# Euroopa Liidu C 174/7. j

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 174 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide7. juuni 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 174

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide7. juuni 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Regioonide komitee |
| | Täiskogu 106. istungjärk 2.–3. aprillil 2014 |
| 2014/C 174/01 | Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa mitmetasandilise valitsemise harta kohta | 1 |
| 2014/C 174/02 | Regioonide Komitee resolutsioon Ukraina olukorra arenemine | 5 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| | Täiskogu 106. istungjärk 2.–3. aprillil 2014 |
| 2014/C 174/03 | Regioonide Komitee arvamus teemal Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2013–2014 | 7 |
| 2014/C 174/04 | Regioonide Komitee arvamus teemal Taskukohane energia kõigile | 15 |
| 2014/C 174/05 | Regioonide Komitee arvamus teemal Uued suunised riigiabi kohta energeetika valdkonnas | 19 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Täiskogu 106. istungjärk 2.–3. aprillil 2014

2014/C 174/01

Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa mitmetasandilise valitsemise harta kohta

1

2014/C 174/02

Regioonide Komitee resolutsioon Ukraina olukorra arenemine

5

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

Täiskogu 106. istungjärk 2.–3. aprillil 2014

2014/C 174/03

Regioonide Komitee arvamus teemal Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2013–2014

7

2014/C 174/04

Regioonide Komitee arvamus teemal Taskukohane energia kõigile

15

2014/C 174/05

Regioonide Komitee arvamus teemal Uued suunised riigiabi kohta energeetika valdkonnas

19

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | REGIOONIDE KOMITEE |
| | Täiskogu 106. istungjärk 2.–3. aprillil 2014 |
| 2014/C 174/06 | Regioonide Komitee arvamus teemal Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed siseturul ja kolmandates riikides | 25 |
| 2014/C 174/07 | Regioonide Komitee arvamus teemal Praktika kvaliteediraamistik | 36 |
| 2014/C 174/08 | Regioonide Komitee arvamus teemal Ettepanek: direktiiv õhukeste plastkandekottide kohta | 43 |
| 2014/C 174/09 | Regioonide Komitee arvamus teemal Merelaevade töötajatele tehtavaid erandeid käsitlevate direktiivide muutmine | 50 |

III   Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Täiskogu 106. istungjärk 2.–3. aprillil 2014

2014/C 174/06

Regioonide Komitee arvamus teemal Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed siseturul ja kolmandates riikides

25

2014/C 174/07

Regioonide Komitee arvamus teemal Praktika kvaliteediraamistik

36

2014/C 174/08

Regioonide Komitee arvamus teemal Ettepanek: direktiiv õhukeste plastkandekottide kohta

43

2014/C 174/09

Regioonide Komitee arvamus teemal Merelaevade töötajatele tehtavaid erandeid käsitlevate direktiivide muutmine

50

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Täiskogu 106. istungjärk 2.–3. aprillil 2014

| 7.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 174/1

---

Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa mitmetasandilise valitsemise harta kohta

2014/C 174/01

REGIOONIDE KOMITEE

| — | võttes arvesse oma ülesannete ja eesmärkide kirjeldust (1) seoses mitmetasandilise valitsemise edendamisega Euroopa Liidus ja väljaspool; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma ülesannete ja eesmärkide kirjeldust (1) seoses mitmetasandilise valitsemise edendamisega Euroopa Liidus ja väljaspool;

| — | võttes arvesse oma valget raamatut mitmetasandilise valitsemise kohta, (2) milles esitatakse ettepanek koostada mitmetasandilise valitsemise harta, et lisada Euroopa Liidu väärtustepagasisse ühine ja vastastikune mõistmine ELi valitsemise küsimustes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma valget raamatut mitmetasandilise valitsemise kohta, (2) milles esitatakse ettepanek koostada mitmetasandilise valitsemise harta, et lisada Euroopa Liidu väärtustepagasisse ühine ja vastastikune mõistmine ELi valitsemise küsimustes;

| — | võttes arvesse, et Euroopa Liidu liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid tunnustasid Berliini deklaratsioonis (3) mitmetasandilise valitsemise tähtsust Euroopa integratsiooniprotsessis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Euroopa Liidu liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid tunnustasid Berliini deklaratsioonis (3) mitmetasandilise valitsemise tähtsust Euroopa integratsiooniprotsessis;

| — | arvestades, et struktuurifondide uute ühissätete raames on mitmetasandiline valitsemine kehtestatud ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel juhtpõhimõttena (4); |
| --- | --- |

—

arvestades, et struktuurifondide uute ühissätete raames on mitmetasandiline valitsemine kehtestatud ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel juhtpõhimõttena (4);

| — | võttes eeskujuks Euroopa Nõukogu koostatud Euroopa kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse harta (5) ja arvestades Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi toetust sellele protsessile, pidades eelkõige silmas kava võtta see harta üle Euroopa Nõukogu õiguskorda; |
| --- | --- |

—

võttes eeskujuks Euroopa Nõukogu koostatud Euroopa kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse harta (5) ja arvestades Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi toetust sellele protsessile, pidades eelkõige silmas kava võtta see harta üle Euroopa Nõukogu õiguskorda;

| — | arvestades, et kuigi harta ei ole õiguslikult siduv, võtavad allkirjastajad sellega kohustuse selgitada ja edendada mitmetasandilise valitsemise põhimõtet; |
| --- | --- |

—

arvestades, et kuigi harta ei ole õiguslikult siduv, võtavad allkirjastajad sellega kohustuse selgitada ja edendada mitmetasandilise valitsemise põhimõtet;

| — | arvestades, et kõnealune harta võib anda panuse riigieelarve konsolideerimisse ning seega ei tohi sellega seotud meetmetest ja tegevustest tekkida uusi haldustakistusi ega finantskohustusi; |
| --- | --- |

—

arvestades, et kõnealune harta võib anda panuse riigieelarve konsolideerimisse ning seega ei tohi sellega seotud meetmetest ja tegevustest tekkida uusi haldustakistusi ega finantskohustusi;

| — | arvestades vajadust tuua kokku kõik valitsemistasandid, et suurendada Euroopas demokraatlikku vastutust ja tagada nende tegevuse tõhusus, sidusus ja täiendavus; |
| --- | --- |

—

arvestades vajadust tuua kokku kõik valitsemistasandid, et suurendada Euroopas demokraatlikku vastutust ja tagada nende tegevuse tõhusus, sidusus ja täiendavus;

| 1. | kiidab heaks Euroopa mitmetasandilise valitsemise harta kavandi; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Euroopa mitmetasandilise valitsemise harta kavandi;

| 2. | soovitab kõigil Euroopa Liidu kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, samuti teiste valitsemistasandite (liikmesriikide, ELi, rahvusvahelise tasandi) esindajatel järgida harta põhimõtteid niipea, kui algab allkirjastamiskampaania; |
| --- | --- |

2.

soovitab kõigil Euroopa Liidu kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, samuti teiste valitsemistasandite (liikmesriikide, ELi, rahvusvahelise tasandi) esindajatel järgida harta põhimõtteid niipea, kui algab allkirjastamiskampaania;

| 3. | kutsub liikmeriike ja nende haldusasutusi üles lähtuma hartast ja viima ellu selles soovitatud põhimõtted ja mehhanismid, et võtta rohkem arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õiguspärasust ja vastutust; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmeriike ja nende haldusasutusi üles lähtuma hartast ja viima ellu selles soovitatud põhimõtted ja mehhanismid, et võtta rohkem arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õiguspärasust ja vastutust;

| 4. | nõuab, et Euroopa Liidu institutsioonid kohaldaksid ELi strateegiate ja poliitika kujundamisel, elluviimisel ja hindamisel korrapäraselt harta põhimõtteid, ning kordab taas oma soovitust, et Euroopa Komisjon astuks vajalikud sammud, et tagada suuremal läbipaistvusel ja osalusel põhinevad menetlused kooskõlas uue harta väärtuste ja põhimõtetega (6); |
| --- | --- |

4.

nõuab, et Euroopa Liidu institutsioonid kohaldaksid ELi strateegiate ja poliitika kujundamisel, elluviimisel ja hindamisel korrapäraselt harta põhimõtteid, ning kordab taas oma soovitust, et Euroopa Komisjon astuks vajalikud sammud, et tagada suuremal läbipaistvusel ja osalusel põhinevad menetlused kooskõlas uue harta väärtuste ja põhimõtetega (6);

| 5. | kutsub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liite, nende võrgustikke, samuti seda protsessi toetada soovivaid poliitikuid üles väljendama ametlikult oma toetust; |
| --- | --- |

5.

kutsub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liite, nende võrgustikke, samuti seda protsessi toetada soovivaid poliitikuid üles väljendama ametlikult oma toetust;

| 6. | kutsub kõiki asjaomaseid osalejaid üles püüdma tagada, et esitatud põhimõtete ja mehhanismide rakendamine ei koormaks asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsustusprotsesse ega suurendaks nende haldus- ja rahalist koormust; |
| --- | --- |

6.

kutsub kõiki asjaomaseid osalejaid üles püüdma tagada, et esitatud põhimõtete ja mehhanismide rakendamine ei koormaks asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsustusprotsesse ega suurendaks nende haldus- ja rahalist koormust;

| 7. | võtab endale kohustuse aidata kindlaks teha Euroopa otsustusprotsessi head tavad, julgustada harta allkirjastanud kohalike omavalitsuste võrgustike kujundamist ning käivitada ja aktiivselt edendada konkreetseid mitmetasandilise koostöö projekte; |
| --- | --- |

7.

võtab endale kohustuse aidata kindlaks teha Euroopa otsustusprotsessi head tavad, julgustada harta allkirjastanud kohalike omavalitsuste võrgustike kujundamist ning käivitada ja aktiivselt edendada konkreetseid mitmetasandilise koostöö projekte;

| 8. | teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liikmesriikidele, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi presidendile ja Euroopa Ülemkogu eesistujale ning Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi esimehele. |
| --- | --- |

8.

teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liikmesriikidele, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi presidendile ja Euroopa Ülemkogu eesistujale ning Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi esimehele.

Brüssel, 3. aprill 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 56/2009 fin.

1

(2)  „Regioonide Komitee valge raamat mitmetasandilise valitsemise kohta” (CdR 89/2009 fin) ja „Euroopa mitmetasandilise valitsemise kultuuri arendamine: Regioonide Komitee valge raamatu järelkäsitlus” (CdR 273/2011 fin).

2

(3)  Rooma lepingute allkirjastamise 50. aastapäeva deklaratsioon, Berliin, 25. märts 2007.

3

(4)  Artikkel 5, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006.

4

(5)  http://conventions.coe.int/Treaty/EN/Treaties/PDF/Estonian/122-Estonian.pdf

5

(6)  Regioonide Komitee arvamus Euroopa mitmetasandilise valitsemise kultuuri arendamise kohta (CdR 273/2011 fin).

6

---

LISA

PREAMBUL

PREAMBUL

Arvestades, et Euroopa Liidus on paljud pädevus- ja vastutusvaldkonnad jaotatud eri valitsemistasandite vahel, tunnistame vajadust TÖÖTADA ÜHISELT PARTNERLUSES, et saavutada Euroopas suurem majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus. Ükski tasand ei suuda üksi tegeleda väljakutsetega, mis meie ees seisavad. Et tegeleda meie ees seisvate ühiste väljakutsetega, saame lahendada kodanike probleeme kohapeal parema KOOSTÖÖ ja ÜHISPROJEKTIDE kaudu.

TÖÖTADA ÜHISELT PARTNERLUSES

KOOSTÖÖ

ÜHISPROJEKTIDE

Toetame mitmetasandilisest valitsemistavast juhinduvat Euroopat. Selline valitsemine „koosneb ELi, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koordineeritud tegevusest, mis toetub subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja partnerluse põhimõtetele funktsionaalse ja institutsioonilise koostöö vormis, et töötada välja ja viia ellu Euroopa Liidu poliitikameetmeid”. Seejuures austame täielikult iga tasandi võrdset õiguspärasust ja vastutust nende asjaomases pädevusvaldkonnas ning lojaalse koostöö põhimõtet.

„koosneb ELi, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koordineeritud tegevusest, mis toetub subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja partnerluse põhimõtetele funktsionaalse ja institutsioonilise koostöö vormis, et töötada välja ja viia ellu Euroopa Liidu poliitikameetmeid”

Olles teadlikud sellest, et oleme ÜKSTEISEST SÕLTUVAD, ja püüeldes üha suurema TÕHUSUSE poole, leiame, et on soodsaid võimalusi, et veelgi tugevdada asutuste uuenduslikku ja tõhusat poliitilist ja halduskoostööd vastavalt asjaomastele pädevus- ja vastutusvaldkondadele. Euroopa Liidu Regioonide Komitee koostatud harta eesmärk on ühendada omavahel Euroopa piirkonnad ja linnad, edendades seejuures MITME OSALEJAGA JUHTIMIST, mis hõlmab ühiskondlikud osalejad, nagu sotsiaalpartnerid, ülikoolid, valitsusvälised organisatsioonid ja representatiivsed kodanikuühiskonna rühmitused.

ÜKSTEISEST SÕLTUVAD

TÕHUSUSE

ühendada omavahel Euroopa piirkonnad ja linnad

MITME OSALEJAGA JUHTIMIST

Kooskõlas SUBSIDIAARSUSE põhimõttega, mille kohaselt langetatakse otsused kõige tõhusamal tasandil ja kodanikele võimalikult lähedal, on meie jaoks äärmiselt oluline töötada ühiselt välja poliitilised lahendused, mis kajastavad kodanike vajadusi.

SUBSIDIAARSUSE

Usume, et eelkõige meie pühendumine mitmetasandilise valitsemise vundamendiks olevatele VÄÄRUSTELE, PÕHIMÕTETELE ja PROTSESSIDELE on viis luua uued DIALOOGIVORMID ja partnerlus avaliku sektori asutuste vahel Euroopa Liidus ja mujal. Mitmetasandiline valitsemine suurendab avatust, osalust, KOORDINEERIMIST ja ÜHIST PÜHENDUMIST, et saavutada soovitud lahendused. See aitab meil saada kasu Euroopa mitmekülgsusest kui kohalike piirkondade eeliste rakendamise mootorist. Kasutades täiel määral ära digitaallahendusi, oleme pühendunud LÄBIPAISTVUSE suurendamisele ning kvaliteetsete, hõlpsasti ligipääsetavate avalike teenuste pakkumisele kodanikele, keda me esindame.

