

Image

Pozn.: Měřítka pro svislé a vodorovné přímky se liší.

6.2.2.2.   Pro vodorovné nastavení: část „rozhraní“„ohyb-rameno“ se pohybuje:

| | pro pravostranný provoz zprava doleva a po tomto pohybu musí být vodorovně umístěná tak, aby:






  a) | nad přímkou 0,2° D „rameno“ nepřesahovalo zleva přímku A a |
| --- | --- | --- |

pro pravostranný provoz zprava doleva a po tomto pohybu musí být vodorovně umístěná tak, aby:

a)

nad přímkou 0,2° D „rameno“ nepřesahovalo zleva přímku A a

| b) | na přímce 0,2° D nebo pod ní „rameno“ překračovalo přímku A a |
| --- | --- |

b)

na přímce 0,2° D nebo pod ní „rameno“ překračovalo přímku A a

| c) | se zlom „ohybu“ nacházel v podstatě v rozmezí ± 0,5 ° vlevo nebo vpravo od přímky V-V; |
| --- | --- |

c)

se zlom „ohybu“ nacházel v podstatě v rozmezí ± 0,5 ° vlevo nebo vpravo od přímky V-V;

nebo

| | pro levostranný provoz zleva doprava a po tomto pohybu musí být vodorovně umístěná tak, aby:






  a) | nad přímkou 0,2° D „rameno“ nepřesahovalo zprava přímku A a |
| --- | --- | --- |

pro levostranný provoz zleva doprava a po tomto pohybu musí být vodorovně umístěná tak, aby:

a)

nad přímkou 0,2° D „rameno“ nepřesahovalo zprava přímku A a

| b) | na přímce 0,2° D nebo pod ní „rameno“ překračovalo přímku A a |
| --- | --- |

b)

na přímce 0,2° D nebo pod ní „rameno“ překračovalo přímku A a

| c) | se zlom „ohybu“ nacházel přednostně na přímce V-V. |
| --- | --- |

c)

se zlom „ohybu“ nacházel přednostně na přímce V-V.

6.2.2.3.   Nevyhovuje-li takto seřízený světlomet požadavkům uvedeným v bodech 6.2.5, 6.2.6 a 6.3, může být jeho zaměření změněno za předpokladu, že osa světelného svazku se neposune:

| | vodorovně od přímky A o více než:






  a) | 0,5° vlevo nebo 0,75° vpravo pro pravostranný provoz nebo |
| --- | --- | --- |

vodorovně od přímky A o více než:

a)

0,5° vlevo nebo 0,75° vpravo pro pravostranný provoz nebo

| b) | 0,5° vpravo nebo 0,75° vlevo pro levostranný provoz a |
| --- | --- |

b)

0,5° vpravo nebo 0,75° vlevo pro levostranný provoz a

| | svisle nejvýše o 0,25° nahoru nebo dolů od přímky B. |
| --- | --- |

svisle nejvýše o 0,25° nahoru nebo dolů od přímky B.

6.2.2.4.   Nelze-li však svislé nastavení opakovaně seřídit do požadované polohy v tolerancích uvedených v bodě 6.2.2.3 výše, použije se ke zkoušce shodnosti požadované minimální kvality „rozhraní“ a k provedení svislého a vodorovného nastavení světelného svazku metoda za pomoci přístrojů uvedená v příloze 10 bodech 2 a 3.

6.2.3.   Je-li světlomet takto seřízen a požaduje-li se jeho schválení výhradně pro potkávací světlo, musí vyhovovat pouze požadavkům uvedeným v bodech 6.2.4 a 6.2.5 níže; je-li určen jak pro potkávací, tak pro dálkové světlo, musí vyhovovat požadavkům podle bodů 6.2.4 až 6.2.6.

6.2.4.   Pro každý světlomet potkávacího světla je dovolen pouze jeden výbojkový zdroj světla. Jsou dovoleny maximálně dva doplňkové zdroje světla za těchto podmínek:

6.2.4.1.   K posílení světla k osvětlování zatáček může být použit jeden doplňkový zdroj světla podle předpisu č. 37 nebo jeden nebo více doplňkových LED modulů uvnitř světlometu poskytujícího potkávací světlo.

6.2.4.2.   Ke generování infračerveného záření může být použit jeden doplňkový zdroj světla podle předpisu č. 37 a/nebo jeden nebo více LED modulů uvnitř světlometu poskytujícího potkávací světlo. Musí být aktivován (aktivovány) pouze současně s výbojkovým zdrojem světla. V případě závady výbojkového zdroje světla musí být tento doplňkový zdroj světla a/nebo LED modul (moduly) automaticky vypnut (vypnuty).

6.2.4.3.   V případě závady doplňkového zdroje světla nebo LED modulu musí světlomet nadále plnit požadavky na potkávací světlo.

6.2.4.4.   Podmínky měření podle světelných zdrojů

| 6.2.4.4.1. | Pro výbojkový zdroj světla:
  Napětí přivedené ke svorkám napáječe (napáječů) je buď 13,2 ± 0,1 V pro dvanáctivoltové systémy, nebo je stanoveno jinak (viz příloha 7). |
| --- | --- |

6.2.4.4.1.

Pro výbojkový zdroj světla:

Napětí přivedené ke svorkám napáječe (napáječů) je buď 13,2 ± 0,1 V pro dvanáctivoltové systémy, nebo je stanoveno jinak (viz příloha 7).

| 6.2.4.4.2. | V případě žárovkového zdroje světla podle předpisu č. 37:
  Světlomety se měří pomocí bezbarvé standardní (referenční) žárovky konstruované na jmenovité napětí 12 V. Při kontrole se napětí na svorkách žárovky reguluje tak, aby výsledkem byl referenční světelný tok při 13,2 V, jak je uvedeno v příslušném datovém listu v předpisu č. 37. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2.

V případě žárovkového zdroje světla podle předpisu č. 37:

Světlomety se měří pomocí bezbarvé standardní (referenční) žárovky konstruované na jmenovité napětí 12 V. Při kontrole se napětí na svorkách žárovky reguluje tak, aby výsledkem byl referenční světelný tok při 13,2 V, jak je uvedeno v příslušném datovém listu v předpisu č. 37.

| 6.2.4.4.3. | LED moduly:
  Světlomet se měří při 6,3 V, 13,2 V nebo 28,0 V, není-li v tomto předpise stanoveno jinak. LED modul (moduly) ovládaný (ovládané) elektronickým ovladačem zdroje světla se měří podle požadavků žadatele. |
| --- | --- |

6.2.4.4.3.

LED moduly:

Světlomet se měří při 6,3 V, 13,2 V nebo 28,0 V, není-li v tomto předpise stanoveno jinak. LED modul (moduly) ovládaný (ovládané) elektronickým ovladačem zdroje světla se měří podle požadavků žadatele.

6.2.5.   Více než 10 minut po zapnutí musí hodnoty svítivosti ve zkušebních bodech uvedených v tabulce níže a v příloze 3, obrázek B (nebo zrcadlově k čáře V-V pro levostranný provoz) splňovat následující požadavky:

| Body nebo segmenty | Určení (10) | Svítivost (cd) | Horizontální úhel (stupně) | Vertikální úhel (stupně) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| max. | min. |
| Kterýkoli bod v pásmu A
  (vymezený těmito souřadnicemi ve stupních)












  8L | 8L | 8R | 8R | 6R | 1,5R | V-V | 4L |
| 1U | 4U | 4U | 2U | 1,5U | 1,5U | H-H | H-H |

Body nebo segmenty

Určení (10)

Svítivost (cd)

Horizontální úhel (stupně)

Vertikální úhel (stupně)

max.

min.

Kterýkoli bod v pásmu A

(vymezený těmito souřadnicemi ve stupních)

8L

8L

8R

8R

6R

1,5R

V-V

4L

1U

4U

4U

2U

1,5U

1,5U

H-H

H-H

625

2

B 50 L

350

3,43 L

0,57 U

3

75 R

12 500

1,15 R

0,57 D

4

50 L

18 480

3,43 L

0,86 D

5

25 L1

18 800

3,43 L

1,72 D

6

50 V

7 500

0

0,86 D

7

50 R

12 500

1,72 R

0,86 D

8

25 L2

2 500

9 L

1,72 D

9

25 R1

2 500

9 R

1,72 D

10

25 L3

1 250

15 L

1,72 D

11

25 R2

1 250

15 R

1,72 D

12

15 L

625

20 L

2,86 D

13

15 R

625

20 R

2,86 D

14

(9)

8 L

4 U

15

(9)

0

4 U

16

(9)

8 R

4 U

17

(9)

4 L

2 U

18

(9)

0

2 U

19

(9)

4 R

2 U

20

65

8 R

0

21

125

4 L

0

A až B

Segment I

3 750

5,15 L k 5,15 R

0,86 D

C – D

1 750

2,5 R

1 U

E až F

Segment III a níže

12 500

9,37 L až 8,53 R

4,29 D

E max R

43 800

Napravo od přímky V-V

Nad

1,72 D

E max L

31 300

Nalevo od přímky V-V

Pozn.: V tabulce:

| | Písmeno L znamená, že bod nebo segment se nalézá nalevo od přímky V-V. |
| --- | --- |

Písmeno L znamená, že bod nebo segment se nalézá nalevo od přímky V-V.

| | Písmeno R znamená, že bod nebo segment se nalézá napravo od přímky V-V. |
| --- | --- |

Písmeno R znamená, že bod nebo segment se nalézá napravo od přímky V-V.

| | Písmeno U znamená, že bod nebo segment se nalézá nad přímkou H-H. |
| --- | --- |

Písmeno U znamená, že bod nebo segment se nalézá nad přímkou H-H.

| | Písmeno D znamená, že bod nebo segment se nalézá pod přímkou H-H. |
| --- | --- |

Písmeno D znamená, že bod nebo segment se nalézá pod přímkou H-H.

6.2.6.   Požadavky bodu 6.2.5 se také vztahují na světlomety konstruované pro světlo do zatáček a/nebo které obsahují doplňkový zdroj světla nebo LED modul (moduly) uvedený v bodě 6.2.4.2. U světlometu konstruovaného pro světlo k osvětlování zatáček může být jeho zaměření změněno za předpokladu, že se osa světelného svazku neposune svisle o více než 0,2°.

6.2.6.1.   Jestliže se světlo k osvětlování zatáček získá:

| 6.2.6.1.1. | otáčením potkávacího světla nebo vodorovným posunem zlomu ohybu rozhraní, musí se měření provést až potom, kdy montážní celek kompletního světlometu byl znovu horizontálně zaměřen, např. goniometrem; |
| --- | --- |

6.2.6.1.1.

otáčením potkávacího světla nebo vodorovným posunem zlomu ohybu rozhraní, musí se měření provést až potom, kdy montážní celek kompletního světlometu byl znovu horizontálně zaměřen, např. goniometrem;

| 6.2.6.1.2. | posunem jedné nebo více optických částí světlometu bez vodorovného posunu zlomu ohybu rozhraní, musí se měření provést s tím, že tyto části jsou ve svých krajních pracovních polohách; |
| --- | --- |

6.2.6.1.2.

posunem jedné nebo více optických částí světlometu bez vodorovného posunu zlomu ohybu rozhraní, musí se měření provést s tím, že tyto části jsou ve svých krajních pracovních polohách;

| 6.2.6.1.3. | pomocí jednoho doplňkového zdroje světla nebo jednoho nebo více LED modulu (modulů) bez vodorovného posunu zlomu ohybu rozhraní se měření musí provést s tímto aktivovaným zdrojem světla nebo LED modulem (moduly). |
| --- | --- |

6.2.6.1.3.

pomocí jednoho doplňkového zdroje světla nebo jednoho nebo více LED modulu (modulů) bez vodorovného posunu zlomu ohybu rozhraní se měření musí provést s tímto aktivovaným zdrojem světla nebo LED modulem (moduly).

6.3.   Ustanovení pro dálková světla

6.3.1.   Jedná-li se o světlomet konstruovaný jak pro dálkové, tak pro potkávací světlo, provede se měření svítivosti dálkového světla při stejném zaměření světlometu jako při měřeních podle bodu 6.2.5 výše; jedná-li se o světlomet konstruovaný jen pro dálkové světlo, seřídí se tak, aby plocha největší svítivosti byla soustředěna na průsečík čar H-H a V-V; takový světlomet musí splňovat pouze požadavky uvedené v bodě 6.3. Zkušební napětí jsou stejná jako v bodě 6.2.4.4.

6.3.2.   Pro dálkové světlo lze použít několik zdrojů světla, tyto zdroje světla jsou uvedeny buď v předpise č. 37 (v tomto případě jsou žárovky provozovány při referenčním světelném toku), v předpise č. 99 a/nebo se může jednat o LED modul (moduly). Je-li k vytvoření dálkového světla použito více než jednoho zdroje světla, provozují se tyto zdroje světla současně, přičemž se stanoví maximální hodnoty svítivosti (IM).

Je také možné, že část dálkového světla poskytovaná jedním z těchto zdrojů světla bude použita výlučně na časově krátké světelné signály (signál před předjížděním), jak je uvedeno žadatelem. Je třeba to vyznačit na příslušném nákresu a uvést ve formuláři sdělení.

6.3.3.   S odkazem na přílohu 3, obrázek C a níže uvedenou tabulku musí rozložení svítivosti dálkového světla splňovat následující požadavky.

| Zkušební bod | Úhlové souřadnice
  Stupně | Požadovaná svítivost
  cd |
| --- | --- | --- |
| | | min. |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 6 250 |
| H-2,5L | 0,0, 2,5 L | 25 000 |
| H-2,5R | 0,0, 2,5 R | 25 000 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 6 250 |

Zkušební bod

Úhlové souřadnice

Stupně

Požadovaná svítivost

cd

min.

H-5L

0,0, 5,0 L

6 250

H-2,5L

0,0, 2,5 L

25 000

H-2,5R

0,0, 2,5 R

25 000

H-5R

0,0, 5,0 R

6 250

6.3.3.1.   Průsečík (HV) přímek HH a VV musí ležet uvnitř izoluxy odpovídající 80 % maximální svítivosti. Maximální hodnota (IM) nesmí být nižší než 43 800 cd.

6.3.3.2   Maximální hodnota (IM) nesmí za žádných okolností přesáhnout 215 000 cd.

6.3.4.   Referenční značka (I′M) maximální svítivosti, která je zmíněna výše v bodě 6.3.3.2, se získá jako poměr:

I′M
  = IM/4 300.

Tato hodnota se zaokrouhlí na hodnotu nejbližší číslu: 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4.   Ustanovení pro pohyblivé odražeče

6.4.1.   Světlomet, který má světlo vestavěno způsobem popsaným v bodě 2.1.4, musí splňovat požadavky bodu 6.2 nebo 6.3, nebo obou bodů.

6.4.2.   Dodatečné zkoušky se provedou při odrážeči nakloněném nahoru o úhel uvedený v bodě 2.1.4 nebo o 2°, přičemž platí menší hodnota, pomocí zařízení pro seřizování světlometů. Světlomet se potom přestaví dolů (pomocí goniometru) a fotometrické parametry musí být splněny v následujících bodech:

| Základní potkávací světlo | : | HV a 75 R (případně 75 L); |
| --- | --- | --- |
| Dálkové světlo | : | IM a bod HV (jako procentuální podíl IM). |

Základní potkávací světlo

:

HV a 75 R (případně 75 L);

Dálkové světlo

:

IM a bod HV (jako procentuální podíl IM).

Jestliže seřizovací zařízení nedovolují plynulý pohyb, vybere se poloha nejbližší dvěma stupňům.

6.4.3.   Odrážeč se vrátí do jmenovité úhlové polohy definované v bodě 6.2.2 a goniometr se vrátí do své původní polohy. Odrážeč se nakloní vzhůru pomocí zařízení pro seřizování světlometů o úhel uvedený v bodě 2.1.4 nebo o 2°, přičemž platí menší hodnota. Světlomet se potom přestaví vzhůru (např. pomocí goniometru) a zkontrolují se body podle bodu 6.5.2.

7.   POSUZOVÁNÍ NEPOHODLÍ ZPŮSOBOVANÉHO OSTATNÍM ŘIDIČŮM A/NEBO JEJICH OSLŇOVÁNÍ

Musí být přezkoušeno působení nepohodlí a/nebo oslnění způsobené potkávacím světlem světlometu (11).

C.   DALŠÍ SPRÁVNÍ USTANOVENÍ

8.   ZMĚNA TYPU SVĚTLOMETU A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ

| 8.1. | Každá změna typu světlometu včetně napáječe musí být oznámena schvalovacímu orgánu, který schválení udělil. Tento orgán pak může buď:






  8.1.1. | usoudit, že provedené úpravy pravděpodobně nemají znatelný nepříznivý vliv a že světlomet v každém případě stále splňuje požadavky, nebo |
| --- | --- | --- |

8.1.

Každá změna typu světlometu včetně napáječe musí být oznámena schvalovacímu orgánu, který schválení udělil. Tento orgán pak může buď:

8.1.1.

usoudit, že provedené úpravy pravděpodobně nemají znatelný nepříznivý vliv a že světlomet v každém případě stále splňuje požadavky, nebo

| 8.1.2. | požadovat od technické zkušebny odpovědné za provedení zkoušek nový zkušební protokol. |
| --- | --- |

8.1.2.

požadovat od technické zkušebny odpovědné za provedení zkoušek nový zkušební protokol.

| 8.2. | Potvrzení nebo odmítnutí schválení, které uvádí změny, se postupem podle bodu 4.1.5 výše rozešle stranám dohody, které uplatňují tento předpis. |
| --- | --- |

8.2.

Potvrzení nebo odmítnutí schválení, které uvádí změny, se postupem podle bodu 4.1.5 výše rozešle stranám dohody, které uplatňují tento předpis.

| 8.3. | Příslušný orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí každému formuláři osvědčení o takovém rozšíření pořadové číslo a informuje o tom formulářem sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu ostatní smluvní strany dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis. |
| --- | --- |

8.3.

Příslušný orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí každému formuláři osvědčení o takovém rozšíření pořadové číslo a informuje o tom formulářem sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu ostatní smluvní strany dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis.

9.   SHODNOST VÝROBY

| 9.1. | Světlomety schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeny tak, aby splňovaly požadavky stanovené v bodě 6 a byly tak shodné se schváleným typem světlometu. |
| --- | --- |

9.1.

Světlomety schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeny tak, aby splňovaly požadavky stanovené v bodě 6 a byly tak shodné se schváleným typem světlometu.

| 9.2. | Splnění požadavků bodu 9.1 se ověřuje vhodnou kontrolou výroby. |
| --- | --- |

9.2.

Splnění požadavků bodu 9.1 se ověřuje vhodnou kontrolou výroby.

| 9.3. | Držitel schválení musí zejména:






  9.3.1. | zajistit postupy účinného řízení jakosti výrobků; |
| --- | --- | --- |

9.3.

Držitel schválení musí zejména:

9.3.1.

zajistit postupy účinného řízení jakosti výrobků;

| 9.3.2. | mít přístup ke zkušebním zařízením nezbytným pro ověřování shodnosti každého schváleného typu; |
| --- | --- |

9.3.2.

mít přístup ke zkušebním zařízením nezbytným pro ověřování shodnosti každého schváleného typu;

| 9.3.3. | zajistit, aby údaje o výsledcích zkoušek byly zaznamenávány a aby byla příslušná dokumentace dostupná po dobu, která se stanoví po dohodě se správním orgánem; |
| --- | --- |

9.3.3.

zajistit, aby údaje o výsledcích zkoušek byly zaznamenávány a aby byla příslušná dokumentace dostupná po dobu, která se stanoví po dohodě se správním orgánem;

| 9.3.4. | analyzovat výsledky každého druhu zkoušky, aby se ověřila a zajistila stabilita vlastností výrobku v přípustných tolerancích průmyslové výroby; |
| --- | --- |

9.3.4.

analyzovat výsledky každého druhu zkoušky, aby se ověřila a zajistila stabilita vlastností výrobku v přípustných tolerancích průmyslové výroby;

| 9.3.5. | zajistit, aby se pro každý typ výrobku prováděly alespoň zkoušky uvedené v příloze 8 tohoto předpisu; |
| --- | --- |

9.3.5.

zajistit, aby se pro každý typ výrobku prováděly alespoň zkoušky uvedené v příloze 8 tohoto předpisu;

| 9.3.6. | zajistit, aby po každém odebrání vzorků, u nichž se v rámci daného typu zkoušky prokáže neshodnost, následoval další výběr vzorků a další zkouška. Musí být podniknuty všechny nezbytné kroky k obnovení shodnosti dané výroby. |
| --- | --- |

9.3.6.

zajistit, aby po každém odebrání vzorků, u nichž se v rámci daného typu zkoušky prokáže neshodnost, následoval další výběr vzorků a další zkouška. Musí být podniknuty všechny nezbytné kroky k obnovení shodnosti dané výroby.

| 9.4. | Příslušný orgán, který udělil schválení, může kdykoli ověřit metody kontroly shodnosti, které se používají v každé výrobní jednotce.






  9.4.1. | Při každé inspekci se zkušebnímu inspektorovi předkládají záznamy o zkouškách a o kontrole výroby. |
| --- | --- | --- |

9.4.

Příslušný orgán, který udělil schválení, může kdykoli ověřit metody kontroly shodnosti, které se používají v každé výrobní jednotce.

9.4.1.

Při každé inspekci se zkušebnímu inspektorovi předkládají záznamy o zkouškách a o kontrole výroby.

| 9.4.2. | Inspektor může nahodile odebírat vzorky, které se odzkouší v laboratoři výrobce. Minimální počet vzorků může být stanoven podle výsledků vlastních zkoušek výrobce. |
| --- | --- |

9.4.2.

Inspektor může nahodile odebírat vzorky, které se odzkouší v laboratoři výrobce. Minimální počet vzorků může být stanoven podle výsledků vlastních zkoušek výrobce.

| 9.4.3. | Pokud se úroveň jakosti jeví jako neuspokojivá nebo pokud se zdá potřebné ověřit platnost zkoušek prováděných podle výše uvedeného bodu, inspektor v souladu s kritérii v příloze 9 vybere vzorky, které se odešlou do technické zkušebny, jež provedla zkoušky pro schválení typu. |
| --- | --- |

9.4.3.

Pokud se úroveň jakosti jeví jako neuspokojivá nebo pokud se zdá potřebné ověřit platnost zkoušek prováděných podle výše uvedeného bodu, inspektor v souladu s kritérii v příloze 9 vybere vzorky, které se odešlou do technické zkušebny, jež provedla zkoušky pro schválení typu.

| 9.4.4. | Příslušný orgán může provést jakoukoli zkoušku předepsanou v tomto předpise. Tyto zkoušky se provedou na náhodně vybraných vzorcích, aniž by způsobily potíže v dodávkách výrobce a v souladu s kritérií přílohy 9. |
| --- | --- |

9.4.4.

Příslušný orgán může provést jakoukoli zkoušku předepsanou v tomto předpise. Tyto zkoušky se provedou na náhodně vybraných vzorcích, aniž by způsobily potíže v dodávkách výrobce a v souladu s kritérií přílohy 9.

| 9.4.5. | Příslušný správní orgán se vynasnaží, aby frekvence inspekcí činila jednu inspekci za dva roky. Toto je nicméně ponecháno na rozhodnutí příslušného orgánu a jeho důvěře v opatření pro zajištění účinného řízení shodnosti výroby. V případech, kdy při některé z těchto inspekcí jsou shledány neuspokojivé výsledky, musí příslušný orgán zajistit, aby byly učiněny veškeré potřebné kroky pro co nejrychlejší možné obnovení shodnosti výroby. |
| --- | --- |

9.4.5.

Příslušný správní orgán se vynasnaží, aby frekvence inspekcí činila jednu inspekci za dva roky. Toto je nicméně ponecháno na rozhodnutí příslušného orgánu a jeho důvěře v opatření pro zajištění účinného řízení shodnosti výroby. V případech, kdy při některé z těchto inspekcí jsou shledány neuspokojivé výsledky, musí příslušný orgán zajistit, aby byly učiněny veškeré potřebné kroky pro co nejrychlejší možné obnovení shodnosti výroby.

| 9.5. | Světlomety se zjevnými závadami se neberou v úvahu. |
| --- | --- |

9.5.

Světlomety se zjevnými závadami se neberou v úvahu.

| 9.6. | Referenční značka se nebere v úvahu. |
| --- | --- |

9.6.

Referenční značka se nebere v úvahu.

| 9.7. | Měřicí body 14 až 21 z bodu 6.2.6 tohoto předpisu se neberou v úvahu. |
| --- | --- |

9.7.

Měřicí body 14 až 21 z bodu 6.2.6 tohoto předpisu se neberou v úvahu.

10.   POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY

| 10.1. | Pokud nejsou požadavky splněny nebo pokud světlomet opatřený schvalovací značkou neodpovídá schválenému typu, může být schválení typu světlometu udělené podle tohoto předpisu odňato. |
| --- | --- |

10.1.

Pokud nejsou požadavky splněny nebo pokud světlomet opatřený schvalovací značkou neodpovídá schválenému typu, může být schválení typu světlometu udělené podle tohoto předpisu odňato.

| 10.2. | Jestliže některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany, které tento předpis uplatňují, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

10.2.

Jestliže některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany, které tento předpis uplatňují, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

11.   DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY

Jestliže držitel schválení zcela přestane vyrábět typ světlometu schváleného podle tohoto předpisu, uvědomí o této skutečnosti orgán, který schválení udělil. Po obdržení takového sdělení orgán informuje formulářem sdělení podle vzoru v příloze 1 k tomuto předpisu ostatní smluvní strany dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis.

12.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK A NÁZVY A ADRESY SCHVALOVACÍCH ORGÁNŮ

Smluvní strany dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění zkoušek schválení typu a schvalovacích orgánů, které udělují schválení typu a kterým se mají zasílat formuláře o udělení, rozšíření, odmítnutí či odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby vydané v jiných zemích.

13.   PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

| 13.1. | Od data vstupu série změn 01 tohoto předpisu v platnost nesmí žádná ze smluvních stran, která jej uplatňuje, odmítnout udělení schválení typu dle tohoto předpisu ve znění série změn 01. |
| --- | --- |

13.1.

Od data vstupu série změn 01 tohoto předpisu v platnost nesmí žádná ze smluvních stran, která jej uplatňuje, odmítnout udělení schválení typu dle tohoto předpisu ve znění série změn 01.

| 13.2. | Až do 60 měsíců po datu vstupu v platnost série změn 01 tohoto předpisu, pokud jde o změny zavedené sérií změn 01 týkající se postupů fotometrických zkoušek používajících sférický souřadnicový systém a specifikace hodnot svítivosti, a aby mohly technické zkušebny (zkušební laboratoře) aktualizovat své zkušební zařízení, nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout udělit schválení podle tohoto předpisu ve znění série změn 01, použije-li se ke spokojenosti schvalovacího orgánu stávající zkušební zařízení s vhodnými převodními hodnotami. |
| --- | --- |

13.2.

Až do 60 měsíců po datu vstupu v platnost série změn 01 tohoto předpisu, pokud jde o změny zavedené sérií změn 01 týkající se postupů fotometrických zkoušek používajících sférický souřadnicový systém a specifikace hodnot svítivosti, a aby mohly technické zkušebny (zkušební laboratoře) aktualizovat své zkušební zařízení, nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout udělit schválení podle tohoto předpisu ve znění série změn 01, použije-li se ke spokojenosti schvalovacího orgánu stávající zkušební zařízení s vhodnými převodními hodnotami.

| 13.3. | Po uplynutí 60 měsíců od data vstupu série změn 01 v platnost udělí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, schválení pouze tehdy, splňuje-li světlomet požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01. |
| --- | --- |

13.3.

Po uplynutí 60 měsíců od data vstupu série změn 01 v platnost udělí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, schválení pouze tehdy, splňuje-li světlomet požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01.

| 13.4. | Stávající schválení světlometů udělená podle tohoto předpisu před datem vstupu v platnost série změn 01 zůstávají v platnosti na dobu neurčitou. |
| --- | --- |

13.4.

Stávající schválení světlometů udělená podle tohoto předpisu před datem vstupu v platnost série změn 01 zůstávají v platnosti na dobu neurčitou.

| 13.5. | Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, nesmí odmítnout udělit rozšíření schválení typu podle předcházejících sérií tohoto předpisu. |
| --- | --- |

13.5.

Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, nesmí odmítnout udělit rozšíření schválení typu podle předcházejících sérií tohoto předpisu.

---

(1)  Nic z toho, co je v tomto předpise uvedeno, nebrání žádné smluvní straně dohody, která tento předpis uplatňuje, aby zakázala kombinovat světlomet obsahující plastové rozptylové sklo, jež je schváleno podle tohoto předpisu, s mechanickým zařízením k čištění světlometu (se stěrači) na vozidlech, které registruje.

(2)  Výbojkové zdroje světla viz předpis č. 99.

(3)  Nelze-li rozptylové sklo od hlavního tělesa světlometu oddělit, postačuje jediné značení podle bodu 4.2.5.

(4)  Rozlišovací čísla smluvních stran dohody z roku 1958 jsou uvedena v příloze 3 úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(5)  Technické požadavky na výbojkové zdroje světla: viz předpis č. 99.

(6)  Pokyny k montáži takto vybavených svítilen jsou uvedeny v předpisu č. 48.

(7)  Tato ustanovení neplatí pro řídicí spínač.

(8)  Splnění požadavků na elektromagnetickou kompatibilitu se týká každého jednotlivého typu vozidla.

(9)  Hodnoty svítivosti v bodech 14 až 19 musí být takové, že:

| | 14 + 15 + 16 ≥ 190 cd a |
| --- | --- |

14 + 15 + 16 ≥ 190 cd a

| | 17 + 18 + 19 ≥ 375 cd. |
| --- | --- |

17 + 18 + 19 ≥ 375 cd.

(10)  Pro levostranný provoz se písmeno R nahradí písmenem L a naopak.

(11)  Tento požadavek bude předmětem doporučení ve prospěch správních orgánů.

---

PŘÍLOHA 1

SDĚLENÍ

(Maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PŘÍLOHA 2

PŘÍKLADY USPOŘÁDÁNÍ ZNAČEK SCHVÁLENÍ TYPU

Obrázek 1

Světlomet opatřený výše uvedenou schvalovací značkou byl schválen v Nizozemsku (E4) pod číslem schválení 2439 a splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01. Potkávací světlo je konstruováno pouze pro pravostranný provoz.

Číslo 30 udává, že maximální svítivost dálkového světla je v rozmezí 123 625 až 145 125 cd.

Pozn.: Číslo schválení a doplňkové symboly se umísťují v blízkosti kružnice buď nad písmenem „E“, nebo pod ním, nebo vpravo či vlevo od něj. Číslice čísla schválení typu musí být na téže straně písmena „E“ a směřovat stejným směrem.

U čísla schválení je třeba se vyhnout používání římských číslic, aby se předešlo možnosti záměny s jinými symboly.

| Obrázek 2 | Obrázek 3a |
| --- | --- |

Obrázek 2

Image

Obrázek 3a

Image

Světlomet opatřený výše uvedenou značkou schválení splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01 pro potkávací i dálkové světlo a je konstruován:

| jen pro levostranný provoz | pro oba systémy provozu, a to pomocí vhodného nastavení optické jednotky nebo zdroje světla na vozidle. |
| --- | --- |

jen pro levostranný provoz

pro oba systémy provozu, a to pomocí vhodného nastavení optické jednotky nebo zdroje světla na vozidle.

Obrázek 3b

| Obrázek 4 | Obrázek 5 |
| --- | --- |

Obrázek 4

Image

Obrázek 5

Image

Světlomet opatřený výše uvedenou značkou schválení splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01 pouze pro potkávací světlo, má výbojkový zdroj světla, je vybaven rozptylovým sklem z plastového materiálu a je konstruován:

| pro oba systémy provozu | jen pro pravostranný provoz. |
| --- | --- |

pro oba systémy provozu

jen pro pravostranný provoz.

Obrázek 6

Světlomet opatřený výše uvedenou značkou schválení splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01, má výbojkové zdroje světla pro dálkové světlo a je sdružený nebo skupinový nebo sloučený s předním mlhovým světlometem.

| Obrázek 7a | Obrázek 7b |
| --- | --- |

Obrázek 7a

Image

Obrázek 7b

Image

Světlomet opatřený výše uvedenou schvalovací značkou splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01:

| S výbojkovým zdrojem světla pouze pro potkávací světlo, konstruovaný pouze pro levostranný provoz. | Stejné uspořádání jako na obrázku 6, ale přední mlhové světlo nemůže být rozsvíceno společně s dálkovým světlem. |
| --- | --- |

S výbojkovým zdrojem světla pouze pro potkávací světlo, konstruovaný pouze pro levostranný provoz.

Stejné uspořádání jako na obrázku 6, ale přední mlhové světlo nemůže být rozsvíceno společně s dálkovým světlem.

| Obrázek 8 | Obrázek 9 |
| --- | --- |

Obrázek 8

Image

Obrázek 9

Image

Identifikace potkávacího světlometu, který splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01 a má rozptylové sklo z plastového materiálu

| a je sdružený nebo skupinový nebo sloučený s halogenovým dálkovým světlem R 8. | konstruováno pro oba systémy provozu. |
| --- | --- |
| Potkávací světlo nesmí být současně rozsvíceno s halogenovým dálkovým světlem. Potkávací světlo je konstruováno pouze pro pravostranný provoz. | Potkávací světlo nesmí být současně rozsvíceno s dalším sloučeným světlometem. |

a je sdružený nebo skupinový nebo sloučený s halogenovým dálkovým světlem R 8.

konstruováno pro oba systémy provozu.

Potkávací světlo nesmí být současně rozsvíceno s halogenovým dálkovým světlem. Potkávací světlo je konstruováno pouze pro pravostranný provoz.

Potkávací světlo nesmí být současně rozsvíceno s dalším sloučeným světlometem.

Obrázek 10

Výše uvedená značka schválení označuje rozdělený světelný systém, který používá výbojkový zdroj světla a splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01 s ohledem na potkávací i dálkové světlo pro oba systémy provozu.

Příklady možnosti zjednodušení značení skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen montovaných na přídi vozidla

Obrázek 11

(Svislé a vodorovné čáry znázorňují tvar a celkové uspořádání zařízení pro světelnou signalizaci. Nejsou součástí značky schválení.)

Vzor A

Vzor B

Vzor C

Vzor D

Pozn.: Výše uvedené čtyři příklady odpovídají světelnému zařízení opatřenému značkou schválení, přičemž toto zařízení zahrnuje:

| | přední obrysovou svítilnu, schválenou podle série změn 01 předpisu č. 7, pro montáž na levou stranu; |
| --- | --- |

přední obrysovou svítilnu, schválenou podle série změn 01 předpisu č. 7, pro montáž na levou stranu;

| | světlomet s výbojkovým potkávacím světlem konstruovaný pro pravostranný i levostranný provoz a s výbojkovým dálkovým světlem s maximální svítivostí v rozmezí 123 625 až 145 125 (jak udává číslo 30), schválený podle tohoto předpisu v jeho původním znění a opatřený rozptylovým sklem z plastu; |
| --- | --- |

světlomet s výbojkovým potkávacím světlem konstruovaný pro pravostranný i levostranný provoz a s výbojkovým dálkovým světlem s maximální svítivostí v rozmezí 123 625 až 145 125 (jak udává číslo 30), schválený podle tohoto předpisu v jeho původním znění a opatřený rozptylovým sklem z plastu;

| | přední mlhové světlo schválené podle série změn 02 předpisu č. 19 a opatřené rozptylovým sklem z plastu; |
| --- | --- |

přední mlhové světlo schválené podle série změn 02 předpisu č. 19 a opatřené rozptylovým sklem z plastu;

| | přední směrovou svítilnu kategorie 1a, schválenou podle série změn 01 předpisu č. 6. |
| --- | --- |

přední směrovou svítilnu kategorie 1a, schválenou podle série změn 01 předpisu č. 6.

Obrázek 12

Svítilna sloučená nebo skupinová se světlometem

Příklad č. 1

Tento příklad se vztahuje na označení rozptylového skla určeného k použití na různých druzích světlometů, a to:

buď:

na světlometu potkávacího světla konstruovaném pro oba systémy provozu a dálkového světla s maximální svítivostí v rozmezí 80 625 až 96 750 cd (jak udává číslo 20), schváleném v Nizozemsku (E4) podle požadavků předpisu č. 8 ve znění série změn 04, a

přední obrysové svítilně schválené v souladu se sérií změn 01 předpisu č. 7,

nebo

na světlometu výbojkového potkávacího světla a dálkového světla s maximální svítivostí v rozmezí 123 625 až 145 125 cd (jak udává číslo 30), konstruovaném pro oba systémy provozu, schváleném v Nizozemsku podle tohoto předpisu ve znění série změn 01, který je sloučen s touž výše uvedenou přední obrysovou svítilnou,

nebo

na kterémkoli z výše uvedených světlometů schváleném jako jednotlivá svítilna.

Hlavní těleso světlometu musí být označeno pouze platným číslem schválení typu, například:

| | | nebo | |
| --- | --- | --- | --- |
| nebo | | nebo | |

Image

nebo

Image

nebo

Image

nebo

Image

Příklad č. 2

Výše uvedený příklad odpovídá značení rozptylového skla z plastového materiálu, jež je použito v sestavě dvou světlometů schválených v Nizozemsku (E4) pod číslem schválení 81151, která se skládá ze:

| | světlometu halogenového potkávacího světla konstruovaného pro oba systémy provozu a halogenového dálkového světla s maximální svítivostí v rozmezí x až y cd, který splňuje požadavky předpisu č. 8, a |
| --- | --- |

světlometu halogenového potkávacího světla konstruovaného pro oba systémy provozu a halogenového dálkového světla s maximální svítivostí v rozmezí x až y cd, který splňuje požadavky předpisu č. 8, a

| | světlometu výbojkového dálkového světla s maximální svítivostí v rozmezí w až z cd, který splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01, přičemž hodnoty maximální svítivosti všech zahrnutých dálkových světel jsou v rozmezí 123 625 až 145 125 cd, jak udává číslo 30. |
| --- | --- |

světlometu výbojkového dálkového světla s maximální svítivostí v rozmezí w až z cd, který splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01, přičemž hodnoty maximální svítivosti všech zahrnutých dálkových světel jsou v rozmezí 123 625 až 145 125 cd, jak udává číslo 30.

Obrázek 13

LED moduly

LED modul označený identifikačním kódem modulu zdroje světla, který je uveden výše, byl schválen společně se světlometem schváleným v Itálii (E3) pod číslem schválení 17325.

---

PŘÍLOHA 3

MĚŘICÍ SYSTÉM SE SFÉRICKÝMI SOUŘADNICEMI A UMÍSTĚNÍ ZKUŠEBNÍCH BODŮ

Obrázek A

Měřicí systém se sférickými souřadnicemi

Image

Obrázek B

Potkávací světlo pro pravostranný provoz

Image

Zkušební body pro levostranný provoz jsou umístěny zrcadlově podél přímky V-V

Obrázek C

Zkušební body pro dálkové světlo

Image

---

PŘÍLOHA 4

ZKOUŠKY STABILITY FOTOMETRICKÝCH PARAMETRŮ SVĚTLOMETŮ V PROVOZU

Zkoušky úplných světlometů

Poté, co byly za použití postupů předepsaných v tomto předpise změřeny fotometrické hodnoty u svazku dálkového světla v bodě Imax a u svazku potkávacího světla v bodech HV, 50 R, a B 50 L (nebo u HV, 50 L, B 50 R pro světlomety konstruované pro levostranný provoz), zkouší se na vzorku úplného světlometu stabilita fotometrických parametrů v provozu. Pojmem „úplný světlomet“ se rozumí úplný vlastní světlomet, včetně napáječe (napáječů) a těch okolních součástí tělesa světlometu a žárovek, které by mohly ovlivnit rozptyl tepla světlometu.

Zkoušky se provedou tímto způsobem:

| a) | v suchém a klidném prostředí při okolní teplotě 23 °C ± 5 °C, přičemž zkušební vzorek je namontován na podstavě, která představuje správnou montáž na vozidle; |
| --- | --- |

a)

v suchém a klidném prostředí při okolní teplotě 23 °C ± 5 °C, přičemž zkušební vzorek je namontován na podstavě, která představuje správnou montáž na vozidle;

| b) | v případě výměnných zdrojů světla: za použití sériově vyrobené žárovky zahořené po dobu alespoň jedné hodiny nebo sériově vyrobeného výbojkového zdroje světla zahořeného po dobu alespoň patnácti hodin nebo sériově vyrobeného LED modulu zahořeného po dobu alespoň 48 hodin a ochlazeného na teplotu okolí před začátkem zkoušky stanovené tímto předpisem. Použije se LED modul dodaný žadatelem. |
| --- | --- |

b)

v případě výměnných zdrojů světla: za použití sériově vyrobené žárovky zahořené po dobu alespoň jedné hodiny nebo sériově vyrobeného výbojkového zdroje světla zahořeného po dobu alespoň patnácti hodin nebo sériově vyrobeného LED modulu zahořeného po dobu alespoň 48 hodin a ochlazeného na teplotu okolí před začátkem zkoušky stanovené tímto předpisem. Použije se LED modul dodaný žadatelem.

Měřicí zařízení musí být rovnocenné zařízení použitému při zkouškách schválení typu světlometu.

Zkušební vzorek musí být provozován, aniž by byl odmontován ze zkušební podstavy nebo jeho poloha na ní byla upravována. Použitý zdroj světla musí být zdrojem světla kategorie, která je pro daný světlomet určena.

1.   ZKOUŠKA STABILITY FOTOMETRICKÝCH PARAMETRŮ

Zkouška se provádí v suchém a klidném prostředí při teplotě okolí 23 ± 5 °C, přičemž úplný světlomet je namontován na podstavě, která představuje správnou montáž na vozidle.

1.1.   Čistý světlomet

Světlomet se ponechá v činnosti po dobu 12 hodin, jak je předepsáno v bodě 1.1.1, a kontroluje se podle ustanovení v bodě 1.1.2.