VÄÄRUSTELE

PÕHIMÕTETELE

PROTSESSIDELE

DIALOOGIVORMID

KOORDINEERIMIST

ÜHIST PÜHENDUMIST

LÄBIPAISTVUSE

MITMETASANDILINE VALITSEMINE aitab meil üksteiselt õppida, katsetada uuenduslikke poliitilisi lahendusi, TUTVUSTADA ÜKSTEISELE HÄID TAVASID ja arendada edasi OSALUSDEMOKRAATIAT, tuues Euroopa Liidu kodanikele lähemale. Usume, et mitmetasandilisest valitsemisest juhindumine aitab süvendada ELi integratsiooni, tugevdades veelgi piirkondadevahelisi sidemeid ning ületades haldustakistusi õigusaktide ja poliitika rakendamisel ning geograafilisi piire, mis meid lahutavad.

MITMETASANDILINE VALITSEMINE

TUTVUSTADA ÜKSTEISELE HÄID TAVASID

OSALUSDEMOKRAATIAT

I JAOTIS: ALUSPÕHIMÕTTED

I JAOTIS: ALUSPÕHIMÕTTED

Võtame endale kohustuse järgida Euroopas mitmetasandilist valitsemist kujundavaid põhiprotsesse järgmiste tegevuste kaudu:

Võtame endale kohustuse järgida Euroopas mitmetasandilist valitsemist kujundavaid põhiprotsesse järgmiste tegevuste kaudu:

| 1.1 | arendada LÄBIPAISTVAT, AVATUD ja KAASAVAT poliitikakujundamist; |
| --- | --- |

1.1

arendada LÄBIPAISTVAT, AVATUD ja KAASAVAT poliitikakujundamist;

LÄBIPAISTVAT

AVATUD

KAASAVAT

| 1.2 | edendada OSALUST ja PARTNERLUST, mis kaasab asjaomased avaliku ja erasektori sidusrühmad kogu poliitilise protsessi vältel, kasutades selleks ka sobivaid digitaalseid vahendeid ja austades seejuures kõigi institutsiooniliste partnerite õigusi; |
| --- | --- |

1.2

edendada OSALUST ja PARTNERLUST, mis kaasab asjaomased avaliku ja erasektori sidusrühmad kogu poliitilise protsessi vältel, kasutades selleks ka sobivaid digitaalseid vahendeid ja austades seejuures kõigi institutsiooniliste partnerite õigusi;

OSALUST

PARTNERLUST

| 1.3 | soodustada POLIITIKA TÕHUSUST, POLIITIKA SIDUSUST ja EELARVESÜNERGIAT kõigi valitsemistasandite vahel; |
| --- | --- |

1.3

soodustada POLIITIKA TÕHUSUST, POLIITIKA SIDUSUST ja EELARVESÜNERGIAT kõigi valitsemistasandite vahel;

POLIITIKA TÕHUSUST

POLIITIKA SIDUSUST

EELARVESÜNERGIAT

| 1.4 | austada poliitikakujundamisel SUBSIDIAARSUSE ja PROPORTSIONAALSUSE põhimõtet; |
| --- | --- |

1.4

austada poliitikakujundamisel SUBSIDIAARSUSE ja PROPORTSIONAALSUSE põhimõtet;

SUBSIDIAARSUSE

PROPORTSIONAALSUSE

| 1.5 | tagada maksimaalne PÕHIÕIGUSTE KAITSE kõigil valitsemistasanditel. |
| --- | --- |

1.5

tagada maksimaalne PÕHIÕIGUSTE KAITSE kõigil valitsemistasanditel.

PÕHIÕIGUSTE KAITSE

II JAOTIS: ELLUVIIMINE

II JAOTIS: ELLUVIIMINE

Võtame endale kohustuse rakendada mitmetasandilist valitsemist ellu igapäevases poliitikas, kasutades ka uuenduslikke ja digitaallahendusi. Sel eemärgil peaksime endale võtma järgmised kohustused:

Võtame endale kohustuse rakendada mitmetasandilist valitsemist ellu igapäevases poliitikas

| 2.1 | EDENDADA KODANIKE OSALUST poliitikatsüklis; |
| --- | --- |

2.1

EDENDADA KODANIKE OSALUST poliitikatsüklis;

EDENDADA KODANIKE OSALUST

| 2.2 | TEHA tihedat KOOSTÖÖD teiste avaliku sektori asutustega, minnes kaugemale halduspiiridest, menetlustest ja takistustest; |
| --- | --- |

2.2

TEHA tihedat KOOSTÖÖD teiste avaliku sektori asutustega, minnes kaugemale halduspiiridest, menetlustest ja takistustest;

TEHA

KOOSTÖÖD

| 2.3 | EDENDADA EUROOPA MÕTTEVIISI meie poliitilistes kogudes ja ametiasutustes; |
| --- | --- |

2.3

EDENDADA EUROOPA MÕTTEVIISI meie poliitilistes kogudes ja ametiasutustes;

EDENDADA EUROOPA MÕTTEVIISI

| 2.4 | TUGEVDADA INSTITUTSIOONILIST SUUTLIKKUST ja investeerida poliitikaõppesse kõigil valitsemistasanditel; |
| --- | --- |

2.4

TUGEVDADA INSTITUTSIOONILIST SUUTLIKKUST ja investeerida poliitikaõppesse kõigil valitsemistasanditel;

TUGEVDADA INSTITUTSIOONILIST SUUTLIKKUST

| 2.5 | LUUA VÕRGUSTIKKE poliitiliste kogude ja ametiasutuste vahel kohalikust tasandist Euroopa tasandini ja vastupidi, tugevdades samal ajal riigiülest koostööd. |
| --- | --- |

2.5

LUUA VÕRGUSTIKKE poliitiliste kogude ja ametiasutuste vahel kohalikust tasandist Euroopa tasandini ja vastupidi, tugevdades samal ajal riigiülest koostööd.

LUUA VÕRGUSTIKKE

---

| 7.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 174/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 174/5

---

Regioonide Komitee resolutsioon „Ukraina olukorra arenemine”

2014/C 174/02

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tunnistab, et Ukraina tuleviku üle peaks otsustama kogu Ukraina rahvas ise. Ukraina edaspidise suuna üle saab demokraatlikult otsustada üksnes Ukraina rahvas, ilma välisriikide surve või vahelesekkumiseta; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et Ukraina tuleviku üle peaks otsustama kogu Ukraina rahvas ise. Ukraina edaspidise suuna üle saab demokraatlikult otsustada üksnes Ukraina rahvas, ilma välisriikide surve või vahelesekkumiseta;

| 2. | kordab, (1) et on solidaarne Ukraina ja selle rahvaga, ning rõhutab, et praegune kriis tuleb lahendada rahumeelselt; |
| --- | --- |

2.

kordab, (1) et on solidaarne Ukraina ja selle rahvaga, ning rõhutab, et praegune kriis tuleb lahendada rahumeelselt;

| 3. | mõistab hukka Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse ebaseadusliku rikkumise Vene Föderatsiooni poolt ja leiab, et nn referendum, mis 16. märtsil 2014. aastal Krimmis Vene Föderatsiooniga ühinemise üle peeti, oli täiesti ebaseaduslik ning rikkus selgelt Ukraina põhiseadust ja rahvusvahelisi lepinguid; kutsub Vene Föderatsiooni ja Ukrainat üles alustama nii pea kui võimalik läbirääkimisi selle üle, kuidas olukorda leevendada, et taastada piirkonna varasem status quo ja asjaomaste Krimmi puudutavate rahvusvaheliste kokkulepete täielik järgimine; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse ebaseadusliku rikkumise Vene Föderatsiooni poolt ja leiab, et nn referendum, mis 16. märtsil 2014. aastal Krimmis Vene Föderatsiooniga ühinemise üle peeti, oli täiesti ebaseaduslik ning rikkus selgelt Ukraina põhiseadust ja rahvusvahelisi lepinguid; kutsub Vene Föderatsiooni ja Ukrainat üles alustama nii pea kui võimalik läbirääkimisi selle üle, kuidas olukorda leevendada, et taastada piirkonna varasem status quo ja asjaomaste Krimmi puudutavate rahvusvaheliste kokkulepete täielik järgimine;

| 4. | kutsub Vene Föderatsiooni üles hoiduma igasugusest militaarsest, poliitilisest või majanduslikust hirmutavast tegevusest, mis mõjutab tema naabrite terviklikkust, ning lõpetama relvajõudude koondamise Ukraina ja Transnistria piirkonna piiridele, samuti Balti riikide piiridele; tunneb muret uusimate arengute pärast Moldovas – eriti silmas pidades väljastpoolt algatatud referendumit Gagauusia piirkonnas – kus võõrväed samasugusel moel nagu Ukrainas püüavad tõkestada Moldova teed Euroopa Liitu; kutsub Venemaad üles tagama kõigi kodanike, eelkõige aga etniliste ukrainlaste ja Krimmi tatarlaste rahvusvähemuse õiguste ja omandi kaitse Krimmis; |
| --- | --- |

4.

kutsub Vene Föderatsiooni üles hoiduma igasugusest militaarsest, poliitilisest või majanduslikust hirmutavast tegevusest, mis mõjutab tema naabrite terviklikkust, ning lõpetama relvajõudude koondamise Ukraina ja Transnistria piirkonna piiridele, samuti Balti riikide piiridele; tunneb muret uusimate arengute pärast Moldovas – eriti silmas pidades väljastpoolt algatatud referendumit Gagauusia piirkonnas – kus võõrväed samasugusel moel nagu Ukrainas püüavad tõkestada Moldova teed Euroopa Liitu; kutsub Venemaad üles tagama kõigi kodanike, eelkõige aga etniliste ukrainlaste ja Krimmi tatarlaste rahvusvähemuse õiguste ja omandi kaitse Krimmis;

| 5. | mõistab hukka kodanikuühiskonna, pressi ja meedia esindajate katkematu ja vastuvõetamatu hirmutamise Krimmis; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka kodanikuühiskonna, pressi ja meedia esindajate katkematu ja vastuvõetamatu hirmutamise Krimmis;

| 6. | toetab üleskutset alustada OSCE kontaktrühma egiidi all tulemuslikke läbirääkimisi rahumeelse lahenduse üle ja toetab täieulatusliku OSCE vaatlusmissiooni saatmist Krimmi; |
| --- | --- |

6.

toetab üleskutset alustada OSCE kontaktrühma egiidi all tulemuslikke läbirääkimisi rahumeelse lahenduse üle ja toetab täieulatusliku OSCE vaatlusmissiooni saatmist Krimmi;

| 7. | tervitab Ukraina ja Euroopa Liidu assotsieerimislepingu poliitiliste peatükkide allkirjastamist 21. märtsil 2014. aastal; toetab kiiret otsust kaotada Ukraina ekspordilt Euroopa Liitu ajutiselt tollimaksud; |
| --- | --- |

7.

tervitab Ukraina ja Euroopa Liidu assotsieerimislepingu poliitiliste peatükkide allkirjastamist 21. märtsil 2014. aastal; toetab kiiret otsust kaotada Ukraina ekspordilt Euroopa Liitu ajutiselt tollimaksud;

| 8. | toetab ELi Nõukogu märtsikuist otsust kiirendada assotsieerimislepingute allkirjastamist Moldova ja Gruusiaga; rõhutab, et ELi olemasolevad rahastamisvahendid Moldova jaoks peaksid kiiremini tulemusi andma selle riigi toetamisel tema teel Euroopasse; |
| --- | --- |

8.

toetab ELi Nõukogu märtsikuist otsust kiirendada assotsieerimislepingute allkirjastamist Moldova ja Gruusiaga; rõhutab, et ELi olemasolevad rahastamisvahendid Moldova jaoks peaksid kiiremini tulemusi andma selle riigi toetamisel tema teel Euroopasse;

| 9. | kordab üleskutset, mille ta esitas idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverentsil (CORLEAP) kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et nad toetaksid ja jagaksid Euroopa väärtusi ja perspektiive; |
| --- | --- |

9.

kordab üleskutset, mille ta esitas idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverentsil (CORLEAP) kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et nad toetaksid ja jagaksid Euroopa väärtusi ja perspektiive;

| 10. | toetab kindlalt Ukraina rahva nõudmist demokraatia, vabaduse, inimõiguste ja õigusriigi austamise järele; |
| --- | --- |

10.

toetab kindlalt Ukraina rahva nõudmist demokraatia, vabaduse, inimõiguste ja õigusriigi austamise järele;

| 11. | kutsub Ukraina valitsust üles jätkuvalt tagama rahvusvaheliste kohustuste võtmise raames vähemuste täieliku austamise kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni, Helsingi lõppakti ja Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartaga; |
| --- | --- |

11.

kutsub Ukraina valitsust üles jätkuvalt tagama rahvusvaheliste kohustuste võtmise raames vähemuste täieliku austamise kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni, Helsingi lõppakti ja Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartaga;

| 12. | soovitab lisada pärast 2014. aasta mai presidendivalimisi koostatavasse uude põhiseadusesse kohaliku omavalitsuse harta kõrval ka subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete ning kohaliku autonoomia austamise; |
| --- | --- |

12.

soovitab lisada pärast 2014. aasta mai presidendivalimisi koostatavasse uude põhiseadusesse kohaliku omavalitsuse harta kõrval ka subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete ning kohaliku autonoomia austamise;

| 13. | julgustab Ukraina valitsust algatama ulatusliku haldus- ja struktuurireformide kava, mis tooks kaasa poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid muutusi, sh jätkusuutliku detsentraliseerimisprotsessi ning vastutuse ja ressursside üleandmise keskvalitsuselt kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

13.