1.1.1.   Postup zkoušky

Světlomet se po stanovený čas provozuje takovým způsobem, aby:

| a) | v případě, kdy je třeba schválit pouze jednu světelnou funkci (dálkové nebo potkávací světlo), byl odpovídající zdroj světla napájen po předepsanou dobu (1); |
| --- | --- |

a)

v případě, kdy je třeba schválit pouze jednu světelnou funkci (dálkové nebo potkávací světlo), byl odpovídající zdroj světla napájen po předepsanou dobu (1);

| b) | v případě sloučeného potkávacího světlometu a dálkového světlometu nebo v případě sloučeného předního mlhového světlometu a dálkového světlometu: | jestliže žadatel o schválení typu prohlásí, že se má světlomet používat s jediným rozsvíceným (2) zdrojem světla v daném čase, musí být zkouška provedena za této podmínky, přičemž každá stanovená funkce má být v činnosti (1) následně po sobě po polovinu času stanoveného v bodě 1.1, |
| --- | --- | --- |

b)

v případě sloučeného potkávacího světlometu a dálkového světlometu nebo v případě sloučeného předního mlhového světlometu a dálkového světlometu:

jestliže žadatel o schválení typu prohlásí, že se má světlomet používat s jediným rozsvíceným (2) zdrojem světla v daném čase, musí být zkouška provedena za této podmínky, přičemž každá stanovená funkce má být v činnosti (1) následně po sobě po polovinu času stanoveného v bodě 1.1,

| | ve všech ostatních případech (1), (2) svítí světlomet po stanovenou dobu v následujícím cyklu: | 15 minut, rozsvíceno potkávací světlo; |
| --- | --- | --- |

ve všech ostatních případech (1), (2) svítí světlomet po stanovenou dobu v následujícím cyklu:

15 minut, rozsvíceno potkávací světlo;

| | 5 minut, rozsvíceny všechny funkce; |
| --- | --- |

5 minut, rozsvíceny všechny funkce;

| | v případě, že potkávací a dálkové světlo jsou zajištěny stejným výbojkovým zdrojem světla, bude cyklus: | 15 minut, rozsvíceno potkávací světlo; |
| --- | --- | --- |

v případě, že potkávací a dálkové světlo jsou zajištěny stejným výbojkovým zdrojem světla, bude cyklus:

15 minut, rozsvíceno potkávací světlo;

| | 5 minut, rozsvíceny všechny složky dálkového světla; |
| --- | --- |

5 minut, rozsvíceny všechny složky dálkového světla;

| c) | v případě skupinových světelných funkcí musí být všechny jednotlivé funkce rozsvíceny současně po dobu stanovenou pro jednotlivé světelné funkce a) a současně je třeba brát v úvahu použití sloučených světelných funkcí b) podle požadavků výrobce. |
| --- | --- |

c)

v případě skupinových světelných funkcí musí být všechny jednotlivé funkce rozsvíceny současně po dobu stanovenou pro jednotlivé světelné funkce a) a současně je třeba brát v úvahu použití sloučených světelných funkcí b) podle požadavků výrobce.

| d) | v případě potkávacího světla konstruovaného tak, aby přidáním jednoho světelného zdroje poskytovalo světlo nasvěcující prostor zatáčky, se tento světelný zdroj během aktivace pouze potkávacího světla na 1 minutu zapínal a na 9 minut vypínal (viz dodatek). |
| --- | --- |

d)

v případě potkávacího světla konstruovaného tak, aby přidáním jednoho světelného zdroje poskytovalo světlo nasvěcující prostor zatáčky, se tento světelný zdroj během aktivace pouze potkávacího světla na 1 minutu zapínal a na 9 minut vypínal (viz dodatek).

| e) | je-li pro dálkové světlo použito několik zdrojů světla v souladu s bodem 6.3.2, a pokud žadatel uvádí, že část dálkového světla (jeden z těchto doplňkových zdrojů světla) se bude používat výlučně na časově krátké světelné signály (signál před předjížděním), zkouška se provede bez těchto částí dálkového světla. |
| --- | --- |

e)

je-li pro dálkové světlo použito několik zdrojů světla v souladu s bodem 6.3.2, a pokud žadatel uvádí, že část dálkového světla (jeden z těchto doplňkových zdrojů světla) se bude používat výlučně na časově krátké světelné signály (signál před předjížděním), zkouška se provede bez těchto částí dálkového světla.

1.1.1.2.   Zkušební napětí

Toto napětí bude použito na svorkách zkušebního vzorku následovně:

| a) | V případě výměnného žárovkového zdroje (nebo zdrojů) světla fungujícího (fungujících) přímo podle podmínek systému napětí vozidla: zkouška se provede podle potřeby při napětí 6,3 V, 13,2 V nebo 28,0 V, pokud žadatel nespecifikoval, že zkušební vzorek lze použít při jiném napětí. V tom případě musí být zkouška provedena s žárovkovým zdrojem světla s nejvyšším možným napětím, jaké lze použít. |
| --- | --- |

a)

V případě výměnného žárovkového zdroje (nebo zdrojů) světla fungujícího (fungujících) přímo podle podmínek systému napětí vozidla: zkouška se provede podle potřeby při napětí 6,3 V, 13,2 V nebo 28,0 V, pokud žadatel nespecifikoval, že zkušební vzorek lze použít při jiném napětí. V tom případě musí být zkouška provedena s žárovkovým zdrojem světla s nejvyšším možným napětím, jaké lze použít.

| b) | V případě výměnného výbojkového zdroje (výbojkových zdrojů) světla: zkušební napětí elektronického ovladače zdroje světla činí 13,2 ± 0,1 V pro vozidlo pracující s napětím 12 V, nejsou-li v žádosti o schválení typu uvedeny jiné údaje. |
| --- | --- |

b)

V případě výměnného výbojkového zdroje (výbojkových zdrojů) světla: zkušební napětí elektronického ovladače zdroje světla činí 13,2 ± 0,1 V pro vozidlo pracující s napětím 12 V, nejsou-li v žádosti o schválení typu uvedeny jiné údaje.

| c) | V případě nevýměnného zdroje světla fungujícího přímo v podmínkách systému napětí vozidla: všechna měření osvětlovacích jednotek vybavených nevýměnnými zdroji světla (žárovkové zdroje světla a/nebo jiné) musí být provedena při napětích 6,3 V, 13,2 V nebo 28,0 V nebo při jiném napětí elektrického systému vozidla podle specifikací žadatele. |
| --- | --- |

c)

V případě nevýměnného zdroje světla fungujícího přímo v podmínkách systému napětí vozidla: všechna měření osvětlovacích jednotek vybavených nevýměnnými zdroji světla (žárovkové zdroje světla a/nebo jiné) musí být provedena při napětích 6,3 V, 13,2 V nebo 28,0 V nebo při jiném napětí elektrického systému vozidla podle specifikací žadatele.

| d) | V případě výměnných nebo nevýměnných zdrojů světla fungujících nezávisle na napájecím napětí vozidla a zcela ovládaných systémem nebo v případě světelných zdrojů spouštěných prostřednictvím zařízení pro napájení a provozování musí být výše uvedená zkušební napětí použita na vstupní svorky uvedeného zařízení. Zkušební laboratoř může od výrobce požadovat zařízení pro napájení a provozování nebo speciální napájecí zařízení potřebné k napájení světelného zdroje (zdrojů). |
| --- | --- |

d)

V případě výměnných nebo nevýměnných zdrojů světla fungujících nezávisle na napájecím napětí vozidla a zcela ovládaných systémem nebo v případě světelných zdrojů spouštěných prostřednictvím zařízení pro napájení a provozování musí být výše uvedená zkušební napětí použita na vstupní svorky uvedeného zařízení. Zkušební laboratoř může od výrobce požadovat zařízení pro napájení a provozování nebo speciální napájecí zařízení potřebné k napájení světelného zdroje (zdrojů).

| e) | LED modul (moduly) se měří při 6,75 V, 13,2 V nebo 28,0 V, není-li v tomto předpise stanoveno jinak. LED modul (moduly) ovládaný (ovládané) elektronickým ovladačem zdrojů světla se měří podle specifikací žadatele. |
| --- | --- |

e)

LED modul (moduly) se měří při 6,75 V, 13,2 V nebo 28,0 V, není-li v tomto předpise stanoveno jinak. LED modul (moduly) ovládaný (ovládané) elektronickým ovladačem zdrojů světla se měří podle specifikací žadatele.

| f) | Jsou-li signalizační svítilny skupinové, sdružené nebo sloučené ve zkušebním vzorku a provozované při napětích jiných než jsou jmenovitá napětí o hodnotách 6 V, 12 V nebo 24 V, musí být napětí upraveno podle pokynů výrobce, aby tato svítilna vykazovala řádnou fotometrickou funkci. |
| --- | --- |

f)

Jsou-li signalizační svítilny skupinové, sdružené nebo sloučené ve zkušebním vzorku a provozované při napětích jiných než jsou jmenovitá napětí o hodnotách 6 V, 12 V nebo 24 V, musí být napětí upraveno podle pokynů výrobce, aby tato svítilna vykazovala řádnou fotometrickou funkci.

1.1.2.   Výsledky zkoušek

1.1.2.1.   Vizuální kontrola:

poté, co se světlomet ustálí na okolní teplotu, očistí se rozptylové sklo světlometu a případné vnější sklo čistou zvlhčenou bavlněnou tkaninou. Světlomet se pak prohlédne; nesmí být patrné žádné zborcení, deformace, praskliny nebo změna barvy ani na rozptylovém skle ani na případném vnějším skle.

1.1.2.2.   Fotometrická zkouška:

v souladu s požadavky tohoto předpisu se ověří fotometrické hodnoty v těchto bodech:

| | Potkávací světlo: | 50 R - B 50 L - 25 L u světlometů konstruovaných pro pravostranný provoz |
| --- | --- | --- |

Potkávací světlo:

50 R - B 50 L - 25 L u světlometů konstruovaných pro pravostranný provoz

| | 50 L - B 50 R - 25 R u světlometů konstruovaných pro levostranný provoz |
| --- | --- |

50 L - B 50 R - 25 R u světlometů konstruovaných pro levostranný provoz

| | Dálkové světlo: Bod Imax. |
| --- | --- |

Dálkové světlo: Bod Imax.

Lze provést další zaměření, aby se vzaly v úvahu veškeré deformace základny světlometu teplem (změna polohy čáry rozhraní je stanovena v bodě 2 této přílohy).

S výjimkou bodu B 50 L činí přípustný rozdíl mezi fotometrickými charakteristikami a hodnotami naměřenými před zkouškou 10 % (zahrnující i odchylky fotometrických postupů). Hodnota změřená v bodě B 50 L nesmí překročit fotometrickou hodnotu naměřenou před zkouškou o více než 170 cd.

1.2.   Znečištěný světlomet

Po odzkoušení podle ustanovení bodu 1.1 výše musí být světlomet po přípravě podle bodu 1.2.1 v činnosti po dobu jedné hodiny podle bodu 1.1.1 a odzkoušen podle ustanovení bodu 1.1.2.

1.2.1.   Příprava světlometu

1.2.1.1.   Zkušební směs

| 1.2.1.1.1. | Pro světlomety s vnějším rozptylovým krytem ze skla: | Na světlomet se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z: | 9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti částic 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Pro světlomety s vnějším rozptylovým krytem ze skla:

Na světlomet se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z:

9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti částic 0–100 μm,

| | 1 hmotnostního dílu rostlinného uhlíkatého prachu (bukové dřevo) o velikosti částic 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 hmotnostního dílu rostlinného uhlíkatého prachu (bukové dřevo) o velikosti částic 0–100 μm,

| | 0,2 hmotnostního dílu NaCMC (3) a |
| --- | --- |

0,2 hmotnostního dílu NaCMC (3) a

| | přiměřeného množství destilované vody o vodivosti 1 ≤ mS/m. |
| --- | --- |

přiměřeného množství destilované vody o vodivosti 1 ≤ mS/m.

| | Směs nesmí být starší než 14 dní. |
| --- | --- |

Směs nesmí být starší než 14 dní.

| 1.2.1.1.2. | Pro světlomet s vnějším rozptylovým krytem z plastu: | Na světlomet se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z: | 9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti částic 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Pro světlomet s vnějším rozptylovým krytem z plastu:

Na světlomet se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z:

9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti částic 0–100 μm,

| | 1 hmotnostního dílu rostlinného uhlíkatého prachu (bukové dřevo) o velikosti částic 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 hmotnostního dílu rostlinného uhlíkatého prachu (bukové dřevo) o velikosti částic 0–100 μm,

| | 0,2 hmotnostního dílu NaCMC (3) a |
| --- | --- |

0,2 hmotnostního dílu NaCMC (3) a

| | 13 hmotnostních dílů destilované vody o vodivosti ≤ 1 mS/m, a |
| --- | --- |

13 hmotnostních dílů destilované vody o vodivosti ≤ 1 mS/m, a

| | 2 ± 1 hmotnostních dílů povrchově aktivní látky (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 hmotnostních dílů povrchově aktivní látky (4).

| | Směs nesmí být starší než 14 dní. |
| --- | --- |

Směs nesmí být starší než 14 dní.

1.2.1.2.   Nanesení zkušební směsi na světlomet:

Zkušební směs se rovnoměrně nanese na celou plochu světlometu, která vyzařuje světlo, a nechá se zaschnout. Tento postup se opakuje tak dlouho, dokud hodnota osvětlení nepoklesne na 15–20 % hodnot naměřených za podmínek uvedených v této příloze ve všech těchto bodech:

| | v bodě Emax u potkávacího/dálkového světla a u samotného dálkového světla, |
| --- | --- |

v bodě Emax u potkávacího/dálkového světla a u samotného dálkového světla,

| | 50 R a 50 V (5) u světlometu poskytujícího pouze potkávací světlo, který je konstruován pro pravostranný provoz, |
| --- | --- |

50 R a 50 V (5) u světlometu poskytujícího pouze potkávací světlo, který je konstruován pro pravostranný provoz,

| | 50 L a 50 V (5) u světlometu poskytujícího pouze potkávací světlo, který je konstruován pro levostranný provoz. |
| --- | --- |

50 L a 50 V (5) u světlometu poskytujícího pouze potkávací světlo, který je konstruován pro levostranný provoz.

2.   ZKOUŠKA ZMĚNY SVISLÉ POLOHY ČÁRY ROZHRANÍ VLIVEM TEPLA

Při této zkoušce se ověřuje, zda svislý posuv čáry rozhraní vyvolaný vlivem tepla nepřekračuje hodnotu stanovenou pro zapnutý světlomet poskytující potkávací světlo.

Světlomet zkoušený podle bodu 1 musí být podroben zkoušce popsané v bodě 2.1, aniž by byl demontován nebo nově seřízen oproti svému zkušebnímu upevnění.

Jestliže má světlomet pohyblivý odrážeč, je pro tuto zkoušku vybrána pouze poloha nejbližší průměrnému svislému úhlovému zdvihu.

2.1.   Zkouška potkávacích světlometů

Zkouší se v suchém a klidném prostředí při okolní teplotě 23 ± 5 °C.

Použije se sériově vyrobený výbojkový zdroj světla, který byl zahořen po dobu nejméně 15 hodin, světlomet musí být v činnosti s potkávacím světlem a nesmí být demontován ze zkušebního upevnění nebo nově seřízen oproti svému zkušebnímu upevnění. (Pro účely této zkoušky se napětí nastaví podle bodu 1.1.1.2). Poloha vodorovné části čáry rozhraní (mezi přímkou VV a svislou přímkou procházející bodem B 50 L pro pravostranný provoz nebo bodem B 50 R pro levostranný provoz) musí být ověřena po třech minutách (r3) a po 60 minutách (r60) po skončení svícení.

Výše uvedená změna polohy čáry rozhraní se měří jakoukoliv metodou, která je přijatelně přesná a dává reprodukovatelné výsledky.

2.2.   Výsledky zkoušek

| 2.2.1. | Výsledek vyjádřený v miliradiánech (mrad) se v případě potkávacího světlometu považuje za přijatelný, jestliže absolutní hodnota

  změřená u světlometu není větší než 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) směrem nahoru a není větší než 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) směrem dolů. |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.2. | Je-li však tato hodnota:






  Směr pohybu | |
| --- | --- | --- |
| nahoru | více než 1,0 mrad, ne však více než 1,5 mrad
  (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad) |
| dolů | více než 2,0 mrad, ne však více než 3,0 mrad
  (2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad) |

2.2.2.

Je-li však tato hodnota:

Směr pohybu

nahoru

více než 1,0 mrad, ne však více než 1,5 mrad

(1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad)

dolů

více než 2,0 mrad, ne však více než 3,0 mrad

(2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad)

vyzkouší se podle bodu 2.1 další světlomet, který byl předtím třikrát po sobě podroben níže popsanému cyklu, aby se stabilizovala poloha jeho mechanických částí při umístění v držáku představujícím správnou montáž na vozidle:

| | potkávací světlo je zapnuto po dobu jedné hodiny (napětí se upraví podle bodu 1.1.1.2), |
| --- | --- |

potkávací světlo je zapnuto po dobu jedné hodiny (napětí se upraví podle bodu 1.1.1.2),

| | Po této době se typ světlometu považuje za přijatelný, splňuje-li absolutní hodnota Δr naměřená u tohoto vzorku požadavky uvedené v bodě 2.2.1 výše. |
| --- | --- |

Po této době se typ světlometu považuje za přijatelný, splňuje-li absolutní hodnota Δr naměřená u tohoto vzorku požadavky uvedené v bodě 2.2.1 výše.

---

(1)  Pokud je zkoušený světlomet ve skupině nebo sloučen se signálními svítilnami, musí být tyto svítilny během zkoušky rozsvíceny. V případě směrové svítilny musí být toto světlo v činnosti v blikavém režimu, přičemž poměr dob zapnuto/vypnuto je přibližně jedna ku jedné.

(2)  Mají-li být najednou rozsvíceny dva nebo více zdrojů světla za současného použití světelné houkačky, nepovažuje se to za obvyklé současné použití zdrojů světla.

(3)  NaCMC značí sodnou sůl karboxymethylcelulózy, běžně označované jako CMC. NaCMC užívaná ve směsi nečistot má v 2 % roztoku při 20 °C stupeň substituce (DS) 0,6–0,7 a viskozitu 200–300 cP.

(4)  Odchylka u množství je dána požadavkem, aby byly nečistoty správně rozetřeny po celém plastovém rozptylovém skle.

(5)  Bod 50 V je umístěn 375 mm pod přímkou H-V na svislé přímce V-V na cloně ve vzdálenosti 25 m.

Dodatek

Přehled dob činností pro zkoušku stability fotometrických parametrů

| Zkratky | : | P: světlomet potkávacího světla

  D: světlomet dálkového světla (D1 + D2 znamená dvě dálková světla)

  F: přední mlhové světlo |
| --- | --- | --- |

Zkratky

:

P: světlomet potkávacího světla

D: světlomet dálkového světla (D1 + D2 znamená dvě dálková světla)

F: přední mlhové světlo

| | označuje cyklus 15 minut vypnuto a 5 minut zapnuto |
| --- | --- |
| | označuje cyklus 9 minut vypnuto a 1 minuta zapnuto |
| | označuje cyklus 15 minut zapnuto a 5 minut vypnuto |

Image

označuje cyklus 15 minut vypnuto a 5 minut zapnuto

Image

označuje cyklus 9 minut vypnuto a 1 minuta zapnuto

Image

označuje cyklus 15 minut zapnuto a 5 minut vypnuto

Všechny následující skupinové světlomety a přední mlhové světlomety spolu s přidanými symboly slouží pouze jako příklady a jejich seznam není vyčerpávající.

---

PŘÍLOHA 5

Požadavky na světlomety s rozptylovými skly z plastů a zkoušení rozptylových skel či vzorků materiálů a úplných světlometů

1.   VŠEOBECNÉ POŽADAVKY

| 1.1. | Vzorky předložené podle bodů 2.2.5 a 2.3 tohoto předpisu musí splňovat ustanovení uvedená níže v bodech 2.1 až 2.5. |
| --- | --- |

1.1.

Vzorky předložené podle bodů 2.2.5 a 2.3 tohoto předpisu musí splňovat ustanovení uvedená níže v bodech 2.1 až 2.5.

| 1.2. | Dva vzorky úplných světlometů/systémů předložené podle bodu 2.2.4 tohoto předpisu s rozptylovými skly z plastového materiálu musí, pokud jde o materiál rozptylových skel, splňovat níže uvedené specifikace. |
| --- | --- |

1.2.

Dva vzorky úplných světlometů/systémů předložené podle bodu 2.2.4 tohoto předpisu s rozptylovými skly z plastového materiálu musí, pokud jde o materiál rozptylových skel, splňovat níže uvedené specifikace.

| 1.3. | Vzorky rozptylových skel z plastového materiálu nebo vzorky materiálu se společně s odrážečem, se kterým jsou případně určeny k namontování, podrobí schvalovacím zkouškám v časovém pořadí daném tabulkou A uvedenou v dodatku 1 k této příloze. |
| --- | --- |

1.3.

Vzorky rozptylových skel z plastového materiálu nebo vzorky materiálu se společně s odrážečem, se kterým jsou případně určeny k namontování, podrobí schvalovacím zkouškám v časovém pořadí daném tabulkou A uvedenou v dodatku 1 k této příloze.

| 1.4. | Pokud však výrobce svítilny může prokázat, že výrobek již prošel zkouškami předepsanými níže v bodech 2.1 až 2.5 nebo odpovídajícími zkouškami podle jiného předpisu, není třeba tyto zkoušky opakovat; povinné jsou pak pouze zkoušky předepsané v tabulce B dodatku 1. |
| --- | --- |

1.4.

Pokud však výrobce svítilny může prokázat, že výrobek již prošel zkouškami předepsanými níže v bodech 2.1 až 2.5 nebo odpovídajícími zkouškami podle jiného předpisu, není třeba tyto zkoušky opakovat; povinné jsou pak pouze zkoušky předepsané v tabulce B dodatku 1.

| 1.5. | Jsou-li světlomety určeny pouze pro pravostranný nebo pouze pro levostranný provoz, mohou být zkoušky ve shodě s touto přílohou provedeny pouze na jediném vzorku podle výběru žadatele. |
| --- | --- |

1.5.

Jsou-li světlomety určeny pouze pro pravostranný nebo pouze pro levostranný provoz, mohou být zkoušky ve shodě s touto přílohou provedeny pouze na jediném vzorku podle výběru žadatele.

2.   ZKOUŠKY

2.1.   Odolnost vůči změnám teploty

2.1.1.   Zkoušky

Tři nové vzorky (rozptylová skla) se podle níže uvedeného programu podrobí pěti cyklům změny teploty a vlhkosti:

| a) | 3 hodiny při teplotě 40 ± 2 °C a relativní vlhkosti 85–95 %, |
| --- | --- |

a)

3 hodiny při teplotě 40 ± 2 °C a relativní vlhkosti 85–95 %,

| b) | 1 hodina při teplotě 23 ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %, |
| --- | --- |

b)

1 hodina při teplotě 23 ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %,

| c) | 15 hodin při teplotě – 30 ± 2 °C, |
| --- | --- |

c)

15 hodin při teplotě – 30 ± 2 °C,

| d) | 1 hodina při teplotě 23 ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %, |
| --- | --- |

d)

1 hodina při teplotě 23 ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %,

| e) | 3 hodiny při teplotě 80 ± 2 °C, |
| --- | --- |

e)

3 hodiny při teplotě 80 ± 2 °C,

| f) | 1 hodina při teplotě 23 ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %. |
| --- | --- |

f)

1 hodina při teplotě 23 ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %.

Vzorky musí být před touto zkouškou uloženy nejméně po dobu čtyř hodin při teplotě 23 °C ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %.

| Pozn.: | Doba jedné hodiny při teplotě 23 ± 5 °C zahrnuje dobu, která je potřebná k přechodu z jedné teploty na druhou, aby se zabránilo projevům teplotního šoku. |
| --- | --- |

Pozn.:

Doba jedné hodiny při teplotě 23 ± 5 °C zahrnuje dobu, která je potřebná k přechodu z jedné teploty na druhou, aby se zabránilo projevům teplotního šoku.

2.1.2.   Fotometrická měření

2.1.2.1.   Metoda

Fotometrická měření se na vzorcích provádějí před zkouškou a po ní.

Při měření se použije standardní svítilna a měří se v následujících bodech:

B 50 L a 50 R u potkávacího světla potkávacího světlometu nebo potkávacího/dálkového světlometu (B 50 R a 50 L u světlometů pro levostranný provoz);

Imax pro dálkové světlo.

2.1.2.2.   Výsledky

Rozdíly mezi fotometrickými hodnotami naměřenými u každého vzorku před a po zkoušce nesmí překročit 10 %, včetně tolerancí fotometrické měřicí metody.

2.2.   Odolnost vůči atmosférickým vlivům a chemickým činidlům

2.2.1.   Odolnost vůči atmosférickým vlivům

Tři nové vzorky (rozptylových skel nebo vzorky materiálu) se vystaví vyzařování ze zdroje, který má podobné spektrální rozložení jako černé těleso o teplotě 5 500 K až 6 000 K. Mezi zdroj a vzorky se umístí vhodné filtry, aby se co nejvíce omezilo záření o vlnových délkách kratších než 295 nm a delších než 2 500 nm. Vzorky se vystaví osvětlení o intenzitě 1 200 ± 200 W/m2 po dobu potřebnou k tomu, aby obdržená světelná energie činila 4 500 ± 200 MJ/m2. Teplota měřená na černém panelu uvnitř ohraničené plochy, umístěném na stejné úrovni jako vzorky, musí být 50 °C ± 5 °C. Pro zajištění rovnoměrného osvětlení se vzorky musí kolem zdroje vyzařování otáčet rychlostí v rozmezí 1 až 5 min–1.

Vzorky se ostřikují destilovanou vodou s vodivostí nižší než 1 mS/m a při teplotě 23 °C ± 5 °C podle následujícího cyklu:

| ostřikování | : | 5 minut, |
| --- | --- | --- |
| sušení | : | 25 minut. |

ostřikování

:

5 minut,

sušení

:

25 minut.

2.2.2.   Odolnost vůči chemickým činidlům

Po provedení zkoušky podle bodu 2.2.1 a měření popsaného v bodě 2.2.3.1 se na vnější povrch zkoušené trojice vzorků působí postupem uvedeným v bodě 2.2.2.2 za použití směsi o složení stanoveném níže v bodě 2.2.2.1.

2.2.2.1.   Zkušební směs

Zkušební směs se skládá z 61,5 % n-heptanu, 12,5 % toluenu, 7,5 % ethyltetrachloridu, 12,5 % trichlorethylenu a 6 % xylenu (vše v objemových procentech).

2.2.2.2.   Nanesení zkušební směsi

Kus bavlněné látky (podle normy ISO 105) se nasytí směsí popsanou v bodě 2.2.2.1 a do 10 sekund se jím nanese a po dobu 10 minut potírá vnější strana vzorku při tlaku 50 N/cm2, který odpovídá působení 100 N na zkušebním povrchu 14 × 14 mm.

Během těchto 10 minut se tkanina opětovně smáčí ve směsi tak, aby složení nanášené tekutiny soustavně odpovídalo předpisu pro zkušební směs.

Během nanášení je možno kompenzovat tlak nanášení na vzorek tak, aby se předešlo jeho popraskání.

2.2.2.3.   Čištění

Po nanesení zkušební směsi se vzorky na vzduchu osuší a pak se omyjí roztokem popsaným v bodě 2.3 (Odolnost vůči čisticím prostředkům) při teplotě 23 °C ± 5 °C.

Pak se vzorky pečlivě opláchnou destilovanou vodou o teplotě 23 °C ± 5 °C, která neobsahuje více než 0,2 % nečistot, a otřou se měkkou látkou.

2.2.3.   Výsledky

2.2.3.1.   Po zkoušce odolnosti vůči atmosférickým vlivům musí být vnější povrch vzorků bez jakýchkoli trhlin, škrábnutí, naštípnutí a deformací a průměrná změna propustnosti Formula, měřená na třech vzorcích postupem uvedeným v dodatku 2 této přílohy nesmí překračovat hodnotu 0,020 (Δtm < 0,020).

2.2.3.2.   Po zkoušce odolnosti vůči chemickým činidlům musí být vzorky bez jakýchkoli stop chemického narušení, které by mohlo způsobovat změny rozptylu světelného toku, jehož průměrná změna Formula měřená na třech vzorcích postupem uvedeným v dodatku 2 této přílohy nesmí překračovat hodnotu 0,020 (Δ dm < 0,020).

2.2.4.   Odolnost vůči záření zdroje světla

Musí být provedena následující zkouška:

| | ploché vzorky světlo propouštějících plastových dílů světlometu se vystaví účinkům světla výbojkového zdroje světla. Parametry, jako např. úhly a vzdálenosti těchto vzorků musí být stejné jako ve světlometu. Tyto vzorky musí mít stejnou barvu a případnou povrchovou úpravu jako části světlometu. |
| --- | --- |

ploché vzorky světlo propouštějících plastových dílů světlometu se vystaví účinkům světla výbojkového zdroje světla. Parametry, jako např. úhly a vzdálenosti těchto vzorků musí být stejné jako ve světlometu. Tyto vzorky musí mít stejnou barvu a případnou povrchovou úpravu jako části světlometu.

| | Po 1 500 hodinách nepřetržité expozice musí být kolorimetrické parametry propouštěného světla splněny s novým standardním výbojkovým zdrojem světla a povrch nesmí vykazovat praskliny, škrábnutí, odlupování a deformace. |
| --- | --- |

Po 1 500 hodinách nepřetržité expozice musí být kolorimetrické parametry propouštěného světla splněny s novým standardním výbojkovým zdrojem světla a povrch nesmí vykazovat praskliny, škrábnutí, odlupování a deformace.

2.3.   Odolnost vůči čisticím prostředkům a uhlovodíkům

2.3.1.   Odolnost vůči čisticím prostředkům

Vnější povrch tří vzorků (rozptylových skel nebo vzorků materiálu) se ohřeje na 50 ± 5 °C a pak ponoří na pět minut do roztoku udržovaného na teplotě 23 ± 5 °C a tvořeného 99 díly destilované vody s nejvýše 0,02 % nečistot a jedním dílem alkylaryl sulfonátu.

Na konci zkoušky se vzorky vysuší při 50 ± 5 °C. Povrch vzorků se očistí vlhkou látkou.

2.3.2.   Odolnost vůči uhlovodíkům

Vnější povrch těchto tří vzorků se pak po dobu jedné minuty lehce potírá bavlněnou látkou napuštěnou směsí tvořenou 70 % n-heptanu a 30 % toluenu (objemová %) a pak se nechá na vzduchu oschnout.

2.3.3.   Výsledky

Po postupném provedení obou uvedených zkoušek nesmí průměrná hodnota změny propustnosti Formula, měřená na třech vzorcích postupem uvedeným v dodatku 2 této přílohy překračovat hodnotu 0,010 (Δtm < 0,010).

2.4.   Odolnost vůči mechanickému narušení

2.4.1.   Metoda mechanického narušení

Vnější povrch tří nových vzorků (rozptylových skel) se podrobí zkoušce rovnoměrného mechanického narušení postupem popsaným v dodatku 3 této přílohy.

2.4.2.   Výsledky

Změny po této zkoušce:

| v propustnosti | : | |
| --- | --- | --- |
| a v rozptylu | : | |

v propustnosti

:

Formula

a v rozptylu

:

Formula

se musí změřit postupem popsaným v dodatku 2 na ploše stanovené v bodě 2.2.4 výše. Pro střední hodnotu tří vzorků musí platit:

| | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5.   Zkouška přilnavosti případného povlaku

2.5.1.   Příprava vzorku

Na nátěru se plocha o velikosti 20 × 20 mm rozřeže žiletkou nebo jehlou na mřížku se čtvercovými okénky o velikosti přibližně 2 × 2 mm. Na žiletku, respektive jehlu, se působí takovým tlakem, aby se prořízl alespoň nátěr.

2.5.2.   Popis zkoušky

Použije se lepicí páska s přilnavostí 2 N/(cm šířky) ± 20 %, měřeno za standardizovaných podmínek dle dodatku 4 této přílohy. Tato lepicí páska, jejíž šířka musí být alespoň 25 mm, se přinejmenším 5 minut tiskne na povrch upravený podle bodu 2.5.1.

Konec lepicí pásky se potom zatíží tak, aby byla síla přilnavosti k danému povrchu vyrovnána silou kolmou k tomuto povrchu. V té chvíli se páska odtrhne rovnoměrnou rychlostí 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Výsledky

Mřížkovaná plocha nesmí být nijak výrazně poškozena. Přípustné je narušení na průsečících mezi čtverci nebo na hranách řezů, pokud velikost poškozené plochy nepřekračuje 15 % mřížkované plochy.

2.6.   Zkoušky úplného světlometu s plastovým rozptylovým sklem

2.6.1.   Odolnost povrchu rozptylového skla vůči mechanickému narušení

2.6.1.1.   Zkoušky

Rozptylové sklo vzorku světlometu č. 1 se podrobí zkoušce popsané v bodě 2.4.1.

2.6.1.2.   Výsledky

Po zkoušce nesmí výsledky fotometrických měření provedených na světlometu v souladu s tímto předpisem překračovat:

| a) | o více než 30 % maximální hodnoty předepsané pro body B50 L a HV a nesmí být o více než 10 % pod minimálními hodnotami předepsanými pro bod 75 R (u světlometů určených pro levostranný provoz se posuzují body B50 R, HV a 75 L)
  nebo |
| --- | --- |

a)

o více než 30 % maximální hodnoty předepsané pro body B50 L a HV a nesmí být o více než 10 % pod minimálními hodnotami předepsanými pro bod 75 R (u světlometů určených pro levostranný provoz se posuzují body B50 R, HV a 75 L)

nebo

| b) | o více než 10 % pod minimálními hodnotami předepsanými pro HV v případě světlometu, který vytváří pouze dálkové světlo. |
| --- | --- |

b)

o více než 10 % pod minimálními hodnotami předepsanými pro HV v případě světlometu, který vytváří pouze dálkové světlo.

2.6.2.   Zkouška přilnavosti případného povlaku

Rozptylové sklo vzorku světlometu č. 2 se podrobí zkoušce popsané v bodě 2.5.

Dodatek 1

ČASOVÁ POSLOUPNOST SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK

A.   Zkoušení plastových materiálů (rozptylová skla nebo vzorky materiálu dodané podle bodu 2.2.4 tohoto předpisu)

| Vzorky
  Zkoušky | Rozptylová skla nebo vzorky materiálu | Rozptylová skla |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Omezená fotometrie
  (bod 2.1.2) |

Vzorky

Zkoušky

Rozptylová skla nebo vzorky materiálu

Rozptylová skla

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Omezená fotometrie

(bod 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1 | Změna teploty
  (bod 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1

Změna teploty

(bod 2.1.1)

x

x

x

| 1.2. | Omezená fotometrie
  (bod 2.1.2) |
| --- | --- |

1.2.

Omezená fotometrie

(bod 2.1.2)

x

x

x

| 1.2.1 | Měření propustnosti |
| --- | --- |

1.2.1

Měření propustnosti

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2 | Měření rozptylu |
| --- | --- |

1.2.2

Měření rozptylu

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Atmosférické vlivy
  (bod 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosférické vlivy

(bod 2.2.1)

x

x

x

| 1.3.1 | Měření propustnosti |
| --- | --- |

1.3.1

Měření propustnosti

x

x

x

| 1.4. | Chemická činidla
  (bod 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4.

Chemická činidla

(bod 2.2.2)

x

x

x

| 1.4.1 | Měření rozptylu |
| --- | --- |

1.4.1

Měření rozptylu

x

x

x

| 1.5. | Čisticí prostředky
  (bod 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5.

Čisticí prostředky

(bod 2.3.1)

x

x

x

| 1.6. | Uhlovodíky
  (bod 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6.

Uhlovodíky

(bod 2.3.2)

x

x

x

| 1.6.1 | Měření propustnosti |
| --- | --- |

1.6.1

Měření propustnosti

x

x

x

| 1.7. | Narušení
  (bod 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7.

Narušení

(bod 2.4.1)

x

x

x

| 1.7.1 | Měření propustnosti |
| --- | --- |

1.7.1

Měření propustnosti

x

x

x

| 1.7.2 | Měření rozptylu |
| --- | --- |

1.7.2

Měření rozptylu

x

x

x

| 1.8. | Přilnavost
  (bod 2.5) |
| --- | --- |

1.8.

Přilnavost

(bod 2.5)

x

| 1.9. | Odolnost vůči záření zdroje světla
  (bod 2.2.4) |
| --- | --- |

1.9.

Odolnost vůči záření zdroje světla

(bod 2.2.4)

x

B.   Zkoušky úplných světlometů (dodaných podle bodu 2.2.3 tohoto předpisu)

| Zkoušky | Úplný světlomet |
| --- | --- |
| Číslo vzorku |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Narušení
  (bod 2.6.1.1.1) |

Zkoušky

Úplný světlomet

Číslo vzorku

1

2

2.1.

Narušení

(bod 2.6.1.1.1)

x

| 2.2. | Fotometrie
  (bod 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometrie

(bod 2.6.1.2)

x

| 2.3. | Přilnavost
  (bod 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3.

Přilnavost

(bod 2.6.2)

x

Dodatek 2

Metoda měření rozptylu a propustnosti světla

1.   ZAŘÍZENÍ (VIZ OBRÁZEK)

Paprsek kolimátoru K o polodivergenci β/2 = 17,4 × 10–4 rd je omezen clonkou DT s otvorem 6 mm, proti kterému je umístěn vzorek.

Rozptylová achromatická čočka L2, korigovaná na sférickou aberaci, spojuje clonu DT se snímačem R; průměr rozptylového skla L2 musí být takový, aby neclonil světlo rozptylované vzorkem v kuželu s polovičním vrcholovým úhlem β/2 = 14°.

Do ohniskové roviny obrazu rozptylového skla L2 se umístí prstencová clona DD o úhlech α/2 = 1° a αmax/2 = 12°.

Nepropustná středová část clony slouží k tomu, aby se vyloučilo světlo přicházející přímo ze světelného zdroje. Musí být možno ji vyjmout ze světelného svazku takovým způsobem, aby se vrátila přesně do své výchozí polohy.

Vzdálenosti L2 DT a ohnisková délka F2
   (1) rozptylového skla L2 musí být voleny tak, aby obraz DT úplně pokryl snímač R.

Přiřadíme-li počátečnímu dopadajícímu toku velikost 1 000 jednotek, musí být absolutní přesnost každého měření lepší než 1 jednotka.

2.   MĚŘENÍ

Provádějí se tato měření:

| Měření | Se vzorkem | Se středovou částí DD | Představovaná veličina |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ne | ne | Počáteční dopadající tok světla |
| T2 | ano
  (před zkouškou) | ne | Tok světla propuštěný novým materiálem v poli 24 ° |
| T3 | ano
  (po zkoušce) | ne | Tok světla propuštěný zkoušeným materiálem v poli 24 ° |
| T4 | ano
  (před zkouškou) | ano | Tok světla rozptylovaný novým materiálem |
| T5 | ano
  (po zkoušce) | ano | Tok světla rozptylovaný zkoušeným materiálem |

Měření

Se vzorkem

Se středovou částí DD

Představovaná veličina

T1

ne

ne

Počáteční dopadající tok světla

T2

ano

(před zkouškou)

ne

Tok světla propuštěný novým materiálem v poli 24 °

T3

ano

(po zkoušce)

ne

Tok světla propuštěný zkoušeným materiálem v poli 24 °

T4

ano

(před zkouškou)

ano

Tok světla rozptylovaný novým materiálem

T5

ano

(po zkoušce)

ano

Tok světla rozptylovaný zkoušeným materiálem

Obrázek 1

Optické zařízení pro měření odchylek rozptylu a propustnosti

Image

---

(1)  Pro rozptylové sklo L2 se doporučuje ohnisková vzdálenost zhruba 80 mm.

Dodatek 3

METODA ZKOUŠENÍ POSTŘIKEM

1.   ZKUŠEBNÍ ZAŘÍZENÍ

1.1.   Stříkací pistole

Stříkací pistole se osadí tryskou o průměru 1,3 mm umožňující dosahovat při tlaku 6,0 – 0 + 0,5 barů průtoku 0,24 ± 0,02 l/min.

Za těchto provozních podmínek musí mít vzorek kužele vytvořený na povrchu, který je účinkům vystaven na vzdálenost 380 mm ± 10 mm od trysky, průměr 170 mm ± 50 mm.

1.2.   Zkušební směs

Zkušební směs sestává z:

| a) | křemenného písku o tvrdosti 7 na Mohrově stupnici a velikosti zrna mezi 0 a 0,2 mm a s téměř normálním rozložením s hodnotou úhlového faktoru 1,8 až 2 a |
| --- | --- |

a)

křemenného písku o tvrdosti 7 na Mohrově stupnici a velikosti zrna mezi 0 a 0,2 mm a s téměř normálním rozložením s hodnotou úhlového faktoru 1,8 až 2 a

| b) | vody o tvrdosti nepřesahující 205 g/m3; směs sestává z 25 g písku na 1 litr vody. |
| --- | --- |

b)

vody o tvrdosti nepřesahující 205 g/m3; směs sestává z 25 g písku na 1 litr vody.

2.   ZKOUŠKA

Vnější povrch rozptylového skla světlometů se jednou nebo několikrát vystaví pískovému proudu získanému tak, jak je uvedeno výše. Proud se směruje téměř kolmo na zkoušený povrch.

Narušení se zjišťuje pomocí jednoho nebo několika vzorků skla umístěných jako referenční do blízkosti zkoušených rozptylových skel. Směs se nastřikuje až do doby, kdy je změna v rozptylu světla vzorku nebo vzorků, měřená postupem podle dodatku 2, taková, že platí:

Formula

K ověření, že je celý zkoušený povrch narušen stejnoměrně, je možno použít několik referenčních vzorků.

Dodatek 4

ZKOUŠKA PŘILNAVOSTI LEPICÍ PÁSKY

1.   ÚČEL POUŽITÍ

Touto metodou je za standardních podmínek možno stanovit lineární přilnavost lepicí pásky ke skleněné desce.

2.   PRINCIP

Měření síly potřebné k odlepení lepicí pásky od skleněné desky pod úhlem 90°.

3.   DEFINOVANÉ ATMOSFÉRICKÉ PODMÍNKY

Podmínky okolního prostředí: teplota 23 ± 5 °C a relativní vlhkost 65 ± 15 %.

4.   ZKUŠEBNÍ VZORKY

Před zkouškou se zkoušený svitek lepicí pásky po dobu 24 hodin teplotně stabilizuje za specifikovaných okolních podmínek (viz bod 3 výše).

Z každého kotouče se zkouší pět zkušebních pásků, každý o délce 400 mm. Před odběrem těchto zkušebních pásků se z kotouče odvinou a zlikvidují první tři obvody.

5.   POSTUP

Zkouška se provádí za podmínek vnějšího prostředí stanovených v bodě 3.

Pět zkušebních vzorků se odebere radiálním odvinováním pásky rychlostí cca 300 mm/s, potom se do 15 sekund nalepí takto:

| | páska se postupně nalepí na skleněnou desku, zlehka se prstem po délce uhladí bez nadměrného tlaku tak, aby mezi páskou a sklem nezůstávaly žádné vzduchové bublinky. |
| --- | --- |

páska se postupně nalepí na skleněnou desku, zlehka se prstem po délce uhladí bez nadměrného tlaku tak, aby mezi páskou a sklem nezůstávaly žádné vzduchové bublinky.

| | Soustava se v uvedených povětrnostních podmínkách ponechá 10 minut v klidu. |
| --- | --- |

Soustava se v uvedených povětrnostních podmínkách ponechá 10 minut v klidu.

| | V rovině kolmé na osu zkušební pásky se od desky odlepí zhruba 25 mm zkušební pásky. |
| --- | --- |

V rovině kolmé na osu zkušební pásky se od desky odlepí zhruba 25 mm zkušební pásky.

| | Deska se upevní a volný konec pásky se ohne o 90°. Působí se silou tak, aby čára mezi páskou a deskou byla na tuto sílu i na desku kolmá. |
| --- | --- |

Deska se upevní a volný konec pásky se ohne o 90°. Působí se silou tak, aby čára mezi páskou a deskou byla na tuto sílu i na desku kolmá.

| | Táhne se tak, aby se páska odlepovala rychlostí 300 mm/s ± 30 mm/s, a zaznamená se síla, kterou bylo třeba vyvinout. |
| --- | --- |

Táhne se tak, aby se páska odlepovala rychlostí 300 mm/s ± 30 mm/s, a zaznamená se síla, kterou bylo třeba vyvinout.

6.   VÝSLEDKY

Získaných pět hodnot se seřadí podle velikosti a za výsledek měření se považuje jejich medián. Tato hodnota se vyjádří v newtonech na centimetr šířky pásky.

---

PŘÍLOHA 6

VZTAŽNÝ STŘED

Image

Tato nepovinná značka vztažného středu se nachází na rozptylovém skle v jeho průsečíku se vztažnou osou potkávacího světla a také na rozptylových sklech dálkových světel, pokud nejsou ani skupinová ani sdružená ani sloučená s potkávacím světlem.

Výše uvedený výkres představuje značku vztažného středu promítnutého na rovinu v podstatě tečnou k rozptylovému sklu kolem středu kružnice. Čáry tvořící tuto značku mohou být plné nebo tečkované.

---

PŘÍLOHA 7

OZNAČOVÁNÍ NAPĚTÍ

| Toto označení musí být umístěno na hlavním tělese každého světlometu, který obsahuje pouze výbojkové zdroje světla a napáječ, a dále na obou vnějších částech napáječe. | | Toto označení musí být umístěno na hlavním tělese každého světlometu, který obsahuje alespoň jeden výbojkový zdroj světla a napáječ. |
| --- | --- | --- |
| Napáječ (napáječe) je určen (jsou určeny) pro síť o napětí ** V. | | Napáječ (napáječe) je určen (jsou určeny) pro síť o napětí ** V. |
| | | Žádná z žárovek a/nebo LED modulů, které světlomet obsahuje, není určena pro síť o napětí 24 V. |

Toto označení musí být umístěno na hlavním tělese každého světlometu, který obsahuje pouze výbojkové zdroje světla a napáječ, a dále na obou vnějších částech napáječe.

Toto označení musí být umístěno na hlavním tělese každého světlometu, který obsahuje alespoň jeden výbojkový zdroj světla a napáječ.

Napáječ (napáječe) je určen (jsou určeny) pro síť o napětí ** V.

Napáječ (napáječe) je určen (jsou určeny) pro síť o napětí ** V.

Žádná z žárovek a/nebo LED modulů, které světlomet obsahuje, není určena pro síť o napětí 24 V.

---

PŘÍLOHA 8

MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA POSTUPY KONTROL SHODNOSTI VÝROBY

1.   OBECNĚ

| 1.1. | Požadavky na shodnost jsou z mechanického a geometrického hlediska považovány za splněné, pokud rozdíly nepřekračují nevyhnutelnou míru výrobní odchylky v rámci požadavků tohoto předpisu. |
| --- | --- |

1.1.

Požadavky na shodnost jsou z mechanického a geometrického hlediska považovány za splněné, pokud rozdíly nepřekračují nevyhnutelnou míru výrobní odchylky v rámci požadavků tohoto předpisu.

| 1.2. | Pokud jde o fotometrické parametry, shodnost sériově vyráběných světlometů se nezpochybní, jestliže při zkoušení fotometrických parametrů náhodně vybraného světlometu, prováděném při napájecím napětí 13,2 V ± 0,1 V nebo případně jinak stanoveném napětí, a: | buď:
  vybaveného výměnným standardním výbojkovým zdrojem světla podle bodu 6.1.3. Světelný tok tohoto výbojkového zdroje světla se může lišit od požadovaného světelného toku předepsaného v předpisu č. 99. V tomto případě se osvětlení následně koriguje; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Pokud jde o fotometrické parametry, shodnost sériově vyráběných světlometů se nezpochybní, jestliže při zkoušení fotometrických parametrů náhodně vybraného světlometu, prováděném při napájecím napětí 13,2 V ± 0,1 V nebo případně jinak stanoveném napětí, a:

buď:

vybaveného výměnným standardním výbojkovým zdrojem světla podle bodu 6.1.3. Světelný tok tohoto výbojkového zdroje světla se může lišit od požadovaného světelného toku předepsaného v předpisu č. 99. V tomto případě se osvětlení následně koriguje;

| | nebo
  vybaveného sériově vyráběným výbojkovým zdrojem světla a případně sériovým napáječem. Světelný tok tohoto zdroje světla se přitom může lišit od požadovaného světelného toku, vzhledem k tolerancím týkajícím se zdroje světla a napáječe, jak je uvedeno v předpise č. 99; podle toho může být naměřené osvětlení korigováno o 20 % v příznivém směru. |
| --- | --- |

nebo

vybaveného sériově vyráběným výbojkovým zdrojem světla a případně sériovým napáječem. Světelný tok tohoto zdroje světla se přitom může lišit od požadovaného světelného toku, vzhledem k tolerancím týkajícím se zdroje světla a napáječe, jak je uvedeno v předpise č. 99; podle toho může být naměřené osvětlení korigováno o 20 % v příznivém směru.

| 1.2.1. | Žádná z hodnot osvětlení se nepříznivě neodchyluje od hodnot předepsaných tímto předpisem o více než 20 %, je-li měřena a opravena podle bodu 1.2 výše. Pro hodnoty B 50 L (nebo R) a pásmo A mohou být maximální nepříznivé odchylky:






  B 50 L (nebo R) (1): | 170 cd odpovídající 20 %
  255 cd odpovídající 30 % |
| --- | --- | --- |
| Pásmo A | 255 cd odpovídající 20 %
  380 cd odpovídající 30 %. |

1.2.1.

Žádná z hodnot osvětlení se nepříznivě neodchyluje od hodnot předepsaných tímto předpisem o více než 20 %, je-li měřena a opravena podle bodu 1.2 výše. Pro hodnoty B 50 L (nebo R) a pásmo A mohou být maximální nepříznivé odchylky:

B 50 L (nebo R) (1):

170 cd odpovídající 20 %

255 cd odpovídající 30 %

Pásmo A

255 cd odpovídající 20 %

380 cd odpovídající 30 %.

| 1.2.2. | nebo pokud






  1.2.2.1. | hodnoty stanovené v tomto předpise pro potkávací světlo jsou splněny v HV (s tolerancí + 170 cd) a v jednom bodě v kružnici o 0,35 stupně okolo bodů B 50 L (nebo R) (1) (s tolerancí 85 cd), 75 R (nebo L), 50 V, 25 R1, 25 L2 a v segmentu I; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

nebo pokud

1.2.2.1.

hodnoty stanovené v tomto předpise pro potkávací světlo jsou splněny v HV (s tolerancí + 170 cd) a v jednom bodě v kružnici o 0,35 stupně okolo bodů B 50 L (nebo R) (1) (s tolerancí 85 cd), 75 R (nebo L), 50 V, 25 R1, 25 L2 a v segmentu I;

| 1.2.2.2. | a jestliže u dálkového světla s bodem HV ležícím uvnitř izoluxy 0,75 Imax je pro fotometrické hodnoty v libovolném měřicím bodě podle bodu 6.3 tohoto předpisu dodržována tolerance + 20 % pro maximální hodnoty a – 20 % pro minimální hodnoty. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

a jestliže u dálkového světla s bodem HV ležícím uvnitř izoluxy 0,75 Imax je pro fotometrické hodnoty v libovolném měřicím bodě podle bodu 6.3 tohoto předpisu dodržována tolerance + 20 % pro maximální hodnoty a – 20 % pro minimální hodnoty.

| 1.2.3. | Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, smí být zaměření světlometu změněno za předpokladu, že se osa světla nevychýlí podélně doprava nebo doleva o více než 0,5° a nahoru nebo dolů o více než 0,2°. |
| --- | --- |

1.2.3.

Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, smí být zaměření světlometu změněno za předpokladu, že se osa světla nevychýlí podélně doprava nebo doleva o více než 0,5° a nahoru nebo dolů o více než 0,2°.

| 1.2.4. | Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, musí se zkoušky tohoto světlometu opakovat s použitím jiného standardního výbojkového zdroje světla nebo výbojkového zdroje světla a napáječe, podle toho, který případ podle bodu 1.2 platí. |
| --- | --- |

1.2.4.

Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, musí se zkoušky tohoto světlometu opakovat s použitím jiného standardního výbojkového zdroje světla nebo výbojkového zdroje světla a napáječe, podle toho, který případ podle bodu 1.2 platí.

| 1.3. | S ohledem na ověřování změny svislé polohy čáry rozhraní vlivem tepla musí být dodržen následující postup: | jeden ze světlometů ze vzorku se zkouší postupem popsaným v bodě 2.1 přílohy 4 poté, co byl vystaven třikrát po sobě cyklu popsanému v bodě 2.2.2 přílohy 4. |
| --- | --- | --- |

1.3.

S ohledem na ověřování změny svislé polohy čáry rozhraní vlivem tepla musí být dodržen následující postup:

jeden ze světlometů ze vzorku se zkouší postupem popsaným v bodě 2.1 přílohy 4 poté, co byl vystaven třikrát po sobě cyklu popsanému v bodě 2.2.2 přílohy 4.

| | Světlomet se považuje za vyhovující, nepřekročí-li veličina Δr (definovaná v bodech 2.1 a 2.2 přílohy 4 tohoto předpisu) hodnotu 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Světlomet se považuje za vyhovující, nepřekročí-li veličina Δr (definovaná v bodech 2.1 a 2.2 přílohy 4 tohoto předpisu) hodnotu 1,5 mrad.

| | Pokud tato hodnota úhel 1,5 mrad překračuje, avšak není větší než 2,0 mrad, přezkouší se druhý světlomet; průměr absolutních hodnot zjištěných u obou vzorků nesmí překračovat hodnotu 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Pokud tato hodnota úhel 1,5 mrad překračuje, avšak není větší než 2,0 mrad, přezkouší se druhý světlomet; průměr absolutních hodnot zjištěných u obou vzorků nesmí překračovat hodnotu 1,5 mrad.

| 1.4. | Je nutné dodržet chromatické souřadnice. |
| --- | --- |

1.4.

Je nutné dodržet chromatické souřadnice.

| 1.5. | Pokud však nemůže být svislé nastavení opakovaně uvedeno do požadované polohy v tolerancích uvedených v bodě 6.2.2.3 tohoto předpisu, je nutné vyzkoušet jeden vzorek postupem popsaným v bodech 2 a 3 přílohy 10. |
| --- | --- |

1.5.

Pokud však nemůže být svislé nastavení opakovaně uvedeno do požadované polohy v tolerancích uvedených v bodě 6.2.2.3 tohoto předpisu, je nutné vyzkoušet jeden vzorek postupem popsaným v bodech 2 a 3 přílohy 10.

2.   MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA OVĚŘOVÁNÍ SHODNOSTI ZE STRANY VÝROBCE

U každého typu světlometu je držitel značky schválení povinen provádět v přiměřených intervalech přinejmenším následující zkoušky. Zkoušky se provádějí podle ustanovení tohoto předpisu.

Pokud některý vzorek vykazuje neshodnost, pokud jde o typ příslušné zkoušky, odeberou se a vyzkouší další vzorky. Výrobce přijme opatření k zajištění shodnosti dotčené výroby.

2.1.   Povaha zkoušek

Zkoušky shodnosti se v tomto předpise týkají fotometrických charakteristik a ověřování změn svislé polohy čáry rozhraní vlivem tepla.

2.2.   Metody používané při zkouškách

| 2.2.1. | Zkoušky se v zásadě provádějí v souladu s metodami stanovenými v tomto předpise. |
| --- | --- |

2.2.1.

Zkoušky se v zásadě provádějí v souladu s metodami stanovenými v tomto předpise.

| 2.2.2. | Při kterékoli zkoušce shodnosti prováděné výrobcem je možno se souhlasem příslušného orgánu odpovědného za schvalovací zkoušky použít rovnocenné metody. Výrobce musí prokázat, že použité metody jsou rovnocenné těm, které jsou stanoveny v tomto předpise. |
| --- | --- |

2.2.2.

Při kterékoli zkoušce shodnosti prováděné výrobcem je možno se souhlasem příslušného orgánu odpovědného za schvalovací zkoušky použít rovnocenné metody. Výrobce musí prokázat, že použité metody jsou rovnocenné těm, které jsou stanoveny v tomto předpise.

| 2.2.3. | Použití bodů 2.2.1 a 2.2.2 vyžaduje pravidelnou kalibraci zkušební aparatury a stanovení její korelace s měřeními prováděnými příslušným orgánem. |
| --- | --- |

2.2.3.

Použití bodů 2.2.1 a 2.2.2 vyžaduje pravidelnou kalibraci zkušební aparatury a stanovení její korelace s měřeními prováděnými příslušným orgánem.

| 2.2.4. | Ve všech případech jsou referenčními metodami metody stanovené tímto předpisem, a to zejména pro účely úředního ověřování a odběru vzorků. |
| --- | --- |

2.2.4.

Ve všech případech jsou referenčními metodami metody stanovené tímto předpisem, a to zejména pro účely úředního ověřování a odběru vzorků.

2.3.   Způsob odběru vzorků

Vzorky světlometů se vybírají náhodně z jednotné výrobní série. Jednotnou sérií se rozumí soubor světlometů téhož typu definovaný podle výrobních postupů výrobce.

Hodnocení musí obecně pokrývat sériovou výrobu z jednotlivých závodů. Výrobce však může pro tentýž typ spojit záznamy z více závodů, pokud se v těchto závodech uplatňuje stejný systém jakosti a řízení jakosti.

2.4.   Měřené a zaznamenávané fotometrické vlastnosti

Vybrané světlomety se podrobí fotometrickým měřením v bodech stanovených v tomto předpise. Odečítané hodnoty se v případě dálkových světel omezují na body Imax, HV (2), HL, HR (3) a v případě potkávacích světel na body B 50 L (nebo R) (1), HV, 50 V, 75 R (nebo L) a 25 L2 (nebo R2), (viz obrázek v příloze 3).

2.5.   Kritéria přijatelnosti

Výrobce je odpovědný za statistický rozbor výsledků zkoušek a v součinnosti s příslušným orgánem za definici kritérií přijatelnosti svých výrobků tak, aby byly splněny požadavky pro ověřování shodnosti výrobků stanovené v bodě 9.1 tohoto předpisu.

Kritéria přijatelnosti musí být taková, aby s 95 % mírou spolehlivosti byla minimální pravděpodobnost úspěšného absolvování namátkové kontroly podle přílohy 9 (první odběr vzorků) 0,95.

---

(1)  Písmena v závorkách odpovídají světlometům určeným pro levostranný provoz.

(2)  Pokud je dálkové světlo sloučené s potkávacím světlem, je HV pro dálkové světlo týmž měřicím bodem jako pro světlo potkávací.

(3)  HL a HR: body na přímce „hh“, umístěné 2,5 stupně nalevo, resp. napravo od bodu HV.

---

PŘÍLOHA 9

MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA ODBĚR VZORKŮ INSPEKTOREM

1.   OBECNĚ

| 1.1. | Požadavky na shodnost podle požadavků tohoto předpisu se považují z mechanického a geometrického hlediska za splněné, pokud odchylky nepřekročí nevyhnutelné výrobní odchylky. |
| --- | --- |

1.1.

Požadavky na shodnost podle požadavků tohoto předpisu se považují z mechanického a geometrického hlediska za splněné, pokud odchylky nepřekročí nevyhnutelné výrobní odchylky.

| 1.2. | Pokud jde o fotometrické parametry, shodnost sériově vyráběných světlometů se nezpochybní, jestliže při zkoušení fotometrických parametrů náhodně vybraného světlometu, prováděném při napájecím napětí 13,2 V ± 0,1 V nebo případně jinak stanoveném napětí, a: | buď
  vybaveného výměnným standardním výbojkovým zdrojem světla podle bodu 6.1.3. Světelný tok tohoto výbojkového zdroje světla se přitom může lišit od vztažného světelného toku určeného předpisem č. 99. V tomto případě se osvětlení následně koriguje; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Pokud jde o fotometrické parametry, shodnost sériově vyráběných světlometů se nezpochybní, jestliže při zkoušení fotometrických parametrů náhodně vybraného světlometu, prováděném při napájecím napětí 13,2 V ± 0,1 V nebo případně jinak stanoveném napětí, a:

buď

vybaveného výměnným standardním výbojkovým zdrojem světla podle bodu 6.1.3. Světelný tok tohoto výbojkového zdroje světla se přitom může lišit od vztažného světelného toku určeného předpisem č. 99. V tomto případě se osvětlení následně koriguje;

| | nebo
  vybaveného sériově vyráběným výbojkovým zdrojem světla a sériovým napáječem. Světelný tok tohoto zdroje světla se přitom může lišit od nominálního světelného toku, vzhledem k tolerancím týkajícím se zdroje světla a napáječe, jak je uvedeno v předpise č. 99; podle toho může být naměřené osvětlení korigováno o 20 % v příznivém směru. |
| --- | --- |

nebo

vybaveného sériově vyráběným výbojkovým zdrojem světla a sériovým napáječem. Světelný tok tohoto zdroje světla se přitom může lišit od nominálního světelného toku, vzhledem k tolerancím týkajícím se zdroje světla a napáječe, jak je uvedeno v předpise č. 99; podle toho může být naměřené osvětlení korigováno o 20 % v příznivém směru.

| 1.2.1. | Žádná naměřená hodnota se neodchyluje nepříznivě od hodnot předepsaných v tomto předpise o více než 20 %.
  Maximální odchylka v pásmu oslnění smí být:






  B 50 L (nebo R) (1): | 170 cd odpovídající 20 %
  255 cd odpovídající 30 % |
| --- | --- | --- |
| Pásmo A | 255 cd odpovídající 20 %
  380 cd odpovídající 30 %. |

1.2.1.

Žádná naměřená hodnota se neodchyluje nepříznivě od hodnot předepsaných v tomto předpise o více než 20 %.

Maximální odchylka v pásmu oslnění smí být:

B 50 L (nebo R) (1):

170 cd odpovídající 20 %

255 cd odpovídající 30 %

Pásmo A

255 cd odpovídající 20 %

380 cd odpovídající 30 %.

| 1.2.2. | nebo pokud






  1.2.2.1. | hodnoty stanovené v tomto předpise pro potkávací světlo jsou splněny v HV (s tolerancí + 170 cd) a v jednom bodě v kružnici o 0,35 stupně okolo bodů B 50 L (nebo R) (1) (s tolerancí 85 cd), 75 R (nebo L), 50 V, 25 R1, 25 L2 a v segmentu I; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

nebo pokud

1.2.2.1.

hodnoty stanovené v tomto předpise pro potkávací světlo jsou splněny v HV (s tolerancí + 170 cd) a v jednom bodě v kružnici o 0,35 stupně okolo bodů B 50 L (nebo R) (1) (s tolerancí 85 cd), 75 R (nebo L), 50 V, 25 R1, 25 L2 a v segmentu I;

| 1.2.2.2. | a jestliže u dálkového světla s bodem HV ležícím uvnitř izoluxy 0,75 Imax je pro fotometrické hodnoty v libovolném měřicím bodě podle bodu 6.3 tohoto předpisu dodržována tolerance + 20 % pro maximální hodnoty a – 20 % pro minimální hodnoty. Referenční značka se nebere v úvahu. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

a jestliže u dálkového světla s bodem HV ležícím uvnitř izoluxy 0,75 Imax je pro fotometrické hodnoty v libovolném měřicím bodě podle bodu 6.3 tohoto předpisu dodržována tolerance + 20 % pro maximální hodnoty a – 20 % pro minimální hodnoty. Referenční značka se nebere v úvahu.

| 1.2.3. | Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, smí být zaměření světlometu změněno za předpokladu, že se osa světla nevychýlí podélně doprava nebo doleva o více než 0,5° a nahoru nebo dolů o více než 0,2°. |
| --- | --- |

1.2.3.

Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, smí být zaměření světlometu změněno za předpokladu, že se osa světla nevychýlí podélně doprava nebo doleva o více než 0,5° a nahoru nebo dolů o více než 0,2°.

| 1.2.4. | Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, musí se zkoušky tohoto světlometu opakovat s použitím jiného standardního výbojkového zdroje světla nebo výbojkového zdroje světla a napáječe, podle toho, který případ podle bodu 1.2 platí. |
| --- | --- |

1.2.4.

Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, musí se zkoušky tohoto světlometu opakovat s použitím jiného standardního výbojkového zdroje světla nebo výbojkového zdroje světla a napáječe, podle toho, který případ podle bodu 1.2 platí.

| 1.3. | S ohledem na ověřování změny svislé polohy čáry rozhraní vlivem tepla musí být dodržen následující postup: | jeden ze světlometů ze vzorku se zkouší postupem popsaným v bodě 2.1 přílohy 4 poté, co byl vystaven třikrát po sobě cyklu popsanému v bodě 2.2.2 přílohy 4. |
| --- | --- | --- |

1.3.

S ohledem na ověřování změny svislé polohy čáry rozhraní vlivem tepla musí být dodržen následující postup:

jeden ze světlometů ze vzorku se zkouší postupem popsaným v bodě 2.1 přílohy 4 poté, co byl vystaven třikrát po sobě cyklu popsanému v bodě 2.2.2 přílohy 4.

| | Světlomet se považuje za vyhovující, nepřekročí-li veličina Δr (definovaná v bodech 2.1 a 2.2 přílohy 4 tohoto předpisu) hodnotu 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Světlomet se považuje za vyhovující, nepřekročí-li veličina Δr (definovaná v bodech 2.1 a 2.2 přílohy 4 tohoto předpisu) hodnotu 1,5 mrad.

| | Pokud tato hodnota úhel 1,5 mrad překračuje, avšak není větší než 2,0 mrad, přezkouší se druhý světlomet; průměr absolutních hodnot zjištěných u obou vzorků nesmí překračovat hodnotu 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Pokud tato hodnota úhel 1,5 mrad překračuje, avšak není větší než 2,0 mrad, přezkouší se druhý světlomet; průměr absolutních hodnot zjištěných u obou vzorků nesmí překračovat hodnotu 1,5 mrad.

| 1.4. | Je nutné dodržet chromatické souřadnice. |
| --- | --- |

1.4.

Je nutné dodržet chromatické souřadnice.

| 1.5. | Pokud však nelze svislé nastavení opakovaně uvést do požadované polohy v tolerancích uvedených v bodě 6.2.2.3 tohoto předpisu, je nutné vyzkoušet jeden vzorek postupem popsaným v bodech 2 a 3 přílohy 10. |
| --- | --- |

1.5.

Pokud však nelze svislé nastavení opakovaně uvést do požadované polohy v tolerancích uvedených v bodě 6.2.2.3 tohoto předpisu, je nutné vyzkoušet jeden vzorek postupem popsaným v bodech 2 a 3 přílohy 10.

2.   PRVNÍ ODBĚR VZORKŮ

Při prvním odběru vzorků se náhodně vyberou čtyři světlomety. Vzorek prvních dvou světlometů se označí písmenem A, vzorek druhých dvou světlometů písmenem B.

2.1.   Shodnost se nezpochybní:

| 2.1.1. | Po provedení postupu odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy se shodnost sériově vyráběných světlometů nezpochybní, jsou-li odchylky naměřených hodnot u světlometů v nepříznivém směru následující:






  2.1.1.1. | Vzorek A







  A1: | Jeden světlomet | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jeden světlomet nejvýše | 20 % |
| A2: | Oba světlomety více než | 0 % |
| avšak nejvýše | 20 % |
| přechod k vzorku B | |

2.1.1.

Po provedení postupu odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy se shodnost sériově vyráběných světlometů nezpochybní, jsou-li odchylky naměřených hodnot u světlometů v nepříznivém směru následující:

2.1.1.1.

Vzorek A

A1:

Jeden světlomet

0 %

Jeden světlomet nejvýše

20 %

A2:

Oba světlomety více než

0 %

avšak nejvýše

20 %

přechod k vzorku B

| 2.1.1.2. | Vzorek B







  B1: | Oba světlomety | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

Vzorek B

B1:

Oba světlomety

0 %

| 2.1.2. | nebo pokud jsou u vzorku A splněny podmínky bodu 1.2.2. |
| --- | --- |

2.1.2.

nebo pokud jsou u vzorku A splněny podmínky bodu 1.2.2.

2.2.   Shodnost se zpochybní:

| 2.2.1. | Po provedení postupu odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy se shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybní a výrobce musí být požádán, aby výrobu uvedl do souladu s požadavky (přijetí nápravných opatření), jestliže odchylky měřených hodnot světlometů činí:






  2.2.1.1. | Vzorek A







  A3: | Jeden světlomet nejvýše | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jeden světlomet více než | 20 % |
| avšak nejvýše | 30 % |

2.2.1.

Po provedení postupu odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy se shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybní a výrobce musí být požádán, aby výrobu uvedl do souladu s požadavky (přijetí nápravných opatření), jestliže odchylky měřených hodnot světlometů činí:

2.2.1.1.

Vzorek A

A3:

Jeden světlomet nejvýše

20 %

Jeden světlomet více než

20 %

avšak nejvýše

30 %

| 2.2.1.2. | Vzorek B







  B2: | v případě A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| Jeden světlomet více než | 0 % |
| avšak nejvýše | 20 % |
| Jeden světlomet nejvýše | 20 % |
| B3: | v případě A2 | |
| Jeden světlomet | 0 % |
| Jeden světlomet více než | 20 % |
| avšak nejvýše | 30 % |

2.2.1.2.

Vzorek B

B2:

v případě A2

Jeden světlomet více než

0 %

avšak nejvýše

20 %

Jeden světlomet nejvýše

20 %

B3:

v případě A2

Jeden světlomet

0 %

Jeden světlomet více než

20 %

avšak nejvýše

30 %

| 2.2.2. | nebo pokud nejsou u vzorku A splněny podmínky bodu 1.2.2. |
| --- | --- |

2.2.2.

nebo pokud nejsou u vzorku A splněny podmínky bodu 1.2.2.

2.3.   Odnětí schválení

Shodnost se zpochybní a musí být uplatněn bod 10, jestliže při postupu odběru vzorků podle obr. 1 této přílohy jsou odchylky měřených hodnot světlometů:

| 2.3.1. | Vzorek A







  A4: | Jeden světlomet nejvýše | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Jeden světlomet více než | 30 % |
| A5: | Oba světlomety více než | 20 % |

2.3.1.

Vzorek A

A4:

Jeden světlomet nejvýše

20 %

Jeden světlomet více než

30 %

A5:

Oba světlomety více než

20 %

| 2.3.2. | Vzorek B







  B4: | v případě A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| Jeden světlomet více než | 0 % |
| avšak nejvýše | 20 % |
| Jeden světlomet více než | 20 % |
| B5: | v případě A2 | |
| Oba světlomety více než | 20 % |
| B6: | v případě A2 | |
| Jeden světlomet | 0 % |
| Jeden světlomet více než | 30 % |

2.3.2.

Vzorek B

B4:

v případě A2

Jeden světlomet více než

0 %

avšak nejvýše

20 %

Jeden světlomet více než

20 %

B5:

v případě A2

Oba světlomety více než

20 %

B6:

v případě A2

Jeden světlomet

0 %

Jeden světlomet více než

30 %

| 2.3.3. | nebo pokud nejsou u vzorků A a B splněny podmínky bodu 1.2.2. |
| --- | --- |

2.3.3.

nebo pokud nejsou u vzorků A a B splněny podmínky bodu 1.2.2.

3.   OPAKOVANÝ ODBĚR VZORKŮ

V případech A3, B2 a B3 je do dvou měsíců po oznámení nutné odebrat třetí vzorek dvou světlometů C a čtvrtý vzorek dvou světlometů D ze zásob vyrobených po přijetí nápravných opatření.

3.1.   Shodnost se nezpochybní

| 3.1.1. | Po provedení postupu odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy se shodnost sériově vyráběných světlometů nezpochybní, jestliže odchylky měřených hodnot světlometů činí:






  3.1.1.1. | Vzorek C







  C1: | Jeden světlomet | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jeden světlomet nejvýše | 20 % |
| C2: | Oba světlomety více než | 0 % |
| avšak nejvýše | 20 % |
| přejít k vzorku D | |

3.1.1.

Po provedení postupu odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy se shodnost sériově vyráběných světlometů nezpochybní, jestliže odchylky měřených hodnot světlometů činí:

3.1.1.1.

Vzorek C

C1:

Jeden světlomet

0 %

Jeden světlomet nejvýše

20 %

C2:

Oba světlomety více než

0 %

avšak nejvýše

20 %

přejít k vzorku D

| 3.1.1.2. | Vzorek D







  D1: | v případě C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| Oba světlomety | 0 % |

3.1.1.2.

Vzorek D

D1:

v případě C2

Oba světlomety

0 %

| 3.1.2. | nebo pokud jsou u vzorku C splněny podmínky bodu 1.2.2. |
| --- | --- |

3.1.2.

nebo pokud jsou u vzorku C splněny podmínky bodu 1.2.2.

3.2.   Shodnost se zpochybní:

| 3.2.1. | Po provedení postupu odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy se shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybní a výrobce musí být požádán, aby výrobu uvedl do souladu s požadavky (přijetí nápravných opatření), jestliže odchylky měřených hodnot světlometů činí:






  3.2.1.1. | Vzorek D







  D2: | v případě C2 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jeden světlomet více než | 0 % |
| avšak nejvýše | 20 % |
| Jeden světlomet nejvýše | 20 % |

3.2.1.

Po provedení postupu odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy se shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybní a výrobce musí být požádán, aby výrobu uvedl do souladu s požadavky (přijetí nápravných opatření), jestliže odchylky měřených hodnot světlometů činí:

3.2.1.1.

Vzorek D

D2:

v případě C2

Jeden světlomet více než

0 %

avšak nejvýše

20 %

Jeden světlomet nejvýše

20 %

| 3.2.1.2. | nebo pokud u vzorku C nejsou splněny podmínky bodu 1.2.2. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

nebo pokud u vzorku C nejsou splněny podmínky bodu 1.2.2.

3.3.   Odnětí schválení

Shodnost se zpochybní a musí být uplatněn bod 11, jestliže při postupu odběru vzorků podle obr. 1 této přílohy jsou odchylky měřených hodnot světlometů:

| 3.3.1. | Vzorek C







  C3: | Jeden světlomet nejvýše | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Jeden světlomet více než | 20 % |
| C4: | Oba světlomety více než | 20 % |

3.3.1.

Vzorek C

C3:

Jeden světlomet nejvýše

20 %

Jeden světlomet více než

20 %

C4:

Oba světlomety více než

20 %

| 3.3.2. | Vzorek D







  D3: | v případě C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| Jeden světlomet 0 % | nebo více než 0 % |
| Jeden světlomet více než | 20 % |

3.3.2.

Vzorek D

D3:

v případě C2

Jeden světlomet 0 %

nebo více než 0 %

Jeden světlomet více než

20 %

| 3.3.3. | nebo pokud u vzorků C a D nejsou splněny podmínky bodu 1.2.2. |
| --- | --- |

3.3.3.

nebo pokud u vzorků C a D nejsou splněny podmínky bodu 1.2.2.

4.   ZMĚNA SVISLÉ POLOHY ČÁRY ROZHRANÍ

Pro ověření změny svislé polohy čáry rozhraní vlivem tepla se použije následující postup:

| | Jeden ze světlometů vzorku A po výběru podle obrázku 1 v této příloze se po podrobení třem po sobě jdoucím cyklům podle bodu 2.2.2 přílohy 4 odzkouší postupem uvedeným v bodě 2.1 přílohy 4. |
| --- | --- |

Jeden ze světlometů vzorku A po výběru podle obrázku 1 v této příloze se po podrobení třem po sobě jdoucím cyklům podle bodu 2.2.2 přílohy 4 odzkouší postupem uvedeným v bodě 2.1 přílohy 4.

| | Světlomet se považuje za vyhovující, jestliže Δr nepřesahuje 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Světlomet se považuje za vyhovující, jestliže Δr nepřesahuje 1,5 mrad.

| | Pokud tato hodnota překročí 1,5 mrad, ale není větší než 2,0 mrad, podrobí se druhý světlomet ze vzorku A zkoušce, po které průměrná hodnota absolutních hodnot měřených na obou vzorcích nesmí překročit 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Pokud tato hodnota překročí 1,5 mrad, ale není větší než 2,0 mrad, podrobí se druhý světlomet ze vzorku A zkoušce, po které průměrná hodnota absolutních hodnot měřených na obou vzorcích nesmí překročit 1,5 mrad.

| | Jestliže se však u vzorku A nedosáhne hodnoty 1,5 mrad, podrobí se stejnému postupu dva světlomety vzorku B a hodnota Δr nesmí u žádného z nich překročit 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Jestliže se však u vzorku A nedosáhne hodnoty 1,5 mrad, podrobí se stejnému postupu dva světlomety vzorku B a hodnota Δr nesmí u žádného z nich překročit 1,5 mrad.

Obrázek 1

---

(1)  Písmena v závorkách odpovídají světlometům určeným pro levostranný provoz.

---

PŘÍLOHA 10

OVĚŘENÍ „ROZHRANÍ“ U POTKÁVACÍHO SVĚTLA SVĚTLOMETU ZA POMOCI PŘÍSTROJŮ

1.   OBECNĚ

V případě, kde se použije bod 6.2.2.4 tohoto předpisu, se kvalita „rozhraní“ zkouší podle požadavků uvedených v bodě 2 níže a svislé a vodorovné nastavení světelného svazku za pomoci přístrojů se provede podle požadavků uvedených v bodě 3 níže.

Před provedením měření kvality „rozhraní“ a zaměřovacího postupu za pomoci přístrojů se požaduje předběžné optické zaměření podle bodů 6.2.2.1 a 6.2.2.2 tohoto předpisu.

2.   MĚŘENÍ KVALITY „ROZHRANÍ“

Pro stanovení minimální ostrosti se provede měření svislým skenováním vodorovné části „rozhraní“ v úhlových krocích 0,05° v měřící vzdálenosti:

| a) | 10 m s detektorem o průměru přibližně 10 mm nebo |
| --- | --- |

a)

10 m s detektorem o průměru přibližně 10 mm nebo

| b) | 25 m s detektorem o průměru přibližně 30 mm. |
| --- | --- |

b)

25 m s detektorem o průměru přibližně 30 mm.

Vzdálenost měření, ve které se zkouška provedla, se musí zaznamenat v bodě 9 ve formuláři sdělení (viz příloha 1 tohoto předpisu).

Ke stanovení maximální ostrosti se musí měření provést svislým skenováním vodorovné části „rozhraní“ v úhlových krocích 0,05° výhradně v měřící vzdálenosti 25 m a s detektorem o průměru přibližně 30 mm.

Kvalita „rozhraní“ se považuje za přijatelnou, jestliže požadavkům bodů 2.1 až 2.3 níže vyhovuje nejméně jeden soubor měření.

2.1.   Musí být viditelné pouze jedno „rozhraní“ (1).

2.2.   Ostrost „rozhraní“

Činitel ostrosti G je určen svislým skenováním vodorovnou částí „rozhraní“ v poloze 2,5° od přímky V-V, kde:

Formula, kde β = svislá poloha ve stupních.

Hodnota G nesmí být menší než 0,13 (minimální ostrost) a ne větší než 0,40 (maximální ostrost).

2.3.   Linearita

Vodorovná část „rozhraní“, která slouží pro svislé nastavení, musí být mezi 1,5° a 3,5° od přímky V-V vodorovná (viz obr. 1 níže).

| a) | Inflexní body gradientu „rozhraní“ na svislých přímkách v bodech 1,5°, 2,5° a 3,5° jsou určeny rovnicí:

  . |
| --- | --- |

a)

Inflexní body gradientu „rozhraní“ na svislých přímkách v bodech 1,5°, 2,5° a 3,5° jsou určeny rovnicí:

Formula.

| b) | Maximální svislá vzdálenost mezi stanovenými inflexními body nesmí překročit 0,2°. |
| --- | --- |

b)

Maximální svislá vzdálenost mezi stanovenými inflexními body nesmí překročit 0,2°.

3.   SVISLÉ A VODOROVNÉ NASTAVENÍ

Jestliže „rozhraní“ splňuje kvalitativní požadavky podle bodu 2 této přílohy, lze nastavení světelného svazku provést přístrojově.

Obrázek 1

Měření kvality „rozhraní“

Image

| Pozn.: | Měřítka pro svislé a vodorovné přímky se liší. |
| --- | --- |

Pozn.:

Měřítka pro svislé a vodorovné přímky se liší.

3.1.   Svislé seřízení

Pohybem směrem nahoru zpod čáry B (viz obr. 2 níže) se provede svislé skenování přes vodorovnou část „rozhraní“ pod úhlem 2,5° od přímky V-V. Inflexní bod (bod, kde d2 (log E)/dv2 = 0) je určen a umístěn na přímku B, která je umístěna jedno procento pod přímkou H-H.

3.2.   Vodorovné nastavení

Žadatel musí určit jednu z následujících metod vodorovného nastavení:

| a) | metoda „přímky 0,2 D“ (viz obr. 2 níže)
  Poté, co byl světlomet svisle zaměřen, skenuje se jedna vodorovná přímka v poloze 0,2° D od 5° nalevo do 5° napravo. Maximální gradient „G“ stanovený pomocí vzorce , kde β je vodorovná poloha ve stupních, nesmí být menší než 0,08.
  Inflexní bod zjištěný na přímce 0,2 D musí ležet na přímce A.

  Obrázek 2


  Svislé a vodorovné nastavení za pomoci přístrojů – metoda vodorovného skenování po přímce











  Pozn.: | Měřítka pro svislé a vodorovné přímky se liší. |
| --- | --- | --- |

a)

metoda „přímky 0,2 D“ (viz obr. 2 níže)

Poté, co byl světlomet svisle zaměřen, skenuje se jedna vodorovná přímka v poloze 0,2° D od 5° nalevo do 5° napravo. Maximální gradient „G“ stanovený pomocí vzorce Formula, kde β je vodorovná poloha ve stupních, nesmí být menší než 0,08.

Inflexní bod zjištěný na přímce 0,2 D musí ležet na přímce A.

Obrázek 2

Svislé a vodorovné nastavení za pomoci přístrojů – metoda vodorovného skenování po přímce

Image

Pozn.:

Měřítka pro svislé a vodorovné přímky se liší.

| b) | metoda „tří přímek“ (viz obr. 3 níže)
  Poté, co byl světlomet svisle zaměřen, se skenují tři svislé přímky od 2° D do 2° U v bodech 1°R, 2°R a 3°R. Příslušné maximální gradienty „G“ jsou stanoveny pomocí vzorce:

  kde β je svislá poloha ve stupních, nesmí být menší než 0,08. Inflexní body určené na třech čarách slouží k vytyčení přímky. Průsečík této přímky a přímky B určené během svislého zaměření se musí nacházet na přímce V.

  Obrázek 3


  Svislé a vodorovné nastavení za pomoci přístrojů – metoda skenování tří přímek











  Pozn.: | Měřítka pro svislé a vodorovné přímky se liší. |
| --- | --- | --- |

b)

metoda „tří přímek“ (viz obr. 3 níže)

Poté, co byl světlomet svisle zaměřen, se skenují tři svislé přímky od 2° D do 2° U v bodech 1°R, 2°R a 3°R. Příslušné maximální gradienty „G“ jsou stanoveny pomocí vzorce:

kde β je svislá poloha ve stupních, nesmí být menší než 0,08. Inflexní body určené na třech čarách slouží k vytyčení přímky. Průsečík této přímky a přímky B určené během svislého zaměření se musí nacházet na přímce V.

Obrázek 3

Svislé a vodorovné nastavení za pomoci přístrojů – metoda skenování tří přímek

Image

Pozn.:

Měřítka pro svislé a vodorovné přímky se liší.