julgustab Ukraina valitsust algatama ulatusliku haldus- ja struktuurireformide kava, mis tooks kaasa poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid muutusi, sh jätkusuutliku detsentraliseerimisprotsessi ning vastutuse ja ressursside üleandmise keskvalitsuselt kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et Krimmil ja Sevastopolil on Ukraina riigi sees eristaatus. Kõnealuse autonoomse eristaatuse tagamine peab moodustama praeguse konflikti lahendusstrateegia täiendava aluse; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu asjaolule, et Krimmil ja Sevastopolil on Ukraina riigi sees eristaatus. Kõnealuse autonoomse eristaatuse tagamine peab moodustama praeguse konflikti lahendusstrateegia täiendava aluse;

| 15. | kordab oma täielikku pühendumust osaleda üldises abis, mida EL pakub kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele selleks, et leida kriisile asjakohaseid lahendusi ning jagada Ukraina partneritega detsentraliseerimise valdkonna parimaid tavasid ja teadmisi. Komitee kohustub kiiresti arendama uut suhet lisaks kodanikuorganisatsioonidele ja -ühingutele, kes on võtnud omaks kohaliku demokraatia ja aruandmise põhimõtted, ka Ukraina linnade ja piirkondlike organitega ja neid laiemalt ühiskonnaellu kaasama; |
| --- | --- |

15.

kordab oma täielikku pühendumust osaleda üldises abis, mida EL pakub kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele selleks, et leida kriisile asjakohaseid lahendusi ning jagada Ukraina partneritega detsentraliseerimise valdkonna parimaid tavasid ja teadmisi. Komitee kohustub kiiresti arendama uut suhet lisaks kodanikuorganisatsioonidele ja -ühingutele, kes on võtnud omaks kohaliku demokraatia ja aruandmise põhimõtted, ka Ukraina linnade ja piirkondlike organitega ja neid laiemalt ühiskonnaellu kaasama;

| 16. | kutsub Ukrainat üles tagama, et Ukrainas 25. mail 2014. aastal toimuvad presidendivalimised oleksid demokraatlikud ja läbipaistvad, ning ootab, et kuulutataks välja ennetähtaegsed parlamendivalimised; |
| --- | --- |

16.

kutsub Ukrainat üles tagama, et Ukrainas 25. mail 2014. aastal toimuvad presidendivalimised oleksid demokraatlikud ja läbipaistvad, ning ootab, et kuulutataks välja ennetähtaegsed parlamendivalimised;

| 17. | teeb Regioonide Komitee presidendile ülesandeks esitada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, Euroopa Ülemkogu eesistujale, Euroopa Komisjoni presidendile, ELi Nõukogu eesistujariigile Kreekale ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale. |
| --- | --- |

17.

teeb Regioonide Komitee presidendile ülesandeks esitada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, Euroopa Ülemkogu eesistujale, Euroopa Komisjoni presidendile, ELi Nõukogu eesistujariigile Kreekale ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale.

Brüssel, 3. aprill 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Vt Regioonide Komitee resolutsioon „Olukorrast Ukrainas”, mis võeti vastu 31. jaanuaril 2014. aastal (COR-2014-00536-00-00-RES-TRA – RESOL-V-010).

1

---

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

Täiskogu 106. istungjärk 2.–3. aprillil 2014

| 7.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 174/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 174/7

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2013–2014”

2014/C 174/03

| Raportöör | Arnoldas Abramavičius (LT/EPP), Zarasai linnapea ja linnavolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument | Komisjoni teatis „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2013–2014”
  COM(2013) 700 final |

Raportöör

Arnoldas Abramavičius (LT/EPP), Zarasai linnapea ja linnavolikogu liige

Viitedokument

Komisjoni teatis „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2013–2014”

COM(2013) 700 final

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Laienemise poliitiline kontekst ja tähendus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Regioonide Komitee jaoks

| 1. | märgib, et käesolevas arvamuses rõhutatakse Regioonide Komitee pühendumust laienemisprotsessile ja juhib tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerollile nii ELi ja kandidaatriikide, nende eri tasandi valitsuste kui ka kodanike ettevalmistamisel. Komitee esitab selles tehtud edusammude hinnangu ja konkreetsed ettepanekud Lääne-Balkani riikide (Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Serbia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ja Kosovo*), Türgi ja Islandi kohta, samuti arutletakse kõnealuse valdkonna tulevaste arengute üle; (1) |
| --- | --- |

1.

märgib, et käesolevas arvamuses rõhutatakse Regioonide Komitee pühendumust laienemisprotsessile ja juhib tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerollile nii ELi ja kandidaatriikide, nende eri tasandi valitsuste kui ka kodanike ettevalmistamisel. Komitee esitab selles tehtud edusammude hinnangu ja konkreetsed ettepanekud Lääne-Balkani riikide (Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Serbia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ja Kosovo*), Türgi ja Islandi kohta, samuti arutletakse kõnealuse valdkonna tulevaste arengute üle; (1)

| 2. | tuletab meelde, et 2014. aastal on kavas teise ühinemiseelse abi rahastamisvahendi käivitamine ja selle hinnangulised rahastamisvahendid on 11,7 miljardit eurot ajavahemikuks 2014–2020; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et 2014. aastal on kavas teise ühinemiseelse abi rahastamisvahendi käivitamine ja selle hinnangulised rahastamisvahendid on 11,7 miljardit eurot ajavahemikuks 2014–2020;

| 3. | kordab taas, et ühinemiseelses protsessis on oluline parandada majanduse juhtimist ja konkurentsivõimet, (2) et täita ühinemise majanduslik kriteerium, st tõhusalt toimiv turumajandus, ning märgib sellega seoses, et tähtis on tagada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate piisav ettevalmistus kandidaatriikides, eriti nende puhul, kes tegutsevad väljaspool suurlinnapiirkondi. Kõnealuse küsimuse olulisust toetab ka asjaolu, et üheski Lääne-Balkani riigis ei ole praegu toimivat turumajandust; |
| --- | --- |

3.

kordab taas, et ühinemiseelses protsessis on oluline parandada majanduse juhtimist ja konkurentsivõimet, (2) et täita ühinemise majanduslik kriteerium, st tõhusalt toimiv turumajandus, ning märgib sellega seoses, et tähtis on tagada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate piisav ettevalmistus kandidaatriikides, eriti nende puhul, kes tegutsevad väljaspool suurlinnapiirkondi. Kõnealuse küsimuse olulisust toetab ka asjaolu, et üheski Lääne-Balkani riigis ei ole praegu toimivat turumajandust;

| 4. | rõhutab taaskord, kui oluline on edendada kandidaatriikides soolist võrdõiguslikkust ja toob esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli selles küsimuses kodanike teadlikkuse suurendamisel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab taaskord, kui oluline on edendada kandidaatriikides soolist võrdõiguslikkust ja toob esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli selles küsimuses kodanike teadlikkuse suurendamisel;

| 5. | võtab kahetsusega teadmiseks Islandi valitsuse kavatsuse ühinemistaotlus tagasi võtta ja usub, et Islandi ühinemine oleks toonud kasu mõlemale poolele; |
| --- | --- |

5.

võtab kahetsusega teadmiseks Islandi valitsuse kavatsuse ühinemistaotlus tagasi võtta ja usub, et Islandi ühinemine oleks toonud kasu mõlemale poolele;

| 6. | kordab oma nõudmist Euroopa Komisjonile võtta kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohaliku ja piirkondliku omavalitsemise olukorda arvesse detsentraliseerimise edusammude hindamise olulise osana ja mitmetasandilise valitsemise süsteemi hea toimimise eeltingimusena; |
| --- | --- |

6.

kordab oma nõudmist Euroopa Komisjonile võtta kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohaliku ja piirkondliku omavalitsemise olukorda arvesse detsentraliseerimise edusammude hindamise olulise osana ja mitmetasandilise valitsemise süsteemi hea toimimise eeltingimusena;

Üldised märkused

| 7. | tervitab kindlalt hiljuti esitatud kaht lähenemisviisi laienemisele: 1) nõukogu poolt 2011. aastal vastu võetud lähenemisviis, mille raames tegeletakse kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna peatükkidega varases etapis läbirääkimiste alguses, tagades sellega, et kohtusüsteemi hea toimimine ja tõhus võitlus organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga on ühinemise kesksed tingimused, ja 2) nõukogu poolt 2013. aastal vastu võetud lähenemisviis, mille kohaselt tegeletakse esmajoones majanduse põhialustega ja majanduslikele kriteeriumitele vastavusega, mis on majandusarengu ning soodsa ettevõtlus- ja investeerimiskliima loomise kesksed tegurid; |
| --- | --- |

7.

tervitab kindlalt hiljuti esitatud kaht lähenemisviisi laienemisele: 1) nõukogu poolt 2011. aastal vastu võetud lähenemisviis, mille raames tegeletakse kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna peatükkidega varases etapis läbirääkimiste alguses, tagades sellega, et kohtusüsteemi hea toimimine ja tõhus võitlus organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga on ühinemise kesksed tingimused, ja 2) nõukogu poolt 2013. aastal vastu võetud lähenemisviis, mille kohaselt tegeletakse esmajoones majanduse põhialustega ja majanduslikele kriteeriumitele vastavusega, mis on majandusarengu ning soodsa ettevõtlus- ja investeerimiskliima loomise kesksed tegurid;

| 8. | tõstab esile varasemate laienemisvoorude kogemuse, mis on näidanud, et ühinevate riikide jaoks on liikmesuse väljavaade olnud peamine stiimul vajalike poliitiliste ja majanduslike reformide elluviimiseks; |
| --- | --- |

8.

tõstab esile varasemate laienemisvoorude kogemuse, mis on näidanud, et ühinevate riikide jaoks on liikmesuse väljavaade olnud peamine stiimul vajalike poliitiliste ja majanduslike reformide elluviimiseks;

| 9. | rõhutab, et ELi laienemine on kahesuunaline protsess, mis tähendab, et mitte ainult ühinevad riigid ei pea olema asjakohaselt ette valmistatud, vaid see nõuab ka ELilt piisavat suutlikkust uute liimesriikide vastuvõtmiseks ja kohustust toetada neid riike nende ees seisvate väljakutsete ületamisel; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et ELi laienemine on kahesuunaline protsess, mis tähendab, et mitte ainult ühinevad riigid ei pea olema asjakohaselt ette valmistatud, vaid see nõuab ka ELilt piisavat suutlikkust uute liimesriikide vastuvõtmiseks ja kohustust toetada neid riike nende ees seisvate väljakutsete ületamisel;

| 10. | on kindlal veendumusel, et austada tuleb heanaaberlike suhete põhimõtet ELi liikmesriikides, kandidaatriikides ja teistes riikides ning piiriülese ja piirkondliku koostöö arendamise rolli ja tähtsust nende riikide vahel; |
| --- | --- |

10.

on kindlal veendumusel, et austada tuleb heanaaberlike suhete põhimõtet ELi liikmesriikides, kandidaatriikides ja teistes riikides ning piiriülese ja piirkondliku koostöö arendamise rolli ja tähtsust nende riikide vahel;

| 11. | nõuab, et Euroopa Komisjon võtaks kõik vajalikud abinõud, tagamaks, et kõik kandidaatriigid on suutelised ELiga ühinemise ettevalmistamise käigus kasutama teise ühinemiseelse abi rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et Euroopa Komisjon võtaks kõik vajalikud abinõud, tagamaks, et kõik kandidaatriigid on suutelised ELiga ühinemise ettevalmistamise käigus kasutama teise ühinemiseelse abi rahastamisvahendeid;

| 12. | viitab energia ja transpordivõrgu olulisusele piirkondade säästva arengu jaoks ja tervitab tähelepanu, mida komisjon osutab kõnealusele küsimusele oma hiljutises teatises laienemisstrateegia kohta; |
| --- | --- |

12.

viitab energia ja transpordivõrgu olulisusele piirkondade säästva arengu jaoks ja tervitab tähelepanu, mida komisjon osutab kõnealusele küsimusele oma hiljutises teatises laienemisstrateegia kohta;

| 13. | korrates tõhusate kohaliku ja piirkondliku valitsemise tasandite olulisust, juhib komitee tähelepanu soovitustele tugevdada kohalikku omavalitsemist ühinemiseks valmistuvates riikides ja muuta avaliku halduse reform prioriteetsemaks; |
| --- | --- |

13.

korrates tõhusate kohaliku ja piirkondliku valitsemise tasandite olulisust, juhib komitee tähelepanu soovitustele tugevdada kohalikku omavalitsemist ühinemiseks valmistuvates riikides ja muuta avaliku halduse reform prioriteetsemaks;

| 14. | tervitades komisjoni kavatsust tegutseda aktiivselt sõnavabaduse edendamise nimel ühinemiseks valmistuvates riikides, märgib komitee, et kohalikul ja piirkondlikul meedial on tavaliselt vähem rahalisi vahendeid ja ta on välissurve suhtes palju tundlikum ning vajab seetõttu rohkem abi ja koolitust; |
| --- | --- |

14.

tervitades komisjoni kavatsust tegutseda aktiivselt sõnavabaduse edendamise nimel ühinemiseks valmistuvates riikides, märgib komitee, et kohalikul ja piirkondlikul meedial on tavaliselt vähem rahalisi vahendeid ja ta on välissurve suhtes palju tundlikum ning vajab seetõttu rohkem abi ja koolitust;

| 15. | märgib, et romade edukas integratsioon sõltub esmajoones kohalikest omavalitsustest, ning nõuab, et pöörataks rohkem tähelepanu asjaomaste ühinemiseks valmistuvate riikide kohalike omavalitsuste suutlikkusele selles valdkonnas tegutseda; |
| --- | --- |

15.

märgib, et romade edukas integratsioon sõltub esmajoones kohalikest omavalitsustest, ning nõuab, et pöörataks rohkem tähelepanu asjaomaste ühinemiseks valmistuvate riikide kohalike omavalitsuste suutlikkusele selles valdkonnas tegutseda;

| 16. | kordab, et oluline on kodanike toetus laienemisprotsessile, ja tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna rolli kodanike kaasamisel sellese arutellu, samuti kahepoolse suhtluse võimaldamisel liikmesriikide ja ELi institutsioonide ning kodanike vahel; |
| --- | --- |