---

(1)  Tento bod lze změnit, je-li k dispozici objektivní zkušební metoda.

---

PŘÍLOHA 11

POŽADAVKY NA LED MODULY A SVĚTLOMETY OBSAHUJÍCÍ LED MODULY

1.   VŠEOBECNÉ POŽADAVKY

| 1.1. | Každý vzorek LED modulu předložený ke zkouškám musí splňovat příslušné specifikace tohoto předpisu, pokud je případně zkoušen s elektronickým ovladačem (ovladači) zdroje světla. |
| --- | --- |

1.1.

Každý vzorek LED modulu předložený ke zkouškám musí splňovat příslušné specifikace tohoto předpisu, pokud je případně zkoušen s elektronickým ovladačem (ovladači) zdroje světla.

| 1.2. | LED modul (moduly) musí být konstruován (konstruovány) tak, aby při běžném použití zůstal (zůstaly) v provozuschopném stavu. Kromě toho nesmí vykazovat žádnou konstrukční ani výrobní vadu. |
| --- | --- |

1.2.

LED modul (moduly) musí být konstruován (konstruovány) tak, aby při běžném použití zůstal (zůstaly) v provozuschopném stavu. Kromě toho nesmí vykazovat žádnou konstrukční ani výrobní vadu.

| 1.3. | LED modul (moduly) musí být chráněn (chráněny) proti manipulaci. |
| --- | --- |

1.3.

LED modul (moduly) musí být chráněn (chráněny) proti manipulaci.

| 1.4. | Konstrukce vyměnitelného LED modulu (modulů) musí být taková, aby:






  1.4.1. | po vyjmutí a výměně modulu za jiný, který byl dodaný žadatelem a označený stejným identifikačním kódem modulu zdroje světla, byly splněny fotometrické požadavky světlometu; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Konstrukce vyměnitelného LED modulu (modulů) musí být taková, aby:

1.4.1.

po vyjmutí a výměně modulu za jiný, který byl dodaný žadatelem a označený stejným identifikačním kódem modulu zdroje světla, byly splněny fotometrické požadavky světlometu;

| 1.4.2. | LED moduly s odlišnými identifikačními kódy modulu zdroje světla nebylo možné uvnitř stejného pouzdra světlometu vyměnit. |
| --- | --- |

1.4.2.

LED moduly s odlišnými identifikačními kódy modulu zdroje světla nebylo možné uvnitř stejného pouzdra světlometu vyměnit.

| 1.5. | Elektronický ovladač (ovladače) zdroje světla může (mohou) být součástí LED modulu (modulů). |
| --- | --- |

1.5.

Elektronický ovladač (ovladače) zdroje světla může (mohou) být součástí LED modulu (modulů).

2.   VÝROBA

| 2.1. | LED diody v LED modulech musí být vybaveny vhodnými upevňovacími prvky. |
| --- | --- |

2.1.

LED diody v LED modulech musí být vybaveny vhodnými upevňovacími prvky.

| 2.2. | Upevňovací prvky musí být pevné a dobře upevněné k LED diodám a k LED modulu. |
| --- | --- |

2.2.

Upevňovací prvky musí být pevné a dobře upevněné k LED diodám a k LED modulu.

3.   ZKUŠEBNÍ PODMÍNKY

3.1.   Použití

| 3.1.1. | Všechny vzorky se zkouší dle bodu 4 níže; |
| --- | --- |

3.1.1.

Všechny vzorky se zkouší dle bodu 4 níže;

| 3.1.2. | Zdrojem světla v LED modulu musí být světlo emitující diody (LED), jak stanovuje předpis č. 48 v bodě 2.7.1, zvláště s ohledem na prvek viditelného vyzařování. Ostatní druhy zdrojů světla nejsou dovoleny. |
| --- | --- |

3.1.2.

Zdrojem světla v LED modulu musí být světlo emitující diody (LED), jak stanovuje předpis č. 48 v bodě 2.7.1, zvláště s ohledem na prvek viditelného vyzařování. Ostatní druhy zdrojů světla nejsou dovoleny.

3.2.   Provozní podmínky

3.2.1.   Provozní podmínky LED modulu

Všechny vzorky se zkouší za podmínek uvedených v bodě 6.2.4.4 tohoto předpisu. Není-li stanoveno v této příloze jinak, LED moduly se zkouší uvnitř světlometu předloženého výrobcem.

3.2.2.   Okolní teplota

Pro měření elektrických a fotometrických parametrů se světlomet provozuje v suchém a klidném prostředí při okolní teplotě 23 °C ± 5 °C.

3.3.   Zahoření

Dle požadavku žadatele musí být LED modul v provozu 15 hodin a před začátkem zkoušky ochlazen na okolní teplotu, jak je stanoveno tímto předpisem.

4.   ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY A ZKOUŠKY

4.1.   UV záření

UV záření LED modulu s nízkou úrovní UV záření musí být takové, že platí:

Formula

kde:

| | S(λ)(jednotka: 1) je funkce spektrálního vážení; |
| --- | --- |

S(λ)(jednotka: 1) je funkce spektrálního vážení;

| | km = 683 lm/W je maximální hodnota světelné účinnosti záření. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W je maximální hodnota světelné účinnosti záření.

(Definice ostatních symbolů viz bod 4.1.1 přílohy 9 předpisu č. 112).

Tato hodnota se vyčíslí s využitím intervalů jednoho nanometru. UV záření musí být váženo s ohledem na hodnoty uvedené v následující tabulce UV:

Tabulka UV

Hodnoty dle příručky „Pokyny IRPA/INIRC k limitům expozice ultrafialovému záření“. Vybrané vlnové délky (v nanometrech) jsou reprezentativní; ostatní hodnoty by se měly interpolovat.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000053 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000053

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

---

| 14.6.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 176/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 176/128

---

Pouze původní texty EHK OSN mají podle mezinárodního práva veřejného právní účinek. Status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost je třeba ověřit v nejnovější verzi dokumentu EHK OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 113 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu světlometů motorových vozidel se symetrickým potkávacím světlem a/nebo dálkovým světlem a vybavených žárovkami, výbojkovými zdroji světla nebo LED moduly

Zahrnuje veškerá platná znění až po:

doplněk 3 k sérii změn 01 předpisu – datum vstupu v platnost: 9. října 2014

OBSAH

OBLAST PŮSOBNOSTI

| 1. | Definice |
| --- | --- |

1.

| 2. | Žádost o schválení světlometu |
| --- | --- |

2.

| 3. | Označení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Schválení |
| --- | --- |

4.

| 5. | Všeobecné specifikace |
| --- | --- |

5.

| 6. | Osvětlení |
| --- | --- |

6.

| 7. | Barva |
| --- | --- |

7.

| 8. | Změna typu světlometu a rozšíření schválení |
| --- | --- |

8.

| 9. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Postihy za neshodnost výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Definitivní ukončení výroby |
| --- | --- |

11.

| 12. | Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a názvy a adresy schvalovacích orgánů |
| --- | --- |

12.

| 13. | Přechodná ustanovení |
| --- | --- |

13.

PŘÍLOHY

| 1 | Sdělení |
| --- | --- |

1

| 2 | Příklady uspořádání značek schválení typu |
| --- | --- |

2

| 3 | Měřicí systém se sférickými souřadnicemi a umístění zkušebních bodů |
| --- | --- |

3

| 4 | Zkoušky stability fotometrických vlastností světlometů v provozu – Zkoušky úplných světlometů tříd B, C, D a E |
| --- | --- |

4

| 5 | Minimální požadavky na postupy kontrol shodnosti výroby |
| --- | --- |

5

| 6 | Požadavky na světlomety s rozptylovými skly z plastů – Zkoušení rozptylových skel či vzorků materiálů a úplných světlometů |
| --- | --- |

6

| 7 | Minimální požadavky na odběr vzorků inspektorem |
| --- | --- |

7

| 8 | Přehled dob činností pro zkoušku stability fotometrických vlastností |
| --- | --- |

8

| 9 | Definice a ostrost čáry rozhraní u světlometů se symetrickým potkávacím světlem a postup zaměření pomocí čáry rozhraní |
| --- | --- |

9

| 10 | Vztažný střed |
| --- | --- |

10

| 11 | Označování napětí |
| --- | --- |

11

| 12 | Požadavky na LED moduly a světlomety obsahující LED moduly |
| --- | --- |

12

OBLAST PŮSOBNOSTI (1)
   (2),

Tento předpis se vztahuje na světlomety vozidel kategorií L a T (3).

1.   DEFINICE

Pro účely tohoto předpisu:

| 1.1. | „rozptylovým sklem“ se rozumí vnější díl světlometu (sestavy), který osvětlující plochou propouští světlo; |
| --- | --- |

1.1.

„rozptylovým sklem“ se rozumí vnější díl světlometu (sestavy), který osvětlující plochou propouští světlo;

| 1.2. | „povlakem“ se rozumí jakýkoliv výrobek nebo výrobky nanesené v jedné nebo více vrstvách na vnější stranu rozptylového skla; |
| --- | --- |

1.2.

„povlakem“ se rozumí jakýkoliv výrobek nebo výrobky nanesené v jedné nebo více vrstvách na vnější stranu rozptylového skla;

| 1.3. | světlomety různých „typů“ se rozumí světlomety, které se liší v tak podstatných hlediscích jako:






  1.3.1. | obchodní název nebo značka; |
| --- | --- | --- |

1.3.

světlomety různých „typů“ se rozumí světlomety, které se liší v tak podstatných hlediscích jako:

1.3.1.

obchodní název nebo značka;

| 1.3.2. | vlastnosti optického systému; |
| --- | --- |

1.3.2.

vlastnosti optického systému;

| 1.3.3. | začlenění nebo vyloučení součástí, které by při provozu mohly odrazem, lomem, absorpcí, případně deformací měnit optické účinky; |
| --- | --- |

1.3.3.

začlenění nebo vyloučení součástí, které by při provozu mohly odrazem, lomem, absorpcí, případně deformací měnit optické účinky;

| 1.3.4. | druh vyzařovaného světla (potkávací světlo, dálkové světlo nebo obojí); |
| --- | --- |

1.3.4.

druh vyzařovaného světla (potkávací světlo, dálkové světlo nebo obojí);

| 1.3.5. | kategorie žárovky (žárovek), výbojkového zdroje světla nebo zvláštní identifikační kód (kódy) modulu zdroje světla; |
| --- | --- |

1.3.5.

kategorie žárovky (žárovek), výbojkového zdroje světla nebo zvláštní identifikační kód (kódy) modulu zdroje světla;

| 1.4. | „světlomety různých ‚tříd‘ (A, B, C, D nebo E)“ se rozumí světlomety určené konkrétními fotometrickými ustanoveními. |
| --- | --- |

1.4.

„světlomety různých ‚tříd‘ (A, B, C, D nebo E)“ se rozumí světlomety určené konkrétními fotometrickými ustanoveními.

| 1.5. | „Barva světla vyzařovaného zařízením“. V tomto předpise se použijí definice barvy vyzařovaného světla uvedené v předpise č. 48 a jeho sériích změn platných v době podání žádosti o schválení typu. |
| --- | --- |

1.5.

„Barva světla vyzařovaného zařízením“. V tomto předpise se použijí definice barvy vyzařovaného světla uvedené v předpise č. 48 a jeho sériích změn platných v době podání žádosti o schválení typu.

| 1.6. | V případě systému tvořeného dvěma světlomety se však zařízení určené k instalaci na levé straně vozidla a odpovídající zařízení určené k instalaci na pravé straně vozidla považují za zařízení stejného typu. |
| --- | --- |

1.6.

V případě systému tvořeného dvěma světlomety se však zařízení určené k instalaci na levé straně vozidla a odpovídající zařízení určené k instalaci na pravé straně vozidla považují za zařízení stejného typu.

| 1.7. | Odkazy uvedené v tomto předpise na standardní (vzorovou) žárovku (žárovky) a na předpis č. 37 se vztahují k předpisu č. 37 a jeho sérii změn platných v době podání žádosti o schválení typu. |
| --- | --- |

1.7.

Odkazy uvedené v tomto předpise na standardní (vzorovou) žárovku (žárovky) a na předpis č. 37 se vztahují k předpisu č. 37 a jeho sérii změn platných v době podání žádosti o schválení typu.

| 1.8. | Odkazy uvedené v tomto předpise na standardní (vzorový) výbojkový (výbojkové) zdroj (zdroje) světla a na předpis č. 99 se vztahují k předpisu č. 99 a jeho sérii změn platných v době podání žádosti o schválení typu. |
| --- | --- |

1.8.

Odkazy uvedené v tomto předpise na standardní (vzorový) výbojkový (výbojkové) zdroj (zdroje) světla a na předpis č. 99 se vztahují k předpisu č. 99 a jeho sérii změn platných v době podání žádosti o schválení typu.

| 1.9. | „Dodatečnou osvětlovací jednotkou“ se rozumí část světlometného systému, která poskytuje osvětlení zatáčky. Je nezávislá na zařízení, které poskytuje hlavní potkávací světlo, může se skládat z optických, mechanických a elektrických prvků a může být skupinová a/nebo sloučená s jinými zařízeními pro osvětlení a světelnou signalizaci. |
| --- | --- |

1.9.

„Dodatečnou osvětlovací jednotkou“ se rozumí část světlometného systému, která poskytuje osvětlení zatáčky. Je nezávislá na zařízení, které poskytuje hlavní potkávací světlo, může se skládat z optických, mechanických a elektrických prvků a může být skupinová a/nebo sloučená s jinými zařízeními pro osvětlení a světelnou signalizaci.

| 1.10. | Pro tento předpis se použijí definice uvedené v předpisech č. 48, 53 a 74 a jejich sériích změn platných v době podání žádosti o schválení typu. |
| --- | --- |

1.10.

Pro tento předpis se použijí definice uvedené v předpisech č. 48, 53 a 74 a jejich sériích změn platných v době podání žádosti o schválení typu.

2.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ SVĚTLOMETU (4)

| 2.1. | Žádost o schválení podává držitel obchodního názvu nebo značky nebo jeho řádně pověřený zástupce. Žádost musí uvádět:






  2.1.1. | zda je světlomet určen k vyzařování světla potkávacího i dálkového, nebo pouze jednoho z těchto světel; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Žádost o schválení podává držitel obchodního názvu nebo značky nebo jeho řádně pověřený zástupce. Žádost musí uvádět:

2.1.1.

zda je světlomet určen k vyzařování světla potkávacího i dálkového, nebo pouze jednoho z těchto světel;

| 2.1.2. | zda jde o světlomet třídy A, B, C, D nebo E; |
| --- | --- |

2.1.2.

zda jde o světlomet třídy A, B, C, D nebo E;

| 2.1.3. | kategorie použité žárovky (žárovek) podle předpisu č. 37 a jeho případných sérií změn platných v době podání žádosti o schválení typu; |
| --- | --- |

2.1.3.

kategorie použité žárovky (žárovek) podle předpisu č. 37 a jeho případných sérií změn platných v době podání žádosti o schválení typu;

| 2.1.4. | popřípadě kategorie výbojkového zdroje světla podle předpisu č. 99; |
| --- | --- |

2.1.4.

popřípadě kategorie výbojkového zdroje světla podle předpisu č. 99;

| 2.1.5. | u LED modulů rovněž případný specifický identifikační kód (kódy) modulu zdroje světla. |
| --- | --- |

2.1.5.

u LED modulů rovněž případný specifický identifikační kód (kódy) modulu zdroje světla.

| 2.1.6. | u dodatečné osvětlovací jednotky (dodatečných osvětlovacích jednotek) také její (jejich) případný identifikační kód (kódy). |
| --- | --- |

2.1.6.

u dodatečné osvětlovací jednotky (dodatečných osvětlovacích jednotek) také její (jejich) případný identifikační kód (kódy).

| 2.2. | Ke každé žádosti o schválení se doloží:






  2.2.1. | výkresy ve trojím vyhotovení, dostatečně podrobné, aby umožnily určení typu, znázorňující světlomet v nárysu (s případnými detaily drážkování rozptylového skla) a v příčném řezu; výkresy musí udávat místo určené pro značku schválení typu:






  a) | v případě LED modulu (modulů), musí být na výkresech vyznačeno i místo nebo místa určená pro zvláštní identifikační kód (kódy) modulu (modulů); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Ke každé žádosti o schválení se doloží:

2.2.1.

výkresy ve trojím vyhotovení, dostatečně podrobné, aby umožnily určení typu, znázorňující světlomet v nárysu (s případnými detaily drážkování rozptylového skla) a v příčném řezu; výkresy musí udávat místo určené pro značku schválení typu:

a)

v případě LED modulu (modulů), musí být na výkresech vyznačeno i místo nebo místa určená pro zvláštní identifikační kód (kódy) modulu (modulů);

| b) | v případě dodatečné osvětlovací jednotky (dodatečných osvětlovacích jednotek) místo nebo místa určená pro zvláštní identifikační kód (kódy) na dodatečné osvětlovací jednotce (jednotkách) a světlometu (světlometech), který vydává hlavní potkávací světlo; |
| --- | --- |

b)

v případě dodatečné osvětlovací jednotky (dodatečných osvětlovacích jednotek) místo nebo místa určená pro zvláštní identifikační kód (kódy) na dodatečné osvětlovací jednotce (jednotkách) a světlometu (světlometech), který vydává hlavní potkávací světlo;

| c) | v případě dodatečné osvětlovací jednotky (dodatečných osvětlovacích jednotek) geometrické podmínky montáže zařízení splňující požadavky bodu 6.2.8. |
| --- | --- |

c)

v případě dodatečné osvětlovací jednotky (dodatečných osvětlovacích jednotek) geometrické podmínky montáže zařízení splňující požadavky bodu 6.2.8.

| 2.2.2. | Stručný technický popis zahrnující:






  2.2.2.1. | u výbojek značku a typ napáječe (napáječů) v případě, že není (nejsou) sloučen(y) se zdrojem (zdroji) světla; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Stručný technický popis zahrnující:

2.2.2.1.

u výbojek značku a typ napáječe (napáječů) v případě, že není (nejsou) sloučen(y) se zdrojem (zdroji) světla;

| 2.2.2.2. | u LED modulů:






  a) | stručné technické specifikace LED modulu (modulů); |
| --- | --- | --- |

2.2.2.2.

u LED modulů:

a)

stručné technické specifikace LED modulu (modulů);

| b) | výkres s rozměry, základními elektrickými a fotometrickými hodnotami a skutečným světelným tokem; u každého LED modulu rovněž vyjádření, zda je vyměnitelný či nikoli; |
| --- | --- |

b)

výkres s rozměry, základními elektrickými a fotometrickými hodnotami a skutečným světelným tokem; u každého LED modulu rovněž vyjádření, zda je vyměnitelný či nikoli;

| c) | v případě elektronického ovladače zdroje světla informace o elektronickém rozhraní, jež jsou nezbytné k provedení schvalovacích zkoušek; |
| --- | --- |

c)

v případě elektronického ovladače zdroje světla informace o elektronickém rozhraní, jež jsou nezbytné k provedení schvalovacích zkoušek;

| 2.2.2.3. | u světlometu konstruovaného k osvětlování zatáček minimální úhel (úhly) náklonu splňující požadavek bodu 6.2.8.1. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

u světlometu konstruovaného k osvětlování zatáček minimální úhel (úhly) náklonu splňující požadavek bodu 6.2.8.1.

| 2.2.3. | Dva vzorky typu světlometu. V případě systému tvořeného dvěma světlomety jeden vzorek určený k instalaci na levé straně vozidla a jeden vzorek určený k instalaci na pravé straně vozidla. |
| --- | --- |

2.2.3.

Dva vzorky typu světlometu. V případě systému tvořeného dvěma světlomety jeden vzorek určený k instalaci na levé straně vozidla a jeden vzorek určený k instalaci na pravé straně vozidla.

| 2.2.4. | Pro účely zkoušení plastu, z něhož jsou zhotovena rozptylová skla (pouze světlomety třídy B, C, D nebo E):






  2.2.4.1. | pro třídu B, C, D nebo E čtrnáct rozptylových skel;






  2.2.4.1.1. | u tříd B, C, D nebo E může být deset z těchto rozptylových skel nahrazeno deseti vzorky materiálu o rozměru nejméně 60 × 80 mm s plochým nebo vypouklým vnějším povrchem, v jehož středu se nachází v podstatě rovná plocha o rozměrech nejméně 15 × 15 mm (poloměr zakřivení nejméně 300 mm); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

Pro účely zkoušení plastu, z něhož jsou zhotovena rozptylová skla (pouze světlomety třídy B, C, D nebo E):

2.2.4.1.

pro třídu B, C, D nebo E čtrnáct rozptylových skel;

2.2.4.1.1.

u tříd B, C, D nebo E může být deset z těchto rozptylových skel nahrazeno deseti vzorky materiálu o rozměru nejméně 60 × 80 mm s plochým nebo vypouklým vnějším povrchem, v jehož středu se nachází v podstatě rovná plocha o rozměrech nejméně 15 × 15 mm (poloměr zakřivení nejméně 300 mm);

| 2.2.4.1.2. | každé z těchto rozptylových skel nebo vzorků materiálu musí být vyrobeno postupem, který bude použit v sériové výrobě; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

každé z těchto rozptylových skel nebo vzorků materiálu musí být vyrobeno postupem, který bude použit v sériové výrobě;

| 2.2.4.2. | odrážeč, na který se mohou rozptylová skla podle pokynů výrobce montovat. |
| --- | --- |

2.2.4.2.

odrážeč, na který se mohou rozptylová skla podle pokynů výrobce montovat.

| 2.2.5. | Ke zkoušení odolnosti světlo propouštějících plastových částí vůči UV vyzařování zdrojů světla uvnitř světlometu v případě světlometů vybavených zdroji světla podle předpisu č. 99 nebo vybavených pouze LED moduly:






  2.2.5.1. | jeden vzorek každého příslušného materiálu použitého ve světlometu nebo vzorek světlometu, který tyto materiály obsahuje. Každý vzorek materiálu musí mít stejný vzhled a případnou povrchovou úpravu, jaké budou mít světlomety, které jsou předmětem žádosti o schválení typu. |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

Ke zkoušení odolnosti světlo propouštějících plastových částí vůči UV vyzařování zdrojů světla uvnitř světlometu v případě světlometů vybavených zdroji světla podle předpisu č. 99 nebo vybavených pouze LED moduly:

2.2.5.1.

jeden vzorek každého příslušného materiálu použitého ve světlometu nebo vzorek světlometu, který tyto materiály obsahuje. Každý vzorek materiálu musí mít stejný vzhled a případnou povrchovou úpravu, jaké budou mít světlomety, které jsou předmětem žádosti o schválení typu.

| 2.2.5.2. | Zkoušení odolnosti vnitřních materiálů vůči UV vyzařování světelného zdroje není nutné:






  2.2.5.2.1. | jsou-li použity typy výbojkového zdroje světla s nízkou úrovní UV vyzařování, jak je stanoveno v předpise č. 99, nebo; |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2.

Zkoušení odolnosti vnitřních materiálů vůči UV vyzařování světelného zdroje není nutné:

2.2.5.2.1.

jsou-li použity typy výbojkového zdroje světla s nízkou úrovní UV vyzařování, jak je stanoveno v předpise č. 99, nebo;

| 2.2.5.2.2. | jsou-li použity pouze typy LED modulů s nízkou úrovní UV vyzařování, jak je stanoveno v příloze 12 tohoto předpisu, nebo; |
| --- | --- |

2.2.5.2.2.

jsou-li použity pouze typy LED modulů s nízkou úrovní UV vyzařování, jak je stanoveno v příloze 12 tohoto předpisu, nebo;

| 2.2.5.2.3. | jsou-li přijata opatření k ochraně příslušné části světlometu před UV zářením, např. prostřednictvím skleněných filtrů. |
| --- | --- |

2.2.5.2.3.

jsou-li přijata opatření k ochraně příslušné části světlometu před UV zářením, např. prostřednictvím skleněných filtrů.

| 2.2.6. | Případně jeden elektronický ovladač zdroje světla. |
| --- | --- |

2.2.6.

Případně jeden elektronický ovladač zdroje světla.

| 2.3. | Pokud již byly zkoušeny, musí být k materiálům, tvořícím rozptylová skla a případné krycí vrstvy, přiložen zkušební protokol o vlastnostech těchto materiálů a krycích vrstev. |
| --- | --- |

2.3.

Pokud již byly zkoušeny, musí být k materiálům, tvořícím rozptylová skla a případné krycí vrstvy, přiložen zkušební protokol o vlastnostech těchto materiálů a krycích vrstev.

3.   OZNAČENÍ

| 3.1. | Světlomety předložené ke schválení typu musí být označeny obchodním názvem nebo značkou žadatele. |
| --- | --- |

3.1.

Světlomety předložené ke schválení typu musí být označeny obchodním názvem nebo značkou žadatele.

| 3.2. | Jak na rozptylovém skle, tak na hlavním tělese světlometu (5) musí být dostatečný prostor pro umístění značky schválení typu a doplňkových symbolů podle bodu 4; tyto plochy musí být vyznačeny na výkresech zmíněných v bodě 2.2.1 výše. |
| --- | --- |

3.2.

Jak na rozptylovém skle, tak na hlavním tělese světlometu (5) musí být dostatečný prostor pro umístění značky schválení typu a doplňkových symbolů podle bodu 4; tyto plochy musí být vyznačeny na výkresech zmíněných v bodě 2.2.1 výše.

| 3.3. | Na zadní straně světlometu musí být označení kategorie použité žárovky (žárovek) nebo výbojkového zdroje světla. |
| --- | --- |

3.3.

Na zadní straně světlometu musí být označení kategorie použité žárovky (žárovek) nebo výbojkového zdroje světla.

| 3.4. | Světlomety třídy E mohou mít na ploše výstupu světla vztažný střed podle vyobrazení v příloze 10. |
| --- | --- |

3.4.

Světlomety třídy E mohou mít na ploše výstupu světla vztažný střed podle vyobrazení v příloze 10.

| 3.5. | Světlomety třídy E musí být opatřeny označením napětí podle vyobrazení v příloze 11. |
| --- | --- |

3.5.

Světlomety třídy E musí být opatřeny označením napětí podle vyobrazení v příloze 11.

| 3.6. | U světlometů s LED modulem (moduly) musí mít světlomet vyznačen jmenovité napětí a jmenovitý příkon a zvláštní identifikační kód modulu zdroje světla. |
| --- | --- |

3.6.

U světlometů s LED modulem (moduly) musí mít světlomet vyznačen jmenovité napětí a jmenovitý příkon a zvláštní identifikační kód modulu zdroje světla.

| 3.7. | U LED modulu (modulů) předloženého se světlometem ke schválení musí být označeno následující:






  3.7.1. | obchodní název nebo značka žadatele. Toto značení musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné; |
| --- | --- | --- |

3.7.

U LED modulu (modulů) předloženého se světlometem ke schválení musí být označeno následující:

3.7.1.

obchodní název nebo značka žadatele. Toto značení musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné;

| 3.7.2. | zvláštní identifikační kód modulu. Toto značení musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné.
  Tento zvláštní identifikační kód musí obsahovat počáteční písmena „MD“ jako „MODUL“ následovaná značkou schválení bez kružnice, která je předepsaná v bodě 4.2.1, a v případě, že je použito několik nestejných modulů zdroje světla, následují doplňkové symboly nebo znaky. Tento zvláštní identifikační kód musí být znázorněn ve výkresech uvedených v bodě 2.2.1. Značka schválení nemusí být stejná jako značka schválení na světlometu, v němž je modul použit, ale obě značky musí být od stejného žadatele. |
| --- | --- |

3.7.2.

zvláštní identifikační kód modulu. Toto značení musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné.

Tento zvláštní identifikační kód musí obsahovat počáteční písmena „MD“ jako „MODUL“ následovaná značkou schválení bez kružnice, která je předepsaná v bodě 4.2.1, a v případě, že je použito několik nestejných modulů zdroje světla, následují doplňkové symboly nebo znaky. Tento zvláštní identifikační kód musí být znázorněn ve výkresech uvedených v bodě 2.2.1. Značka schválení nemusí být stejná jako značka schválení na světlometu, v němž je modul použit, ale obě značky musí být od stejného žadatele.

| 3.7.3. | Pokud je LED modul (moduly) nevýměnný, nemusí být označen. |
| --- | --- |

3.7.3.

Pokud je LED modul (moduly) nevýměnný, nemusí být označen.

| 3.8. | Jestliže je elektronický ovladač zdroje světla, který není součástí LED modulu, použit k řízení LED modulu (modulů), potom musí být označen zvláštním identifikačním kódem (kódy), jmenovitým vstupním napětím a příkonem. |
| --- | --- |

3.8.

Jestliže je elektronický ovladač zdroje světla, který není součástí LED modulu, použit k řízení LED modulu (modulů), potom musí být označen zvláštním identifikačním kódem (kódy), jmenovitým vstupním napětím a příkonem.

| 3.9. | V případě dodatečných osvětlovacích jednotek musí světlomety produkující hlavní potkávací světlo nést zvláštní identifikační kód dodatečné osvětlovací jednotky (jednotek) uvedený v bodě 3.10.2. |
| --- | --- |

3.9.

V případě dodatečných osvětlovacích jednotek musí světlomety produkující hlavní potkávací světlo nést zvláštní identifikační kód dodatečné osvětlovací jednotky (jednotek) uvedený v bodě 3.10.2.

| 3.10. | Dodatečné osvětlovací jednotky musí nést toto značení:






  3.10.1. | obchodní název nebo značka žadatele. Toto značení musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné; |
| --- | --- | --- |

3.10.

Dodatečné osvětlovací jednotky musí nést toto značení:

3.10.1.

obchodní název nebo značka žadatele. Toto značení musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné;

| 3.10.2. | v případě žárovkových zdrojů světla kategorie žárovky (žárovek) a/nebo
  v případě LED modulu (modulů), jmenovité napětí a jmenovitý příkon a zvláštní identifikační kód (kódy) LED modulu (modulů). |
| --- | --- |

3.10.2.

v případě žárovkových zdrojů světla kategorie žárovky (žárovek) a/nebo

v případě LED modulu (modulů), jmenovité napětí a jmenovitý příkon a zvláštní identifikační kód (kódy) LED modulu (modulů).

| 3.10.3. | zvláštní identifikační kód (kódy) dodatečné jednotky osvětlení. Toto značení musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné.
  Tento zvláštní identifikační kód musí obsahovat počáteční písmena „ALU“ jako „Additional Lighting Unit“ („dodatečná osvětlovací jednotka“) následovaná značkou schválení bez kružnice předepsané v bodě 4.2.1 (např. ALU E43 1234) a v případě, že je použito několik nestejných dodatečných osvětlovacích jednotek, musí následovat doplňkové symboly nebo znaky (např. ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). Tento zvláštní identifikační kód musí být znázorněn ve výkresech uvedených v bodě 2.2.1. Značka schválení nemusí být stejná jako značka schválení na světlometu, v němž je dodatečná osvětlovací jednotka (jednotky) použita, ale obě značky musí být od stejného žadatele. |
| --- | --- |

3.10.3.

zvláštní identifikační kód (kódy) dodatečné jednotky osvětlení. Toto značení musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné.

Tento zvláštní identifikační kód musí obsahovat počáteční písmena „ALU“ jako „Additional Lighting Unit“ („dodatečná osvětlovací jednotka“) následovaná značkou schválení bez kružnice předepsané v bodě 4.2.1 (např. ALU E43 1234) a v případě, že je použito několik nestejných dodatečných osvětlovacích jednotek, musí následovat doplňkové symboly nebo znaky (např. ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). Tento zvláštní identifikační kód musí být znázorněn ve výkresech uvedených v bodě 2.2.1. Značka schválení nemusí být stejná jako značka schválení na světlometu, v němž je dodatečná osvětlovací jednotka (jednotky) použita, ale obě značky musí být od stejného žadatele.

4.   SCHVÁLENÍ

4.1.   Obecně

| 4.1.1. | Schválení se udělí, pokud všechny vzorky typu světlometu dodané ke schválení podle bodu 2 výše splňují požadavky tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.1.1.

Schválení se udělí, pokud všechny vzorky typu světlometu dodané ke schválení podle bodu 2 výše splňují požadavky tohoto předpisu.

| 4.1.2. | Pokud skupinové, sdružené nebo sloučené světlomety vyhovují požadavkům více než jednoho předpisu, lze přidělit jedinou značku schválení za předpokladu, že každý ze skupinových, sdružených nebo sloučených světlometů splňuje ustanovení, která se na něj vztahují. |
| --- | --- |

4.1.2.

Pokud skupinové, sdružené nebo sloučené světlomety vyhovují požadavkům více než jednoho předpisu, lze přidělit jedinou značku schválení za předpokladu, že každý ze skupinových, sdružených nebo sloučených světlometů splňuje ustanovení, která se na něj vztahují.

| 4.1.3. | Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho prvé dvě číslice označují sérii změn, která zahrnuje nejnovější významné technické změny tohoto předpisu provedené k datu vydání schválení. Táž smluvní strana nesmí přidělit totéž číslo jinému typu světlometu, na který se vztahuje tento předpis. |
| --- | --- |

4.1.3.

Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho prvé dvě číslice označují sérii změn, která zahrnuje nejnovější významné technické změny tohoto předpisu provedené k datu vydání schválení. Táž smluvní strana nesmí přidělit totéž číslo jinému typu světlometu, na který se vztahuje tento předpis.

| 4.1.4. | Oznámení o schválení nebo o rozšíření nebo o odmítnutí či odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu světlometu podle tohoto předpisu se zašle stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, na formuláři podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.1.4.

Oznámení o schválení nebo o rozšíření nebo o odmítnutí či odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu světlometu podle tohoto předpisu se zašle stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, na formuláři podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

| 4.1.5. | Kromě značení podle bodu 3.1 musí být každý světlomet odpovídající typu schválenému podle tohoto předpisu na místě uvedeném v bodě 3.2 opatřen značkou schválení typu popsanou níže v bodech 4.2 a 4.3. |
| --- | --- |

4.1.5.

Kromě značení podle bodu 3.1 musí být každý světlomet odpovídající typu schválenému podle tohoto předpisu na místě uvedeném v bodě 3.2 opatřen značkou schválení typu popsanou níže v bodech 4.2 a 4.3.

4.2.   Složení značky schválení

Značka schválení sestává z:

| 4.2.1. | mezinárodní značky schválení, která obsahuje:






  4.2.1.1. | písmeno „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (6), |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

mezinárodní značky schválení, která obsahuje:

4.2.1.1.

písmeno „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (6),

| 4.2.1.2. | číslo schválení typu, předepsané v bodě 4.1.3; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

číslo schválení typu, předepsané v bodě 4.1.3;

| 4.2.2. | následujícího doplňkového symbolu:






  4.2.2.1. | vodorovná šipka s hroty na obou koncích, směřujícími vlevo a vpravo; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

následujícího doplňkového symbolu:

4.2.2.1.

vodorovná šipka s hroty na obou koncích, směřujícími vlevo a vpravo;

| 4.2.2.2. | na světlometech splňujících požadavky tohoto předpisu pouze pro potkávací světlo: písmena „C-AS“ u světlometů třídy A, písmena „C-BS“ u světlometů třídy B, písmena „WC-CS“ u světlometů třídy C, písmena „WC-DS“ u světlometů třídy D nebo písmena „WC–ES“ u světlometů třídy E; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

na světlometech splňujících požadavky tohoto předpisu pouze pro potkávací světlo: písmena „C-AS“ u světlometů třídy A, písmena „C-BS“ u světlometů třídy B, písmena „WC-CS“ u světlometů třídy C, písmena „WC-DS“ u světlometů třídy D nebo písmena „WC–ES“ u světlometů třídy E;

| 4.2.2.3. | na světlometech splňujících požadavky tohoto předpisu pouze pro dálkové světlo: písmena „R-BS“ u světlometů třídy B, písmena „WR-CS“ u světlometů třídy C, písmena „WR-DS“ u světlometů třídy D nebo písmena „WR-ES“ u světlometů třídy E; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

na světlometech splňujících požadavky tohoto předpisu pouze pro dálkové světlo: písmena „R-BS“ u světlometů třídy B, písmena „WR-CS“ u světlometů třídy C, písmena „WR-DS“ u světlometů třídy D nebo písmena „WR-ES“ u světlometů třídy E;

| 4.2.2.4. | na světlometech splňujících požadavky tohoto předpisu pro potkávací i dálkové světlo: písmena „CR-BS“ u světlometů třídy B, písmena „WCR-CS“ u světlometů třídy C, písmena „WCR-DS“ u světlometů třídy D nebo písmena „WCR-ES“ u světlometů třídy E; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

na světlometech splňujících požadavky tohoto předpisu pro potkávací i dálkové světlo: písmena „CR-BS“ u světlometů třídy B, písmena „WCR-CS“ u světlometů třídy C, písmena „WCR-DS“ u světlometů třídy D nebo písmena „WCR-ES“ u světlometů třídy E;

| 4.2.2.5. | na světlometech s rozptylovým sklem z plastu skupina písmen „PL“ umístěná vedle symbolů vyžadovaných podle bodů 4.2.1 a 4.2.2. |
| --- | --- |

4.2.2.5.

na světlometech s rozptylovým sklem z plastu skupina písmen „PL“ umístěná vedle symbolů vyžadovaných podle bodů 4.2.1 a 4.2.2.

| 4.2.2.6. | na světlometech, jiných než třídy A, splňujících požadavky tohoto předpisu pro dálkové světlo, údaj o maximální svítivosti vyjádřený referenční značkou podle definice v bodě 6.3.4 umístěnou v blízkosti kružnice s písmenem „E“ uvnitř. |
| --- | --- |

4.2.2.6.

na světlometech, jiných než třídy A, splňujících požadavky tohoto předpisu pro dálkové světlo, údaj o maximální svítivosti vyjádřený referenční značkou podle definice v bodě 6.3.4 umístěnou v blízkosti kružnice s písmenem „E“ uvnitř.

| 4.2.3. | Na formuláři pro schválení typu a na formuláři sdělení, jež se zasílají smluvním státům dohody, které uplatňují tento předpis, musí být v každém případě uveden příslušný pracovní režim pro zkoušení podle bodu 1.1.1.1 přílohy 4 a přípustné/á napětí podle bodu 1.1.1.2 přílohy 4.
  V příslušných případech se zařízení označí takto:






  4.2.3.1. | u světlometů, které splňují požadavky tohoto předpisu a které jsou konstruovány tak, že žárovka, výbojkový zdroj světla nebo LED modul (moduly) produkující potkávací světlo nesmí svítit současně s žárovkou pro kteroukoliv jinou funkci, s níž je sloučena: lomítkem (/), které je na značce schválení typu umístěno za symbolem pro potkávací světlomet. |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

Na formuláři pro schválení typu a na formuláři sdělení, jež se zasílají smluvním státům dohody, které uplatňují tento předpis, musí být v každém případě uveden příslušný pracovní režim pro zkoušení podle bodu 1.1.1.1 přílohy 4 a přípustné/á napětí podle bodu 1.1.1.2 přílohy 4.

V příslušných případech se zařízení označí takto:

4.2.3.1.

u světlometů, které splňují požadavky tohoto předpisu a které jsou konstruovány tak, že žárovka, výbojkový zdroj světla nebo LED modul (moduly) produkující potkávací světlo nesmí svítit současně s žárovkou pro kteroukoliv jinou funkci, s níž je sloučena: lomítkem (/), které je na značce schválení typu umístěno za symbolem pro potkávací světlomet.

| 4.2.4. | Obě číslice schvalovacího čísla, které udávají sérii změn zahrnující poslední významné technické změny předpisu v době, kdy se schválení vydává, a šipka definovaná v bodě 4.2.2.1 mohou být vyznačeny poblíž výše uvedených přídavných symbolů. |
| --- | --- |

4.2.4.

Obě číslice schvalovacího čísla, které udávají sérii změn zahrnující poslední významné technické změny předpisu v době, kdy se schválení vydává, a šipka definovaná v bodě 4.2.2.1 mohou být vyznačeny poblíž výše uvedených přídavných symbolů.

| 4.2.5. | Značky a symboly, o nichž pojednávají body 4.2.1 až 4.2.3, musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné. Mohou být umístěny na vnitřní nebo vnější části (průhledné nebo neprůhledné) světlometu, kterou není možno oddělit od průhledné části světlometu, z níž je vyzařováno světlo. V každém případě musejí být viditelné i tehdy, když je světlomet namontován na vozidle nebo když je otevřena některá pohyblivá část vozidla. |
| --- | --- |

4.2.5.

Značky a symboly, o nichž pojednávají body 4.2.1 až 4.2.3, musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné. Mohou být umístěny na vnitřní nebo vnější části (průhledné nebo neprůhledné) světlometu, kterou není možno oddělit od průhledné části světlometu, z níž je vyzařováno světlo. V každém případě musejí být viditelné i tehdy, když je světlomet namontován na vozidle nebo když je otevřena některá pohyblivá část vozidla.

4.3.   Uspořádání značky schválení typu

| 4.3.1. | Příklady uspořádání značek schválení typu s výše popsanými doplňkovými symboly jsou uvedeny na obrázcích 1 až 15 přílohy 2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.3.1.

Příklady uspořádání značek schválení typu s výše popsanými doplňkovými symboly jsou uvedeny na obrázcích 1 až 15 přílohy 2 tohoto předpisu.

| 4.3.2. | Skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny:






  4.3.2.1. | Splňují-li skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny požadavky několika předpisů, mohou být opatřeny jedinou mezinárodní značkou schválení, která sestává z kružnice s písmenem „E“ uvnitř, za níž následuje rozlišovací číslo státu, který schválení udělil, a číslo schválení. Tato značka schválení může být umístěna na skupinových, sdružených nebo sloučených svítilnách kdekoliv, pokud:






  4.3.2.1.1. | je viditelná podle bodu 4.2.5; |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2.

Skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny:

4.3.2.1.