16.

kordab, et oluline on kodanike toetus laienemisprotsessile, ja tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna rolli kodanike kaasamisel sellese arutellu, samuti kahepoolse suhtluse võimaldamisel liikmesriikide ja ELi institutsioonide ning kodanike vahel;

| 17. | leiab, et makropiirkondlike strateegiate arendamine oleks kasulik koostöövahend mitmete piirkondade ühiste väljakutsetega toimetulemiseks ning ELi liikmesriikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide konkreetse koostöö algatamiseks, ning nii jõude ühendades luuakse võimalus kasutada olemasolevaid ressursse tõhusamalt ja ühiste projektide heaks; |
| --- | --- |

17.

leiab, et makropiirkondlike strateegiate arendamine oleks kasulik koostöövahend mitmete piirkondade ühiste väljakutsetega toimetulemiseks ning ELi liikmesriikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide konkreetse koostöö algatamiseks, ning nii jõude ühendades luuakse võimalus kasutada olemasolevaid ressursse tõhusamalt ja ühiste projektide heaks;

| 18. | kutsub partnereid ühinemiseks valmistuvate riikidega piirnevatest ELi liikmesriikidest üles kasutama ära piiriülese ja detsentraliseeritud koostöö võimalusi, et tagada tugevam ja laialdasem koostöö ühinemiseks valmistuvate riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, võttes arvesse ELi uut programmiperioodi 2014–2020 ja uusi rahalisi toetusvahendeid; |
| --- | --- |

18.

kutsub partnereid ühinemiseks valmistuvate riikidega piirnevatest ELi liikmesriikidest üles kasutama ära piiriülese ja detsentraliseeritud koostöö võimalusi, et tagada tugevam ja laialdasem koostöö ühinemiseks valmistuvate riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, võttes arvesse ELi uut programmiperioodi 2014–2020 ja uusi rahalisi toetusvahendeid;

| 19. | avaldab soovi jätkata Euroopa Komisjoniga koostööd kohalike omavalitsuste programmi raames, mis on suunatud Lääne-Balkani riikide, Türgi ja Islandi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja mille abil üritatakse anda neile parem arusaam sellest, mida Euroopa Liit tähendab, eeskätt kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Komitee soovitab laiendada juurdepääsu kohalike omavalitsuste programmile, hõlmates ka sellest huvitatud idapartnerluse riigid; |
| --- | --- |

19.

avaldab soovi jätkata Euroopa Komisjoniga koostööd kohalike omavalitsuste programmi raames, mis on suunatud Lääne-Balkani riikide, Türgi ja Islandi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja mille abil üritatakse anda neile parem arusaam sellest, mida Euroopa Liit tähendab, eeskätt kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Komitee soovitab laiendada juurdepääsu kohalike omavalitsuste programmile, hõlmates ka sellest huvitatud idapartnerluse riigid;

| 20. | märgib, et arvestades mõne idapartnerluse riigi püüdlusi ELi liikmes saada, peaks Euroopa Komisjoni oma seisukoha selgelt määratlema; |
| --- | --- |

20.

märgib, et arvestades mõne idapartnerluse riigi püüdlusi ELi liikmes saada, peaks Euroopa Komisjoni oma seisukoha selgelt määratlema;

Riigipõhised soovitused

Kandidaatriigid

Island

| 21. | märgib, et Island kui väljakujunenud ja toimiva demokraatia ja küpse turumajandusega riik täidab täielikult ELi liikmeks saamiseks nõutavad poliitilised ja majanduslikud kriteeriumid; |
| --- | --- |

21.

märgib, et Island kui väljakujunenud ja toimiva demokraatia ja küpse turumajandusega riik täidab täielikult ELi liikmeks saamiseks nõutavad poliitilised ja majanduslikud kriteeriumid;

| 22. | tuletab meelde, et siiani on avatud 27 läbirääkimispeatükki, millest 11 on ajutiselt suletud; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et siiani on avatud 27 läbirääkimispeatükki, millest 11 on ajutiselt suletud;

| 23. | märgib, et Islandi valitsus on ühinemisprotsessi peatanud ja et ühinemisläbirääkimiste jätkamine otsustatakse üleriigilise referendumiga; |
| --- | --- |

23.

märgib, et Islandi valitsus on ühinemisprotsessi peatanud ja et ühinemisläbirääkimiste jätkamine otsustatakse üleriigilise referendumiga;

| 24. | rõhutab, et komitee on jätkuvalt täielikult pühendunud koostöö jätkamisele Islandi kohalike omavalitsuste liiduga, et valmistada neid loodud ühise nõuandekomitee kaudu ühinemiseks ette, kui Island peaks otsustama ühinemisläbirääkimisi jätkata; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et komitee on jätkuvalt täielikult pühendunud koostöö jätkamisele Islandi kohalike omavalitsuste liiduga, et valmistada neid loodud ühise nõuandekomitee kaudu ühinemiseks ette, kui Island peaks otsustama ühinemisläbirääkimisi jätkata;

| 25. | rõhutab, et jätkab kohaliku tasandi suutlikkuse suurendamise toetamist, nt kohalike omavalitsuste programmi raames; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et jätkab kohaliku tasandi suutlikkuse suurendamise toetamist, nt kohalike omavalitsuste programmi raames;

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

| 26. | arvestades, et endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik oli esimene riik, kes allkirjastas ELiga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu, ja et talle anti kandidaadi staatus juba 2005. aastal, ning võttes arvesse riigi edusamme ELi liikmesuse poliitiliste kriteeriumide täitmisel, samuti komisjoni soovitust avada ühinemisläbirääkimised viie aasta jooksul alates stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu allkirjastamisest, avaldab komitee kahetsust, et nõukogu lükkas selle otsuse edasi, ning kutsub üles tegema positiivse otsuse 2014. aastal; |
| --- | --- |

26.

arvestades, et endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik oli esimene riik, kes allkirjastas ELiga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu, ja et talle anti kandidaadi staatus juba 2005. aastal, ning võttes arvesse riigi edusamme ELi liikmesuse poliitiliste kriteeriumide täitmisel, samuti komisjoni soovitust avada ühinemisläbirääkimised viie aasta jooksul alates stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu allkirjastamisest, avaldab komitee kahetsust, et nõukogu lükkas selle otsuse edasi, ning kutsub üles tegema positiivse otsuse 2014. aastal;

| 27. | toetab endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi jõupingutusi parandada oma suutlikkust ühinemistingimuste täitmiseks ning rõhutab vajadust teha täiendavaid pingutusi sellistes valdkondades nagu õigusriik (sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatus ja korruptsioonivastased meetmed), sõna- ja meediavabadus. Lisaks rõhutab komitee, et oluline on hoida heanaaberlikke suhteid, sh leides ÜRO egiidi all vastastikku rahuldava lahenduse riigi nime osas; |
| --- | --- |

27.

toetab endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi jõupingutusi parandada oma suutlikkust ühinemistingimuste täitmiseks ning rõhutab vajadust teha täiendavaid pingutusi sellistes valdkondades nagu õigusriik (sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatus ja korruptsioonivastased meetmed), sõna- ja meediavabadus. Lisaks rõhutab komitee, et oluline on hoida heanaaberlikke suhteid, sh leides ÜRO egiidi all vastastikku rahuldava lahenduse riigi nime osas;

| 28. | tervitab edusamme valitsemise detsentraliseerimise suunas, mis on Ohridi raamlepingu keskne element. Samuti nõuab komitee jätkuvat edasiminekut haldus- ja finantsvaldkonna detsentraliseerimisel, seejuures tuleb keskenduda eeskätt asjaomaste õigusraamistike täielikule rakendamisele ning tagada piisavad vahendid ja pidev konsultatsioon keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

28.

tervitab edusamme valitsemise detsentraliseerimise suunas, mis on Ohridi raamlepingu keskne element. Samuti nõuab komitee jätkuvat edasiminekut haldus- ja finantsvaldkonna detsentraliseerimisel, seejuures tuleb keskenduda eeskätt asjaomaste õigusraamistike täielikule rakendamisele ning tagada piisavad vahendid ja pidev konsultatsioon keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste vahel;

| 29. | rõhutab riigi haldussuutlikkuse suurendamise olulisust, et tagada ELi vahendite tõhus kasutamine ja haldamine. Komitee nõuab, et rohkem tähelepanu pöörataks riigi napile suutlikkusele kavandada ja kasutada ühinemiseelse abi rahastamisvahendi vahendeid detsentraliseeritud rakendussüsteemis, ja soovitab tugevdada riiklikke juhtimis- ja kontrollsüsteeme; |
| --- | --- |

29.

rõhutab riigi haldussuutlikkuse suurendamise olulisust, et tagada ELi vahendite tõhus kasutamine ja haldamine. Komitee nõuab, et rohkem tähelepanu pöörataks riigi napile suutlikkusele kavandada ja kasutada ühinemiseelse abi rahastamisvahendi vahendeid detsentraliseeritud rakendussüsteemis, ja soovitab tugevdada riiklikke juhtimis- ja kontrollsüsteeme;

| 30. | meenutab, et omavalitsustasandi rahastamine on endiselt ebapiisav, kuigi see on rahalise jätkusuutlikkuse tagamise eeltingimus. Selle valdkonna meetmete raames võiks käibemaksu ja üksikisiku tulumaksu tuludest kanda praegusest suurema osa üle omavalitsustele; |
| --- | --- |

30.

meenutab, et omavalitsustasandi rahastamine on endiselt ebapiisav, kuigi see on rahalise jätkusuutlikkuse tagamise eeltingimus. Selle valdkonna meetmete raames võiks käibemaksu ja üksikisiku tulumaksu tuludest kanda praegusest suurema osa üle omavalitsustele;

| 31. | kordab piirkondliku arengu koordineerimise olulisust ja avaldab kahetsust, et asjaomaseid piirkondliku arengu seadusi ei ole täielikult rakendatud ja et piirkondliku majandusarengu eest vastutavad organid seisavad silmitsi täiendavate kärbetega nende niigi ebapiisavates eelarvetes; |
| --- | --- |

31.

kordab piirkondliku arengu koordineerimise olulisust ja avaldab kahetsust, et asjaomaseid piirkondliku arengu seadusi ei ole täielikult rakendatud ja et piirkondliku majandusarengu eest vastutavad organid seisavad silmitsi täiendavate kärbetega nende niigi ebapiisavates eelarvetes;

| 32. | tervitab olulist tööd, mida on teinud kohalike omavalitsusüksuste riiklik liit (ZELS) e-valitsuse algatuste käivitamisel omavalitsustasandi avalikus halduses, ja kutsub üles seda kogemust jagama. Komitee innustab keskvalitsust toetama ZELSi koolituskeskuse tegevust, et suurendada kohalike asutuste suutlikkust; |
| --- | --- |

32.

tervitab olulist tööd, mida on teinud kohalike omavalitsusüksuste riiklik liit (ZELS) e-valitsuse algatuste käivitamisel omavalitsustasandi avalikus halduses, ja kutsub üles seda kogemust jagama. Komitee innustab keskvalitsust toetama ZELSi koolituskeskuse tegevust, et suurendada kohalike asutuste suutlikkust;

Montenegro

| 33. | tervitab Montenegro edusamme riigivalitsuse ja kohaliku omavalitsuse ülesehitamisel alates iseseisvuse väljakuulutamisest 2006. aastal; |
| --- | --- |

33.

tervitab Montenegro edusamme riigivalitsuse ja kohaliku omavalitsuse ülesehitamisel alates iseseisvuse väljakuulutamisest 2006. aastal;

| 34. | osutab edusammudele, mida on tehtud 2012. aasta juunis alanud ühinemisläbirääkimistes, ja tervitab läbirääkimispeatükkide 23 (kohtusüsteem ja põhiõigused), 24 (õigus, vabadus ja turvalisus) 20 (ettevõtlus- ja tööstuspoliitika), 6 (äriühinguõigus) ja 5 (riigihange) avamist pärast kahe peatüki (teadus ja uurimistegevus; haridus ja kultuur) ajutist sulgemist; |
| --- | --- |

34.

osutab edusammudele, mida on tehtud 2012. aasta juunis alanud ühinemisläbirääkimistes, ja tervitab läbirääkimispeatükkide 23 (kohtusüsteem ja põhiõigused), 24 (õigus, vabadus ja turvalisus) 20 (ettevõtlus- ja tööstuspoliitika), 6 (äriühinguõigus) ja 5 (riigihange) avamist pärast kahe peatüki (teadus ja uurimistegevus; haridus ja kultuur) ajutist sulgemist;

| 35. | tervitab asjaolu, et ühinemisläbirääkimiste jaoks on loodud struktuurid, mis hõlmavad kodanikuühiskonna esindajaid, ja et on tehtud täiendavaid jõupingutusi läbipaistvuse ja kodanike osalemise suurendamiseks poliitikakujundusprotsessis; |
| --- | --- |

35.

tervitab asjaolu, et ühinemisläbirääkimiste jaoks on loodud struktuurid, mis hõlmavad kodanikuühiskonna esindajaid, ja et on tehtud täiendavaid jõupingutusi läbipaistvuse ja kodanike osalemise suurendamiseks poliitikakujundusprotsessis;

| 36. | kutsub Montenegro valitsust üles jätkama reforme läbipaistva, tõhusa ja vastutusvõimelise halduse loomiseks ja innustab kiiresti vastu võtma uue, kohaliku tasandi avalike ja riigiteenistujate seaduse rakendusakti; |
| --- | --- |

36.