Splňují-li skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny požadavky několika předpisů, mohou být opatřeny jedinou mezinárodní značkou schválení, která sestává z kružnice s písmenem „E“ uvnitř, za níž následuje rozlišovací číslo státu, který schválení udělil, a číslo schválení. Tato značka schválení může být umístěna na skupinových, sdružených nebo sloučených svítilnách kdekoliv, pokud:

4.3.2.1.1.

je viditelná podle bodu 4.2.5;

| 4.3.2.1.2. | není možno žádnou světlo převádějící část skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen sejmout, aniž by se současně nesňala i schvalovací značka. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

není možno žádnou světlo převádějící část skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen sejmout, aniž by se současně nesňala i schvalovací značka.

| 4.3.2.2. | Identifikační symbol každého světlometu podle předpisu, podle kterého bylo schválení typu uděleno, společně s vyznačením příslušné série změn zahrnující poslední významné technické změny předpisu v době vydání schválení typu se – případně s vyžadovanou šipkou – vyznačí:






  4.3.2.2.1. | buď na příslušné ploše vyzařující světlo; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Identifikační symbol každého světlometu podle předpisu, podle kterého bylo schválení typu uděleno, společně s vyznačením příslušné série změn zahrnující poslední významné technické změny předpisu v době vydání schválení typu se – případně s vyžadovanou šipkou – vyznačí:

4.3.2.2.1.

buď na příslušné ploše vyzařující světlo;

| 4.3.2.2.2. | nebo ve skupině tak, aby každá ze skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen mohla být jasně identifikována. |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

nebo ve skupině tak, aby každá ze skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen mohla být jasně identifikována.

| 4.3.2.3. | Rozměr částí jednotlivé značky schválení typu nesmí být menší než minimální rozměr pro nejmenší z jednotlivých značek požadovaný předpisem, podle nějž bylo schválení uděleno. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Rozměr částí jednotlivé značky schválení typu nesmí být menší než minimální rozměr pro nejmenší z jednotlivých značek požadovaný předpisem, podle nějž bylo schválení uděleno.

| 4.3.2.4. | Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Táž smluvní strana nesmí přidělit totéž číslo jinému typu skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen, na který se vztahuje tento předpis. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Táž smluvní strana nesmí přidělit totéž číslo jinému typu skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen, na který se vztahuje tento předpis.

| 4.3.2.5. | Příklady uspořádání značek schválení typu pro skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny, včetně všech výše popsaných doplňkových symbolů, jsou uvedeny na obrázku 13 v příloze 2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Příklady uspořádání značek schválení typu pro skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny, včetně všech výše popsaných doplňkových symbolů, jsou uvedeny na obrázku 13 v příloze 2 tohoto předpisu.

| 4.3.3. | Svítilny/světlomety, jejichž rozptylové sklo se používá u různých typů světlometů a které mohou být sloučeny nebo sdruženy s jinými svítilnami/světlomety:
  Platí ustanovení bodu 4.3.2 výše.






  4.3.3.1. | Je-li navíc použito totéž rozptylové sklo, může být opatřeno různými značkami schválení jednotlivých typů světlometů nebo soustav svítilen za předpokladu, že těleso světlometu má také plochu podle bodu 3.2 výše, a to i tehdy, když jej nelze od rozptylového skla oddělit, a je opatřeno značkami schválení pro platné funkce. Pokud různé typy světlometů mají totéž hlavní těleso, může být toto těleso opatřeno různými značkami schválení typu. |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

Svítilny/světlomety, jejichž rozptylové sklo se používá u různých typů světlometů a které mohou být sloučeny nebo sdruženy s jinými svítilnami/světlomety:

Platí ustanovení bodu 4.3.2 výše.

4.3.3.1.

Je-li navíc použito totéž rozptylové sklo, může být opatřeno různými značkami schválení jednotlivých typů světlometů nebo soustav svítilen za předpokladu, že těleso světlometu má také plochu podle bodu 3.2 výše, a to i tehdy, když jej nelze od rozptylového skla oddělit, a je opatřeno značkami schválení pro platné funkce. Pokud různé typy světlometů mají totéž hlavní těleso, může být toto těleso opatřeno různými značkami schválení typu.

| 4.3.3.2. | Příklady uspořádání značek schválení typu pro výše uvedený případ podává obrázek 14 v příloze 2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Příklady uspořádání značek schválení typu pro výše uvedený případ podává obrázek 14 v příloze 2 tohoto předpisu.

5.   VŠEOBECNÉ SPECIFIKACE (7)

5.1.   Všechny vzorky musí vyhovovat požadavkům stanoveným níže v bodech 6 až 8.

5.2.   Světlomety musí být zhotoveny tak, aby si při běžném používání – i přes vibrace, které na ně mohou působit – zachovaly předepsané fotometrické vlastnosti a vydržely v dobrém funkčním stavu.

5.2.1.   Světlomety musí být vybaveny zařízením, kterým se dají na vozidle seřídit tak, aby splňovaly příslušné předpisy. Takové zařízení může, ale nemusí umožňovat vodorovné nastavení, pokud je světlomet konstruován tak, že si uchová vodorovné zaměření i po nastavení ve svislém směru. Takovým zařízením nemusí být vybaveny jednotky, u nichž od sebe nelze oddělit odrážeč a rozptylové sklo, za předpokladu, že se tyto jednotky používají pouze na vozidlech, u kterých je možno nastavení světlometů seřídit jiným způsobem.

Pokud jsou světlomet potkávacího světla a světlomet dálkového světla, každý vybavený svou vlastní žárovkou (žárovkami), výbojkovým zdrojem světla nebo LED modulem (moduly), smontovány do složené jednotky, musí seřizovací zařízení umožnit správné seřízení každého z obou optických systémů samostatně.

5.2.2.   Tato ustanovení se však nevztahují na sestavy světlometů, jejichž odrážeče jsou neoddělitelné. Pro tento typ sestav platí požadavky bodu 6.3 tohoto předpisu.

5.3.   Třída A, B, C nebo D

5.3.1.   Světlomety musí být vybaveny žárovkou (žárovkami) schválenou podle předpisu č. 37 a/nebo, v případě světlometů třídy C nebo D, LED modulem (moduly).

V případě použití doplňkového zdroje (zdrojů) světla a/nebo dodatečné osvětlovací jednotky k osvětlování zatáček musí být použity pouze kategorie žárovek, na něž se vztahuje předpis č. 37, za předpokladu, že uvedený předpis a jeho série změn platné v době podání žádosti o schválení typu nestanoví žádné omezení pro použití světel k osvětlení zatáček, a/nebo LED modul (moduly).

5.3.2.   Lze použít dvě žárovky pro hlavní potkávací světlo a několik žárovek pro dálkové světlo.

Lze použít jakoukoliv žárovku podle předpisu č. 37 za předpokladu, že:

| a) | použití není nijak omezeno předpisem č. 37 a jeho sérií změn platnými v době podání žádosti o schválení typu; |
| --- | --- |

a)

použití není nijak omezeno předpisem č. 37 a jeho sérií změn platnými v době podání žádosti o schválení typu;

| b) | v případě světlometu třídy A nebo B při 13,2 V u jeho hlavního potkávacího světla referenční světelný tok nepřesahuje 900 lm; |
| --- | --- |

b)

v případě světlometu třídy A nebo B při 13,2 V u jeho hlavního potkávacího světla referenční světelný tok nepřesahuje 900 lm;

| c) | v případě světlometu třídy C a D při 13,2 V u jeho hlavního potkávacího světla referenční světelný tok nepřesahuje 2 000 lm. |
| --- | --- |

c)

v případě světlometu třídy C a D při 13,2 V u jeho hlavního potkávacího světla referenční světelný tok nepřesahuje 2 000 lm.

Konstrukce zařízení musí být taková, aby žárovka mohla být namontována pouze ve správné poloze (8).

Držák zdroje světla musí odpovídat vlastnostem uvedeným v publikaci IEC 60061. Platí datový list držáku, který odpovídá příslušné kategorii použité žárovky.

5.3.3.   Světlomety s LED modulem (moduly):

| 5.3.3.1. | Elektronický ovladač (ovladače) zdroje světla lze případně považovat za součást světlometu; mohou být i součástí LED modulu (modulů); |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Elektronický ovladač (ovladače) zdroje světla lze případně považovat za součást světlometu; mohou být i součástí LED modulu (modulů);

| 5.3.3.2. | Světlomet a samotný LED modul (moduly) musí splňovat příslušné požadavky uvedené v příloze 12 tohoto předpisu. Splnění požadavků musí být přezkoušeno. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Světlomet a samotný LED modul (moduly) musí splňovat příslušné požadavky uvedené v příloze 12 tohoto předpisu. Splnění požadavků musí být přezkoušeno.

| 5.3.3.3. | Celkový skutečný světelný tok LED modulů produkujících hlavní potkávací světlo se měří podle popisu v bodě 5 přílohy 12. Platí tyto minimální a maximální limity: | Světlomety
  třídy A | Světlomety
  třídy B | Světlomety
  třídy C | Světlomety
  třídy D |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hlavní potkávací světlo – minimum | 150 lm | 350 lm | 500 lm | 1 000 lm |
| Hlavní potkávací světlo – maximum | 900 lm | 1 000 lm | 2 000 lm | 2 000 lm |

5.3.3.3.

Celkový skutečný světelný tok LED modulů produkujících hlavní potkávací světlo se měří podle popisu v bodě 5 přílohy 12. Platí tyto minimální a maximální limity:

Světlomety

třídy A

Světlomety

třídy B

Světlomety

třídy C

Světlomety

třídy D

Hlavní potkávací světlo – minimum

150 lm

350 lm

500 lm

1 000 lm

Hlavní potkávací světlo – maximum

900 lm

1 000 lm

2 000 lm

2 000 lm

| 5.3.3.4. | U vyměnitelného LED modulu je třeba ke spokojenosti technické zkušebny prokázat jeho demontáž a výměnu, jak je popsáno v bodě 1.4.1 přílohy 12. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

U vyměnitelného LED modulu je třeba ke spokojenosti technické zkušebny prokázat jeho demontáž a výměnu, jak je popsáno v bodě 1.4.1 přílohy 12.

5.4.   Světlomety třídy E

5.4.1.   Světlomet musí být vybaven výbojkovým zdrojem (zdroji) světla schváleným podle předpisu č. 99 a/nebo LED modulem (moduly).

V případě použití doplňkového zdroje (zdrojů) světla a/nebo dodatečné osvětlovací jednotky k osvětlování zatáček musí být použity pouze kategorie žárovek, na něž se vztahuje předpis č. 37, za předpokladu, že uvedený předpis a jeho série změn platné v době podání žádosti o schválení typu nestanoví žádné omezení pro použití světel k osvětlení zatáček, a/nebo LED modul (moduly).

5.4.2.   U vyměnitelných výbojkových zdrojů světla musí držák zdroje světla odpovídat rozměrovým parametrům uvedeným v seznamu údajů publikace IEC č. 60061-2, odpovídajícím kategorii použitého zdroje světla. Montáž výbojkového zdroje světla do světlometu musí být snadná.

5.4.3.   Pro LED moduly platí následující požadavky:

| 5.4.3.1. | Elektronický ovladač (ovladače) zdroje světla lze případně považovat za součást světlometu; mohou být i součástí LED modulu (modulů); |
| --- | --- |

5.4.3.1.

Elektronický ovladač (ovladače) zdroje světla lze případně považovat za součást světlometu; mohou být i součástí LED modulu (modulů);

| 5.4.3.2. | Světlomet a samotný LED modul (moduly) musí splňovat příslušné požadavky uvedené v příloze 12 tohoto předpisu. Splnění požadavků musí být přezkoušeno. |
| --- | --- |

5.4.3.2.

Světlomet a samotný LED modul (moduly) musí splňovat příslušné požadavky uvedené v příloze 12 tohoto předpisu. Splnění požadavků musí být přezkoušeno.

| 5.4.3.3. | Celkový skutečný světelný tok LED modulů produkujících hlavní potkávací světlo se měří podle ustanovení bodu 5 přílohy 12. Platí tento minimální limit: | Světlomety třídy E |
| --- | --- | --- |
| Hlavní potkávací světlo – minimum | 2 000 lm |

5.4.3.3.

Celkový skutečný světelný tok LED modulů produkujících hlavní potkávací světlo se měří podle ustanovení bodu 5 přílohy 12. Platí tento minimální limit:

Světlomety třídy E

Hlavní potkávací světlo – minimum

2 000 lm

5.5.   U světlometů třídy B, C, D nebo E se navíc musí provést doplňkové zkoušky podle požadavků přílohy 4, aby se zajistilo, že při provozu nebude docházet k nadměrným změnám fotometrických vlastností.

5.6.   Pokud je u světlometu třídy B, C, D nebo E rozptylové sklo zhotoveno z plastu, provedou se zkoušky podle požadavků přílohy 6.

5.7.   U světlometů konstruovaných tak, aby vyzařovaly střídavě buď dálkové, nebo potkávací světlo, nebo sestavy světlometů včetně doplňkového zdroje (zdrojů) světla a/nebo doplňkové osvětlovací jednotky (jednotek) k osvětlení do zatáček musí být veškerá mechanická, elektromechanická či jiná zařízení zabudovaná do světlometu pro tyto účely konstruována tak, aby:

| 5.7.1. | zařízení bylo dostatečně odolné a vydrželo za normálních podmínek použití 50 000 funkčních cyklů. Technická zkušebna odpovědná za schvalovací zkoušky může za účelem ověření splnění tohoto požadavku:






  a) | požadovat, aby žadatel poskytl vybavení nutné k provedení zkoušky; |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

zařízení bylo dostatečně odolné a vydrželo za normálních podmínek použití 50 000 funkčních cyklů. Technická zkušebna odpovědná za schvalovací zkoušky může za účelem ověření splnění tohoto požadavku:

a)

požadovat, aby žadatel poskytl vybavení nutné k provedení zkoušky;

| b) | zkoušku neprovést, jestliže je ke světlometu předloženému žadatelem přiložen zkušební protokol vydaný technickou zkušebnou odpovědnou za schvalovací zkoušky pro světlomety shodné konstrukce (montáže), který potvrzuje splnění tohoto požadavku; |
| --- | --- |

b)

zkoušku neprovést, jestliže je ke světlometu předloženému žadatelem přiložen zkušební protokol vydaný technickou zkušebnou odpovědnou za schvalovací zkoušky pro světlomety shodné konstrukce (montáže), který potvrzuje splnění tohoto požadavku;

| 5.7.2. | svítilo, s výjimkou doplňkových zdrojů světla a doplňkových osvětlovacích jednotek k osvětlení do zatáček, v případě selhání automaticky potkávací světlo nebo z hlediska fotometrických podmínek nastal takový stav, za něhož hodnoty nepřekročí 1 200 cd v zóně 1 a přinejmenším 2 400 cd při 0,86 D-V, a to například vypnutím, ztlumením, sklopením a/nebo náhradní funkcí; |
| --- | --- |

5.7.2.

svítilo, s výjimkou doplňkových zdrojů světla a doplňkových osvětlovacích jednotek k osvětlení do zatáček, v případě selhání automaticky potkávací světlo nebo z hlediska fotometrických podmínek nastal takový stav, za něhož hodnoty nepřekročí 1 200 cd v zóně 1 a přinejmenším 2 400 cd při 0,86 D-V, a to například vypnutím, ztlumením, sklopením a/nebo náhradní funkcí;

| 5.7.3. | svítilo, s výjimkou doplňkových zdrojů světla a doplňkových osvětlovacích jednotek k osvětlení do zatáček, potkávací nebo dálkové světlo, a mechanismus se přitom nemohl zastavit mezi těmito dvěma polohami; |
| --- | --- |

5.7.3.

svítilo, s výjimkou doplňkových zdrojů světla a doplňkových osvětlovacích jednotek k osvětlení do zatáček, potkávací nebo dálkové světlo, a mechanismus se přitom nemohl zastavit mezi těmito dvěma polohami;

| 5.7.4. | uživatel nemohl pomocí běžného nářadí změnit tvar nebo polohu pohyblivých částí. |
| --- | --- |

5.7.4.

uživatel nemohl pomocí běžného nářadí změnit tvar nebo polohu pohyblivých částí.

5.8.   V případě třídy E nesmí systém světlometu a napáječe generovat rušivé záření nebo rušivá napětí na napájecích svorkách, aby nedošlo k poruše ostatních elektrických/elektronických systémů vozidla (9).

5.9.   Definice v bodech 2.7.1.1.3 a 2.7.1.1.7 v předpisu č. 48 povolují použití LED modulu, který může obsahovat držáky jiných zdrojů světla. Bez ohledu na toto ustanovení není dovolena kombinace LED modulů a jiných zdrojů potkávacího nebo každého dálkového světla, specifikovaných tímto předpisem.

5.10.   LED modul:

| a) | musí být ze svého zařízení vyjímatelný pouze pomocí nářadí, ledaže je v informačním listu uvedeno, že se jedná o nevyměnitelný LED modul, a; |
| --- | --- |

a)

musí být ze svého zařízení vyjímatelný pouze pomocí nářadí, ledaže je v informačním listu uvedeno, že se jedná o nevyměnitelný LED modul, a;

| b) | musí být konstruován tak, aby ani pomocí nářadí nebyl mechanicky zaměnitelný s jakýmkoli jiným schváleným výměnným zdrojem světla. |
| --- | --- |

b)

musí být konstruován tak, aby ani pomocí nářadí nebyl mechanicky zaměnitelný s jakýmkoli jiným schváleným výměnným zdrojem světla.

6.   OSVĚTLENÍ

6.1.   Obecná ustanovení

6.1.1.   Světlomety musí být zhotoveny tak, aby při svícení potkávacím světlem poskytovaly přiměřené osvětlení bez oslňování a při svícení dálkovým světlem poskytovaly dobré osvětlení.

6.1.2.   Osvětlení vydávané světlometem se měří ve vzdálenosti 25 m fotoelektrickým článkem, který má efektivní plochu rovnající se čtverci o straně 65 mm. Bod HV je středem souřadnicového systému se svislou polární osou. Přímka H je vodorovná a prochází bodem HV (viz příloha 3 tohoto předpisu).

6.1.3.   Třídy A, B, C nebo D

6.1.3.1.   Světlomety (nikoli LED moduly) se kontrolují pomocí bezbarvé standardní (referenční) žárovky konstruované pro jmenovité napětí 12 V. Při kontrole světlometu se napětí na svorkách žárovky reguluje tak, aby výsledkem byl referenční světelný tok při 13,2 V, jak je uvedeno v příslušném technickém listu předpisu č. 37.

Aby byla standardní (referenční) žárovka při fotometrickém měření chráněna, lze měření provést při světelném toku, který se liší od referenčního světelného toku při 13,2 V. Rozhodne-li se zkušební laboratoř provést měření tímto způsobem, svítivost se zkoriguje tak, že se naměřená hodnota vynásobí jednotlivým faktorem Flamp pro standardní (referenční) žárovku, aby se ověřil soulad s fotometrickými požadavky, přičemž:

F lamp
  = Φ reference/Φ test

Φ reference je referenční světelný tok při 13,2 V, jak je uvedeno v příslušném technickém listu předpisu č. 37.

Φ test je skutečný světelný tok použitý při měření.

6.1.3.2.   Podle toho, pro kolik žárovek je světlomet konstruován, se považuje za vyhovující, jestliže splňuje požadavky bodu 6 s týmž počtem standardních (referenčních) žárovek, který se může předkládat se světlometem.

6.1.3.3.   LED modul (moduly) se měří při 6,3 V, resp. 13,2 V, není-li v tomto předpise stanoveno jinak. LED modul (moduly) ovládaný (ovládané) elektronickým ovladačem zdrojů světla se měří podle specifikací žadatele.

6.1.4.   Třída E s výbojkovým zdrojem (zdroji) světla podle předpisu č. 99

6.1.4.1.   Světlomet se považuje za vyhovující, jsou-li fotometrické požadavky stanovené v bodě 6 splněny s jedním zdrojem světla, který byl zahořen během nejméně 15 cyklů, podle bodu 4 přílohy 4 předpisu č. 99.

Je-li výbojkový zdroj světla schválen podle předpisu č. 99, je standardním zdrojem světla (etalonem) a jeho světelný tok se může lišit od objektivního světelného toku určeného v předpise č. 99. V tomto případě se osvětlení následně korigují.

Tato korekce se netýká rozdělených světelných systémů, které používají nevýměnný výbojkový zdroj světla, nebo světlometů s úplně nebo částečně integrovaným napáječem (napáječi).

Jestliže výbojkový zdroj světla není schválen podle předpisu č. 99, musí být sériovým nevýměnným zdrojem světla.

Napětí přivedené ke svorkám napáječe (napáječů) je buď: 13,2 V ± 0,1 V u 12 V systémů, nebo: podle jiných ustanovení (viz příloha 11).

6.1.4.2.   Rozměry určující polohu oblouku uvnitř standardního výbojkového zdroje světla jsou uvedeny v příslušném technickém listu v předpise č. 99.

6.1.4.3.   Čtyři sekundy po rozsvícení světlometu, který nebyl v činnosti 30 minut nebo déle, musí být v bodě HV dálkového světla dosaženo alespoň 37 500 cd a 3 750 cd v bodě 2 (0,86 D-V) potkávacího světla u světlometů obsahujících funkci dálkového a potkávacího světla, nebo 3 750 cd v bodě 2 (0,86 D-V) u světlometů s pouze potkávacím světlem. Výkonové napájení musí být dostatečně velké, aby zajistilo rychlý nárůst vysokoproudého impulzu.

6.1.5.   Třída E s LED moduly:

6.1.5.1.   LED modul (moduly) se měří při 6,3 V, resp. 13,2 V, není-li v tomto předpise stanoveno jinak. LED modul (moduly) ovládaný (ovládané) elektronickým ovladačem zdrojů světla se měří podle specifikací žadatele.

6.1.6.   V případě světlometů s doplňkovým zdrojem (zdroji) světla a/nebo dodatečnými osvětlovacími jednotkami k osvětlení zatáček, se doplňkový zdroj (zdroje) světla měří podle bodů 6.1.3, 6.1.4 a 6.1.5.

6.2.   Ustanovení pro potkávací světla

6.2.1.   K správnému seřízení musí hlavní potkávací světlo vytvářet dostatečně ostré rozhraní, s jehož pomocí lze dosáhnout uspokojivého vizuálního nastavení, jak je uvedeno níže v bodě 6.2.2. Seřízení se provádí pomocí svislé měřicí stěny umístěné ve vzdálenosti 10 nebo 25 m před světlometem a kolmo k ose H-V. Stěna musí být dostatečně široká, aby bylo možné ověřit a nastavit „rozhraní“ potkávacího světla v rozsahu alespoň 3° na obě strany od přímky V-V. Rozhraní musí být v podstatě vodorovné a co nejpřímější od alespoň 3° L po 3° R. Vede-li vizuální seřízení k problémům nebo nejednoznačným polohám, použije se pomocná metoda uvedená v bodech 2 a 4 přílohy 9 a ověří se kvalita (či spíše ostrost) rozhraní a linearita.

6.2.2.   Hlavní potkávací světlo musí být seřízeno takto:

| 6.2.2.1. | vodorovné nastavení: světlo je co nejsymetričtější vůči přímce V-V; |
| --- | --- |

6.2.2.1.

vodorovné nastavení: světlo je co nejsymetričtější vůči přímce V-V;

| 6.2.2.2. | svislé nastavení: vodorovná část čáry rozhraní se nastaví do své nominální polohy (0,57 stupně) pod přímku H-H.
  Nelze-li však svislé nastavení opakovaně seřídit do požadované polohy v povolených tolerancích, použije se ke zkoušce shodnosti požadované minimální kvality čáry rozhraní a k provedení svislého nastavení světelného svazku pomocná metoda uvedená v bodech 4 a 5 přílohy 9. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

svislé nastavení: vodorovná část čáry rozhraní se nastaví do své nominální polohy (0,57 stupně) pod přímku H-H.

Nelze-li však svislé nastavení opakovaně seřídit do požadované polohy v povolených tolerancích, použije se ke zkoušce shodnosti požadované minimální kvality čáry rozhraní a k provedení svislého nastavení světelného svazku pomocná metoda uvedená v bodech 4 a 5 přílohy 9.

6.2.3.   Žádá-li se pouze o schválení potkávacího světla (10), musí takto seřízený světlomet splňovat požadavky uvedené níže v bodech 6.2.5 a 6.2.6; má-li vydávat potkávací i dálkové světlo, musí splňovat požadavky uvedené v bodech 6.2.5, 6.2.6 a 6.3.

6.2.4.   Pokud takto seřízený světlomet požadavky uvedené v bodech 6.2.5, 6.2.6 a 6.3 nesplňuje, lze jeho nastavení upravit (netýká se světlometů, které nemají zařízení k vodorovnému seřízení) za předpokladu, že podélně se osa světelného svazku neposune doprava ani doleva o více než 0,5 stupně a svisle o více než 0,25 stupně nahoru nebo dolů. K snazšímu seřízení pomocí rozhraní je možno světlomet částečně zakrýt, aby bylo rozhraní ostřejší. Rozhraní však nesmí přesahovat přímku H-H.

6.2.5.   Potkávací světlo musí splňovat požadavky uvedené níže v příslušné tabulce na příslušném obrázku v příloze 3.

Poznámky:

Pro světlomety třídy E je napětí přivedené ke svorkám napáječe (napáječů) buď 13,2 ± 0,1 V u dvanáctivoltových systémů, nebo je stanoveno jinak (viz příloha 11).

| „D“ | znamená pod přímkou H-H. |
| --- | --- |
| „U“ | znamená nad přímkou H-H. |
| „R“ | znamená napravo od přímky V-V. |
| „L“ | znamená nalevo od přímky V-V. |

„D“

znamená pod přímkou H-H.

„U“

znamená nad přímkou H-H.

„R“

znamená napravo od přímky V-V.

„L“

znamená nalevo od přímky V-V.

6.2.5.1.   Světlomety třídy A (obrázek B v příloze 3):

| Zkušební bod/linie/pásmo | Úhlové souřadnice – stupně (11) | Požadovaná svítivost (cd) |
| --- | --- | --- |
| Jakýkoli bod v pásmu 1 | 0° až 15°U | 5°L až 5°R | ≤ 320 cd |
| Jakýkoli bod na přímce 25L až 25R | 1,72°D | 5°L až 5°R | ≥ 1 100 cd |
| Jakýkoli bod na přímce 12,5L až 12,5R | 3,43°D | 5°L až 5°R | ≥ 550 cd |

Zkušební bod/linie/pásmo

Úhlové souřadnice – stupně (11)

Požadovaná svítivost (cd)

Jakýkoli bod v pásmu 1

0° až 15°U

5°L až 5°R

≤ 320 cd

Jakýkoli bod na přímce 25L až 25R

1,72°D

5°L až 5°R

≥ 1 100 cd

Jakýkoli bod na přímce 12,5L až 12,5R

3,43°D

5°L až 5°R

≥ 550 cd

6.2.5.2.   Světlomety třídy B (obrázek C v příloze 3):

| Zkušební bod/ linie/pásmo | Úhlové souřadnice – stupně (12) | Požadovaná svítivost (cd) |
| --- | --- | --- |
| Jakýkoli bod v pásmu 1 | 0° až 15°U | 5°L až 5°R | ≤ 700 cd |
| Jakýkoli bod na přímce 50L až 50R kromě 50 V | 0,86°D | 2,5°L až 2,5°R | ≥ 1 100 cd |
| Bod 50 V | 0,86°D | 0 | ≥ 2 200 cd |
| Jakýkoli bod na přímce 25L až 25R | 1,72°D | 5°L až 5°R | ≥ 2 200 cd |
| Jakýkoli bod v pásmu 2 | 0,86°D až 1,72°D | 5°L až 5°R | ≥ 1 100 cd |

Zkušební bod/ linie/pásmo

Úhlové souřadnice – stupně (12)

Požadovaná svítivost (cd)

Jakýkoli bod v pásmu 1

0° až 15°U

5°L až 5°R

≤ 700 cd

Jakýkoli bod na přímce 50L až 50R kromě 50 V

0,86°D

2,5°L až 2,5°R

≥ 1 100 cd

Bod 50 V

0,86°D

0

≥ 2 200 cd

Jakýkoli bod na přímce 25L až 25R

1,72°D

5°L až 5°R

≥ 2 200 cd

Jakýkoli bod v pásmu 2

0,86°D až 1,72°D

5°L až 5°R

≥ 1 100 cd

6.2.5.3.   Světlomety třídy C, D nebo E (obrázek D v příloze 3):

| Zkušební bod/linie/pásmo | Úhlové souřadnice zkušebního bodu ve stupních (13) | Požadovaná svítivost (cd) |
| --- | --- | --- |
| minimální | maximální |
| třída C | třída D | třída E | třídy C, D, E |
| 1 | 0,86°D | 3,5°R | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 2 | 0,86°D | 0 | 2 450 | 4 900 | 4 900 | — |
| 3 | 0,86°D | 3,5°L | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 4 | 0,50°U | 1,50°L a 1,50°R | — | — | — | 900 |
| 5 | 2,00°D | 15°L a 15°R | 550 | 1 100 | 1 100 | — |
| 6 | 4,00°D | 20°L a 20°R | 150 | 300 | 600 | — |
| 7 | 0 | 0 | — | — | — | 1 700 |
| Řádek 1 | 2,00°D | 9°L až 9°R | 1 350 | 1 350 | 1 900 | — |
| 8 (14) | 4,00°U | 8,0°L | (14) | 700 |
| 9 (14) | 4,00°U | 0 | 700 |
| 10 (14) | 4,00°U | 8,0°R | 700 |
| 11 (14) | 2,00°U | 4,0°L | (14) | 900 |
| 12 (14) | 2,00°U | 0 | 900 |
| 13 (14) | 2,00°U | 4,0°R | 900 |
| 14 (14) | 0 | 8,0°L a 8,0°R | 50 cd (14) | 50 cd (14) | 50 cd (14) | — |
| 15 (14) | 0 | 4,0°L a 4,0°R | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 900 |
| Pásmo 1 | 1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0.6°U/0-0/1°L-0/4°L-1°U/8°L | — | — | — | 900 |
| Pásmo 2 | > 4U až < 15U | 8°L až 8°R | — | — | — | 700 |

Zkušební bod/linie/pásmo

Úhlové souřadnice zkušebního bodu ve stupních (13)

Požadovaná svítivost (cd)

minimální

maximální

třída C

třída D

třída E

třídy C, D, E

1

0,86°D

3,5°R

2 000

2 000

2 500

13 750

2

0,86°D

0

2 450

4 900

4 900

—

3

0,86°D

3,5°L

2 000

2 000

2 500

13 750

4

0,50°U

1,50°L a 1,50°R

—

—

—

900

5

2,00°D

15°L a 15°R

550

1 100

1 100

—

6

4,00°D

20°L a 20°R

150

300

600

—

7

0

0

—

—

—

1 700

Řádek 1

2,00°D

9°L až 9°R

1 350

1 350

1 900

—

8 (14)

4,00°U

8,0°L

Formula

700

9 (14)

4,00°U

0

700

10 (14)

4,00°U

8,0°R

700

11 (14)

2,00°U

4,0°L

Formula

900

12 (14)

2,00°U

0

900

13 (14)

2,00°U

4,0°R

900

14 (14)

0

8,0°L a 8,0°R

50 cd (14)

50 cd (14)

50 cd (14)

—

15 (14)

0

4,0°L a 4,0°R

100 cd (14)

100 cd (14)

100 cd (14)

900

Pásmo 1

1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0.6°U/0-0/1°L-0/4°L-1°U/8°L

—

—

—

900

Pásmo 2

> 4U až < 15U

8°L až 8°R

—

—

—

700

Další obecný text:

Schválení typu EHK OSN při referenčním světelném toku podle předpisu č. 37.

Jmenovité zaměření pro fotometrická měření:

| Svisle: | 1 % D (0,57°D) | Vodorovně: | 0° |
| --- | --- | --- | --- |

Svisle:

1 % D (0,57°D)

Vodorovně:

0°

Přípustné odchylky pro fotometrická měření:

| Svisle: | 0,3°D až 0,8°D | Vodorovně: | ± 0,5°D L-R |
| --- | --- | --- | --- |

Svisle:

0,3°D až 0,8°D

Vodorovně:

± 0,5°D L-R

6.2.6.   U světlometů třídy C, D nebo E musí být světlo rozloženo v pásmech 1 a 2 co nejrovnoměrněji.

6.2.6.1.   Doplňkový zdroj (zdroje) světla nebo dodatečná osvětlovací jednotka (jednotky) se však nesmí aktivovat, pokud je úhel náklonu menší než 3 stupně.

6.2.7.   Pro hlavní potkávací světlo jsou povoleny buď jedna nebo dvě žárovky (třída A, B, C, D), nebo jeden výbojkový zdroj světla (třída E) nebo jeden nebo více LED modulů (třída C, D, E).

6.2.8.   Doplňkový zdroj (zdroje) světla a/nebo dodatečná jednotka (jednotky) osvětlení určené k osvětlování zatáček jsou povoleny za předpokladu, že:

| 6.2.8.1. | Svítí-li současně hlavní potkávací světlo (světla) a odpovídající doplňkový zdroj (zdroje) světla určené k osvětlování zatáček, musí být splněn následující požadavek na osvětlení:






  a) | levý náklon (motocykl se otáčí doleva kolem své podélné osy) – v pásmu od HH až 15° nad HH a od VV do 10° nalevo nesmí hodnoty svítivosti překročit 900 cd. |
| --- | --- | --- |

6.2.8.1.

Svítí-li současně hlavní potkávací světlo (světla) a odpovídající doplňkový zdroj (zdroje) světla určené k osvětlování zatáček, musí být splněn následující požadavek na osvětlení:

a)

levý náklon (motocykl se otáčí doleva kolem své podélné osy) – v pásmu od HH až 15° nad HH a od VV do 10° nalevo nesmí hodnoty svítivosti překročit 900 cd.

| b) | pravý náklon (motocykl se otáčí doprava kolem své podélné osy) – v pásmu od HH až 15° nad HH a od VV do 10° doprava nesmí hodnoty svítivosti překročit 900 cd. |
| --- | --- |

b)

pravý náklon (motocykl se otáčí doprava kolem své podélné osy) – v pásmu od HH až 15° nad HH a od VV do 10° doprava nesmí hodnoty svítivosti překročit 900 cd.

| 6.2.8.2. | Tato zkouška se provede při minimálním náklonovém úhlu stanoveném žadatelem, přičemž se podmínky simulují pomocí zkušebního upevnění atd. |
| --- | --- |

6.2.8.2.

Tato zkouška se provede při minimálním náklonovém úhlu stanoveném žadatelem, přičemž se podmínky simulují pomocí zkušebního upevnění atd.

| 6.2.8.3. | Na žádost žadatele se při tomto měření základní potkávací světlo a doplňkový zdroj (zdroje) světla určené k osvětlování zatáček mohou měřit jednotlivě a získané fotometrické hodnoty zkombinovat, aby se určilo, zda se shodují se stanovenými hodnotami svítivosti. |
| --- | --- |

6.2.8.3.

Na žádost žadatele se při tomto měření základní potkávací světlo a doplňkový zdroj (zdroje) světla určené k osvětlování zatáček mohou měřit jednotlivě a získané fotometrické hodnoty zkombinovat, aby se určilo, zda se shodují se stanovenými hodnotami svítivosti.

6.3.   Ustanovení pro dálková světla

6.3.1.   Jedná-li se o světlomet konstruovaný pro dálkové i potkávací světlo, provede se měření svítivosti dálkového světla při stejném zaměření světlometu jako při podmínkách měření podle bodu 6.2 výše; jedná-li se o světlomet konstruovaný jen pro dálkové světlo, seřídí se tak, aby plocha největší svítivosti (IM) byla soustředěna na průsečík čar H-H a V-V; takový světlomet musí splňovat pouze požadavky uvedené v bodě 6.3.

6.3.2.   Nezávisle na typu zdroje světla (LED modul, žárovka nebo výbojkový zdroj světla) použitého k vytvoření potkávacího světla lze pro každé jednotlivé dálkové světlo použít:

| a) | jeden nebo více žárovkových zdrojů světla podle předpisu č. 37 (třídy A, B, C, D);
  nebo |
| --- | --- |

a)

jeden nebo více žárovkových zdrojů světla podle předpisu č. 37 (třídy A, B, C, D);

nebo

| b) | výbojkové zdroje světla uvedené v předpisu č. 99 (třída E); nebo |
| --- | --- |

b)

výbojkové zdroje světla uvedené v předpisu č. 99 (třída E); nebo

| c) | LED moduly (třídy C, D, E). |
| --- | --- |

c)

LED moduly (třídy C, D, E).

6.3.3.   Kromě světlometů třídy A musí svítivost dálkového světla odpovídat buď požadavkům bodu 6.3.3.1 (primární dálkové světlo), nebo bodu 6.3.3.2 (sekundární dálkové světlo).

Primární dálkové světlo odpovídající požadavkům bodu 6.3.3.1 lze schválit v každém případě.

Sekundární dálkové světlo odpovídající požadavkům bodu 6.3.3.2 lze schválit pouze v případě, že je dálkové světlo v činnosti společně s potkávacím světlem nebo primárním dálkovým světlem. Tato skutečnost musí být jasně uvedena pod položkou 9.1 ve formuláři sdělení podle přílohy 1.

6.3.3.1.   Svítivost primárního dálkového světla musí být v souladu s hodnotami v následující tabulce (obrázek E v příloze 3):

| Číslo zkušebního bodu | Úhlové souřadnice zkušebního bodu ve stupních (15) | Požadovaná svítivost (cd) |
| --- | --- | --- |
| Třída B | Třída C | Třída D, E |
| min. | max. | min. | max. | min. | max. |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5°R a 2,5°L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5°R a 5°L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 4 | H-9°R a 9°L | — | — | 2 000 | — | 3 400 | — |
| 5 | H-12°R a 12°L | — | — | 600 | — | 1 000 | — |
| 6 | 2°U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | minimální svítivost maxima (IM) | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | maximální svítivost maxima (IM) | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Číslo zkušebního bodu

Úhlové souřadnice zkušebního bodu ve stupních (15)

Požadovaná svítivost (cd)

Třída B

Třída C

Třída D, E

min.

max.

min.

max.

min.

max.

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5°R a 2,5°L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5°R a 5°L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

4

H-9°R a 9°L

—

—

2 000

—

3 400

—

5

H-12°R a 12°L

—

—

600

—

1 000

—

6

2°U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

minimální svítivost maxima (IM)

20 000

—

25 000

—

40 000

—

maximální svítivost maxima (IM)

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.3.2.   Svítivost sekundárního dálkového světla musí být v souladu s hodnotami v následující tabulce (obrázek E v příloze 3):

| Číslo zkušebního bodu | Úhlové souřadnice zkušebního bodu ve stupních (16) | Požadovaná svítivost (cd) |
| --- | --- | --- |
| Třída B | Třída C | Třída D, E |
| min. | max. | min. | max. | min. | max. |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5°R a 2,5°L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5°R a 5°L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 6 | 2°U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | minimální svítivost maxima (IM) | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | maximální svítivost maxima (IM) | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Číslo zkušebního bodu

Úhlové souřadnice zkušebního bodu ve stupních (16)

Požadovaná svítivost (cd)

Třída B

Třída C

Třída D, E

min.

max.

min.

max.

min.

max.

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5°R a 2,5°L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5°R a 5°L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

6

2°U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

minimální svítivost maxima (IM)

20 000

—

25 000

—

40 000

—

maximální svítivost maxima (IM)

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.4.   Referenční značka (I′M) maximální svítivosti (IM) uvedená výše v bodě 4.2.2.6 a 6.3.3.1 nebo 6.3.3.2 se získá jako poměr:

I′M
  = IM/4 300

Tato hodnota se zaokrouhlí na hodnotu 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4.   V případě světlometů s nastavitelným odrážečem se provedou dodatečné zkoušky potom, co se odrážeč pootočí ze své výchozí polohy pomocí zařízení pro nastavování světlometů svisle o ± 2° nebo alespoň do své mezní polohy, pokud to představuje méně než 2°. Potom se světlomet jako celek opět přestaví (například pomocí úhloměru) pootočením o stejný počet stupňů v opačném směru vůči pohybu odrážeče. Provedou se následující měření, přičemž body musejí ležet v požadovaných mezích:

| Potkávací světlo | : | body HV a 0,86 D-V |
| --- | --- | --- |
| Dálkové světlo | : | IM a bod HV (jako procentuální podíl IM). |

Potkávací světlo

:

body HV a 0,86 D-V

Dálkové světlo

:

IM a bod HV (jako procentuální podíl IM).

6.5.   Hodnoty osvětlení měřicí stěny, o nichž je pojednáno výše v bodech 6.2 a 6.3, se měří pomocí fotosenzoru, jehož celá účinná plocha musí ležet uvnitř čtverce o straně 65 mm.

7.   BARVA

| 7.1. | Vyzařované světlo musí být bílé barvy. |
| --- | --- |

7.1.

Vyzařované světlo musí být bílé barvy.

8.   ZMĚNA TYPU SVĚTLOMETU A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ

| 8.1. | Každá změna typu světlometu se musí oznámit schvalovacímu orgánu, který schválení udělil. Tento orgán pak může buď:






  8.1.1. | usoudit, že provedené úpravy pravděpodobně nemají znatelný nepříznivý vliv a že světlomet v každém případě stále splňuje požadavky, nebo |
| --- | --- | --- |

8.1.

Každá změna typu světlometu se musí oznámit schvalovacímu orgánu, který schválení udělil. Tento orgán pak může buď:

8.1.1.

usoudit, že provedené úpravy pravděpodobně nemají znatelný nepříznivý vliv a že světlomet v každém případě stále splňuje požadavky, nebo

| 8.1.2. | vyžádat si od technické zkušebny odpovědné za provádění zkoušek nový zkušební protokol. |
| --- | --- |

8.1.2.

vyžádat si od technické zkušebny odpovědné za provádění zkoušek nový zkušební protokol.

| 8.2. | Potvrzení nebo zamítnutí schválení s uvedením úprav se oznámí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, postupem stanoveným v bodě 4.1.4. |
| --- | --- |

8.2.