kutsub Montenegro valitsust üles jätkama reforme läbipaistva, tõhusa ja vastutusvõimelise halduse loomiseks ja innustab kiiresti vastu võtma uue, kohaliku tasandi avalike ja riigiteenistujate seaduse rakendusakti;

| 37. | juhib tähelepanu sellele, et ühinemiseelse abi rahastamisvahend on peamine valdkond, kus katsetada kandidaatriigi suutlikkust hallata praeguseid ühinemiseelseid vahendeid ja pärast liikmeks saamist struktuurifonde. Komitee kutsub Montenegrot üles tugevdama oma haldussuutlikkust olemasolevates ühinemiseelse abi rahastamisvahendi struktuurides ja võtma meetmeid nende asjakohaseks ettevalmistamiseks eesmärgiga suurendada ühinemiseelsete vahendite kasutamise suutlikkust; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu sellele, et ühinemiseelse abi rahastamisvahend on peamine valdkond, kus katsetada kandidaatriigi suutlikkust hallata praeguseid ühinemiseelseid vahendeid ja pärast liikmeks saamist struktuurifonde. Komitee kutsub Montenegrot üles tugevdama oma haldussuutlikkust olemasolevates ühinemiseelse abi rahastamisvahendi struktuurides ja võtma meetmeid nende asjakohaseks ettevalmistamiseks eesmärgiga suurendada ühinemiseelsete vahendite kasutamise suutlikkust;

| 38. | märgib, et Montenegro peab jätkama tööd liikmesuse majanduskriteeriumide täitmiseks, tagades, et tema väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on liikmesusega kaasneva konkurentsisurvega toime tulemiseks asjakohaselt ette valmistatud; |
| --- | --- |

38.

märgib, et Montenegro peab jätkama tööd liikmesuse majanduskriteeriumide täitmiseks, tagades, et tema väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on liikmesusega kaasneva konkurentsisurvega toime tulemiseks asjakohaselt ette valmistatud;

Serbia

| 39. | tervitab otsust käivitada Serbiaga ühinemisläbirääkimised 2014. aasta jaanuaris, mis kinnitab Serbia suunda ELiga ühineda. Samuti tervitab komitee praegu ühinemisläbirääkimiste ettevalmistuste algust, täpsemalt õigustiku analüütilise kontrollimise (sõelumise) algust septembris 2013 pärast seda, kui 1. septembril jõustus stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping; |
| --- | --- |

39.

tervitab otsust käivitada Serbiaga ühinemisläbirääkimised 2014. aasta jaanuaris, mis kinnitab Serbia suunda ELiga ühineda. Samuti tervitab komitee praegu ühinemisläbirääkimiste ettevalmistuste algust, täpsemalt õigustiku analüütilise kontrollimise (sõelumise) algust septembris 2013 pärast seda, kui 1. septembril jõustus stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping;

| 40. | rõhutab, et väga oluline on rahumeelne ja ulatuslik lahendus suhete normaliseerimiseks Kosovoga*, ja tervitab 2013. aasta jooksul tehtud edusamme stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu poliitiliste kriteeriumide täitmise suunas; (1) |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et väga oluline on rahumeelne ja ulatuslik lahendus suhete normaliseerimiseks Kosovoga*, ja tervitab 2013. aasta jooksul tehtud edusamme stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu poliitiliste kriteeriumide täitmise suunas; (1)

| 41. | arvestades piirkondliku tasandi tähtsust säästva arengu jaoks, rõhutab komitee, kui oluline on Vojvodina autonoomse piirkonna esinduskogu vastuvõetud deklaratsioon (3) oma seaduslike õiguste kaitsmiseks, ja juhib tähelepanu sellele, et Serbia põhiseaduse raames ettenähtud seadus Vojvodina omavahendite kohta tuleb veel vastu võtta; |
| --- | --- |

41.

arvestades piirkondliku tasandi tähtsust säästva arengu jaoks, rõhutab komitee, kui oluline on Vojvodina autonoomse piirkonna esinduskogu vastuvõetud deklaratsioon (3) oma seaduslike õiguste kaitsmiseks, ja juhib tähelepanu sellele, et Serbia põhiseaduse raames ettenähtud seadus Vojvodina omavahendite kohta tuleb veel vastu võtta;

| 42. | nõuab detsentraliseerimisprotsessi jätkamist, et täiendavalt tugevdada kohalike omavalitsuste pädevusi. Komitee avaldab kahetsust riigi haldusalase detsentraliseerimise nõukogu piiratud kaasamise üle ja selle üle, et kohalikul tasandil mõju avaldavate seaduste väljatöötamise otsustusprotsessis ei konsulteerita kohalike omavalitsustega ikka veel piisavalt; |
| --- | --- |

42.

nõuab detsentraliseerimisprotsessi jätkamist, et täiendavalt tugevdada kohalike omavalitsuste pädevusi. Komitee avaldab kahetsust riigi haldusalase detsentraliseerimise nõukogu piiratud kaasamise üle ja selle üle, et kohalikul tasandil mõju avaldavate seaduste väljatöötamise otsustusprotsessis ei konsulteerita kohalike omavalitsustega ikka veel piisavalt;

| 43. | kutsub üles lahendama viivitamatult Vojvodina autonoomse piirkonna põhimäärusega seonduva ebaselge olukorra, kuna Serbia Konstitutsioonikohus jõudis otsusele, et põhimääruse teatud sätted on vastuolus põhiseadusega; |
| --- | --- |

43.

kutsub üles lahendama viivitamatult Vojvodina autonoomse piirkonna põhimäärusega seonduva ebaselge olukorra, kuna Serbia Konstitutsioonikohus jõudis otsusele, et põhimääruse teatud sätted on vastuolus põhiseadusega;

| 44. | juhib tähelepanu sellele, et kohalike omavalitsuste kehtiva õigusraamistiku rakendamine on jätkuvalt väga piiratud ja kohalikul tasandil rakendatakse pädevusi jätkuvalt, ilma et nõuetekohaselt analüüsitaks, millist suutlikkust ja ressursse oleks vaja. Kohalike omavalitsuste õigusraamistikku on vaja jätkuvalt täpsustada ja asjakohaselt rakendada; |
| --- | --- |

44.

juhib tähelepanu sellele, et kohalike omavalitsuste kehtiva õigusraamistiku rakendamine on jätkuvalt väga piiratud ja kohalikul tasandil rakendatakse pädevusi jätkuvalt, ilma et nõuetekohaselt analüüsitaks, millist suutlikkust ja ressursse oleks vaja. Kohalike omavalitsuste õigusraamistikku on vaja jätkuvalt täpsustada ja asjakohaselt rakendada;

| 45. | tervitab regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimise alal tehtud edusamme ja juhib tähelepanu sellele, et kohalikul tasandil tuleb täiendavalt tagada piisav rakendussuutlikkus, eelkõige asjaomastel strateegiatel põhinevate projektide usaldusväärse ettevalmistamise näol; |
| --- | --- |

45.

tervitab regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimise alal tehtud edusamme ja juhib tähelepanu sellele, et kohalikul tasandil tuleb täiendavalt tagada piisav rakendussuutlikkus, eelkõige asjaomastel strateegiatel põhinevate projektide usaldusväärse ettevalmistamise näol;

| 46. | rõhutab komisjoni üleskutseid jätkata Serbias tööd õigusriigi põhimõtte tugevdamisel, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel, meediavabaduse poolt ja diskrimineerimise vastu ning vähemuste kaitseks; |
| --- | --- |

46.

rõhutab komisjoni üleskutseid jätkata Serbias tööd õigusriigi põhimõtte tugevdamisel, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel, meediavabaduse poolt ja diskrimineerimise vastu ning vähemuste kaitseks;

| 47. | teeb ettepaneku luua stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumise järel Serbiaga ühine nõuandekomitee; |
| --- | --- |

47.

teeb ettepaneku luua stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumise järel Serbiaga ühine nõuandekomitee;

Türgi

| 48. | on seisukohal, et Türgi ja EL peavad tegema kõik võimalikud jõupingutused, et liikuda edasi oma praegustest pingelistest suhetest, jätkates läbirääkimisi koostöö vaimus vastavalt hiljutistele positiivsetele kahepoolsetele arengutele. Türgi liitumisega, mis toimub mõlema osapoole huvides, peavad kaasnema õigusriiki ja pluralismi tugevdavad reformid; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et Türgi ja EL peavad tegema kõik võimalikud jõupingutused, et liikuda edasi oma praegustest pingelistest suhetest, jätkates läbirääkimisi koostöö vaimus vastavalt hiljutistele positiivsetele kahepoolsetele arengutele. Türgi liitumisega, mis toimub mõlema osapoole huvides, peavad kaasnema õigusriiki ja pluralismi tugevdavad reformid;

| 49. | tervitab hiljutist reformi, millega tugevdatakse provintsikuberneride volitusi, ent nõuab, et seesugune reform viidaks ellu kui vahend, mis annab panuse Türgi regionaliseerimisse ja kohaliku demokraatia tugevdamisse seoses kuberneride demokraatliku valimisega; |
| --- | --- |

49.

tervitab hiljutist reformi, millega tugevdatakse provintsikuberneride volitusi, ent nõuab, et seesugune reform viidaks ellu kui vahend, mis annab panuse Türgi regionaliseerimisse ja kohaliku demokraatia tugevdamisse seoses kuberneride demokraatliku valimisega;

| 50. | tunneb heameelt selle üle, et hiljuti algasid läbirääkimised peatüki 22 „Regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine” ja riikliku regionaalarengu strateegia teemal, ning loodab, et need annavad panuse piirkondlike ning linna- ja maapiirkondade vaheliste erinevuste vähendamisse; |
| --- | --- |

50.

tunneb heameelt selle üle, et hiljuti algasid läbirääkimised peatüki 22 „Regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine” ja riikliku regionaalarengu strateegia teemal, ning loodab, et need annavad panuse piirkondlike ning linna- ja maapiirkondade vaheliste erinevuste vähendamisse;

| 51. | on mures raskuste pärast, millega mõned Türgi kohaliku tasandi valitud esindajad puutuvad kokku, täites oma valijaskonna esindaja ülesandeid. Komitee nõuab nende õiguspärast kohtlemist usalduse õhkkonnas, järgides Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi soovitusi (4); |
| --- | --- |

51.

on mures raskuste pärast, millega mõned Türgi kohaliku tasandi valitud esindajad puutuvad kokku, täites oma valijaskonna esindaja ülesandeid. Komitee nõuab nende õiguspärast kohtlemist usalduse õhkkonnas, järgides Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi soovitusi (4);

| 52. | nõustub komisjoni seisukohaga, et Türgi õigussüsteem vajab jätkuvaid reforme, et oleks tagatud sõna-, meedia-, usu-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse kaitsmine, kindlustades nii praeguse reformidele suunatud poliitika jätkusuutlikkuse; |
| --- | --- |

52.

nõustub komisjoni seisukohaga, et Türgi õigussüsteem vajab jätkuvaid reforme, et oleks tagatud sõna-, meedia-, usu-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse kaitsmine, kindlustades nii praeguse reformidele suunatud poliitika jätkusuutlikkuse;

| 53. | soovib, et loodaks piirkondlikud apellatsioonikohtud, mis seaduse järgi oleksid pidanud alustama tööd hiljemalt 2007. aasta juunis, ning et kohtunike ja prokuröride pidev koolitamine piirkondlike apellatsioonikohtute jaoks oleks prioriteet. Komitee rõhutab, et piirkondlikud apellatsioonikohtud on oluline samm kohtusüsteemi tõhususe parandamise ja praeguse kohtuasjade venimise vähenemise suunas; |
| --- | --- |

53.

soovib, et loodaks piirkondlikud apellatsioonikohtud, mis seaduse järgi oleksid pidanud alustama tööd hiljemalt 2007. aasta juunis, ning et kohtunike ja prokuröride pidev koolitamine piirkondlike apellatsioonikohtute jaoks oleks prioriteet. Komitee rõhutab, et piirkondlikud apellatsioonikohtud on oluline samm kohtusüsteemi tõhususe parandamise ja praeguse kohtuasjade venimise vähenemise suunas;

| 54. | kordab oma pettumust selle üle, et Türgi ei täida täielikult oma kohustusi, mis tulenevad ELi ja Türgi assotsieerimislepingu lisaprotokollist, ning kutsub Türgit üles täitma neid kohustusi täielikult, rõhutades, et edasine hilinemine võib ühinemisprotsessile taas mõju avaldada; |
| --- | --- |

54.

kordab oma pettumust selle üle, et Türgi ei täida täielikult oma kohustusi, mis tulenevad ELi ja Türgi assotsieerimislepingu lisaprotokollist, ning kutsub Türgit üles täitma neid kohustusi täielikult, rõhutades, et edasine hilinemine võib ühinemisprotsessile taas mõju avaldada;

| 55. | juhib tähelepanu ka sellele, et heanaaberlikud suhted on ühinemise ettevalmistamise võtmeelement, mistõttu on ELi liikmesriigi ja selle suveräänsete õiguste vastu suunatud mis tahes ähvardused või tegevus Euroopa ühiste väärtuste suur rikkumine; |
| --- | --- |

55.

juhib tähelepanu ka sellele, et heanaaberlikud suhted on ühinemise ettevalmistamise võtmeelement, mistõttu on ELi liikmesriigi ja selle suveräänsete õiguste vastu suunatud mis tahes ähvardused või tegevus Euroopa ühiste väärtuste suur rikkumine;

| 56. | on mures Türgi hiljutiste arengute pärast ja rõhutab kohtuvõimu sõltumatuse olulisust. Komitee tuletab meelde, et Türgi on ELiga ühinemise kandidaatriik ja sellest tulenevalt võtnud endale kohustuse järgida täiel määral Kopenhaageni poliitilisi kriteeriume; |
| --- | --- |

56.

on mures Türgi hiljutiste arengute pärast ja rõhutab kohtuvõimu sõltumatuse olulisust. Komitee tuletab meelde, et Türgi on ELiga ühinemise kandidaatriik ja sellest tulenevalt võtnud endale kohustuse järgida täiel määral Kopenhaageni poliitilisi kriteeriume;

| 57. | märgib, et on väljendatud muret, et Türgi valitsus ei konsulteeri alati piisavalt kohalike omavalitsustega ega koosta vastavaid mõjuhinnanguid, sealhulgas ka kesksete õigusaktide valdkonnas, nagu hiljuti vastuvõetud suurlinnade munitsipaalvalitsuste seadus, mida puudutav ulatuslik arutelu oleks võinud olla positiivne samm selles suunas ja mis oleks võinud oluliselt kaasa aidata mitmetasandilise valitsemise põhimõtte rakendamisele; |
| --- | --- |