Potvrzení nebo zamítnutí schválení s uvedením úprav se oznámí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, postupem stanoveným v bodě 4.1.4.

| 8.3. | Příslušný orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí každému formuláři sdělení o takovém rozšíření pořadové číslo a formulářem podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu o tom informuje ostatní strany dohody z r. 1958, které uplatňují tento předpis. |
| --- | --- |

8.3.

Příslušný orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí každému formuláři sdělení o takovém rozšíření pořadové číslo a formulářem podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu o tom informuje ostatní strany dohody z r. 1958, které uplatňují tento předpis.

9.   SHODNOST VÝROBY

Postupy shodnosti výroby musí odpovídat postupům stanoveným v dodatku 2 dohody (E/ECE/324–E/ECE/TRANS/505/Rev.2) a musí splňovat následující požadavky:

| 9.1. | Světlomety schválené podle tohoto předpisu musí být zhotoveny tak, aby splňovaly požadavky stanovené v bodech 6 a 7, a byly tak shodné se schváleným typem světlometu. |
| --- | --- |

9.1.

Světlomety schválené podle tohoto předpisu musí být zhotoveny tak, aby splňovaly požadavky stanovené v bodech 6 a 7, a byly tak shodné se schváleným typem světlometu.

| 9.2. | Musí být dodrženy minimální požadavky na kontrolu shodnosti uvedené v příloze 5 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

9.2.

Musí být dodrženy minimální požadavky na kontrolu shodnosti uvedené v příloze 5 tohoto předpisu.

| 9.3. | Musí být splněny minimální požadavky na odběr vzorků inspektorem stanovené v příloze 7 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

9.3.

Musí být splněny minimální požadavky na odběr vzorků inspektorem stanovené v příloze 7 tohoto předpisu.

| 9.4. | Orgán, který udělil schválení typu, může kdykoliv ověřit metody kontroly shodnosti používané v každém výrobním závodě. Obvyklá četnost takových ověření je jednou za dva roky. |
| --- | --- |

9.4.

Orgán, který udělil schválení typu, může kdykoliv ověřit metody kontroly shodnosti používané v každém výrobním závodě. Obvyklá četnost takových ověření je jednou za dva roky.

| 9.5. | Světlomety se zjevnými závadami se neberou v potaz. |
| --- | --- |

9.5.

Světlomety se zjevnými závadami se neberou v potaz.

| 9.6. | Měřicí body 8 až 15 z bodu 6.2.5.3 tohoto předpisu se neberou v úvahu. |
| --- | --- |

9.6.

Měřicí body 8 až 15 z bodu 6.2.5.3 tohoto předpisu se neberou v úvahu.

10.   POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY

| 10.1. | Nejsou-li požadavky splněny, nebo pokud světlomet opatřený schvalovací značkou neodpovídá schválenému typu, může být schválení typu světlometu udělené podle tohoto předpisu odňato. |
| --- | --- |

10.1.

Nejsou-li požadavky splněny, nebo pokud světlomet opatřený schvalovací značkou neodpovídá schválenému typu, může být schválení typu světlometu udělené podle tohoto předpisu odňato.

| 10.2. | Jestliže některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany dohody, které tento předpis uplatňují, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

10.2.

Jestliže některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany dohody, které tento předpis uplatňují, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

11.   DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY

Jestliže držitel schválení zcela přestane vyrábět typ světlometu schválený podle tohoto předpisu, uvědomí o této skutečnosti orgán, který schválení udělil. Jakmile tento orgán obdrží příslušné oznámení, informuje ostatní smluvní strany dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím formuláře sdělení, jehož vzor je uveden v příloze 1 tohoto předpisu.

12.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK A NÁZVY A ADRESY SCHVALOVACÍCH ORGÁNŮ

Smluvní strany dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění zkoušek schválení a schvalovacích orgánů, které udělují schválení typu a kterým se mají zasílat formuláře o udělení, rozšíření, odmítnutí či odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby vydané v jiných zemích.

13.   PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

| 13.1. | Od data vstupu série změn 01 tohoto předpisu v platnost nesmí žádná ze smluvních stran, která jej uplatňuje, odmítnout udělení schválení typu dle tohoto předpisu ve znění série změn 01. |
| --- | --- |

13.1.

Od data vstupu série změn 01 tohoto předpisu v platnost nesmí žádná ze smluvních stran, která jej uplatňuje, odmítnout udělení schválení typu dle tohoto předpisu ve znění série změn 01.

| 13.2. | Po dobu 60 měsíců od data vstupu v platnost série změn 01 tohoto předpisu, pokud jde o změny zavedené sérií změn 01 týkající se postupů fotometrických zkoušek používajících sférický souřadnicový systém a specifikace hodnot svítivosti, a aby mohly technické zkušebny (zkušební laboratoře) aktualizovat své zkušební zařízení, nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout udělit schválení podle tohoto předpisu ve znění série změn 01, použije-li se ke spokojenosti orgánu odpovědného za schválení typu stávající zkušební zařízení s vhodnými převodními hodnotami. |
| --- | --- |

13.2.

Po dobu 60 měsíců od data vstupu v platnost série změn 01 tohoto předpisu, pokud jde o změny zavedené sérií změn 01 týkající se postupů fotometrických zkoušek používajících sférický souřadnicový systém a specifikace hodnot svítivosti, a aby mohly technické zkušebny (zkušební laboratoře) aktualizovat své zkušební zařízení, nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout udělit schválení podle tohoto předpisu ve znění série změn 01, použije-li se ke spokojenosti orgánu odpovědného za schválení typu stávající zkušební zařízení s vhodnými převodními hodnotami.

| 13.3. | Po uplynutí 60 měsíců od data vstupu série změn 01 v platnost udělí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, schválení pouze tehdy, splňuje-li světlomet požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01. |
| --- | --- |

13.3.

Po uplynutí 60 měsíců od data vstupu série změn 01 v platnost udělí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, schválení pouze tehdy, splňuje-li světlomet požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01.

| 13.4. | Stávající schválení světlometů udělená podle tohoto předpisu před datem vstupu v platnost série změn 01 zůstávají v platnosti na dobu neurčitou. |
| --- | --- |

13.4.

Stávající schválení světlometů udělená podle tohoto předpisu před datem vstupu v platnost série změn 01 zůstávají v platnosti na dobu neurčitou.

| 13.5. | Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, nesmí odmítnout udělit rozšíření schválení typu podle předcházejících sérií tohoto předpisu. |
| --- | --- |

13.5.

Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, nesmí odmítnout udělit rozšíření schválení typu podle předcházejících sérií tohoto předpisu.

---

(1)  Použití světlometů je dáno příslušnými předpisy o instalaci světel a osvětlovacích a světelně signalizačních zařízení.

(2)  Žádné ustanovení tohoto předpisu nebrání kterékoliv smluvní straně dohody, která jej uplatňuje, aby zakázala kombinaci světlometu vybaveného rozptylovým sklem z plastu a schváleného podle tohoto předpisu se zařízením mechanického čistění (se stěrači).

(3)  Podle definice úplného usnesení pro konstrukci vozidel (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2, bod 2).

(4)  Výbojkové zdroje světla viz předpis č. 99.

(5)  Nelze-li rozptylové sklo od hlavního tělesa světlometu oddělit, postačuje jediné označení podle bodu 4.2.5.

(6)  Rozlišovací čísla smluvních stran dohody z roku 1958 jsou uvedena v příloze 3 úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(7)  Technické požadavky na žárovky viz předpis č. 37. Technické požadavky na výbojkové zdroje světla viz předpis č. 99.

(8)  Světlomet se považuje za vyhovující požadavkům tohoto bodu, jestliže je možno žárovku snadno zasadit do světlometu a polohovací výčnělky se dají správně zasunout do příslušných zářezů, a to i za tmy.

(9)  Splnění požadavků na elektromagnetickou kompatibilitu se týká každého jednotlivého typu vozidla.

(10)  Takovýto zvláštní světlomet „potkávacího světla“ může mít dálkové světlo, na něž se nevztahují žádné požadavky.

(11)  Není-li stanoveno jinak, povoluje se u fotometrie v každém zkušebním bodě samostatná odchylka 0,25°.

(12)  Není-li stanoveno jinak, povoluje se u fotometrie v každém zkušebním bodě samostatná odchylka 0,25°.

(13)  Není-li stanoveno jinak, povoluje se u fotometrie v každém zkušebním bodě samostatná odchylka 0,25°.

(14)  Na žádost žadatele se při měření v těchto bodech zapne přední obrysová svítilna schválená podle předpisu č. 50 nebo č. 7, pokud se jedná o sdruženou, skupinovou nebo sloučenou svítilnu.

(15)  Není-li stanoveno jinak, povoluje se u fotometrie v každém zkušebním bodě samostatná odchylka 0,25°.

(16)  Není-li stanoveno jinak, povoluje se u fotometrie v každém zkušebním bodě samostatná odchylka 0,25°.

---

PŘÍLOHA 1

SDĚLENÍ

(Maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PŘÍLOHA 2

PŘÍKLADY USPOŘÁDÁNÍ ZNAČEK SCHVÁLENÍ TYPU

| Obrázek 1 | Obrázek 2 |
| --- | --- |

Obrázek 1

Image

Obrázek 2

Image

Světlomet opatřený jednou z výše uvedených značek schválení byl schválen v Nizozemsku (E4) podle předpisu č. 113 pod číslem schválení 243 a splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01. Písmena C-AS (obrázek 1) značí, že jde o světlomet potkávacího světla třídy A, písmena CR-BS (obrázek 2) značí, že jde o světlomet potkávacího i dálkového světla třídy B.

Poznámka: Číslo schválení a doplňkové symboly se umísťují v blízkosti kružnice buď nad písmenem „E“, nebo pod ním, nebo vpravo či vlevo od něj. Číslice čísla schválení typu musí být na stejné straně jako písmeno „E“ a musí být obráceny stejným směrem. U čísla schválení by se neměly používat římské číslice, aby nemohlo dojít k záměně s jinými symboly.

| Obrázek 3 | Obrázek 4 |
| --- | --- |

Obrázek 3

Image

Obrázek 4

Image

Světlomet opatřený výše znázorněnou schvalovací značkou má plastové rozptylové sklo splňující požadavky tohoto předpisu a je konstruován jako světlomet:

| Obrázek 3 | : | třídy B pouze pro potkávací světlo. |
| --- | --- | --- |
| Obrázek 4 | : | třídy B pro potkávací i dálkové světlo. |

Obrázek 3

:

třídy B pouze pro potkávací světlo.

Obrázek 4

:

třídy B pro potkávací i dálkové světlo.

| Obrázek 5 | Obrázek 6 |
| --- | --- |

Obrázek 5

Image

Obrázek 6

Image

Světlomet opatřený výše uvedenou schvalovací značkou splňuje požadavky tohoto předpisu jako světlomet:

| Obrázek 5 | : | třídy B pro potkávací i dálkové světlo. |
| --- | --- | --- |
| Obrázek 6 | : | třídy B pouze pro potkávací světlo. |

Obrázek 5

:

třídy B pro potkávací i dálkové světlo.

Obrázek 6

:

třídy B pouze pro potkávací světlo.

Potkávací světlo nesmí být v činnosti současně s dálkovým světlem ani s dalším sloučeným světlometem.

| Obrázek 7 | Obrázek 8 |
| --- | --- |

Obrázek 7

Image

Obrázek 8

Image

Světlomet opatřený výše znázorněnou schvalovací značkou má plastové rozptylové sklo splňující požadavky tohoto předpisu a je konstruován jako světlomet:

| Obrázek 7 | : | třídy C pouze pro potkávací světlo. |
| --- | --- | --- |
| Obrázek 8 | : | třídy C pro potkávací i dálkové světlo. |

Obrázek 7

:

třídy C pouze pro potkávací světlo.

Obrázek 8

:

třídy C pro potkávací i dálkové světlo.

| Obrázek 9 | Obrázek 10 |
| --- | --- |

Obrázek 9

Image

Obrázek 10

Image

Světlomet opatřený výše uvedenou schvalovací značkou splňuje požadavky tohoto předpisu jako světlomet:

| Obrázek 9 | : | třídy D pouze pro potkávací světlo. |
| --- | --- | --- |
| Obrázek 10 | : | třídy D pro potkávací i dálkové světlo. |

Obrázek 9

:

třídy D pouze pro potkávací světlo.

Obrázek 10

:

třídy D pro potkávací i dálkové světlo.

Potkávací světlo nesmí být v činnosti současně s dálkovým světlem ani s dalším sloučeným světlometem.

| Obrázek 11 | Obrázek 12 |
| --- | --- |

Obrázek 11

Image

Obrázek 12

Image

Světlomet opatřený výše uvedenou schvalovací značkou splňuje požadavky tohoto předpisu jako světlomet:

| Obrázek 11 | : | třídy E pouze pro potkávací světlo. |
| --- | --- | --- |
| Obrázek 12 | : | třídy E pro potkávací i dálkové světlo. |

Obrázek 11

:

třídy E pouze pro potkávací světlo.

Obrázek 12

:

třídy E pro potkávací i dálkové světlo.

Obrázek 13

Zjednodušené značení skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen

(Svislé a vodorovné čáry znázorňují tvar zařízení pro světelnou signalizaci. Nejsou součástí značky schválení.)

Vzor A

Vzor B

Vzor C

Vzor D

Poznámka: Výše uvedené čtyři příklady odpovídají světelnému zařízení opatřenému značkou schválení, přičemž toto zařízení zahrnuje:

| | přední obrysovou svítilnu schválenou podle předpisu č. 50 v původním znění (00); |
| --- | --- |

přední obrysovou svítilnu schválenou podle předpisu č. 50 v původním znění (00);

| | světlomet třídy D s potkávacím světlem a dálkovým světlem s maximální svítivostí 123 625 až 145 125 cd (jak udává číslice 30) schválený v souladu s požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01 a opatřený rozptylovým sklem z plastu; |
| --- | --- |

světlomet třídy D s potkávacím světlem a dálkovým světlem s maximální svítivostí 123 625 až 145 125 cd (jak udává číslice 30) schválený v souladu s požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01 a opatřený rozptylovým sklem z plastu;

| | přední mlhový světlomet třídy B schválený podle série změn 03 předpisu č. 19 a opatřený rozptylovým sklem z plastu; |
| --- | --- |

přední mlhový světlomet třídy B schválený podle série změn 03 předpisu č. 19 a opatřený rozptylovým sklem z plastu;

| | přední směrovou svítilnu kategorie 11 schválenou podle série změn 00 předpisu č. 50. |
| --- | --- |

přední směrovou svítilnu kategorie 11 schválenou podle série změn 00 předpisu č. 50.

Obrázek 14

Svítilna sloučená se světlometem

Příklad č. 1

Výše znázorněný příklad odpovídá značení plastového rozptylového skla určeného pro různé typy světlometů, a to konkrétně buď pro:

| | světlomet třídy D s potkávacím i dálkovým světlem o maximální svítivosti 123 625 až 145 125 cd (jak udává číslice 30) schválený v Německu (E1) v souladu s požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01, jenž je sloučen s přední obrysovou svítilnou schválenou podle předpisu č. 50 v původním znění (00);
  nebo |
| --- | --- |

světlomet třídy D s potkávacím i dálkovým světlem o maximální svítivosti 123 625 až 145 125 cd (jak udává číslice 30) schválený v Německu (E1) v souladu s požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01, jenž je sloučen s přední obrysovou svítilnou schválenou podle předpisu č. 50 v původním znění (00);

nebo

| | světlomet třídy C s potkávacím i dálkovým světlem o maximální svítivosti 48 375 až 64 500 cd (jak udává číslice 12,5) schválený v Německu (E1) v souladu s požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01, jenž je sloučen se stejnou výše uvedenou přední obrysovou svítilnou. |
| --- | --- |

světlomet třídy C s potkávacím i dálkovým světlem o maximální svítivosti 48 375 až 64 500 cd (jak udává číslice 12,5) schválený v Německu (E1) v souladu s požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 01, jenž je sloučen se stejnou výše uvedenou přední obrysovou svítilnou.

Obrázek 15

LED moduly

LED modul označený výše uvedeným identifikačním kódem modulu zdroje světla byl schválen společně se světlometem původně schváleným v Itálii (E3) pod číslem 17325.

Obrázek 16

Dodatečné osvětlovací jednotky určené k osvětlování zatáček

Dodatečná osvětlovací jednotka opatřená výše uvedeným identifikačním kódem byla schválena společně se světlometem původně schváleným v Itálii (E43) pod číslem 1234.

---

PŘÍLOHA 3

MĚŘICÍ SYSTÉM SE SFÉRICKÝMI SOUŘADNICEMI A UMÍSTĚNÍ ZKUŠEBNÍCH BODŮ

Obrázek A

Měřicí systém se sférickými souřadnicemi

Image

Úhlové souřadnice jsou stanoveny ve stupních na kouli se svislou pólovou osou podle publikace IEC č. 70-1987 „Měření rozložení absolutní svítivosti“, tj. odpovídající goniometru, jehož vodorovná osa je připevněná k zemi a druhá („rotační“) pohyblivá osa je kolmá k pevné vodorovné ose.

Obrázek B

Zkušební body a pásma pro potkávací světlo u světlometů třídy A:

Obrázek C

Zkušební body a pásma pro potkávací světlo u světlometů třídy B

Obrázek D

Potkávací světlo – umístění zkušebních bodů a pásem pro světlomety třídy C, D a E:

Obrázek E

Primární dálkové světlo – umístění zkušebních bodů

Obrázek F

Sekundární dálkové světlo – umístění zkušebních bodů

---

PŘÍLOHA 4

ZKOUŠKY STABILITY FOTOMETRICKÝCH VLASTNOSTÍ SVĚTLOMETŮ V PROVOZU – ZKOUŠKY ÚPLNÝCH SVĚTLOMETŮ TŘÍDY B, C, D A E

Po změření fotometrických hodnot dle ustanovení tohoto předpisu – v bodě pro Imax pro dálkové světlo a v bodech 0,50 U/1,5 L a 0,50 U/1,5 R, 50 R, 50 L pro potkávací světlo třídy B a v bodech 0,86 D-3,5 R, 0,86 D-3,5 L, 0,50 U-1,5 a 0,50 U-1,5 R pro potkávací světlo třídy C, D a E – se vzorek úplného světlometu zkouší na stálost fotometrických vlastností za provozu. Pojmem „úplný světlomet“ se rozumí vlastní úplný světlomet, včetně okolních součástí tělesa, žárovek, výbojkových zdrojů světla nebo LED modulů, které by mohly ovlivnit jeho tepelný rozptyl.

Zkoušky se provedou tímto způsobem:

| a) | v suchém a klidném prostředí při okolní teplotě 23 °C ± 5 °C, přičemž zkušební vzorek je namontován na podstavě, která představuje správnou montáž na vozidle; |
| --- | --- |

a)

v suchém a klidném prostředí při okolní teplotě 23 °C ± 5 °C, přičemž zkušební vzorek je namontován na podstavě, která představuje správnou montáž na vozidle;

| b) | v případě výměnných zdrojů světla: za použití sériově vyrobené žárovky zahořené po dobu alespoň jedné hodiny nebo sériově vyrobeného výbojkového zdroje světla zahořeného po dobu alespoň patnácti hodin nebo sériově vyrobeného LED modulu zahořeného po dobu alespoň 48 hodin a ochlazeného na okolní teplotu před začátkem zkoušky stanovené tímto předpisem. Použije se LED modul dodaný žadatelem. |
| --- | --- |

b)

v případě výměnných zdrojů světla: za použití sériově vyrobené žárovky zahořené po dobu alespoň jedné hodiny nebo sériově vyrobeného výbojkového zdroje světla zahořeného po dobu alespoň patnácti hodin nebo sériově vyrobeného LED modulu zahořeného po dobu alespoň 48 hodin a ochlazeného na okolní teplotu před začátkem zkoušky stanovené tímto předpisem. Použije se LED modul dodaný žadatelem.

Měřicí zařízení musí být rovnocenné zařízení použitému při zkouškách schválení typu světlometu.

Zkušební vzorek musí být provozován, aniž by byl odmontován ze zkušební podstavy nebo jeho poloha na ní byla upravována. Použitý zdroj světla musí být zdrojem světla kategorie, která je pro daný světlomet určena.

1.   ZKOUŠKA STABILITY FOTOMETRICKÝCH VLASTNOSTÍ

1.1.   Čistý světlomet

Světlomet se ponechá v činnosti po dobu 12 hodin, jak je předepsáno v bodě 1.1.1, a kontroluje se, jak je předepsáno v bodě 1.1.2.

1.1.1.   Zkušební postup (1)

Světlomet se ponechá v činnosti po stanovený čas takto:

| a) | v případě, kdy je třeba schválit pouze jednu světelnou funkci (dálkové nebo potkávací světlo nebo přední mlhové světlo), se příslušný zdroj světla nechá svítit po předepsanou dobu (2); |
| --- | --- |

a)

v případě, kdy je třeba schválit pouze jednu světelnou funkci (dálkové nebo potkávací světlo nebo přední mlhové světlo), se příslušný zdroj světla nechá svítit po předepsanou dobu (2);

| b) | v případě světlometu s potkávacím světlem a jedním nebo více dálkovými světly nebo v případě světlometu s potkávacím světlem a předním mlhovým světlem:






  i) | světlomet svítí po stanovenou dobu v následujícím cyklu:






  a) | 15 min.ut, rozsvíceno potkávací světlo; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

v případě světlometu s potkávacím světlem a jedním nebo více dálkovými světly nebo v případě světlometu s potkávacím světlem a předním mlhovým světlem:

i)

světlomet svítí po stanovenou dobu v následujícím cyklu:

a)

15 min.ut, rozsvíceno potkávací světlo;

| b) | 5 minut, rozsvíceny všechny funkce; |
| --- | --- |

b)

5 minut, rozsvíceny všechny funkce;

| ii) | pokud žadatel prohlásí, že se má světlomet používat tak, že je rozsvíceno buď pouze potkávací světlo, nebo pouze dálkové světlo (světla) (3), provede se zkouška v souladu s touto podmínkou, a po polovinu doby uvedené v bodě 1.1 se tudíž aktivuje (2) potkávací světlo a následně po polovinu této doby dálkové světlo (světla); |
| --- | --- |

ii)

pokud žadatel prohlásí, že se má světlomet používat tak, že je rozsvíceno buď pouze potkávací světlo, nebo pouze dálkové světlo (světla) (3), provede se zkouška v souladu s touto podmínkou, a po polovinu doby uvedené v bodě 1.1 se tudíž aktivuje (2) potkávací světlo a následně po polovinu této doby dálkové světlo (světla);

| c) | v případě světlometu s předním mlhovým světlem a jedním nebo více dálkovými světly:






  i) | světlomet svítí po stanovenou dobu v následujícím cyklu:






  a) | 15 minut, rozsvíceno přední mlhové světlo; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

v případě světlometu s předním mlhovým světlem a jedním nebo více dálkovými světly:

i)

světlomet svítí po stanovenou dobu v následujícím cyklu:

a)

15 minut, rozsvíceno přední mlhové světlo;

| b) | 5 minut, rozsvíceny všechny funkce; |
| --- | --- |

b)

5 minut, rozsvíceny všechny funkce;

| ii) | pokud žadatel prohlásí, že se má světlomet používat tak, že je rozsvíceno buď pouze přední mlhové světlo, nebo pouze dálkové světlo (světla) (3), provede se zkouška v souladu s touto podmínkou, a po polovinu doby uvedené v bodě 1.1 se tudíž aktivuje (2) přední mlhové světlo a následně po polovinu této doby zároveň dálkové světlo (světla). |
| --- | --- |

ii)

pokud žadatel prohlásí, že se má světlomet používat tak, že je rozsvíceno buď pouze přední mlhové světlo, nebo pouze dálkové světlo (světla) (3), provede se zkouška v souladu s touto podmínkou, a po polovinu doby uvedené v bodě 1.1 se tudíž aktivuje (2) přední mlhové světlo a následně po polovinu této doby zároveň dálkové světlo (světla).

| d) | v případě světlometu s potkávacím světlem, jedním nebo více dálkovými světly a předním mlhovým světlem:






  i) | světlomet svítí po stanovenou dobu v následujícím cyklu:






  a) | 15 minut, rozsvíceno potkávací světlo; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

v případě světlometu s potkávacím světlem, jedním nebo více dálkovými světly a předním mlhovým světlem:

i)

světlomet svítí po stanovenou dobu v následujícím cyklu:

a)

15 minut, rozsvíceno potkávací světlo;

| b) | 5 minut, rozsvíceny všechny funkce; |
| --- | --- |

b)

5 minut, rozsvíceny všechny funkce;

| ii) | pokud žadatel prohlásí, že se má světlomet používat tak, že je rozsvíceno buď pouze potkávací světlo, nebo pouze dálkové světlo (světla) (3), provede se zkouška v souladu s touto podmínkou, a po polovinu doby uvedené v bodě 1.1 se tudíž aktivuje (2) potkávací světlo a následně po polovinu této doby dálkové světlo (světla), zatímco přední mlhové světlo svítí po polovinu doby v cyklu 15 minut vypnuto a 5 minut zapnuto a dálkové světlo je přitom v činnosti; |
| --- | --- |

ii)

pokud žadatel prohlásí, že se má světlomet používat tak, že je rozsvíceno buď pouze potkávací světlo, nebo pouze dálkové světlo (světla) (3), provede se zkouška v souladu s touto podmínkou, a po polovinu doby uvedené v bodě 1.1 se tudíž aktivuje (2) potkávací světlo a následně po polovinu této doby dálkové světlo (světla), zatímco přední mlhové světlo svítí po polovinu doby v cyklu 15 minut vypnuto a 5 minut zapnuto a dálkové světlo je přitom v činnosti;

| iii) | pokud žadatel prohlásí, že se má světlomet používat tak, že je rozsvíceno buď pouze potkávací světlo, nebo pouze přední mlhové světlo (3), provede se zkouška v souladu s touto podmínkou, a po polovinu doby uvedené v bodě 1.1 se aktivuje (2) potkávací světlo a následně po polovinu této doby přední mlhové světlo, zatímco dálkové světlo (světla) svítí po polovinu doby v cyklu 15 minut vypnuto a 5 minut zapnuto, přičemž je v činnosti i potkávací světlo; |
| --- | --- |

iii)

pokud žadatel prohlásí, že se má světlomet používat tak, že je rozsvíceno buď pouze potkávací světlo, nebo pouze přední mlhové světlo (3), provede se zkouška v souladu s touto podmínkou, a po polovinu doby uvedené v bodě 1.1 se aktivuje (2) potkávací světlo a následně po polovinu této doby přední mlhové světlo, zatímco dálkové světlo (světla) svítí po polovinu doby v cyklu 15 minut vypnuto a 5 minut zapnuto, přičemž je v činnosti i potkávací světlo;

| iv) | pokud žadatel prohlásí, že se má světlomet používat tak, že je rozsvíceno buď pouze potkávací světlo, nebo pouze dálkové světlo (světla) (3) nebo pouze přední mlhové světlo (3), provede se zkouška v souladu s touto podmínkou, a po třetinu doby uvedené v bodě 1.1 se tudíž aktivuje (2) potkávací světlo, následně po třetinu doby dálkové světlo (světla) a třetinu doby přední mlhové světlo; |
| --- | --- |

iv)

pokud žadatel prohlásí, že se má světlomet používat tak, že je rozsvíceno buď pouze potkávací světlo, nebo pouze dálkové světlo (světla) (3) nebo pouze přední mlhové světlo (3), provede se zkouška v souladu s touto podmínkou, a po třetinu doby uvedené v bodě 1.1 se tudíž aktivuje (2) potkávací světlo, následně po třetinu doby dálkové světlo (světla) a třetinu doby přední mlhové světlo;

| e) | má-li světlomet doplňkový zdroj (zdroje) světla k osvětlení zatáček, s výjimkou dodatečné osvětlovací jednotky (jednotek), doplňkový zdroj (zdroje) se po dobu činnosti hlavního potkávacího světla na 1 minutu zapne (zapnou) a na 9 minut vypne (vypnou). |
| --- | --- |

e)

má-li světlomet doplňkový zdroj (zdroje) světla k osvětlení zatáček, s výjimkou dodatečné osvětlovací jednotky (jednotek), doplňkový zdroj (zdroje) se po dobu činnosti hlavního potkávacího světla na 1 minutu zapne (zapnou) a na 9 minut vypne (vypnou).

Jestliže má světlomet několik doplňkových zdrojů světla k osvětlení zatáček, zkouška se provede s takovou kombinací zdroje (zdrojů) světla, která představuje nejnáročnější provozní stav.

1.1.1.2.   Zkušební napětí

Napětí na svorkách zkušebního vzorku se použije následovně:

| a) | v případě vyměnitelného žárovkového zdroje (nebo zdrojů) světla fungujícího (fungujících) přímo podle podmínek systému napětí vozidla: zkouška se provede podle potřeby při napětí 6,3 V, 13,2 V nebo 28,0 V, pokud žadatel nespecifikoval, že zkušební vzorek lze použít při jiném napětí. V tom případě musí být zkouška provedena s žárovkovým zdrojem světla s nejvyšším možným napětím, jaké lze použít; |
| --- | --- |

a)

v případě vyměnitelného žárovkového zdroje (nebo zdrojů) světla fungujícího (fungujících) přímo podle podmínek systému napětí vozidla: zkouška se provede podle potřeby při napětí 6,3 V, 13,2 V nebo 28,0 V, pokud žadatel nespecifikoval, že zkušební vzorek lze použít při jiném napětí. V tom případě musí být zkouška provedena s žárovkovým zdrojem světla s nejvyšším možným napětím, jaké lze použít;

| b) | v případě výměnného výbojkového zdroje (výbojkových zdrojů) světla: zkušební napětí pro elektronický ovladač zdroje světla nebo zdroje světla v případě integrovaného napáječe je 13,2 ± 0,1 V pro vozidlo se systémem napětí 12 V, není-li v žádosti o schválení uvedeno jinak; |
| --- | --- |

b)

v případě výměnného výbojkového zdroje (výbojkových zdrojů) světla: zkušební napětí pro elektronický ovladač zdroje světla nebo zdroje světla v případě integrovaného napáječe je 13,2 ± 0,1 V pro vozidlo se systémem napětí 12 V, není-li v žádosti o schválení uvedeno jinak;

| c) | v případě nevýměnného zdroje světla fungujícího přímo za podmínek napěťového systému vozidla: všechna měření osvětlovacích jednotek vybavených nevýměnnými zdroji světla (žárovkové zdroje světla a/nebo jiné) musí být provedeny při napětích 6,3 V, 13,2 V nebo 28,0 V nebo při jiném napětí systému vozidla, podle žadatelových specifikací; |
| --- | --- |

c)

v případě nevýměnného zdroje světla fungujícího přímo za podmínek napěťového systému vozidla: všechna měření osvětlovacích jednotek vybavených nevýměnnými zdroji světla (žárovkové zdroje světla a/nebo jiné) musí být provedeny při napětích 6,3 V, 13,2 V nebo 28,0 V nebo při jiném napětí systému vozidla, podle žadatelových specifikací;

| d) | v případě výměnných nebo nevýměnných zdrojů světla fungujících nezávisle na napájecím napětí vozidla a zcela ovládaných systémem nebo v případě světelných zdrojů spouštěných prostřednictvím zařízení pro napájení a provozování musí být výše uvedená zkušební napětí použita na vstupní svorky uvedeného zařízení. Zkušební laboratoř může od výrobce požadovat zařízení pro napájení a provozování nebo speciální napájecí zařízení potřebné k napájení světelného zdroje (zdrojů); |
| --- | --- |

d)

v případě výměnných nebo nevýměnných zdrojů světla fungujících nezávisle na napájecím napětí vozidla a zcela ovládaných systémem nebo v případě světelných zdrojů spouštěných prostřednictvím zařízení pro napájení a provozování musí být výše uvedená zkušební napětí použita na vstupní svorky uvedeného zařízení. Zkušební laboratoř může od výrobce požadovat zařízení pro napájení a provozování nebo speciální napájecí zařízení potřebné k napájení světelného zdroje (zdrojů);

| e) | LED modul (moduly) se měří při 6,75 V, 13,2 V nebo 28,0 V, není-li v tomto předpise stanoveno jinak. LED modul (moduly) ovládaný (ovládané) elektronickým ovladačem zdrojů světla se měří podle specifikací žadatele. |
| --- | --- |

e)

LED modul (moduly) se měří při 6,75 V, 13,2 V nebo 28,0 V, není-li v tomto předpise stanoveno jinak. LED modul (moduly) ovládaný (ovládané) elektronickým ovladačem zdrojů světla se měří podle specifikací žadatele.

| f) | jsou-li signalizační svítilny skupinové, sdružené nebo sloučené ve zkušebním vzorku a provozované při napětích jiných než jsou jmenovitá napětí o hodnotách 6 V, 12 V nebo 24 V, napětí se musí upravit podle pokynů výrobce, aby tato svítilna vykazovala řádnou fotometrickou funkci. |
| --- | --- |

f)

jsou-li signalizační svítilny skupinové, sdružené nebo sloučené ve zkušebním vzorku a provozované při napětích jiných než jsou jmenovitá napětí o hodnotách 6 V, 12 V nebo 24 V, napětí se musí upravit podle pokynů výrobce, aby tato svítilna vykazovala řádnou fotometrickou funkci.

1.1.2.   Výsledky zkoušek

1.1.2.1.   Vizuální kontrola

Poté, co se světlomet ustálí na okolní teplotu, očistí se jeho rozptylové sklo a případné vnější sklo čistou zvlhčenou bavlněnou tkaninou. Světlomet se potom prohlédne, přičemž na rozptylovém skle ani na případném vnějším skle nesmí být patrné žádné pokřivení, deformace, praskliny ani barevné změny.

1.1.2.2.   Fotometrická zkouška

V souladu s požadavky tohoto předpisu se ověří fotometrické hodnoty v těchto bodech:

| | světlomet třídy B: | potkávací světlo: 50 R - 50 L – 0,50 U/1,5 L a 0,50 U/1,5 R. |
| --- | --- | --- |

světlomet třídy B:

potkávací světlo: 50 R - 50 L – 0,50 U/1,5 L a 0,50 U/1,5 R.

| | dálkové světlo: bod Imax |
| --- | --- |

dálkové světlo: bod Imax

| | světlomet třídy C, D a E: | potkávací světlo: 0,86 D/3,5 R - 0,86 D/3,5 L - 0,50 U/1,5 L a 1,5 R. |
| --- | --- | --- |

světlomet třídy C, D a E:

potkávací světlo: 0,86 D/3,5 R - 0,86 D/3,5 L - 0,50 U/1,5 L a 1,5 R.

| | dálkové světlo: bod Imax |
| --- | --- |

dálkové světlo: bod Imax

Lze provést další zaměření, aby se vzaly v úvahu veškeré deformace základny světlometu teplem (změně polohy čáry rozhraní se věnuje bod 2 této přílohy).

Kromě bodů 0,50 U/1,5 L a 0,50 U/1,5 R je mezi fotometrickými charakteristikami a hodnotami naměřenými před zkouškou přípustný rozdíl ve výši 10 % (zahrnující i odchylky fotometrických postupů). Hodnota naměřená v bodech 0,50 U/1,5 L a 0,50 U/1,5 R nesmí přesahovat fotometrickou hodnotu naměřenou před začátkem zkoušky o více než 255 cd.

1.2.   Znečištěný světlomet

Po zkouškách podle bodu 1.1 se světlomet po přípravě podle bodu 1.2.1 a kontrole podle bodu 1.1.2 ponechá jednu hodinu v provozu, jak je uvedeno v bodě 1.1.1.

1.2.1.   Příprava světlometu

1.2.1.1.   Zkušební směs

| 1.2.1.1.1. | Světlomet s vnějším rozptylovým krytem ze skla: | Na světlomet se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z:






  a) | 9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti částic 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Světlomet s vnějším rozptylovým krytem ze skla:

Na světlomet se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z:

a)

9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti částic 0–100 μm,

| b) | 1 hmotnostního dílu uhlíkového prachu rostlinného původu (z bukového dřeva) o velikosti částic 0–100 μm, |
| --- | --- |

b)

1 hmotnostního dílu uhlíkového prachu rostlinného původu (z bukového dřeva) o velikosti částic 0–100 μm,

| c) | 0,2 hmotnostního dílu NaCMC (4) a |
| --- | --- |

c)

0,2 hmotnostního dílu NaCMC (4) a

| d) | přiměřeného množství destilované vody o vodivosti ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

d)

přiměřeného množství destilované vody o vodivosti ≤ 1 mS/m.

| | Směs nesmí být starší 14 dní. |
| --- | --- |

Směs nesmí být starší 14 dní.

| 1.2.1.1.2. | Světlomet s vnějším rozptylovým krytem z plastu: | Na světlomet se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z:






  a) | 9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti částic 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Světlomet s vnějším rozptylovým krytem z plastu:

Na světlomet se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z:

a)

9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti částic 0–100 μm,

| b) | 1 hmotnostního dílu uhlíkového prachu rostlinného původu (z bukového dřeva) o velikosti částic 0–100 μm, |
| --- | --- |

b)

1 hmotnostního dílu uhlíkového prachu rostlinného původu (z bukového dřeva) o velikosti částic 0–100 μm,

| c) | 0,2 hmotnostního dílu NaCMC (4), |
| --- | --- |

c)

0,2 hmotnostního dílu NaCMC (4),

| d) | 13 hmotnostních dílů destilované vody o vodivosti ≤ 1 mS/m a |
| --- | --- |

d)

13 hmotnostních dílů destilované vody o vodivosti ≤ 1 mS/m a

| e) | 2 ± 1 hmotnostních dílů povrchově aktivní látky (5). |
| --- | --- |

e)

2 ± 1 hmotnostních dílů povrchově aktivní látky (5).

| | Směs nesmí být starší 14 dní. |
| --- | --- |

Směs nesmí být starší 14 dní.

1.2.1.2.   Nanesení zkušební směsi na světlomet

Zkušební směs se rovnoměrně nanese na celou plochu světlometu, která vyzařuje světlo, a nechá se zaschnout.

Tento postup se opakuje tak dlouho, dokud hodnota osvětlení neklesne na úroveň 15–20 % hodnot naměřených v následujících bodech za podmínek popsaných v této příloze:

| | světlomet třídy B: | potkávací/dálkové světlo a pouze dálkové světlo: bod Emax |
| --- | --- | --- |

světlomet třídy B:

potkávací/dálkové světlo a pouze dálkové světlo: bod Emax

| | pouze potkávací světlo: B 50 a 50 V |
| --- | --- |

pouze potkávací světlo: B 50 a 50 V

| | světlomet třídy C, D a E: | potkávací/dálkové světlo a pouze dálkové světlo: bod Emax |
| --- | --- | --- |

světlomet třídy C, D a E:

potkávací/dálkové světlo a pouze dálkové světlo: bod Emax

| | pouze potkávací světlo: 0,50 U/1,5 L a 1,5 R a 0,86 D/V |
| --- | --- |

pouze potkávací světlo: 0,50 U/1,5 L a 1,5 R a 0,86 D/V

2.   OVĚŘENÍ ZMĚNY SVISLÉ POLOHY ROZHRANÍ VLIVEM TEPLA

Při této zkoušce se ověřuje, zda svislý posuv čáry rozhraní vyvolaný vlivem tepla nepřekračuje hodnotu stanovenou pro zapnutý světlomet poskytující potkávací světlo.

Světlomet zkoušený podle bodu 1 musí být podroben zkoušce popsané v bodě 2.1, aniž by byl demontován nebo seřízen oproti svému zkušebnímu upevnění.

2.1.   Zkouška

Zkouší se v suchém a stálém prostředí při okolní teplotě 23 °C ± 5 °C.

Použije se sériově vyrobená žárovka (žárovky), zahořená po dobu nejméně jedné hodiny, nebo sériově vyrobený výbojkový zdroj světla, zahořený po dobu nejméně 15 hodin, nebo LED modul (moduly) dodaný se světlomety a zahořený po dobu nejméně 48 hodin, a světlomet se ponechá v provozu s potkávacím světlem, aniž by byl sejmut nebo znovu seřízen vůči svému zkušebnímu upevnění. (Napětí se pro účely této zkoušky nastaví podle ustanovení v bodě 1.1.1.2). Poloha rozhraní se v jeho vodorovné části (mezi svislicemi procházejícími v případě světlometu třídy B body 50 L a 50 R a v případě světlometu třídy C, D nebo E body 3,5 L a 3,5 R) ověří po 3 minutách (r3) a dále pak po 60 minutách (r60) provozu.

Výše uvedená změna polohy čáry rozhraní se měří jakoukoliv metodou, která je přijatelně přesná a dává reprodukovatelné výsledky.

2.2.   Výsledky zkoušek

| 2.2.1. | Výsledek vyjádřený v miliradiánech (mrad) se pro světlomet produkující potkávací světlo považuje za přijatelný pouze tehdy, není-li absolutní hodnota

  změřená na světlometu větší než 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.2. | Pokud je však tato hodnota větší než 1,0 mrad, ale nepřevyšuje 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), vyzkouší se podle bodu 2.1 druhý světlomet, který byl předtím pro stabilizaci polohy mechanických částí světlometu na podstavci představujícím správnou montáž na vozidle před zkouškou třikrát po sobě podroben níže popsanému cyklu: | potkávací světlo je zapnuto po dobu jedné hodiny (napětí se upraví podle bodu 1.1.1.2), |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Pokud je však tato hodnota větší než 1,0 mrad, ale nepřevyšuje 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), vyzkouší se podle bodu 2.1 druhý světlomet, který byl předtím pro stabilizaci polohy mechanických částí světlometu na podstavci představujícím správnou montáž na vozidle před zkouškou třikrát po sobě podroben níže popsanému cyklu:

potkávací světlo je zapnuto po dobu jedné hodiny (napětí se upraví podle bodu 1.1.1.2),

| | přestávka v trvání 1 hodiny. |
| --- | --- |

přestávka v trvání 1 hodiny.