57.

märgib, et on väljendatud muret, et Türgi valitsus ei konsulteeri alati piisavalt kohalike omavalitsustega ega koosta vastavaid mõjuhinnanguid, sealhulgas ka kesksete õigusaktide valdkonnas, nagu hiljuti vastuvõetud suurlinnade munitsipaalvalitsuste seadus, mida puudutav ulatuslik arutelu oleks võinud olla positiivne samm selles suunas ja mis oleks võinud oluliselt kaasa aidata mitmetasandilise valitsemise põhimõtte rakendamisele;

| 58. | tervitab hiljutisi edusamme volituste delegeerimisel kohalikele omavalitsustele, mille teatavaid märke on näha uues suurlinnade munitsipaalvalitsuste seaduses, millega laiendatakse kohalike omavalitsusüksuste pädevusi ning milles osaliselt käsitletakse Euroopa Nõukogu Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi kriitikat (5) selle üle, et väiksematel omavalitsustel on vähe võimalusi avalike teenuste pakkumiseks. Komitee väljendab kahetsust selle üle, et Euroopa Nõukogu soovitusi omavalitsuste tugevdamiseks, andes neile võimaluse ise tulu koguda, ei ole rakendatud; |
| --- | --- |

58.

tervitab hiljutisi edusamme volituste delegeerimisel kohalikele omavalitsustele, mille teatavaid märke on näha uues suurlinnade munitsipaalvalitsuste seaduses, millega laiendatakse kohalike omavalitsusüksuste pädevusi ning milles osaliselt käsitletakse Euroopa Nõukogu Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi kriitikat (5) selle üle, et väiksematel omavalitsustel on vähe võimalusi avalike teenuste pakkumiseks. Komitee väljendab kahetsust selle üle, et Euroopa Nõukogu soovitusi omavalitsuste tugevdamiseks, andes neile võimaluse ise tulu koguda, ei ole rakendatud;

| 59. | tunneb heameelt, et uue põhiseaduse väljatöötamise raames ning seoses hiljuti esitatud demokratiseerimispaketi ning kurdide ja teiste vähemuste õigustega toimusid arutelud detsentraliseerimise ja pädevuste delegeerimise üle kohalikule tasandile. Komitee rõhutab suurenevat üksmeelt vajaduse suhtes kõrvaldada Türgi kahtlused Euroopa Nõukogu Euroopa kohalike omavalitsuste harta osas; |
| --- | --- |

59.

tunneb heameelt, et uue põhiseaduse väljatöötamise raames ning seoses hiljuti esitatud demokratiseerimispaketi ning kurdide ja teiste vähemuste õigustega toimusid arutelud detsentraliseerimise ja pädevuste delegeerimise üle kohalikule tasandile. Komitee rõhutab suurenevat üksmeelt vajaduse suhtes kõrvaldada Türgi kahtlused Euroopa Nõukogu Euroopa kohalike omavalitsuste harta osas;

| 60. | tervitab kindlalt demokratiseerimispaketti, millega tsentraliseeritakse haridussüsteem ja poliitiliste parteide valimisreklaami õigused, lubades kasutada muid keeli ja dialekte peale türgi keele; tervitab seda, et demokratiseerimispaketiga lubatakse taastada endised kohanimed seal, kus kohanimi ei olnud varem türgikeelne või ei kasutatud selles türgi tähestikku; |
| --- | --- |

60.

tervitab kindlalt demokratiseerimispaketti, millega tsentraliseeritakse haridussüsteem ja poliitiliste parteide valimisreklaami õigused, lubades kasutada muid keeli ja dialekte peale türgi keele; tervitab seda, et demokratiseerimispaketiga lubatakse taastada endised kohanimed seal, kus kohanimi ei olnud varem türgikeelne või ei kasutatud selles türgi tähestikku;

| 61. | kutsub Türgi ametivõimusid üles tegema tihedat koostööd Euroopa Komisjoniga, et hinnata, milliseid ühinemiseelse abi programme võiks kasutada säästva arengu edendamiseks Türgi kaguosas 22. peatüki üle peetavate läbirääkimiste raames; |
| --- | --- |

61.

kutsub Türgi ametivõimusid üles tegema tihedat koostööd Euroopa Komisjoniga, et hinnata, milliseid ühinemiseelse abi programme võiks kasutada säästva arengu edendamiseks Türgi kaguosas 22. peatüki üle peetavate läbirääkimiste raames;

| 62. | väljendab muret naiste väga madala osakaalu pärast kohalikus poliitikas ja kutsub kõiki poliitilisi parteisid üles seadma järgmistel kohalikel valimistel üles rohkem naiskandidaate; |
| --- | --- |

62.

väljendab muret naiste väga madala osakaalu pärast kohalikus poliitikas ja kutsub kõiki poliitilisi parteisid üles seadma järgmistel kohalikel valimistel üles rohkem naiskandidaate;

| 63. | tervitab ühinemiseelse abi rahastamisvahendi rakendamisega seotud institutsioonide tugevdamist koolituse ja tehnilise abi kaudu ning soovitab jätkata jõupingutusi, et suurendada kohalike omavalitsuste haldussuutlikkust; |
| --- | --- |

63.

tervitab ühinemiseelse abi rahastamisvahendi rakendamisega seotud institutsioonide tugevdamist koolituse ja tehnilise abi kaudu ning soovitab jätkata jõupingutusi, et suurendada kohalike omavalitsuste haldussuutlikkust;

| 64. | toetab täiendavaid meetmeid läbipaistvuse suurendamiseks ning pooldab korruptsioonivastase võitluse jätkamist (eriti omavalitsustasandil) ja meetmeid läbipaistvuse, aruandekohustuse ja osaluse suurendamiseks; |
| --- | --- |

64.

toetab täiendavaid meetmeid läbipaistvuse suurendamiseks ning pooldab korruptsioonivastase võitluse jätkamist (eriti omavalitsustasandil) ja meetmeid läbipaistvuse, aruandekohustuse ja osaluse suurendamiseks;

| 65. | kutsub Türgit ja teisi asjaomaseid osapooli aktiivselt toetama käimasolevaid ÜRO läbirääkimisi, mille eesmärk on saavutada Küprose küsimuse õiglane, mitmekülgne ja püsiv lahendus, ning Türgit rahuloomise protsessile kaasa aitama, alustades oma relvajõudude Küproselt väljatoomist, ning tagastama Famagusta suletud tsooni selle õigusjärgsetele elanikele, järgides sealjuures julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone ja ELi aluspõhimõtteid; |
| --- | --- |

65.

kutsub Türgit ja teisi asjaomaseid osapooli aktiivselt toetama käimasolevaid ÜRO läbirääkimisi, mille eesmärk on saavutada Küprose küsimuse õiglane, mitmekülgne ja püsiv lahendus, ning Türgit rahuloomise protsessile kaasa aitama, alustades oma relvajõudude Küproselt väljatoomist, ning tagastama Famagusta suletud tsooni selle õigusjärgsetele elanikele, järgides sealjuures julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone ja ELi aluspõhimõtteid;

| 66. | arvestades käimasolevaid läbirääkimisi kordab oma taotlust anda Regioonide Komitee Türgi töörühmale ühise nõuandekomitee staatus; |
| --- | --- |

66.

arvestades käimasolevaid läbirääkimisi kordab oma taotlust anda Regioonide Komitee Türgi töörühmale ühise nõuandekomitee staatus;

Potentsiaalsed kandidaatriigid

| 67. | arvestades potentsiaalsete kandidaatriikide püüdlusi teha edusamme ühinemise suunas ning kohalikke ja piirkondlikke osalejaid hõlmavate kontaktide intensiivistumist, ootab ühiste nõuandekomiteede loomist iga potentsiaalse kandidaatriigiga Lääne-Balkani piirkonnas; |
| --- | --- |

67.

arvestades potentsiaalsete kandidaatriikide püüdlusi teha edusamme ühinemise suunas ning kohalikke ja piirkondlikke osalejaid hõlmavate kontaktide intensiivistumist, ootab ühiste nõuandekomiteede loomist iga potentsiaalse kandidaatriigiga Lääne-Balkani piirkonnas;

Albaania

| 68. | täheldab, et riiklikel (6) ja kohalikel valimistel (2011) (7) tehti edusamme vaba ja ausa konkurentsi põhimõtete tagamise suunas, samuti tuleb märkida üldist edasiminekut ELiga ühinemisläbirääkimiste alustamiseks vajalike poliitiliste tingimuste täitmisel; |
| --- | --- |

68.

täheldab, et riiklikel (6) ja kohalikel valimistel (2011) (7) tehti edusamme vaba ja ausa konkurentsi põhimõtete tagamise suunas, samuti tuleb märkida üldist edasiminekut ELiga ühinemisläbirääkimiste alustamiseks vajalike poliitiliste tingimuste täitmisel;

| 69. | kordab taas komisjoni 2012. ja 2013. aasta oktoobris esitatud soovitust anda Albaaniale kandidaatriigi staatus, tingimusel, et ellu viiakse mitmeid struktuurireforme. Komitee kutsub Albaaniat üles tegema edusamme sellistes valdkondades nagu avaliku halduse reform, kohtusüsteemi sõltumatus, võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning inimõiguste kaitse; |
| --- | --- |

69.

kordab taas komisjoni 2012. ja 2013. aasta oktoobris esitatud soovitust anda Albaaniale kandidaatriigi staatus, tingimusel, et ellu viiakse mitmeid struktuurireforme. Komitee kutsub Albaaniat üles tegema edusamme sellistes valdkondades nagu avaliku halduse reform, kohtusüsteemi sõltumatus, võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning inimõiguste kaitse;

| 70. | leiab, et tagasihoidlikke edusamme on tehtud regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimise valdkonnas. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi akrediteeringu saamiseks on tarvis veelgi tugevdada juhtimis- ja kontrollisüsteeme, et vähendada hilinemiste ja kulukohustustest vabastamise riske. Lisaks on tarvis parandada programmitöö võimekust, eriti mis puudutab projektide usaldusväärset ettevalmistamist; |
| --- | --- |

70.

leiab, et tagasihoidlikke edusamme on tehtud regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimise valdkonnas. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi akrediteeringu saamiseks on tarvis veelgi tugevdada juhtimis- ja kontrollisüsteeme, et vähendada hilinemiste ja kulukohustustest vabastamise riske. Lisaks on tarvis parandada programmitöö võimekust, eriti mis puudutab projektide usaldusväärset ettevalmistamist;

| 71. | võtab teadmiseks Albaania kavatsuse vähendada kohalike omavalitsusüksuste arvu ning kordab taas, et kõnealuse protsessi käigus on tarvis leida tasakaal haldustõhususe ja demokraatliku legitiimsuse ning ka kodanike juurdepääsu aspektide vahel; |
| --- | --- |

71.

võtab teadmiseks Albaania kavatsuse vähendada kohalike omavalitsusüksuste arvu ning kordab taas, et kõnealuse protsessi käigus on tarvis leida tasakaal haldustõhususe ja demokraatliku legitiimsuse ning ka kodanike juurdepääsu aspektide vahel;

| 72. | tervitab linnaplaneerimise seaduse vastuvõtmist 2013. aasta aprillis, sest see on samm edasi tõhusa ja nüüdisaegse kohaliku omavalitsemise suunas, ning väljendab kahetsust, et kõnealuse seaduse rakendamine edeneb väga aeglaselt; |
| --- | --- |

72.

tervitab linnaplaneerimise seaduse vastuvõtmist 2013. aasta aprillis, sest see on samm edasi tõhusa ja nüüdisaegse kohaliku omavalitsemise suunas, ning väljendab kahetsust, et kõnealuse seaduse rakendamine edeneb väga aeglaselt;

| 73. | kahetseb, et hoolimata käimasolevatest haldusalastest parandustest on kohalike omavalitsuste käsutuses ikka veel äärmiselt piiratud rahalised ja haldusvahendid infrastruktuuri ja teenuste arendamiseks ning nende sissetulekud on vähenenud 21 % võrra; |
| --- | --- |

73.

kahetseb, et hoolimata käimasolevatest haldusalastest parandustest on kohalike omavalitsuste käsutuses ikka veel äärmiselt piiratud rahalised ja haldusvahendid infrastruktuuri ja teenuste arendamiseks ning nende sissetulekud on vähenenud 21 % võrra;

| 74. | väljendab samuti kahetsust selle üle, et nende personalijuhtimine ja finantskontrollisüsteemid on endiselt nõrgad. Komitee arvates takistab see nende tõhusat toimimist ning piirab kohalike omavalitsuste ja nende liitude rolli kohaliku ja keskvalitsuse töö koordineerimise tugevdamisel. Seetõttu kutsub komitee üles aktiveerima kohaliku ja keskvalitsuse tasandi koostööd ning tugevdama kohalike omavalitsuste liitude rolli; |
| --- | --- |

74.

väljendab samuti kahetsust selle üle, et nende personalijuhtimine ja finantskontrollisüsteemid on endiselt nõrgad. Komitee arvates takistab see nende tõhusat toimimist ning piirab kohalike omavalitsuste ja nende liitude rolli kohaliku ja keskvalitsuse töö koordineerimise tugevdamisel. Seetõttu kutsub komitee üles aktiveerima kohaliku ja keskvalitsuse tasandi koostööd ning tugevdama kohalike omavalitsuste liitude rolli;

| 75. | märgib, et endiselt on korruptsioonikontroll väga puudulik (sh ka kohalikul tasandil), ning kutsub üles määrama ametisse korruptsioonivastase võitluse koordinaatori, kellel on jõulised volitused kõigi korruptsioonivastaste meetmete hindamiseks; |
| --- | --- |

75.