Typ světlometu se považuje za přijatelný, není-li průměr absolutních hodnot ΔrI naměřených u prvního vzorku a průměr absolutních hodnot ΔrII naměřených u druhého vzorku větší než 1,0 mrad.

---

(1)  Rozpis zkoušky viz příloha 8 tohoto předpisu.

(2)  Pokud zkoušený světlomet zahrnuje signální svítilny, musí být během zkoušky rozsvíceny. V případě směrového světla musí být toto světlo v činnosti v blikavém režimu, přičemž poměr dob zapnuto/vypnuto je přibližně jedna ku jedné.

(3)  Mají-li být najednou rozsvíceny dva nebo více žárovkových zdrojů světla za současného použití světelné houkačky, nepovažuje se to za obvyklé současné použití zdrojů světla.

(4)  NaCMC značí sodnou sůl karboxymethylcelulózy, běžně označované jako CMC. NaCMC pro směsi nečistot má v 2 % roztoku při 20 °C stupeň substituce 0,6–0,7 a viskozitu 0,2–0,3 Pa.

(5)  Odchylka u množství je dána požadavkem, aby byly nečistoty správně rozetřeny po celém plastovém rozptylovém skle.

---

PŘÍLOHA 5

MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA POSTUPY KONTROL SHODNOSTI VÝROBY

1.   OBECNĚ

| 1.1. | Požadavky na shodnost se z mechanického a geometrického hlediska považují za splněné, pokud rozdíly nepřekračují nevyhnutelné výrobní odchylky v rámci požadavků tohoto předpisu. Tato podmínka platí také pro barvu. |
| --- | --- |

1.1.

Požadavky na shodnost se z mechanického a geometrického hlediska považují za splněné, pokud rozdíly nepřekračují nevyhnutelné výrobní odchylky v rámci požadavků tohoto předpisu. Tato podmínka platí také pro barvu.

| 1.2. | Světlomety třídy A, B, C a D:






  1.2.1. | Pokud jde o fotometrické vlastnosti, není shoda sériově vyráběných světlometů zpochybněna tehdy, jestliže se při zkoušení fotometrických vlastností namátkou vybraného světlometu vybaveného standardní (referenční) žárovkou (žárovkami) a/nebo LED modulem (moduly): |
| --- | --- | --- |

1.2.

Světlomety třídy A, B, C a D:

1.2.1.

Pokud jde o fotometrické vlastnosti, není shoda sériově vyráběných světlometů zpochybněna tehdy, jestliže se při zkoušení fotometrických vlastností namátkou vybraného světlometu vybaveného standardní (referenční) žárovkou (žárovkami) a/nebo LED modulem (moduly):

| 1.2.2. | v případě světlometu třídy A žádná naměřená hodnota neodchyluje nepříznivě od hodnoty předepsané tímto předpisem o více než 20 %; |
| --- | --- |

1.2.2.

v případě světlometu třídy A žádná naměřená hodnota neodchyluje nepříznivě od hodnoty předepsané tímto předpisem o více než 20 %;

| 1.2.3. | Světlomety třídy B, C a D:






  1.2.3.1. | žádná naměřená hodnota neodchyluje nepříznivě od hodnoty předepsané tímto předpisem o více než 20 %. Maximální odchylky hodnot v pásmu 1 u světlometů třídy B, C a D: | 255 cd odpovídající 20 % |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3.

Světlomety třídy B, C a D:

1.2.3.1.

žádná naměřená hodnota neodchyluje nepříznivě od hodnoty předepsané tímto předpisem o více než 20 %. Maximální odchylky hodnot v pásmu 1 u světlometů třídy B, C a D:

255 cd odpovídající 20 %

| | 380 cd odpovídající 30 % |
| --- | --- |

380 cd odpovídající 30 %

| 1.2.3.2. | a jestliže je u fotometrických hodnot v libovolném měřicím bodě podle ustanovení bodů 6.3.3.1 nebo 6.3.3.2 tohoto předpisu u dálkového světla dodržena tolerance + 20 % u maximálních hodnot a – 20 % u minimálních hodnot. |
| --- | --- |

1.2.3.2.

a jestliže je u fotometrických hodnot v libovolném měřicím bodě podle ustanovení bodů 6.3.3.1 nebo 6.3.3.2 tohoto předpisu u dálkového světla dodržena tolerance + 20 % u maximálních hodnot a – 20 % u minimálních hodnot.

| 1.2.4. | Pokud výsledky výše popsaných zkoušek světlometu vybaveného výměnným žárovkovým zdrojem světla podle předpisu č. 37 neodpovídají požadavkům, zkoušky se zopakují s jinou standardní žárovkou (žárovkami). |
| --- | --- |

1.2.4.

Pokud výsledky výše popsaných zkoušek světlometu vybaveného výměnným žárovkovým zdrojem světla podle předpisu č. 37 neodpovídají požadavkům, zkoušky se zopakují s jinou standardní žárovkou (žárovkami).

| 1.2.5. | Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, smí být zaměření světlometu změněno za předpokladu, že se osa světla nevychýlí podélně doprava nebo doleva o více než 0,5° a nahoru nebo dolů o více než 0,2°. |
| --- | --- |

1.2.5.

Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, smí být zaměření světlometu změněno za předpokladu, že se osa světla nevychýlí podélně doprava nebo doleva o více než 0,5° a nahoru nebo dolů o více než 0,2°.

| 1.3. | Světlomety třídy E:






  1.3.1. | Světlomety třídy E měřené při 13,2 V ± 0,1 V nebo při jinak stanoveném napětí, a vybavené:






  a) | vyjímatelným standardním výbojkovým zdrojem světla podle předpisu č. 99. Světelný tok tohoto výbojkového zdroje světla se v tomto případě může lišit od referenčního světelného toku podle předpisu č. 99 a osvětlení se odpovídajícím způsobem korigují;
  nebo |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

Světlomety třídy E:

1.3.1.

Světlomety třídy E měřené při 13,2 V ± 0,1 V nebo při jinak stanoveném napětí, a vybavené:

a)

vyjímatelným standardním výbojkovým zdrojem světla podle předpisu č. 99. Světelný tok tohoto výbojkového zdroje světla se v tomto případě může lišit od referenčního světelného toku podle předpisu č. 99 a osvětlení se odpovídajícím způsobem korigují;

nebo

| b) | sériovým výbojkovým zdrojem světla a sériovým napáječem. Světelný tok tohoto zdroje světla se v tomto případě může lišit od nominálního světelného toku vzhledem k tolerancím týkajícím se zdroje světla a napáječe, jak je uvedeno v předpise č. 99; podle toho může být naměřené osvětlení korigováno o 20 % v příznivém směru;
  nebo |
| --- | --- |

b)

sériovým výbojkovým zdrojem světla a sériovým napáječem. Světelný tok tohoto zdroje světla se v tomto případě může lišit od nominálního světelného toku vzhledem k tolerancím týkajícím se zdroje světla a napáječe, jak je uvedeno v předpise č. 99; podle toho může být naměřené osvětlení korigováno o 20 % v příznivém směru;

nebo

| c) | LED moduly ve svítilně. |
| --- | --- |

c)

LED moduly ve svítilně.

Shoda sériově vyráběných světlometů, vybraných namátkou a vybavených výbojkou a/nebo LED modulem (moduly), není z hlediska fotometrických vlastností zpochybněna, pokud:

| 1.3.2. | žádná naměřená hodnota se neodchyluje nepříznivě od hodnoty předepsané tímto předpisem o více než 20 %. Maximální nepříznivá odchylka pro hodnoty v pásmu 1: | 255 cd odpovídající 20 % |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

žádná naměřená hodnota se neodchyluje nepříznivě od hodnoty předepsané tímto předpisem o více než 20 %. Maximální nepříznivá odchylka pro hodnoty v pásmu 1:

255 cd odpovídající 20 %

| | 380 cd odpovídající 30 %; |
| --- | --- |

380 cd odpovídající 30 %;

| 1.3.3. | a jestliže je u fotometrických hodnot v libovolném měřicím bodě podle ustanovení bodů 6.3.3.1 nebo 6.3.3.2 tohoto předpisu u dálkového světla dodržena tolerance + 20 % u maximálních hodnot a – 20 % u minimálních hodnot. |
| --- | --- |

1.3.3.

a jestliže je u fotometrických hodnot v libovolném měřicím bodě podle ustanovení bodů 6.3.3.1 nebo 6.3.3.2 tohoto předpisu u dálkového světla dodržena tolerance + 20 % u maximálních hodnot a – 20 % u minimálních hodnot.

| 1.3.4. | Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, smí být zaměření světlometu změněno za předpokladu, že se osa světla nevychýlí podélně doprava nebo doleva o více než 0,5° a nahoru nebo dolů o více než 0,2°. |
| --- | --- |

1.3.4.

Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, smí být zaměření světlometu změněno za předpokladu, že se osa světla nevychýlí podélně doprava nebo doleva o více než 0,5° a nahoru nebo dolů o více než 0,2°.

| 1.3.5. | Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, musí se zkoušky tohoto světlometu opakovat s použitím jiného standardního výbojkového zdroje světla a/nebo napáječe, nebo LED modulu a elektronického ovladače světelného zdroje, přičemž sestava musí odpovídat výše uvedenému bodu 1.3.1. |
| --- | --- |

1.3.5.

Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, musí se zkoušky tohoto světlometu opakovat s použitím jiného standardního výbojkového zdroje světla a/nebo napáječe, nebo LED modulu a elektronického ovladače světelného zdroje, přičemž sestava musí odpovídat výše uvedenému bodu 1.3.1.

| 1.4. | K ověření změny svislé polohy čáry rozhraní vlivem tepla se použije tento postup (platí pouze pro světlomety třídy B, C, D a E): | jeden ze světlometů ze vzorku se zkouší postupem popsaným v bodě 2.1 přílohy 4 poté, co byl vystaven třikrát po sobě cyklu popsanému v bodě 2.2.2 přílohy 4. |
| --- | --- | --- |

1.4.

K ověření změny svislé polohy čáry rozhraní vlivem tepla se použije tento postup (platí pouze pro světlomety třídy B, C, D a E):

jeden ze světlometů ze vzorku se zkouší postupem popsaným v bodě 2.1 přílohy 4 poté, co byl vystaven třikrát po sobě cyklu popsanému v bodě 2.2.2 přílohy 4.

| | Světlomet se považuje za vyhovující, jestliže Δr nepřekračuje 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Světlomet se považuje za vyhovující, jestliže Δr nepřekračuje 1,5 mrad.

| | Pokud tato hodnota úhel 1,5 mrad překračuje, avšak není větší než 2,0 mrad, přezkouší se druhý světlomet; průměr absolutních hodnot zjištěných u obou vzorků nesmí překračovat hodnotu 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Pokud tato hodnota úhel 1,5 mrad překračuje, avšak není větší než 2,0 mrad, přezkouší se druhý světlomet; průměr absolutních hodnot zjištěných u obou vzorků nesmí překračovat hodnotu 1,5 mrad.

| 1.5. | Světlomety se zjevnými závadami se neberou v potaz. |
| --- | --- |

1.5.

Světlomety se zjevnými závadami se neberou v potaz.

| 1.6. | Nelze-li však u série vzorků svislé nastavení opakovaně seřídit do požadované polohy v rámci dovolených tolerancí, musí se kvalita rozhraní vyzkoušet na jednom ze světlometů z této série vzorků podle postupu popsaného v bodech 2 a 4 přílohy 9. |
| --- | --- |

1.6.

Nelze-li však u série vzorků svislé nastavení opakovaně seřídit do požadované polohy v rámci dovolených tolerancí, musí se kvalita rozhraní vyzkoušet na jednom ze světlometů z této série vzorků podle postupu popsaného v bodech 2 a 4 přílohy 9.

2.   MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA OVĚŘOVÁNÍ SHODNOSTI VÝROBCEM

U každého typu světlometu je držitel značky schválení povinen provádět v přiměřených intervalech přinejmenším následující zkoušky. Zkoušky se provádějí podle tohoto předpisu.

Pokud některý vzorek nevyhoví příslušnému typu zkoušky, odeberou se a vyzkouší další vzorky. Výrobce přijme opatření k zajištění shodnosti dotčené výroby.

2.1.   Povaha zkoušek

Zkoušky shodnosti podle tohoto předpisu zahrnují fotometrické charakteristiky a v případě světlometů třídy B, C, D a E ověřování změn svislé polohy rozhraní vlivem tepla.

2.2.   Metody používané při zkouškách

| 2.2.1. | Zkoušky se v zásadě provádějí v souladu s metodami stanovenými v tomto předpise. |
| --- | --- |

2.2.1.

Zkoušky se v zásadě provádějí v souladu s metodami stanovenými v tomto předpise.

| 2.2.2. | Při kterékoli zkoušce shodnosti prováděné výrobcem je možno se souhlasem příslušného orgánu odpovědného za schvalovací zkoušky použít rovnocenné metody. Za prokázání toho, že použité metody jsou rovnocenné těm, které jsou stanoveny v tomto předpise, odpovídá výrobce. |
| --- | --- |

2.2.2.

Při kterékoli zkoušce shodnosti prováděné výrobcem je možno se souhlasem příslušného orgánu odpovědného za schvalovací zkoušky použít rovnocenné metody. Za prokázání toho, že použité metody jsou rovnocenné těm, které jsou stanoveny v tomto předpise, odpovídá výrobce.

| 2.2.3. | Při uplatňování bodů 2.2.1 a 2.2.2 se vyžaduje pravidelná kalibrace zkušebního zařízení a jeho korelace s měřením, které provádí příslušný orgán. |
| --- | --- |

2.2.3.

Při uplatňování bodů 2.2.1 a 2.2.2 se vyžaduje pravidelná kalibrace zkušebního zařízení a jeho korelace s měřením, které provádí příslušný orgán.

| 2.2.4. | Ve všech případech se musí jako referenční metody používat metody stanovené tímto předpisem, a to zejména pro účely správního ověřování a výběru vzorků. |
| --- | --- |

2.2.4.

Ve všech případech se musí jako referenční metody používat metody stanovené tímto předpisem, a to zejména pro účely správního ověřování a výběru vzorků.

2.3.   Způsob odběru vzorků

Vzorky světlometů se vybírají namátkou z jednotné výrobní série. Jednotnou sérií se rozumí soubor světlometů téhož typu definovaný podle výrobních postupů výrobce.

Hodnocení musí obecně pokrývat sériovou výrobu z jednotlivých závodů. Výrobce však může soustředit záznamy týkající se téhož typu z několika závodů do jedné skupiny za předpokladu, že tyto závody pracují v rámci stejného systému jakosti a stejného řízení jakosti.

2.4.   Měřené a zaznamenávané fotometrické vlastnosti

U vybraných světlometů se provedou fotometrická měření v bodech stanovených v tomto předpise, přičemž se měření omezuje na body:

| 2.4.1. | Světlomety třídy A: HV, LH, RH, 12,5L a 12,5R |
| --- | --- |

2.4.1.

Světlomety třídy A: HV, LH, RH, 12,5L a 12,5R

| 2.4.2. | Světlomety třídy B: Imax, HV (1) v případě dálkového světla a body HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L v případě potkávacího světla. |
| --- | --- |

2.4.2.

Světlomety třídy B: Imax, HV (1) v případě dálkového světla a body HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L v případě potkávacího světla.

| 2.4.3. | Světlomety třídy C, D a E: Imax, HV (1) v případě dálkového světla a body HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L v případě potkávacího světla. |
| --- | --- |

2.4.3.

Světlomety třídy C, D a E: Imax, HV (1) v případě dálkového světla a body HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L v případě potkávacího světla.

2.5.   Kritéria přijatelnosti

Výrobce je povinen zajistit, aby výsledky zkoušek byly statisticky vyhodnoceny a aby byla v součinnosti s příslušným orgánem definována kritéria přijatelnosti jeho výrobků tak, aby byly splněny předpisy pro ověřování shodnosti výroby stanovené v bodě 9.1 tohoto předpisu.

Kritéria přijatelnosti musí být taková, aby minimální pravděpodobnost vyhovění namátkové kontrole v souladu s přílohou 7 (první odběr vzorků) byla při 95 % spolehlivosti 0,95.

---

(1)  Pokud je dálkové světlo sloučeno s potkávacím světlem, je HV pro dálkové světlo týmž měřicím bodem jako pro světlo potkávací.

---

PŘÍLOHA 6

POŽADAVKY NA SVĚTLOMETY S ROZPTYLOVÝMI SKLY Z PLASTU – ZKOUŠENÍ ROZPTYLOVÝCH SKEL NEBO VZORKŮ MATERIÁLU A ÚPLNÝCH SVĚTLOMETŮ

1.   VŠEOBECNÉ SPECIFIKACE

| 1.1. | Vzorky poskytnuté podle bodu 2.2.4 tohoto předpisu musí splňovat ustanovení bodů 2.1 až 2.5. |
| --- | --- |

1.1.

Vzorky poskytnuté podle bodu 2.2.4 tohoto předpisu musí splňovat ustanovení bodů 2.1 až 2.5.

| 1.2. | Oba vzorky úplných světlometů poskytnuté podle bodu 2.2.3 tohoto předpisu a obsahující rozptylová skla z plastu musí z hlediska materiálu rozptylového skla vyhovět požadavkům stanoveným níže v bodě 2.6. |
| --- | --- |

1.2.

Oba vzorky úplných světlometů poskytnuté podle bodu 2.2.3 tohoto předpisu a obsahující rozptylová skla z plastu musí z hlediska materiálu rozptylového skla vyhovět požadavkům stanoveným níže v bodě 2.6.

| 1.3. | Vzorky rozptylových skel z plastu nebo vzorky materiálu se společně s odrážečem, pro který jsou určeny k namontování, podrobí zkouškám schválení typu v časovém pořadí daném tabulkou A, uvedenou v dodatku 1 k této příloze. |
| --- | --- |

1.3.

Vzorky rozptylových skel z plastu nebo vzorky materiálu se společně s odrážečem, pro který jsou určeny k namontování, podrobí zkouškám schválení typu v časovém pořadí daném tabulkou A, uvedenou v dodatku 1 k této příloze.

| 1.4. | Pokud však výrobce světlometu může prokázat, že výrobek již prošel zkouškami předepsanými níže v bodech 2.1 až 2.5 nebo odpovídajícími zkouškami podle jiného předpisu, není třeba tyto zkoušky opakovat; povinné jsou pak pouze zkoušky předepsané v tabulce B dodatku 1. |
| --- | --- |

1.4.

Pokud však výrobce světlometu může prokázat, že výrobek již prošel zkouškami předepsanými níže v bodech 2.1 až 2.5 nebo odpovídajícími zkouškami podle jiného předpisu, není třeba tyto zkoušky opakovat; povinné jsou pak pouze zkoušky předepsané v tabulce B dodatku 1.

2.   ZKOUŠKY

2.1.   Odolnost vůči změnám teploty

2.1.1.   Zkoušky

Tři nové vzorky (rozptylová skla) se podrobí pěti cyklům změny teploty a vlhkosti (RH = relativní vlhkost) dle následujícího programu:

| a) | 3 hodiny při teplotě 40 ± 2 °C a relativní vlhkosti 85–95 %, |
| --- | --- |

a)

3 hodiny při teplotě 40 ± 2 °C a relativní vlhkosti 85–95 %,

| b) | 1 hodina při teplotě 23 ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %, |
| --- | --- |

b)

1 hodina při teplotě 23 ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %,

| c) | 15 hodin při teplotě -30 ± 2 °C, |
| --- | --- |

c)

15 hodin při teplotě -30 ± 2 °C,

| d) | 1 hodina při teplotě 23 ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %, |
| --- | --- |

d)

1 hodina při teplotě 23 ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %,

| e) | 3 hodiny při teplotě 80 ± 2 °C, |
| --- | --- |

e)

3 hodiny při teplotě 80 ± 2 °C,

| f) | 1 hodina při teplotě 23 ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %. |
| --- | --- |

f)

1 hodina při teplotě 23 ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %.

Před touto zkouškou se vzorky uchovávají po dobu nejméně čtyř hodin při teplotě 23 °C ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %.

| Poznámka: | Časové úseky jedné hodiny při 23 °C ± 5 °C zahrnují čas potřebný k přechodu z jedné teploty do druhé, aniž by se projevil teplotní šok. |
| --- | --- |

Poznámka:

Časové úseky jedné hodiny při 23 °C ± 5 °C zahrnují čas potřebný k přechodu z jedné teploty do druhé, aniž by se projevil teplotní šok.

2.1.2.   Fotometrická měření

2.1.2.1.   Metoda

Fotometrická měření se na vzorcích provádějí před zkouškou a po ní.

Při měření se používá standardní (referenční) žárovka, standardní výbojkový zdroj světla nebo LED modul (moduly), které jsou součástí světlometu, a měří se v těchto bodech:

u světlometů třídy B v bodech B 50, 50 L a 50 R; u světlometů třídy C, D nebo E v případě světlometu potkávacího světla nebo potkávacího/dálkového světla v bodech 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L, 0,50 U/1,5 L a 1,5 R;

Imax u dálkového světla dálkového světlometu nebo potkávacího/dálkového světlometu.

2.1.2.2.   Výsledky

Rozdíly mezi fotometrickými hodnotami naměřenými u každého vzorku před a po zkoušce nesmí překročit 10 %, včetně tolerancí fotometrické měřicí metody.

2.2.   Odolnost vůči atmosférickým vlivům a chemickým činidlům

2.2.1.   Odolnost vůči atmosférickým vlivům

Tři nové vzorky (rozptylová skla nebo vzorky materiálu) se vystaví vyzařování ze zdroje, který má podobné spektrální rozložení jako černé těleso o teplotě 5 500 K až 6 000 K. Mezi zdroj a vzorky se umístí vhodné filtry, aby se co nejvíce omezilo záření o vlnových délkách kratších než 295 nm a delších než 2 500 nm. Vzorky se vystaví osvětlení o intenzitě 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 po takovou dobu, aby obdržená světelná energie činila 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Teplota měřená na černém panelu uvnitř ohraničené plochy, umístěném na stejné úrovni jako vzorky, musí být 50 °C ± 5 °C. Pro zajištění rovnoměrného osvětlení se vzorky musí kolem zdroje vyzařování otáčet rychlostí 1 až 5 min–1.

Vzorky se ostřikují destilovanou vodou o vodivosti nižší než 1 mS/m při teplotě 23 °C ± 5 °C, a to v tomto cyklu:

ostřikování: 5 minut; sušení: 25 minut.

2.2.2.   Odolnost vůči chemickým činidlům

Po provedení zkoušky podle bodu 2.2.1 a měření popsaného v bodě 2.2.3.1 se na vnější povrch zkoušené trojice vzorků působí postupem uvedeným v bodě 2.2.2.2 za použití roztoku o složení stanoveném v bodě 2.2.2.1.

2.2.2.1.   Zkušební směs

Zkušební směs se skládá z 61,5 % n-heptanu, 12,5 % toluenu, 7,5 % ethyltetrachloridu, 12,5 % trichlorethylenu a 6 % xylenu (vše v objemových procentech).

2.2.2.2.   Nanesení zkušební směsi

Kus bavlněné látky (podle normy ISO 105) se nasytí směsí popsanou v bodě 2.2.2.1 a do 10 sekund se nanese a po dobu 10 minut se jím potírá vnější strana vzorku při tlaku 50 N/cm2, který odpovídá působení 100 N na zkušebním povrchu 14 × 14 mm.

Během těchto deseti minut se látkový polštářek znovu napouští roztokem tak, aby skladba nanášené tekutiny byla trvale totožná s předepsaným roztokem.

Během nanášení je možno kompenzovat tlak nanášení na vzorek tak, aby se předešlo jeho popraskání.

2.2.2.3.   Čištění

Po nanesení zkušebního roztoku se vzorky na vzduchu osuší a pak se omyjí roztokem popsaným v bodě 2.3 (odolnost vůči čisticím prostředkům) při teplotě 23 °C ± 5 °C.

Potom se vzorky při teplotě 23 °C ± 5 °C pečlivě opláchnou destilovanou vodou o obsahu nečistot nejvýše 0,2 % a osuší se měkkou látkou.

2.2.3.   Výsledky

| 2.2.3.1. | Po zkoušce odolnosti vůči atmosférickým vlivům musí být vnější povrch vzorků bez jakýchkoli trhlin, škrábnutí, naštípnutí a deformací a průměrná změna propustnosti

  , měřená na třech vzorcích postupem uvedeným v dodatku 2 této přílohy nesmí překračovat hodnotu 0,020 (Δtm < 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Formula

| 2.2.3.2. | Po zkoušce odolnosti vůči chemickým činidlům musí být vzorky bez jakýchkoli stop chemického narušení, které by mohlo způsobovat změny rozptylu světelného toku, jehož průměrná změna

  měřená na třech vzorcích postupem uvedeným v dodatku 2 této přílohy nesmí překračovat hodnotu 0,020 (Δ dm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Formula

2.3.   Odolnost vůči čisticím prostředkům a uhlovodíkům

2.3.1.   Odolnost vůči čisticím prostředkům

Vnější povrch tří vzorků (rozptylových skel nebo materiálu) se zahřeje na teplotu 50 °C ± 5 °C a pak se ponoří na pět minut do směsi o stálé teplotě 23 °C ± 5 °C, která je složena z 99 dílů destilované vody s nejvýše 0,02 % nečistot a z jednoho dílu alkylaryl sulfonátu.

Na závěr zkoušky se vzorky osuší při teplotě 50 ± 5 °C.

Povrch vzorků se očistí vlhkou látkou.

2.3.2.   Odolnost vůči uhlovodíkům

Vnější povrch těchto tří vzorků se pak po dobu jedné minuty lehce potírá bavlněnou látkou napuštěnou směsí tvořenou 70 % n-heptanu a 30 % toluenu (objemová %) a pak se nechá oschnout na vzduchu.

2.3.3.   Výsledky

Po postupném provedení obou uvedených zkoušek nesmí průměrná hodnota změny propustnosti Formula měřená na třech vzorcích postupem uvedeným v dodatku 2 této přílohy překračovat hodnotu 0,010 (Δtm ≤ 0,010).

2.4.   Odolnost vůči mechanickému narušení

2.4.1.   Metoda mechanického narušení

Vnější povrch tří nových vzorků (rozptylových skel) podstoupí zkoušku rovnoměrného mechanického narušování postupem popsaným v dodatku 3 k této příloze.

2.4.2.   Výsledky

Změny po této zkoušce:

| | v propustnosti: , |
| --- | --- |

v propustnosti: Formula,

| | a v rozptylu: , |
| --- | --- |

a v rozptylu: Formula,

| | se měří postupem uvedeným v dodatku 2 na ploše stanovené v bodě 2.2.4.1.1 tohoto předpisu. Pro střední hodnotu tří vzorků musí platit: | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- | --- |

se měří postupem uvedeným v dodatku 2 na ploše stanovené v bodě 2.2.4.1.1 tohoto předpisu. Pro střední hodnotu tří vzorků musí platit:

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050 |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050

2.5.   Zkouška přilnavosti případného povlaku

2.5.1.   Příprava vzorku

Na nátěru se plocha o velikosti 20 × 20 mm rozřeže žiletkou nebo jehlou na mřížku se čtvercovými okénky o velikosti přibližně 2 × 2 mm. Na žiletku, respektive jehlu, se působí takovým tlakem, aby se prořízl alespoň nátěr.

2.5.2.   Popis zkoušky

Použije se lepicí páska o přilnavosti 2 N na cm šířky ± 20 %, měřeno za standardizovaných podmínek stanovených v dodatku 4 této přílohy. Tato lepicí páska, jejíž šířka musí být alespoň 25 mm, se přinejmenším 5 minut tiskne na povrch upravený podle bodu 2.5.1.

Konec lepicí pásky se potom zatíží tak, aby byla síla přilnavosti k danému povrchu vyrovnána silou kolmou k tomuto povrchu. Za tohoto stavu se páska odtrhne rovnoměrnou rychlostí 1,5 m/s + 0,2 m/s.

2.5.3.   Výsledky

Mřížkovaná plocha nesmí být nijak výrazně poškozena. Přípustné je narušení na průsečících mezi čtverci nebo na hranách řezů, pokud velikost poškozené plochy nepřekračuje 15 % mřížkované plochy.

2.6.   Zkoušky úplného světlometu s rozptylovým sklem z plastového materiálu

2.6.1.   Odolnost povrchu rozptylového skla vůči mechanickému narušení

2.6.1.1.   Zkoušky

Rozptylové sklo vzorku světlometu č. 1 se podrobí zkoušce popsané v bodě 2.4.1.

2.6.1.2.   Výsledky

Výsledky fotometrických měření provedených na světlometu podle tohoto předpisu po zkoušce nesmí:

| a) | překračovat maximální hodnoty předepsané pro bod HV o více než 30 % a nesmí být o více než 10 % nižší než minimální hodnoty předepsané v bodě 50 L a 50 R pro světlomet třídy B, respektive 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L pro světlomet třídy C, D nebo E; |
| --- | --- |

a)

překračovat maximální hodnoty předepsané pro bod HV o více než 30 % a nesmí být o více než 10 % nižší než minimální hodnoty předepsané v bodě 50 L a 50 R pro světlomet třídy B, respektive 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L pro světlomet třídy C, D nebo E;

| b) | být o více než 10 % nižší než minimální hodnoty předepsané pro HV v případě světlometu produkujícího pouze dálkové světlo. |
| --- | --- |

b)

být o více než 10 % nižší než minimální hodnoty předepsané pro HV v případě světlometu produkujícího pouze dálkové světlo.

2.6.2.   Zkouška přilnavosti případného povlaku

Rozptylové sklo vzorku světlometu č. 2 se podrobí zkoušce popsané v bodě 2.5.

2.7.   Odolnost vůči záření zdroje světla

Musí být provedena následující zkouška:

| | Ploché vzorky světlo propouštějících plastových dílů světlometu se vystaví účinkům světla LED modulu (modulů) nebo výbojkového zdroje světla. Parametry, jako např. úhly a vzdálenosti těchto vzorků musí být stejné jako ve světlometu. Tyto vzorky musí mít stejnou barvu a případnou povrchovou úpravu jako části světlometu. |
| --- | --- |

Ploché vzorky světlo propouštějících plastových dílů světlometu se vystaví účinkům světla LED modulu (modulů) nebo výbojkového zdroje světla. Parametry, jako např. úhly a vzdálenosti těchto vzorků musí být stejné jako ve světlometu. Tyto vzorky musí mít stejnou barvu a případnou povrchovou úpravu jako části světlometu.

| | Po 1 500 hodinách nepřetržitého provozu musí být splněny kolorimetrické parametry propouštěného světla a povrch nesmí vykazovat trhliny, škrábnutí, odlupování nebo deformace. |
| --- | --- |

Po 1 500 hodinách nepřetržitého provozu musí být splněny kolorimetrické parametry propouštěného světla a povrch nesmí vykazovat trhliny, škrábnutí, odlupování nebo deformace.

3.   OVĚŘENÍ SHODNOSTI VÝROBY

| 3.1. | Sériově vyráběné světlomety se z hlediska materiálů pro výrobu rozptylových skel považují za vyhovující tomuto předpisu, pokud:






  3.1.1. | Po zkoušce odolnosti vůči chemickým činidlům a zkoušce odolnosti vůči čisticím prostředkům a uhlovodíkům nevykazuje vnější povrch vzorků žádné trhliny, odštípnutí ani deformace viditelné pouhým okem (viz body 2.2.2, 2.3.1 a 2.3.2); |
| --- | --- | --- |

3.1.

Sériově vyráběné světlomety se z hlediska materiálů pro výrobu rozptylových skel považují za vyhovující tomuto předpisu, pokud:

3.1.1.

Po zkoušce odolnosti vůči chemickým činidlům a zkoušce odolnosti vůči čisticím prostředkům a uhlovodíkům nevykazuje vnější povrch vzorků žádné trhliny, odštípnutí ani deformace viditelné pouhým okem (viz body 2.2.2, 2.3.1 a 2.3.2);

| 3.1.2. | Po zkoušce popsané v bodě 2.6.1.1 leží fotometrické hodnoty zjištěné v měřicích bodech stanovených v bodě 2.6.1.2 v mezích, jež jsou pro shodnost výroby stanoveny tímto předpisem. |
| --- | --- |

3.1.2.

Po zkoušce popsané v bodě 2.6.1.1 leží fotometrické hodnoty zjištěné v měřicích bodech stanovených v bodě 2.6.1.2 v mezích, jež jsou pro shodnost výroby stanoveny tímto předpisem.

| 3.2. | Pokud výsledky zkoušek požadavky nesplňují, zkoušky se zopakují na jiném vzorku namátkou vybraných světlometů. |
| --- | --- |

3.2.

Pokud výsledky zkoušek požadavky nesplňují, zkoušky se zopakují na jiném vzorku namátkou vybraných světlometů.

Dodatek 1

ČASOVÁ POSLOUPNOST SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK

A.   Zkoušení plastových materiálů (rozptylová skla nebo vzorky materiálu dodané podle bodu 2.2.4 tohoto předpisu).

| Vzorky
  Zkoušky | Rozptylová skla nebo vzorky materiálu | Rozptylová skla |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Omezená fotometrie
  (bod 2.1.2) |

Vzorky

Zkoušky

Rozptylová skla nebo vzorky materiálu

Rozptylová skla

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Omezená fotometrie

(bod 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1. | Teplotní změna
  (bod 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1.

Teplotní změna

(bod 2.1.1)

x

x

x

| 1.1.2. | Omezená fotometrie
  (bod 2.1.2) |
| --- | --- |

1.1.2.

Omezená fotometrie

(bod 2.1.2)

x

x

x

| 1.2.1. | Měření propustnosti |
| --- | --- |

1.2.1.

Měření propustnosti

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Měření rozptylu |
| --- | --- |

1.2.2.

Měření rozptylu

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Atmosférické vlivy
  (bod 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosférické vlivy

(bod 2.2.1)

x

x

x

| 1.3.1. | Měření propustnosti |
| --- | --- |

1.3.1.

Měření propustnosti

x

x

x

| 1.4. | Chemická činidla
  (bod 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4.

Chemická činidla

(bod 2.2.2)

x

x

x

| 1.4.1. | Měření rozptylu |
| --- | --- |

1.4.1.

Měření rozptylu

x

x

x

| 1.5. | Čisticí prostředky
  (bod 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5.

Čisticí prostředky

(bod 2.3.1)

x

x

x

| 1.6. | Uhlovodíky
  (bod 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6.

Uhlovodíky

(bod 2.3.2)

x

x

x

| 1.6.1. | Měření propustnosti |
| --- | --- |

1.6.1.

Měření propustnosti

x

x

x

| 1.7. | Narušení
  (bod 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7.

Narušení

(bod 2.4.1)

x

x

x

| 1.7.1. | Měření propustnosti |
| --- | --- |

1.7.1.

Měření propustnosti

x

x

x

| 1.7.2. | Měření rozptylu |
| --- | --- |

1.7.2.

Měření rozptylu

x

x

x

| 1.8. | Přilnavost
  (bod 2.5) |
| --- | --- |

1.8.

Přilnavost

(bod 2.5)

x

| 1.9. | Odolnost vůči záření zdroje světla
  (bod 2.7) |
| --- | --- |

1.9.

Odolnost vůči záření zdroje světla

(bod 2.7)

x

B.   Zkoušky úplných světlometů (dodaných podle bodu 2.2.3 tohoto předpisu)

| Zkoušky | Úplný světlomet |
| --- | --- |
| Číslo vzorku |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Narušení
  (bod 2.6.1.1) |

Zkoušky

Úplný světlomet

Číslo vzorku

1

2

2.1.

Narušení

(bod 2.6.1.1)

x

| 2.2. | Fotometrie
  (bod 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometrie

(bod 2.6.1.2)

x

| 2.3. | Přilnavost
  (bod 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3.

Přilnavost

(bod 2.6.2)

x

Dodatek 2

METODA MĚŘENÍ ROZPTYLU A PROPUSTNOSTI SVĚTLA

1.   Zařízení (viz obrázek)

Paprsek kolimátoru K s poloviční divergencí β/2 = 17,4 × 104 rd je omezen clonkou Dτ s otvorem 6 mm, proti němuž je umístěn vzorek.

Rozptylové achromatické sklo L2, korigované na sférickou aberaci, spojuje clonu Dτ se snímačem R; průměr rozptylového skla L2 musí být takový, aby neclonil světlo rozptylované vzorkem v kuželu s polovičním vrcholovým úhlem β/2 = 14°.

Do ohniskové roviny obrazu rozptylového skla L2 se umístí prstencová clona DD o úhlech αο/2 = 1° a αmax/2 = 12°.

Nepropustná středová část clony slouží k tomu, aby se vyloučilo světlo přicházející přímo ze světelného zdroje. Musí být možno ji vyjmout ze světelného svazku takovým způsobem, aby se vrátila přesně do své výchozí polohy.

Vzdálenost L2 Dτ a ohnisková délka F2
   (1) rozptylového skla L2 musí být voleny tak, aby obraz Dτ úplně pokryl snímač R.

Přiřadí-li se počátečnímu dopadajícímu toku velikost 1 000 jednotek, musí být absolutní přesnost každého měření lepší než 1 jednotka.

2.   Měření

Provádějí se tato měření:

| Měření | Se vzorkem | Se středovou částí DD | Představovaná veličina |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ne | ne | Počáteční dopadající tok světla |
| T2 | ano (před zkouškou) | ne | Tok světla propuštěný novým materiálem v poli 24° |
| T3 | ano (po zkoušce) | ne | Tok světla propuštěný zkoušeným materiálem v poli 24° |
| T4 | ano (před zkouškou) | ano | Tok světla rozptylovaný novým materiálem |
| T5 | ano (po zkoušce) | ano | Tok světla rozptylovaný zkoušeným materiálem |

Měření

Se vzorkem

Se středovou částí DD

Představovaná veličina

T1

ne

ne

Počáteční dopadající tok světla

T2

ano (před zkouškou)

ne

Tok světla propuštěný novým materiálem v poli 24°

T3

ano (po zkoušce)

ne

Tok světla propuštěný zkoušeným materiálem v poli 24°

T4

ano (před zkouškou)

ano

Tok světla rozptylovaný novým materiálem

T5

ano (po zkoušce)

ano

Tok světla rozptylovaný zkoušeným materiálem

Image

---

(1)  Pro rozptylové sklo L2 se doporučuje ohnisková vzdálenost zhruba 80 mm.

Dodatek 3

METODA ZKOUŠENÍ POSTŘIKEM

1.   Zkušební zařízení

1.1.   Stříkací pistole

Stříkací pistole musí být opatřena tryskou o průměru 1,3 mm umožňující při pracovním tlaku 6,0 barů – 0/+ 0,5 barů průtok 0,24 l/min ± 0,02 l/min.

Za těchto pracovních podmínek musí na povrchu, vystaveném narušování ve vzdálenosti 380 mm ± 10 mm od trysky, mít vzorek nástřiku v průměru 170 mm ± 50 mm.

1.2.   Zkušební směs

Zkušební směs sestává z:

| křemenného písku tvrdosti 7 na Mohrově stupnici a velikosti zrna mezi 0 a 0,2 mm s téměř normálním rozdělením a s hodnotou úhlového faktoru 1,8 až 2; |
| --- |

křemenného písku tvrdosti 7 na Mohrově stupnici a velikosti zrna mezi 0 a 0,2 mm s téměř normálním rozdělením a s hodnotou úhlového faktoru 1,8 až 2;

| vody o tvrdosti nepřesahující 205 g/m3 u směsi obsahující 25 g písku na 1 litr vody. |
| --- |

vody o tvrdosti nepřesahující 205 g/m3 u směsi obsahující 25 g písku na 1 litr vody.

2.   Zkouška

Vnější povrch rozptylového skla světlometů se jednou nebo několikrát vystaví pískovému proudu získanému výše uvedeným postupem. Proud směruje téměř kolmo na zkoušený povrch.

Narušení se zjišťuje pomocí jednoho nebo několika vzorků skla umístěných jako referenční do blízkosti zkoušených rozptylových skel. Směs se stříká tak dlouho, dokud změna rozptylu světla u měřeného vzorku nebo vzorků měřená postupem uvedeným v dodatku 2 nesplňuje podmínku

Formula

K ověření, že je celý zkoušený povrch narušen stejnoměrně, je možno použít několik referenčních vzorků.

Dodatek 4

ZKOUŠKA PŘILNAVOSTI LEPICÍ PÁSKY

1.   ÚČEL

Touto metodou je za standardních podmínek možno stanovit lineární přilnavost lepicí pásky ke skleněné desce.

2.   PRINCIP

Měření síly potřebné k odlepení lepicí pásky od skleněné desky pod úhlem 90°.

3.   PODMÍNKY OKOLNÍHO PROSTŘEDÍ

Okolí musí splňovat teplotní podmínky 23 °C ± 5 °C a musí mít relativní vlhkost 65 ± 15 %.

4.   ZKUŠEBNÍ VZORKY

Před zkouškou se zkoušený svitek lepicí pásky po dobu 24 hodin teplotně stabilizuje za specifikovaných podmínek okolního prostředí (viz bod 3 výše).

Z každého svitku se zkouší pět zkušebních kusů, každý o délce 400 mm. Před odběrem těchto zkušebních pásků se z kotouče odvinou a zlikvidují první tři obvody.

5.   POSTUP

Zkouška se provádí za podmínek okolního prostředí stanovených v bodě 3.