märgib, et endiselt on korruptsioonikontroll väga puudulik (sh ka kohalikul tasandil), ning kutsub üles määrama ametisse korruptsioonivastase võitluse koordinaatori, kellel on jõulised volitused kõigi korruptsioonivastaste meetmete hindamiseks;

| 76. | tervitab romade elutingimuste parandamise riiklikku strateegia olemasolu ja selle juurde kuuluvat riiklikku tegevuskava ning rõhutab vajadust nimetatud kavatsused ka ellu viia; |
| --- | --- |

76.

tervitab romade elutingimuste parandamise riiklikku strateegia olemasolu ja selle juurde kuuluvat riiklikku tegevuskava ning rõhutab vajadust nimetatud kavatsused ka ellu viia;

Bosnia ja Hertsegoviina

| 77. | väljendab kahetsust, et Bosnia ja Hertsegoviina edusammud kõigi valitsustasandite toimimise ja tõhususe parandamise suunas on olnud väga piiratud. Komitee tunneb muret selle pärast, et ELi integratsiooniprotsess on takerdunud, ning leiab, et veel on tarvis olulisi jõupingutusi, täitmaks tingimused tõsiseltvõetava taotluse esitamiseks ELiga ühinemiseks; |
| --- | --- |

77.

väljendab kahetsust, et Bosnia ja Hertsegoviina edusammud kõigi valitsustasandite toimimise ja tõhususe parandamise suunas on olnud väga piiratud. Komitee tunneb muret selle pärast, et ELi integratsiooniprotsess on takerdunud, ning leiab, et veel on tarvis olulisi jõupingutusi, täitmaks tingimused tõsiseltvõetava taotluse esitamiseks ELiga ühinemiseks;

| 78. | rõhutab, et Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused ei ole teinud edusamme, et luua ELi vahendite detsentraliseeritud haldamiseks vajalikke struktuure. See seab ohtu ELi rahalise abi (ühinemiseelse abi rahastamisvahend) ning seetõttu läksid need vahendid sel aastal Bosnia ja Hertsegoviina jaoks juba kaotsi; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused ei ole teinud edusamme, et luua ELi vahendite detsentraliseeritud haldamiseks vajalikke struktuure. See seab ohtu ELi rahalise abi (ühinemiseelse abi rahastamisvahend) ning seetõttu läksid need vahendid sel aastal Bosnia ja Hertsegoviina jaoks juba kaotsi;

| 79. | toonitab, et pädevuste jagunemine föderatsiooni osade, kantonite ja valdade vahel ei ole selge ning kohaliku tasandi autonoomia finantsküsimustes on suhteliselt väike; |
| --- | --- |

79.

toonitab, et pädevuste jagunemine föderatsiooni osade, kantonite ja valdade vahel ei ole selge ning kohaliku tasandi autonoomia finantsküsimustes on suhteliselt väike;

| 80. | tõstab esile, et Bosnia ja Hertsegoviina praegune poliitiline olukord takistab riigil ühtse seisukoha saavutamist ELi küsimustes. Komitee leiab, et tarvis on tugevdada Euroopa integratsiooni direktoraadi rolli, kooskõlastamaks ELiga seonduvaid küsimusi kõigil valitsustasanditel, või teha seda sarnase mehhanismi kaudu. Komitee märgib, et sellise mehhanismi puudumise tõttu oli komisjon sunnitud edasi lükkama edasised arutelud teise ühinemiseelse abi rahastamisvahendi üle; |
| --- | --- |

80.

tõstab esile, et Bosnia ja Hertsegoviina praegune poliitiline olukord takistab riigil ühtse seisukoha saavutamist ELi küsimustes. Komitee leiab, et tarvis on tugevdada Euroopa integratsiooni direktoraadi rolli, kooskõlastamaks ELiga seonduvaid küsimusi kõigil valitsustasanditel, või teha seda sarnase mehhanismi kaudu. Komitee märgib, et sellise mehhanismi puudumise tõttu oli komisjon sunnitud edasi lükkama edasised arutelud teise ühinemiseelse abi rahastamisvahendi üle;

| 81. | väljendab kahetsust, et Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarne assamblee on teinud vaid väga tagasihoidlikke edusamme ELiga seotud õigusaktide vastuvõtmisel. Poliitilised lahkhelid avaldavad endiselt negatiivset mõju assamblee tööle; |
| --- | --- |

81.

väljendab kahetsust, et Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarne assamblee on teinud vaid väga tagasihoidlikke edusamme ELiga seotud õigusaktide vastuvõtmisel. Poliitilised lahkhelid avaldavad endiselt negatiivset mõju assamblee tööle;

| 82. | nõuab, et võetaks arvesse USA ja ELi abiga loodud eksperdirühma töö tulemusi. Nimetatud eksperdirühm töötas välja soovitused föderatsiooni põhiseaduse reformimiseks, et tegeleda riigi kulukate ja keerukate haldusstruktuuridega, kus paljud pädevused kattuvad föderatsiooni, kantonite ja valdade vahel. Komitee tervitab asjaolu, et eksperdirühm lähtus oma soovitustes laiaulatuslikust ja osalusel põhinevast konsulteerimisprotsessist, kuhu olid kaasatud kõik valitsustasandid, sh ka kohalik tasand valdade, föderatsiooni linnade ja kodanikuühiskonna kaudu; |
| --- | --- |

82.

nõuab, et võetaks arvesse USA ja ELi abiga loodud eksperdirühma töö tulemusi. Nimetatud eksperdirühm töötas välja soovitused föderatsiooni põhiseaduse reformimiseks, et tegeleda riigi kulukate ja keerukate haldusstruktuuridega, kus paljud pädevused kattuvad föderatsiooni, kantonite ja valdade vahel. Komitee tervitab asjaolu, et eksperdirühm lähtus oma soovitustes laiaulatuslikust ja osalusel põhinevast konsulteerimisprotsessist, kuhu olid kaasatud kõik valitsustasandid, sh ka kohalik tasand valdade, föderatsiooni linnade ja kodanikuühiskonna kaudu;

| 83. | toonitab samuti vajadust parandada inimõiguste kaitset ja viia ellu juba vastuvõetud sihtstrateegiad; |
| --- | --- |

83.

toonitab samuti vajadust parandada inimõiguste kaitset ja viia ellu juba vastuvõetud sihtstrateegiad;

| 84. | kutsub kõiki föderaalseid üksusi üles jätkama konstruktiivset poliitilist dialoogi omavahel ja föderaalsete asutustega; |
| --- | --- |

84.

kutsub kõiki föderaalseid üksusi üles jätkama konstruktiivset poliitilist dialoogi omavahel ja föderaalsete asutustega;

Kosovo
   (1)

| 85. | tervitab nõukogu otsust alustada läbirääkimisi Kosovoga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

85.

tervitab nõukogu otsust alustada läbirääkimisi Kosovoga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks;

| 86. | väljendab heameelt piirkondliku koostöönõukogu otsuse üle muuta oma põhikirja, et võimaldada Kosovol nõukogus iseseisvalt osaleda. Kosovo osalemine piirkondlikus koostöönõukogus moodustab hea aluse Kosovo osaluse aktiveerimiseks ja laiendamiseks teistes piirkondlikes foorumites; |
| --- | --- |

86.

väljendab heameelt piirkondliku koostöönõukogu otsuse üle muuta oma põhikirja, et võimaldada Kosovol nõukogus iseseisvalt osaleda. Kosovo osalemine piirkondlikus koostöönõukogus moodustab hea aluse Kosovo osaluse aktiveerimiseks ja laiendamiseks teistes piirkondlikes foorumites;

| 87. | tunnustab Kosovo ja Serbia aktiivset ja konstruktiivset osalemist ELi toetatavas dialoogis ning märgib, kui oluline on Serbia ja Kosovo vaidluste rahulik ja kõikehõlmav lahendamine kogu piirkonna arengu jaoks; |
| --- | --- |

87.

tunnustab Kosovo ja Serbia aktiivset ja konstruktiivset osalemist ELi toetatavas dialoogis ning märgib, kui oluline on Serbia ja Kosovo vaidluste rahulik ja kõikehõlmav lahendamine kogu piirkonna arengu jaoks;

| 88. | märgib, et kuigi peamised juhtimisstruktuurid on kesk- ja kohalikul tasandil paigas, on kohalik tasand siiski nõrk ning tarvis on sobivat rahastamist ja haldussuutlikkust. Komitee kutsub üles tegema täiendavaid jõupingutusi, et parandada õigusaktide rakendamist, suurendada valitsuse (sh omavalitsustasandi) vastutust ja läbipaistvust ning kohalikele omavalitsustele pakutavat toetust detsentraliseerimisprotsessi jätkamiseks; |
| --- | --- |

88.

märgib, et kuigi peamised juhtimisstruktuurid on kesk- ja kohalikul tasandil paigas, on kohalik tasand siiski nõrk ning tarvis on sobivat rahastamist ja haldussuutlikkust. Komitee kutsub üles tegema täiendavaid jõupingutusi, et parandada õigusaktide rakendamist, suurendada valitsuse (sh omavalitsustasandi) vastutust ja läbipaistvust ning kohalikele omavalitsustele pakutavat toetust detsentraliseerimisprotsessi jätkamiseks;

| 89. | tervitab asjaolu, et kohalikud omavalitsused on parandanud oma suutlikkust, sh pagulaste ja põgenike tagasipöördumise ja taasintegreerimise valdkonnas, halduse ja eelarveteabe läbipaistvuse osas ning omavalitsustasandi otsustusprotsessidest aruandmise osas; |
| --- | --- |

89.

tervitab asjaolu, et kohalikud omavalitsused on parandanud oma suutlikkust, sh pagulaste ja põgenike tagasipöördumise ja taasintegreerimise valdkonnas, halduse ja eelarveteabe läbipaistvuse osas ning omavalitsustasandi otsustusprotsessidest aruandmise osas;

| 90. | kordab veel kord läbipaistva ja tõhusa haldussüsteemi olulisust ning kutsub Kosovo valitsust üles pöörama suurt tähelepanu komisjoni soovitustele võidelda organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga ning arendada välja piisavad kohtusüsteemid ja avalikud haldussüsteemid; |
| --- | --- |

90.

kordab veel kord läbipaistva ja tõhusa haldussüsteemi olulisust ning kutsub Kosovo valitsust üles pöörama suurt tähelepanu komisjoni soovitustele võidelda organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga ning arendada välja piisavad kohtusüsteemid ja avalikud haldussüsteemid;

| 91. | märgib, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ja valitsusasutuste koostöö on Kosovos ikka veel ennekõike üksikjuhtumite tasemel ning seda tuleks parandada, eriti mis puudutab riiklike poliitikameetmete määratlemist ja rakendamist; |
| --- | --- |

91.

märgib, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ja valitsusasutuste koostöö on Kosovos ikka veel ennekõike üksikjuhtumite tasemel ning seda tuleks parandada, eriti mis puudutab riiklike poliitikameetmete määratlemist ja rakendamist;

| 92. | kordab vajadust veelgi toetada õigusriiki, mis kujutab endast stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi nurgakivi. Kõnealuses kontekstis on väga tervitatav õigusriigi põhimõtet puudutava struktureeritud dialoogi jätkamine, sest see toetab ja suunab Kosovot kõnealuses valdkonnas, sealhulgas aruteludes Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX) tuleviku üle Kosovos; |
| --- | --- |

92.

kordab vajadust veelgi toetada õigusriiki, mis kujutab endast stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi nurgakivi. Kõnealuses kontekstis on väga tervitatav õigusriigi põhimõtet puudutava struktureeritud dialoogi jätkamine, sest see toetab ja suunab Kosovot kõnealuses valdkonnas, sealhulgas aruteludes Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX) tuleviku üle Kosovos;

| 93. | teeb ettepaneku pidada täiendavaid läbirääkimisi kohaliku omavalitsuse eristaatuse andmiseks Põhja-Kosovos asuvale Mitrovicat ümbritsevale enklaavile, kus elavad peamiselt serblased. |
| --- | --- |

93.

teeb ettepaneku pidada täiendavaid läbirääkimisi kohaliku omavalitsuse eristaatuse andmiseks Põhja-Kosovos asuvale Mitrovicat ümbritsevale enklaavile, kus elavad peamiselt serblased.

Brüssel, 2. aprill 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/99 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

1

(2)  Vt komisjoni teatis „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2013–2014”, COM(2013) 700 final.

2

(3)  Vojvodina esinduskogu 21. mai 2013. aasta deklaratsioon Vojvodina autonoomse piirkonna põhiseaduslike ja seaduslike õiguste kaitsmise kohta.

3

(4)  Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi soovitus 301 (2011) „Kohalik ja piirkondlik demokraatia Türgis”, Strasbourg, 22.–24. märts 2011.

4

(5)  Idem.

5

(6)  Valimised toimusid 2013. aasta juunis. Vt Euroopa Parlamendi eduaruanne Albaania kohta, esitles raportöör Nikola Vuljanić (GUE/NGL), välisasjade komisjoni koosolek, 25. november 2013.

6

(7)  Vt OSCE ja Euroopa Nõukogu Piirkondlike ja Kohalike Omavalitsuste Kongressi vaatlusmissiooni 8. mai 2011. aasta aruanne, http://www.osce.org/odihr/77446.