Pět zkušebních vzorků se odebere radiálním odvinováním pásky rychlostí cca 300 mm/s, potom se do 15 sekund nalepí takto:

| | páska se postupně nalepí na skleněnou desku, zlehka se prstem po délce uhladí bez nadměrného tlaku tak, aby mezi páskou a sklem nezůstávaly žádné vzduchové bublinky. |
| --- | --- |

páska se postupně nalepí na skleněnou desku, zlehka se prstem po délce uhladí bez nadměrného tlaku tak, aby mezi páskou a sklem nezůstávaly žádné vzduchové bublinky.

| | Soustava se při stanovených okolních podmínkách ponechá 10 minut v klidu. |
| --- | --- |

Soustava se při stanovených okolních podmínkách ponechá 10 minut v klidu.

| | V rovině kolmé na osu zkušební pásky se od desky odlepí zhruba 25 mm zkušební pásky. Deska se upevní a volný konec pásky se ohne o 90°. Působí se silou tak, aby dělicí čára mezi páskou a deskou byla na tuto sílu i na desku kolmá. |
| --- | --- |

V rovině kolmé na osu zkušební pásky se od desky odlepí zhruba 25 mm zkušební pásky. Deska se upevní a volný konec pásky se ohne o 90°. Působí se silou tak, aby dělicí čára mezi páskou a deskou byla na tuto sílu i na desku kolmá.

| | Táhne se tak, aby se páska odlepovala rychlostí 300 mm/s ± 30 mm/s, a zaznamenává se síla, která je k tomu zapotřebí. |
| --- | --- |

Táhne se tak, aby se páska odlepovala rychlostí 300 mm/s ± 30 mm/s, a zaznamenává se síla, která je k tomu zapotřebí.

6.   VÝSLEDKY

Získaných pět hodnot se seřadí podle velikosti a za výsledek měření se považuje jejich medián. Tato hodnota se vyjádří v newtonech na centimetr šířky pásky.

---

PŘÍLOHA 7

MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA ODBĚR VZORKŮ INSPEKTOREM

1.   OBECNĚ

1.1.   Požadavky na shodnost podle požadavků tohoto předpisu se považují z mechanického a geometrického hlediska za splněné, pokud odchylky nepřekročí nevyhnutelné výrobní odchylky. Tato podmínka platí také pro barvu.

1.2.   Světlomety třídy A, B, C a D:

| 1.2.1. | Pokud jde o fotometrické vlastnosti, není shoda sériově vyráběných světlometů zpochybněna tehdy, jestliže se při zkoušení fotometrických vlastností namátkou vybraného světlometu vybaveného standardní žárovkou (žárovkami) a/nebo LED modulem (moduly): |
| --- | --- |

1.2.1.

Pokud jde o fotometrické vlastnosti, není shoda sériově vyráběných světlometů zpochybněna tehdy, jestliže se při zkoušení fotometrických vlastností namátkou vybraného světlometu vybaveného standardní žárovkou (žárovkami) a/nebo LED modulem (moduly):

| 1.2.2. | v případě světlometu třídy A žádná naměřená hodnota neodchyluje nepříznivě od hodnoty předepsané tímto předpisem o více než 20 %. |
| --- | --- |

1.2.2.

v případě světlometu třídy A žádná naměřená hodnota neodchyluje nepříznivě od hodnoty předepsané tímto předpisem o více než 20 %.

| 1.2.3. | Světlomety třídy B, C a D:






  1.2.3.1. | žádná naměřená hodnota se neodchyluje nepříznivě od hodnoty předepsané tímto předpisem o více než 20 %. Maximální odchylky hodnot v pásmu 1 u světlometů třídy B, C a D: | 255 cd odpovídající 20 % |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3.

Světlomety třídy B, C a D:

1.2.3.1.

žádná naměřená hodnota se neodchyluje nepříznivě od hodnoty předepsané tímto předpisem o více než 20 %. Maximální odchylky hodnot v pásmu 1 u světlometů třídy B, C a D:

255 cd odpovídající 20 %

| | 380 cd odpovídající 30 % |
| --- | --- |

380 cd odpovídající 30 %

| 1.2.3.2. | a jestliže je u fotometrických hodnot v libovolném měřicím bodě podle ustanovení bodů 6.3.3.1 nebo 6.3.3.2 tohoto předpisu u dálkového světla dodržena tolerance + 20 % u maximálních hodnot a – 20 % u minimálních hodnot. |
| --- | --- |

1.2.3.2.

a jestliže je u fotometrických hodnot v libovolném měřicím bodě podle ustanovení bodů 6.3.3.1 nebo 6.3.3.2 tohoto předpisu u dálkového světla dodržena tolerance + 20 % u maximálních hodnot a – 20 % u minimálních hodnot.

| 1.2.4. | Pokud výsledky výše uvedených zkoušek požadavky nesplňují, zkoušky se zopakují s jinou standardní žárovkou. |
| --- | --- |

1.2.4.

Pokud výsledky výše uvedených zkoušek požadavky nesplňují, zkoušky se zopakují s jinou standardní žárovkou.

| 1.2.5. | Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, smí být zaměření světlometu změněno za předpokladu, že se osa světla nevychýlí podélně doprava nebo doleva o více než 0,5° a nahoru nebo dolů o více než 0,2°. |
| --- | --- |

1.2.5.

Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, smí být zaměření světlometu změněno za předpokladu, že se osa světla nevychýlí podélně doprava nebo doleva o více než 0,5° a nahoru nebo dolů o více než 0,2°.

1.3.   Světlomety třídy E:

1.3.1.   Světlomety třídy E měřené při 13,2 V ± 0,1 V nebo při jinak stanoveném napětí, a vybavené:

| a) | vyjímatelným standardním výbojkovým zdrojem světla podle předpisu č. 99. Světelný tok tohoto výbojkového zdroje světla se v tomto případě může lišit od referenčního světelného toku podle předpisu č. 99 a osvětlení se odpovídajícím způsobem korigují;
  nebo |
| --- | --- |

a)

vyjímatelným standardním výbojkovým zdrojem světla podle předpisu č. 99. Světelný tok tohoto výbojkového zdroje světla se v tomto případě může lišit od referenčního světelného toku podle předpisu č. 99 a osvětlení se odpovídajícím způsobem korigují;

nebo

| b) | sériovým výbojkovým zdrojem světla a sériovým napáječem. Světelný tok tohoto zdroje světla se v tomto případě může lišit od nominálního světelného toku vzhledem k tolerancím týkajícím se zdroje světla a napáječe, jak je uvedeno v předpise č. 99; podle toho může být naměřené osvětlení korigováno o 20 % v příznivém směru;
  nebo |
| --- | --- |

b)

sériovým výbojkovým zdrojem světla a sériovým napáječem. Světelný tok tohoto zdroje světla se v tomto případě může lišit od nominálního světelného toku vzhledem k tolerancím týkajícím se zdroje světla a napáječe, jak je uvedeno v předpise č. 99; podle toho může být naměřené osvětlení korigováno o 20 % v příznivém směru;

nebo

| c) | LED moduly ve svítilně.
  Shoda sériově vyráběných světlometů, vybraných namátkou a vybavených výbojkou a/nebo LED modulem (moduly), není z hlediska fotometrických vlastností zpochybněna, pokud: |
| --- | --- |

c)

LED moduly ve svítilně.

Shoda sériově vyráběných světlometů, vybraných namátkou a vybavených výbojkou a/nebo LED modulem (moduly), není z hlediska fotometrických vlastností zpochybněna, pokud:

1.3.2.   žádná naměřená hodnota se neodchyluje nepříznivě od hodnoty předepsané tímto předpisem o více než 20 %. Maximální nepříznivá odchylka pro hodnoty v pásmu 1:

| | 255 cd odpovídající 20 % |
| --- | --- |

255 cd odpovídající 20 %

| | 380 cd odpovídající 30 % |
| --- | --- |

380 cd odpovídající 30 %

1.3.3.   a jestliže je u fotometrických hodnot v libovolném měřicím bodě podle ustanovení bodů 6.3.3.1 nebo 6.3.3.2 tohoto předpisu u dálkového světla dodržena tolerance + 20 % u maximálních hodnot a – 20 % u minimálních hodnot.

1.3.4.   Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, smí být zaměření světlometu změněno za předpokladu, že se osa světla nevychýlí podélně doprava nebo doleva o více než 0,5° a nahoru nebo dolů o více než 0,2°.

1.3.5.   Jestliže výsledky výše popsaných zkoušek nesplňují požadavky, musí se zkoušky tohoto světlometu opakovat s použitím jiného standardního výbojkového zdroje světla, výbojkového zdroje světla a/nebo napáječe, nebo LED modulu (modulů) a elektronického ovladače (ovladačů) světelného zdroje, přičemž sestava musí odpovídat výše uvedenému bodu 1.3.1.

1.4.   Světlomety se zjevnými závadami se neberou v potaz.

1.5.   Nelze-li však u série vzorků svislé nastavení opakovaně seřídit do požadované polohy v rámci dovolených tolerancí, musí se kvalita rozhraní vyzkoušet na jednom ze světlometů z této série vzorků podle postupu popsaného v bodech 2 a 4 přílohy 9.

2.   PRVNÍ ODBĚR VZORKŮ

Při prvním odběru vzorků se namátkou vyberou čtyři světlomety. Vzorek prvních dvou světlometů se označí písmenem A, vzorek druhých dvou světlometů písmenem B.

2.1.   Shodnost není zpochybněna

| 2.1.1. | Po provedení odběru vzorků postupem podle obrázku 1 této přílohy se shodnost sériově vyráběných světlometů nezpochybní, jsou-li u světlometů odchylky naměřených hodnot v nepříznivém směru následující:






  2.1.1.1. | Vzorek A








  A1: | jeden světlomet | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jeden světlomet ne více než | | 20 % |
| A2: | oba světlomety více než | | 0 % |
| avšak ne více než | | 20 % |
| přechod k vzorku B | | |

2.1.1.

Po provedení odběru vzorků postupem podle obrázku 1 této přílohy se shodnost sériově vyráběných světlometů nezpochybní, jsou-li u světlometů odchylky naměřených hodnot v nepříznivém směru následující:

2.1.1.1.

Vzorek A

A1:

jeden světlomet

0 %

jeden světlomet ne více než

20 %

A2:

oba světlomety více než

0 %

avšak ne více než

20 %

přechod k vzorku B

| 2.1.1.2. | Vzorek B







  B1: | oba světlomety | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

Vzorek B

B1:

oba světlomety

0 %

2.2.   Shodnost je zpochybněna

| 2.2.1. | Po provedení odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy je shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybněna a výrobce musí být vyzván, aby uvedl výrobu do souladu s požadavky (nápravná opatření), pokud jsou odchylky naměřených hodnot světlometů následující:






  2.2.1.1. | Vzorek A








  A3: | jeden světlomet ne více než | | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jeden světlomet více než | | 20 % |
| avšak ne více než | | 30 % |

2.2.1.

Po provedení odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy je shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybněna a výrobce musí být vyzván, aby uvedl výrobu do souladu s požadavky (nápravná opatření), pokud jsou odchylky naměřených hodnot světlometů následující:

2.2.1.1.

Vzorek A

A3:

jeden světlomet ne více než

20 %

jeden světlomet více než

20 %

avšak ne více než

30 %

| 2.2.1.2. | Vzorek B








  B2: | v případě A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jeden světlomet více než | | 0 % |
| avšak ne více než | | 20 % |
| jeden světlomet ne více než | | 20 % |
| B3: | v případě A2 | | |
| jeden světlomet | | 0 % |
| jeden světlomet více než | | 20 % |
| avšak ne více než | | 30 % |

2.2.1.2.

Vzorek B

B2:

v případě A2

jeden světlomet více než

0 %

avšak ne více než

20 %

jeden světlomet ne více než

20 %

B3:

v případě A2

jeden světlomet

0 %

jeden světlomet více než

20 %

avšak ne více než

30 %

2.3.   Odnětí schválení

Shodnost je zpochybněna a použije se bod 11, jestliže při postupu odběru vzorků podle obr. 1 této přílohy jsou odchylky měřených hodnot světlometů:

| 2.3.1. | Vzorek A








  A4: | jeden světlomet ne více než | | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jeden světlomet více než | | 30 % |
| A5: | oba světlomety více než | | 20 % |

2.3.1.

Vzorek A

A4:

jeden světlomet ne více než

20 %

jeden světlomet více než

30 %

A5:

oba světlomety více než

20 %

| 2.3.2. | Vzorek B








  B4: | v případě A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jeden světlomet více než | | 0 % |
| avšak ne více než | | 20 % |
| jeden světlomet více než | | 20 % |
| B5: | v případě A2 | | |
| oba světlomety více než | | 20 % |
| B6: | v případě A2 | | |
| jeden světlomet | | 0 % |
| jeden světlomet více než | | 30 % |

2.3.2.

Vzorek B

B4:

v případě A2

jeden světlomet více než

0 %

avšak ne více než

20 %

jeden světlomet více než

20 %

B5:

v případě A2

oba světlomety více než

20 %

B6:

v případě A2

jeden světlomet

0 %

jeden světlomet více než

30 %

3.   OPAKOVANÝ ODBĚR VZORKŮ

V případech A3, B2 a B3 je nutný opakovaný odběr vzorků. Třetí vzorek C dvou světlometů, které jsou vybrány ze zásob světlometů vyrobených po nápravném opatření, je nutné odebrat do dvou měsíců od oznámení.

3.1.   Shodnost není zpochybněna

| 3.1.1. | Po provedení odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy není shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybněna, jsou-li odchylky naměřených hodnot u světlometů následující:






  3.1.1.1. | Vzorek C








  C1: | jeden světlomet | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jeden světlomet ne více než | | 20 % |
| C2: | oba světlomety více než | | 0 % |
| avšak ne více než | | 20 % |
| přechod k vzorku D | | |

3.1.1.

Po provedení odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy není shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybněna, jsou-li odchylky naměřených hodnot u světlometů následující:

3.1.1.1.

Vzorek C

C1:

jeden světlomet

0 %

jeden světlomet ne více než

20 %

C2:

oba světlomety více než

0 %

avšak ne více než

20 %

přechod k vzorku D

| 3.1.1.2. | Vzorek D







  D1: | v případě C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| oba světlomety | 0 % |

3.1.1.2.

Vzorek D

D1:

v případě C2

oba světlomety

0 %

3.2.   Shodnost je zpochybněna

| 3.2.1. | Po provedení odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy je shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybněna a výrobce musí být vyzván, aby uvedl výrobu do souladu s požadavky (nápravná opatření), pokud jsou odchylky naměřených hodnot světlometů následující:






  3.2.1.1. | Vzorek D








  D2: | v případě C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jeden světlomet více než | | 0 % |
| avšak ne více než | | 20 % |
| jeden světlomet ne více než | | 20 % |

3.2.1.

Po provedení odběru vzorků podle obrázku 1 této přílohy je shodnost sériově vyráběných světlometů zpochybněna a výrobce musí být vyzván, aby uvedl výrobu do souladu s požadavky (nápravná opatření), pokud jsou odchylky naměřených hodnot světlometů následující:

3.2.1.1.

Vzorek D

D2:

v případě C2

jeden světlomet více než

0 %

avšak ne více než

20 %

jeden světlomet ne více než

20 %

3.3.   Odnětí schválení

Shodnost je zpochybněna a použije se bod 11, jestliže při postupu odběru vzorků podle obr. 1 této přílohy jsou odchylky měřených hodnot světlometů:

| 3.3.1. | Vzorek C








  C3: | jeden světlomet ne více než | | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jeden světlomet více než | | 20 % |
| C4: | oba světlomety více než | | 20 % |

3.3.1.

Vzorek C

C3:

jeden světlomet ne více než

20 %

jeden světlomet více než

20 %

C4:

oba světlomety více než

20 %

| 3.3.2. | Vzorek D








  D3: | v případě C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jeden světlomet | 0 % nebo více než | 0 % |
| jeden světlomet | více než | 20 % |

3.3.2.

Vzorek D

D3:

v případě C2

jeden světlomet

0 % nebo více než

0 %

jeden světlomet

více než

20 %

Obrázek 1

---

PŘÍLOHA 8

PŘEHLED DOB ČINNOSTÍ PRO ZKOUŠKU STÁLOSTI FOTOMETRICKÝCH VLASTNOSTÍ

| Zkratky | : | P: světlomet potkávacího světla

  D: světlomet dálkového světla (D1 + D2 znamená dvě dálková světla)

  F: přední mlhové světlo |
| --- | --- | --- |

Zkratky

:

P: světlomet potkávacího světla

D: světlomet dálkového světla (D1 + D2 znamená dvě dálková světla)

F: přední mlhové světlo

| | : označuje cyklus 15 minut vypnuto a 5 minut zapnuto. |
| --- | --- |
| | : označuje cyklus 9 minut vypnuto a 1 minutu zapnuto. |

Image

: označuje cyklus 15 minut vypnuto a 5 minut zapnuto.

Image

: označuje cyklus 9 minut vypnuto a 1 minutu zapnuto.

Všechny následující skupinové světlomety a přední mlhová světla spolu s přidanými symboly označení třídy B slouží pouze jako příklady a nemají vyčerpávající povahu.

| 1. | P nebo D nebo F (C-BS nebo R-BS nebo B) |
| --- | --- |

1.

P nebo D nebo F (C-BS nebo R-BS nebo B)

Doplňkový zdroj (zdroje) světla k osvětlení zatáček

Image

| 2. | P+D (CR-BS) nebo P+D1+D2 (CR-BS R-BS) |
| --- | --- |

2.

P+D (CR-BS) nebo P+D1+D2 (CR-BS R-BS)

Doplňkový zdroj (zdroje) světla k osvětlení zatáček

Image

| 3. | P+D (C/R-BS) nebo P+D1+D2 (C/R-BS R-BS) |
| --- | --- |

3.

P+D (C/R-BS) nebo P+D1+D2 (C/R-BS R-BS)

Doplňkový zdroj (zdroje) světla k osvětlení zatáček

Image

| 4. | P+F (C-BS B) |
| --- | --- |

4.

P+F (C-BS B)

Doplňkový zdroj (zdroje) světla k osvětlení zatáček

Image

| 5. | P+F (C-BS B/) nebo C-BS/B |
| --- | --- |

5.

P+F (C-BS B/) nebo C-BS/B

Doplňkový zdroj (zdroje) světla k osvětlení zatáček

Image

| 6. | D+F (R-BS B) nebo D1+D2+F (R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

6.

D+F (R-BS B) nebo D1+D2+F (R-BS R-BS B)

Doplňkový zdroj (zdroje) světla k osvětlení zatáček

Image

| 7. | D+F (R-BS B/) nebo D1+D2+F (R-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

7.

D+F (R-BS B/) nebo D1+D2+F (R-BS R-BS B/)

Doplňkový zdroj (zdroje) světla k osvětlení zatáček

Image

| 8. | P+D+F (CR-BS B) nebo P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B) |
| --- | --- |

8.

P+D+F (CR-BS B) nebo P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B)

Doplňkový zdroj (zdroje) světla k osvětlení zatáček

Image

| 9. | P+D+F (C/R-BS B) nebo P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

9.

P+D+F (C/R-BS B) nebo P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B)

Doplňkový zdroj (zdroje) světla k osvětlení zatáček

Image

| 10. | P+D+F (CR-BS B/) nebo P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

10.

P+D+F (CR-BS B/) nebo P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/)

Doplňkový zdroj (zdroje) světla k osvětlení zatáček

Image

| 11. | P+D+F (C/R-BS B/) nebo P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B) |
| --- | --- |

11.

P+D+F (C/R-BS B/) nebo P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B)

Doplňkový zdroj (zdroje) světla k osvětlení zatáček

Image

---

PŘÍLOHA 9

DEFINICE A OSTROST ČÁRY ROZHRANÍ U SVĚTLOMETŮ SE SYMETRICKÝM POTKÁVACÍM SVĚTLEM A POSTUP ZAMĚŘENÍ POMOCÍ ČÁRY ROZHRANÍ

1.   OBECNĚ

| 1.1. | Rozložení svítivosti světlometů se symetrickým potkávacím světlem musí obsahovat čáru rozhraní, která umožní správné nastavení světlometu se symetrickým potkávacím světlem pro fotometrická měření a k seřízení na vozidle. Vlastnosti čáry rozhraní musí splňovat požadavky uvedené níže v bodech 2 až 4. |
| --- | --- |

1.1.

Rozložení svítivosti světlometů se symetrickým potkávacím světlem musí obsahovat čáru rozhraní, která umožní správné nastavení světlometu se symetrickým potkávacím světlem pro fotometrická měření a k seřízení na vozidle. Vlastnosti čáry rozhraní musí splňovat požadavky uvedené níže v bodech 2 až 4.

2.   TVAR ČÁRY ROZHRANÍ

| 2.1. | Při vizuálním nastavení světlometu se symetrickým potkávacím světlem musí čára rozhraní tvořit vodorovnou čáru, umožňující svislé nastavení světlometu se symetrickým potkávacím světlem, která sahá na obě strany přímky V-V (viz obrázek 1), jak je stanoveno v bodě 6.2.1 tohoto předpisu.

  Obrázek 1


  Tvar a poloha čáry rozhraní |
| --- | --- |

2.1.

Při vizuálním nastavení světlometu se symetrickým potkávacím světlem musí čára rozhraní tvořit vodorovnou čáru, umožňující svislé nastavení světlometu se symetrickým potkávacím světlem, která sahá na obě strany přímky V-V (viz obrázek 1), jak je stanoveno v bodě 6.2.1 tohoto předpisu.

Obrázek 1

Tvar a poloha čáry rozhraní

Image

3.   NASTAVENÍ SVĚTLOMETU SE SYMETRICKÝM POTKÁVACÍM SVĚTLEM

| 3.1. | Vodorovné nastavení: světlo s čárou rozhraní musí být nastaveno tak, aby promítané světlo bylo přibližně symetrické s přímkou V-V. |
| --- | --- |

3.1.

Vodorovné nastavení: světlo s čárou rozhraní musí být nastaveno tak, aby promítané světlo bylo přibližně symetrické s přímkou V-V.

| 3.2. | Svislé nastavení: po vodorovném nastavení potkávacího světlometu se symetrickým potkávacím světlem podle bodu 3.1 se svislé nastavení provede tak, aby se kužel světla se svou čárou rozhraní posunul z dolní polohy směrem nahoru, dokud čára rozhraní nedosáhne jmenovité svislé polohy. Při jmenovitém svislém nastavení se čára rozhraní nachází na přímce V-V, a to 1 % pod přímkou h-h.
  Není-li vodorovná část přímá, ale poněkud zakřivená nebo nakloněná, nesmí čára rozhraní překročit svislou výseč tvořenou dvěma vodorovnými přímkami, které jsou situovány mezi 3° nalevo a 3° napravo od přímky V-V, a to 0,2° u světlometů třídy B a 0,3° u světlometů třídy A, C, D a E nad a pod jmenovitou polohu rozhraní (viz obrázek 1). |
| --- | --- |

3.2.

Svislé nastavení: po vodorovném nastavení potkávacího světlometu se symetrickým potkávacím světlem podle bodu 3.1 se svislé nastavení provede tak, aby se kužel světla se svou čárou rozhraní posunul z dolní polohy směrem nahoru, dokud čára rozhraní nedosáhne jmenovité svislé polohy. Při jmenovitém svislém nastavení se čára rozhraní nachází na přímce V-V, a to 1 % pod přímkou h-h.

Není-li vodorovná část přímá, ale poněkud zakřivená nebo nakloněná, nesmí čára rozhraní překročit svislou výseč tvořenou dvěma vodorovnými přímkami, které jsou situovány mezi 3° nalevo a 3° napravo od přímky V-V, a to 0,2° u světlometů třídy B a 0,3° u světlometů třídy A, C, D a E nad a pod jmenovitou polohu rozhraní (viz obrázek 1).

| 3.3. | Jestliže se svislé nastavení u třech různých kusů liší o více než 0,2° v případě světlometů třídy B a 0,3° v případě světlometů třídy A, C, D a E, má se za to, že vodorovná část čáry rozhraní nezajišťuje dostatečnou linearitu nebo ostrost k provedení vizuálního nastavení. Zda kvalita rozhraní vyhovuje požadavkům se v takovém případě zkouší následujícím způsobem. |
| --- | --- |

3.3.

Jestliže se svislé nastavení u třech různých kusů liší o více než 0,2° v případě světlometů třídy B a 0,3° v případě světlometů třídy A, C, D a E, má se za to, že vodorovná část čáry rozhraní nezajišťuje dostatečnou linearitu nebo ostrost k provedení vizuálního nastavení. Zda kvalita rozhraní vyhovuje požadavkům se v takovém případě zkouší následujícím způsobem.

4.   MĚŘENÍ KVALITY ROZHRANÍ

| 4.1. | Měření se provede svislým skenováním vodorovné části čáry rozhraní v úhlových krocích nepřesahujících 0,05°:






  a) | buď v měřicí vzdálenosti 10 m a s detektorem o průměru přibližně 10 mm; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Měření se provede svislým skenováním vodorovné části čáry rozhraní v úhlových krocích nepřesahujících 0,05°:

a)

buď v měřicí vzdálenosti 10 m a s detektorem o průměru přibližně 10 mm;

| b) | nebo v měřicí vzdálenosti 25 m a s detektorem o průměru přibližně 30 mm. |
| --- | --- |

b)

nebo v měřicí vzdálenosti 25 m a s detektorem o průměru přibližně 30 mm.

Měření kvality rozhraní se považuje za přijatelné, jestliže alespoň jedno měření na vzdálenost 10 m nebo 25 m splňuje požadavky bodu 4.1.2 této přílohy.

Měřicí vzdálenost, ve které byla zkouška provedena, se zaznamená do formuláře sdělení uvedeného v bodě 9 přílohy 1 tohoto předpisu.

Skenování se provede zdola nahoru po čáře rozhraní podél svislých přímek - 3° až - 1,5° a + 1,5° až + 3° od přímky V-V. Po tomto měření musí kvalita čáry rozhraní splňovat následující požadavky:

| 4.1.1. | Musí být viditelná pouze jedna čára rozhraní (1). |
| --- | --- |

4.1.1.

Musí být viditelná pouze jedna čára rozhraní (1).

| 4.1.2. | Ostrost rozhraní: se skenuje svisle po vodorovné části čáry rozhraní podél přímek ± 2,5, přičemž maximální hodnota naměřená pro:

  se nazývá činitelem ostrosti G čáry rozhraní. Hodnota G nesmí být menší než 0,13 pro třídu B a 0,08 pro třídy A, C, D a E. |
| --- | --- |

4.1.2.

Ostrost rozhraní: se skenuje svisle po vodorovné části čáry rozhraní podél přímek ± 2,5, přičemž maximální hodnota naměřená pro:

se nazývá činitelem ostrosti G čáry rozhraní. Hodnota G nesmí být menší než 0,13 pro třídu B a 0,08 pro třídy A, C, D a E.

| 4.1.3. | Linearita: část čáry rozhraní, která slouží k svislému nastavení, musí být mezi body 3°L až 3°R od přímky V-V vodorovná. Tento požadavek se považuje za splněný, jestliže se svislé polohy inflexních bodů podle bodu 3.2 v poloze 3° vlevo a vpravo od přímky v-v neodchylují od jmenovité polohy na přímce V-V o více než o 0,2° pro světlomety třídy B a 0,3° pro světlomety třídy A, C, D a E. |
| --- | --- |

4.1.3.

Linearita: část čáry rozhraní, která slouží k svislému nastavení, musí být mezi body 3°L až 3°R od přímky V-V vodorovná. Tento požadavek se považuje za splněný, jestliže se svislé polohy inflexních bodů podle bodu 3.2 v poloze 3° vlevo a vpravo od přímky v-v neodchylují od jmenovité polohy na přímce V-V o více než o 0,2° pro světlomety třídy B a 0,3° pro světlomety třídy A, C, D a E.

5.   POMOCNÉ SVISLÉ NASTAVENÍ

Splňuje-li čára rozhraní výše uvedené požadavky na kvalitu, lze svislé nastavení kužele světla provést pomocnou metodou. K tomuto účelu je inflexní bod d2 (log E)/dv2 = 0 umístěn na přímce V-V do své jmenovité polohy bod přímkou h-h. Pro měření a nastavení čáry rozhraní se pohyb provádí směrem nahoru z dolní jmenovité polohy.

---

(1)  Ustanovení tohoto bodu se změní, bude-li k dispozici objektivní zkušební metoda.

---

PŘÍLOHA 10

VZTAŽNÝ STŘED

Image

Tato nepovinná značka vztažného středu se nachází na rozptylovém skle v jeho průsečíku se vztažnou osou potkávacího světla a také na rozptylových sklech dálkových světel, pokud nejsou ani skupinová ani sdružená ani sloučená s potkávacím světlem.

Výše uvedený výkres představuje značku vztažného středu promítnutého na rovinu tečnou k rozptylovému sklu kolem středu kružnice. Čáry tvořící tuto značku mohou být plné nebo tečkované.

---

PŘÍLOHA 11

OZNAČOVÁNÍ NAPĚTÍ

| Toto označení musí být umístěno na hlavním tělese každého světlometu, který obsahuje pouze výbojkové zdroje světla a napáječ, a dále na obou vnějších částech napáječe. | | Toto označení musí být umístěno na hlavním tělese každého světlometu, který obsahuje alespoň jeden výbojkový zdroj světla a napáječ. |
| --- | --- | --- |
| Napáječ (napáječe) je určen (jsou určeny) pro síť o napětí ** V. | | Napáječ (napáječe) je určen (jsou určeny) pro síť o napětí ** V. |
| | | Žádná z žárovek, které světlomet obsahuje, není určena pro síť o napětí 24 V. |

Toto označení musí být umístěno na hlavním tělese každého světlometu, který obsahuje pouze výbojkové zdroje světla a napáječ, a dále na obou vnějších částech napáječe.

Toto označení musí být umístěno na hlavním tělese každého světlometu, který obsahuje alespoň jeden výbojkový zdroj světla a napáječ.

Napáječ (napáječe) je určen (jsou určeny) pro síť o napětí ** V.

Napáječ (napáječe) je určen (jsou určeny) pro síť o napětí ** V.

Žádná z žárovek, které světlomet obsahuje, není určena pro síť o napětí 24 V.

---

PŘÍLOHA 12

POŽADAVKY NA LED MODULY A SVĚTLOMETY OBSAHUJÍCÍ LED MODULY

1.   VŠEOBECNÉ SPECIFIKACE

| 1.1. | Každý vzorek LED modulu předložený ke zkouškám musí splňovat příslušné specifikace tohoto předpisu, pokud je případně zkoušen s elektronickým ovladačem (ovladači) zdroje světla. |
| --- | --- |

1.1.

Každý vzorek LED modulu předložený ke zkouškám musí splňovat příslušné specifikace tohoto předpisu, pokud je případně zkoušen s elektronickým ovladačem (ovladači) zdroje světla.

| 1.2. | LED modul (moduly) musí být konstruován (konstruovány) tak, aby při běžném použití zůstal (zůstaly) v provozuschopném stavu. Kromě toho nesmí vykazovat žádnou konstrukční ani výrobní vadu. Nevyhovuje-li kterákoliv dioda LED modulu, LED modul se považuje za nevyhovující. |
| --- | --- |

1.2.

LED modul (moduly) musí být konstruován (konstruovány) tak, aby při běžném použití zůstal (zůstaly) v provozuschopném stavu. Kromě toho nesmí vykazovat žádnou konstrukční ani výrobní vadu. Nevyhovuje-li kterákoliv dioda LED modulu, LED modul se považuje za nevyhovující.

| 1.3. | LED modul (moduly) musí být chráněn (chráněny) proti manipulaci. |
| --- | --- |

1.3.

LED modul (moduly) musí být chráněn (chráněny) proti manipulaci.

| 1.4. | Konstrukce vyměnitelného LED modulu (modulů) musí být taková, aby:






  1.4.1. | po vyjmutí a výměně modulu za jiný, který byl dodaný žadatelem a označený identifikačním kódem modulu zdroje světla, byly splněny fotometrické požadavky světlometu; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Konstrukce vyměnitelného LED modulu (modulů) musí být taková, aby:

1.4.1.

po vyjmutí a výměně modulu za jiný, který byl dodaný žadatelem a označený identifikačním kódem modulu zdroje světla, byly splněny fotometrické požadavky světlometu;

| 1.4.2. | LED moduly s odlišnými identifikačními kódy modulu zdroje světla nebylo možné uvnitř stejného pouzdra světlometu vyměnit. |
| --- | --- |

1.4.2.

LED moduly s odlišnými identifikačními kódy modulu zdroje světla nebylo možné uvnitř stejného pouzdra světlometu vyměnit.

2.   VÝROBA

| 2.1. | LED diody v LED modulech musí být vybaveny vhodnými upevňovacími prvky. |
| --- | --- |

2.1.

LED diody v LED modulech musí být vybaveny vhodnými upevňovacími prvky.

| 2.2. | Upevňovací prvky musí být pevné a dobře upevněné k LED diodám a k LED modulu. |
| --- | --- |

2.2.

Upevňovací prvky musí být pevné a dobře upevněné k LED diodám a k LED modulu.

3.   ZKUŠEBNÍ PODMÍNKY

3.1.   Použití

| 3.1.1. | Všechny vzorky se zkouší podle bodu 4 níže. |
| --- | --- |

3.1.1.

Všechny vzorky se zkouší podle bodu 4 níže.

| 3.1.2. | Druhem zdroje světla v LED modulu musí být světlo emitující diody (LED), jak jsou vymezené v předpise č. 48 v bodě 2.7.1, zvláště s ohledem na prvek viditelného vyzařování. Ostatní druhy zdrojů světla nejsou dovoleny. |
| --- | --- |

3.1.2.

Druhem zdroje světla v LED modulu musí být světlo emitující diody (LED), jak jsou vymezené v předpise č. 48 v bodě 2.7.1, zvláště s ohledem na prvek viditelného vyzařování. Ostatní druhy zdrojů světla nejsou dovoleny.

3.2.   Provozní podmínky

3.2.1.   Provozní podmínky LED modulu

Všechny vzorky se zkouší za podmínek určených v bodě 6.1.3 tohoto předpisu; není-li stanoveno v této příloze jinak, LED moduly se zkouší uvnitř světlometu předloženého výrobcem.

3.2.2.   Okolní teplota

Pro měření elektrických a fotometrických vlastností se světlomet provozuje v suchém a klidném prostředí při okolní teplotě 23 °C ± 5 °C.

3.3.   Zahoření

Dle požadavku žadatele musí být LED modul v provozu 48 hodin a před začátkem zkoušky ochlazen na okolní teplotu, jak je stanoveno tímto předpisem.

4.   ZVLÁŠTNÍ SPECIFIKACE A ZKOUŠKY

4.1.   Podání barev

4.1.1.   Obsah červené

Navíc k měřením popsaným v bodě 7 tohoto předpisu musí být minimální obsah červené ve světle LED modulu nebo světlometu, který obsahuje LED modul (moduly) a který byl zkoušen v bodě 50 V, takový, aby platilo:

Formula

kde:

| Ee(λ) (jednotka: W) | je spektrální rozdělení toku záření; |
| --- | --- |
| V(λ) (jednotka: 1) | je spektrální světelná účinnost; |
| (λ) (jednotka: nm) | je vlnová délka. |

Ee(λ) (jednotka: W)

je spektrální rozdělení toku záření;

V(λ) (jednotka: 1)

je spektrální světelná účinnost;

(λ) (jednotka: nm)

je vlnová délka.

Tato hodnota se vyčíslí pomocí intervalů jednoho nanometru.

4.2.   UV záření

UV záření LED modulu s nízkou úrovní UV záření musí být takové, aby platilo:

Formula

kde:

| | S(λ) (jednotka: 1) je funkce spektrálního vážení; |
| --- | --- |

S(λ) (jednotka: 1) je funkce spektrálního vážení;

| | km = 683 lm/W je maximální hodnota fotometrického radiačního koeficientu. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W je maximální hodnota fotometrického radiačního koeficientu.

(definice ostatních symbolů viz bod 4.1.1 výše).

Tato hodnota se vyčíslí pomocí intervalů jednoho nanometru. UV-záření musí být váženo s ohledem na hodnoty uvedené v následující tabulce UV:

Tabulka UV

Hodnoty dle příručky „Pokyny IRPA/INIRC k limitům expozice ultrafialovému záření“. Vybrané vlnové délky (v nanometrech) jsou reprezentativní; ostatní hodnoty by se měly interpolovat.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

4.3.   Teplotní stabilita

4.3.1.   Osvětlení

| 4.3.1.1. | Fotometrické měření světlometu se provede po jedné minutě provozu pro zvláštní funkci ve zkušebním bodě stanoveném níže. U těchto měření může být seřízení přibližné, ale musí být zachováno před a po měření poměru.
  Zkušební měřené body:
  Základní potkávací světlo 50 V
  (zkušební bod pro měření osvětlení zatáček stanoví výrobce).
  dálkové světlo: H – V. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

Fotometrické měření světlometu se provede po jedné minutě provozu pro zvláštní funkci ve zkušebním bodě stanoveném níže. U těchto měření může být seřízení přibližné, ale musí být zachováno před a po měření poměru.

Zkušební měřené body:

Základní potkávací světlo 50 V

(zkušební bod pro měření osvětlení zatáček stanoví výrobce).

dálkové světlo: H – V.

| 4.3.1.2. | Světlomet musí zůstat v provozu, dokud nedosáhne fotometrické stability. Okamžik, ve kterém je fotometrie stabilní, je definován jako bod v čase, ve kterém změna fotometrické hodnoty je menší než 3 % během doby 15 minut. Po dosažení stability se provede zaměření pro kompletní fotometrii v souladu s požadavky zvláštního zařízení. Pro zvláštní zařízení se požaduje fotometrie ve všech zkušebních bodech svítilny. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Světlomet musí zůstat v provozu, dokud nedosáhne fotometrické stability. Okamžik, ve kterém je fotometrie stabilní, je definován jako bod v čase, ve kterém změna fotometrické hodnoty je menší než 3 % během doby 15 minut. Po dosažení stability se provede zaměření pro kompletní fotometrii v souladu s požadavky zvláštního zařízení. Pro zvláštní zařízení se požaduje fotometrie ve všech zkušebních bodech svítilny.

| 4.3.1.3. | Vypočítá se poměr mezi fotometrickou hodnotou zkušebního bodu stanoveného v bodě 4.3.1.1 a hodnotou bodu stanoveného v bodě 4.3.1.2. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Vypočítá se poměr mezi fotometrickou hodnotou zkušebního bodu stanoveného v bodě 4.3.1.1 a hodnotou bodu stanoveného v bodě 4.3.1.2.

| 4.3.1.4. | Jakmile je dosaženo fotometrické stability, použije se poměr vypočítaný výše pro každý z ostatních zkušebních bodů k vytvoření nové fotometrické tabulky, která popisuje kompletní fotometrii založenou na jedné minutě provozu. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Jakmile je dosaženo fotometrické stability, použije se poměr vypočítaný výše pro každý z ostatních zkušebních bodů k vytvoření nové fotometrické tabulky, která popisuje kompletní fotometrii založenou na jedné minutě provozu.

| 4.3.1.5. | Hodnoty svítivosti měřené po jedné minutě a po dosažení fotometrické stability musí splňovat minimální a maximální požadavky. |
| --- | --- |

4.3.1.5.

Hodnoty svítivosti měřené po jedné minutě a po dosažení fotometrické stability musí splňovat minimální a maximální požadavky.

4.3.2.   Barva

Barva vyzařovaného světla měřená po jedné minutě provozu a po dosažení fotometrické stability podle bodu 4.3.1.2 této přílohy musí být v obou případech uvnitř požadovaného rozmezí barev.

5.   Měření skutečného světelného toku LED modulu (modulů), který (které) vytváří základní potkávací světlo, se provede tímto způsobem:

| 5.1. | Konfigurace LED modulu (modulů) musí odpovídat technickým specifikacím podle bodu 2.2.2 tohoto předpisu. Optické prvky (doplňková optika) se na žádost žadatele odmontují pomocí nářadí ve zkušebně. Tento postup a podmínky při měření vymezené níže se popíší ve zkušebním protokolu. |
| --- | --- |

5.1.

Konfigurace LED modulu (modulů) musí odpovídat technickým specifikacím podle bodu 2.2.2 tohoto předpisu. Optické prvky (doplňková optika) se na žádost žadatele odmontují pomocí nářadí ve zkušebně. Tento postup a podmínky při měření vymezené níže se popíší ve zkušebním protokolu.

| 5.2. | Žadatel předloží tři LED moduly pro každý typ, případně s ovladačem zdroje světla, spolu s dostatečnými pokyny.
  Může být zajištěno vhodné teplotní uspořádání (např. odvod tepla), aby se dosáhlo podobných teplotních podmínek jako při odpovídajícím použití světlometu.
  Před zkouškou se každý LED modul musí zahořet alespoň po dobu 48 hodin a za stejných podmínek jako při odpovídajícím použití světlometu.
  Pokud se použije Ulbrichtova koule, musí mít v průměru alespoň 1 m nebo nejméně desetkrát větší rozměr, než je maximální rozměr LED modulu (větší z těchto hodnot). Měření toku mohou být rovněž provedena integrací za pomoci goniofotometru. Musí se vzít v úvahu pokyny Publikace CIE 84 – 1989 týkající se pokojové teploty, polohování atd.
  LED modul musí být zahořen po dobu přibližně jedné hodiny v uzavřené kouli nebo goniometru.
  Tok se musí měřit po dosažení stability, jak je uvedeno v bodě 4.3.1.2 této přílohy.
  Průměr měření tří vzorků každého typu LED modulu se považuje za jeho skutečný světelný tok. |
| --- | --- |

5.2.

Žadatel předloží tři LED moduly pro každý typ, případně s ovladačem zdroje světla, spolu s dostatečnými pokyny.

Může být zajištěno vhodné teplotní uspořádání (např. odvod tepla), aby se dosáhlo podobných teplotních podmínek jako při odpovídajícím použití světlometu.

Před zkouškou se každý LED modul musí zahořet alespoň po dobu 48 hodin a za stejných podmínek jako při odpovídajícím použití světlometu.

Pokud se použije Ulbrichtova koule, musí mít v průměru alespoň 1 m nebo nejméně desetkrát větší rozměr, než je maximální rozměr LED modulu (větší z těchto hodnot). Měření toku mohou být rovněž provedena integrací za pomoci goniofotometru. Musí se vzít v úvahu pokyny Publikace CIE 84 – 1989 týkající se pokojové teploty, polohování atd.

LED modul musí být zahořen po dobu přibližně jedné hodiny v uzavřené kouli nebo goniometru.

Tok se musí měřit po dosažení stability, jak je uvedeno v bodě 4.3.1.2 této přílohy.

Průměr měření tří vzorků každého typu LED modulu se považuje za jeho skutečný světelný tok.

---