7

---

| 7.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 174/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 174/15

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Taskukohane energia kõigile”

2014/C 174/04

| Raportöör | Christian Illedits Burgenlandi liidumaa parlamendi saadik (PES/AT) |
| --- | --- |
| Viitedokument | ELi Nõukogu eesistujariigi Kreeka 4. novembri 2013. aasta kiri |

Raportöör

Christian Illedits Burgenlandi liidumaa parlamendi saadik (PES/AT)

Viitedokument

ELi Nõukogu eesistujariigi Kreeka 4. novembri 2013. aasta kiri

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tõdeb, et puudulik ligipääs energiale (edaspidi: kütteostuvõimetus) puudutab juba praegu suurt osa Euroopa elanikkonnast, ja toonitab, et selle leevendamiseks ja vähendamiseks on tarvis lühiajalise, keskmise pikkusega ja pikaajalise mõjuga meetmeid. Kütteostuvõimetus avaldab otsest mõju rahvatervisele ja inimeste elukvaliteedile; |
| --- | --- |

1.

tõdeb, et puudulik ligipääs energiale (edaspidi: kütteostuvõimetus) puudutab juba praegu suurt osa Euroopa elanikkonnast, ja toonitab, et selle leevendamiseks ja vähendamiseks on tarvis lühiajalise, keskmise pikkusega ja pikaajalise mõjuga meetmeid. Kütteostuvõimetus avaldab otsest mõju rahvatervisele ja inimeste elukvaliteedile;

| 2. | toob välja, et erinevus energiahinnatõusu ja sissetuleku suurenemise vahel muutub järjest suuremaks, ning toonitab, et seeläbi tekib kütteostuvõimetuse püsiva laienemise oht ja seda kõigis ELi riikides; |
| --- | --- |

2.

toob välja, et erinevus energiahinnatõusu ja sissetuleku suurenemise vahel muutub järjest suuremaks, ning toonitab, et seeläbi tekib kütteostuvõimetuse püsiva laienemise oht ja seda kõigis ELi riikides;

| 3. | nõuab seepärast meetmeid, millega püüeldaks nii lühiajaliste (nt erakorraline abi äärmuslikes olukordades) kui ka keskmise pikkusega ja pikaajaliste eesmärkide poole, sealhulgas nt energiatõhususmeetmed, energiasäästumeetmed, üleminek jätkusuutlikele energiasüsteemidele, taastuvenergia kohalik tootmine ja transpordivajaduste optimeerimine; |
| --- | --- |

3.

nõuab seepärast meetmeid, millega püüeldaks nii lühiajaliste (nt erakorraline abi äärmuslikes olukordades) kui ka keskmise pikkusega ja pikaajaliste eesmärkide poole, sealhulgas nt energiatõhususmeetmed, energiasäästumeetmed, üleminek jätkusuutlikele energiasüsteemidele, taastuvenergia kohalik tootmine ja transpordivajaduste optimeerimine;

| 4. | märgib, et ELi aruteludes käsitatakse puudulikku ligipääsu energiale sageli kitsamalt kütteostuvõimetuse kontseptsioonina. Ometi on see ulatuslikum kontseptsioon, sest ka teabevahetuse, liikuvuse ja hügieeniga – mis kõik on vajalik sotsiaalse osaluse jaoks – seotud energiavajadused peavad jääma taskukohaseks. Peresid ja leibkondi, kelle sissetulekud vähenevad, rõhuvad suurenevad energiaarved, mis viib selleni, et nad kas ei saa oma kortereid piisavalt kütta või peavad leppima vähemväärtuslike, sageli tervist või keskkonda kahjustavate energiaallikatega või siis end võlgadesse mässima, ning nende võimalused kasutada transporditeenuseid on üha piiratumad; |
| --- | --- |

4.

märgib, et ELi aruteludes käsitatakse puudulikku ligipääsu energiale sageli kitsamalt kütteostuvõimetuse kontseptsioonina. Ometi on see ulatuslikum kontseptsioon, sest ka teabevahetuse, liikuvuse ja hügieeniga – mis kõik on vajalik sotsiaalse osaluse jaoks – seotud energiavajadused peavad jääma taskukohaseks. Peresid ja leibkondi, kelle sissetulekud vähenevad, rõhuvad suurenevad energiaarved, mis viib selleni, et nad kas ei saa oma kortereid piisavalt kütta või peavad leppima vähemväärtuslike, sageli tervist või keskkonda kahjustavate energiaallikatega või siis end võlgadesse mässima, ning nende võimalused kasutada transporditeenuseid on üha piiratumad;

| 5. | on seisukohal, et kütteostuvõimetust tuleks eelkõige vaadelda üldisemalt kui vaesuse ühte aspekti ning seda tuleks käsitleda peamiselt riigi ja ELi tasandi poliitikameetmete abil tööhõive, sotsiaal-, konkurentsivõime, piirkondliku arengu ja ühtekuuluvuse valdkonnas ning kehtestada ELi tasandiga kooskõlastatult asjakohased meetmed. Kuna ELil on energeetika valdkonnas liikmesriikidega jagatud pädevus ning EL võtab ka teistes valdkondades (ühtne turg, kliimamuutused jt) poliitikameetmeid, mis mõjutavad energiahindu ja energia kättesaadavust, siis on palju põhjuseid, miks käsitleda kütteostuvõimetust energiapoliitika raames. |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et kütteostuvõimetust tuleks eelkõige vaadelda üldisemalt kui vaesuse ühte aspekti ning seda tuleks käsitleda peamiselt riigi ja ELi tasandi poliitikameetmete abil tööhõive, sotsiaal-, konkurentsivõime, piirkondliku arengu ja ühtekuuluvuse valdkonnas ning kehtestada ELi tasandiga kooskõlastatult asjakohased meetmed. Kuna ELil on energeetika valdkonnas liikmesriikidega jagatud pädevus ning EL võtab ka teistes valdkondades (ühtne turg, kliimamuutused jt) poliitikameetmeid, mis mõjutavad energiahindu ja energia kättesaadavust, siis on palju põhjuseid, miks käsitleda kütteostuvõimetust energiapoliitika raames.

Selleks et tagada taskukohane energiavarustus, peaks EL kõigepealt tagama piisava pakkumise energiaturul, takistama monopoolse seisundi tekkimist või kuritarvitamist ning tagama, et muudele energiaallikatele üleminekuks ettenähtud vahendid on kulutõhusad; toonitab, et ELi tõhus energia- ja keskkonnapoliitika on täielikult ühildatav otsusekindla tööstuspoliitika ja Euroopa ettevõtete rahvusvahelise konkurentsivõimega;

| 6. | on seetõttu seisukohal, et kütteostuvõimetuse määratluse väljatöötamine ELi tasandil on vajalik, et ühelt poolt parandada probleemiga arvestamist poliitilisel tasandil ja teiselt poolt tagada õiguskindlus kütteostuvõimetuse vastu võitlemise meetmete jaoks. See määratlus peaks olema paindlik, et võtta arvesse liikmesriikide ja nende piirkondade erinevaid tingimusi, et oleks võimalik arvestada ELi eri osade erinevate energiasüsteemide, sissetulekumäärade ja sotsiaalsete struktuuridega; |
| --- | --- |

6.

on seetõttu seisukohal, et kütteostuvõimetuse määratluse väljatöötamine ELi tasandil on vajalik, et ühelt poolt parandada probleemiga arvestamist poliitilisel tasandil ja teiselt poolt tagada õiguskindlus kütteostuvõimetuse vastu võitlemise meetmete jaoks. See määratlus peaks olema paindlik, et võtta arvesse liikmesriikide ja nende piirkondade erinevaid tingimusi, et oleks võimalik arvestada ELi eri osade erinevate energiasüsteemide, sissetulekumäärade ja sotsiaalsete struktuuridega;

| 7. | soovitab selle taustal, et arutelu alusena võetaks kasutusele kütteostuvõimetuse kvantitatiivne määratlus, mis võiks seisneda nt kogu ELi hõlmava ülempiiri kehtestamises sellele osale leibkondade sissetulekust, mis võib kuluda energiale. Muude kriteeriumidena võiks määratlusse lisada näiteks õiguse asjakohaste energiateenuste kättesaadavusele või inimväärse eluaseme läviväärtuse; |
| --- | --- |

7.

soovitab selle taustal, et arutelu alusena võetaks kasutusele kütteostuvõimetuse kvantitatiivne määratlus, mis võiks seisneda nt kogu ELi hõlmava ülempiiri kehtestamises sellele osale leibkondade sissetulekust, mis võib kuluda energiale. Muude kriteeriumidena võiks määratlusse lisada näiteks õiguse asjakohaste energiateenuste kättesaadavusele või inimväärse eluaseme läviväärtuse;

| 8. | tõdeb, et hoolimata Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning teiste sidusrühmade survest ei ole Euroopa Komisjon kütteostuvõimetust kui olulist poliitilist väljakutset senini veel piisavalt käsitlenud; |
| --- | --- |

8.

tõdeb, et hoolimata Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning teiste sidusrühmade survest ei ole Euroopa Komisjon kütteostuvõimetust kui olulist poliitilist väljakutset senini veel piisavalt käsitlenud;

| 9. | tõstab esile, et ühest küljest on kütteostuvõimetuse tekkimise otsesed riskitegurid väike sissetulek ja vähene sotsiaalkaitse (iseäranis uutes liikmesriikides) ja teisest küljest tingivad neid kokkuhoiumeetmed (nt Lõuna-Euroopa liikmesriikides). Kütteostuvõimetuse suurenemise kaudseks riskiteguriks tuleb pidada ka asjaolu, et energiahindade tõus on keskmiselt suurem kui leibkonna sissetuleku kasv ja seega puudutab kütteostuvõimetus järjest suuremat hulka inimesi; |
| --- | --- |

9.

tõstab esile, et ühest küljest on kütteostuvõimetuse tekkimise otsesed riskitegurid väike sissetulek ja vähene sotsiaalkaitse (iseäranis uutes liikmesriikides) ja teisest küljest tingivad neid kokkuhoiumeetmed (nt Lõuna-Euroopa liikmesriikides). Kütteostuvõimetuse suurenemise kaudseks riskiteguriks tuleb pidada ka asjaolu, et energiahindade tõus on keskmiselt suurem kui leibkonna sissetuleku kasv ja seega puudutab kütteostuvõimetus järjest suuremat hulka inimesi;

| 10. | kutsub seepärast ELi üles võtma kiiresti meetmeid, et toetada kõige haavatavamaid majandusi – eeskätt lähenemispiirkondades – probleemide lahendamisel, mis tulenevad sellest, et järsult tõusvate energiahindade tingimustes sissetulekud paljudes ühiskonnakihtides suurenevad vaid vähesel määral, seisavad paigal või isegi vähenevad; |
| --- | --- |

10.

kutsub seepärast ELi üles võtma kiiresti meetmeid, et toetada kõige haavatavamaid majandusi – eeskätt lähenemispiirkondades – probleemide lahendamisel, mis tulenevad sellest, et järsult tõusvate energiahindade tingimustes sissetulekud paljudes ühiskonnakihtides suurenevad vaid vähesel määral, seisavad paigal või isegi vähenevad;

| 11. | kutsub selles kontekstis üles viima lõpule ELi siseturu energia valdkonnas, et tagada kindel ja jätkusuutlik energiavarustus, hoides hinnad võimalikult madalal. Rohkem tuleb investeerida jaotusvõrkudesse, ülekandetaristusse, vastastikustesse ühendustesse ja arukate võrkude arendamisse; |
| --- | --- |

11.

kutsub selles kontekstis üles viima lõpule ELi siseturu energia valdkonnas, et tagada kindel ja jätkusuutlik energiavarustus, hoides hinnad võimalikult madalal. Rohkem tuleb investeerida jaotusvõrkudesse, ülekandetaristusse, vastastikustesse ühendustesse ja arukate võrkude arendamisse;

| 12. | tõdeb, et selle taustal tuleb võimalikult kulutõhusalt arendada ja turustada taastuvaid energiakandjaid. Kohustuslike taastuvenergiakvootide korral peaks energiapakkujatel olema võimalus ise otsustada, mil viisil nad oma vahendid tuule- ja päikeseenergiasse, biomassi või muudesse energiaressurssidesse investeerivad. Seega peab munitsipaal-kommunaalettevõttel olema võimalik ise oma äranägemisel valida soodsaim lahendus oma puhta energia jaoks. Näiteks ühistute või sarnaste organisatsioonivormide asutamine taastuvenergia tootmiseks või energiatõhususe suurendamiseks on veel üks hea võimalus, kuidas keskenduda tarbija vajadustele; |
| --- | --- |

12.

tõdeb, et selle taustal tuleb võimalikult kulutõhusalt arendada ja turustada taastuvaid energiakandjaid. Kohustuslike taastuvenergiakvootide korral peaks energiapakkujatel olema võimalus ise otsustada, mil viisil nad oma vahendid tuule- ja päikeseenergiasse, biomassi või muudesse energiaressurssidesse investeerivad. Seega peab munitsipaal-kommunaalettevõttel olema võimalik ise oma äranägemisel valida soodsaim lahendus oma puhta energia jaoks. Näiteks ühistute või sarnaste organisatsioonivormide asutamine taastuvenergia tootmiseks või energiatõhususe suurendamiseks on veel üks hea võimalus, kuidas keskenduda tarbija vajadustele;

| 13. | on seisukohal, et edaspidi tuleb ELi struktuurifondidest energiatoetuste eraldamisel eesmärgiks seada esmajoones fossiil- ja tuumkütuse kasutamise vähendamist ja muudele energiaallikatele üleminekut edendavate projektide toetamine ning kütteostuvõimetuse ületamine. Samuti kutsub komitee komisjoni üles pidama neid eesmärke silmas vastavate programmide väljatöötamisel; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et edaspidi tuleb ELi struktuurifondidest energiatoetuste eraldamisel eesmärgiks seada esmajoones fossiil- ja tuumkütuse kasutamise vähendamist ja muudele energiaallikatele üleminekut edendavate projektide toetamine ning kütteostuvõimetuse ületamine. Samuti kutsub komitee komisjoni üles pidama neid eesmärke silmas vastavate programmide väljatöötamisel;

| 14. | nõuab seepärast poliitikat, mis energiatõhususe parandamise ja energiavarustuse detsentraliseeritumatele energiaallikatele suunamise kaudu aitaks alandada energiakulusid; |
| --- | --- |

14.

nõuab seepärast poliitikat, mis energiatõhususe parandamise ja energiavarustuse detsentraliseeritumatele energiaallikatele suunamise kaudu aitaks alandada energiakulusid;

| 15. | on seisukohal, et struktuurifondide vahendite eraldamisel tuleb lisaks leibkondadele arvestada ka kõige kaitsetumate tarbivate sektoritega; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et struktuurifondide vahendite eraldamisel tuleb lisaks leibkondadele arvestada ka kõige kaitsetumate tarbivate sektoritega;

Fossiilkütuste subsideerimise jätkamise asemel tuleks ühiselt asuda lahendama kliimapoliitikaalaseid ja sotsiaalseid probleeme.

| 16. | juhib tähelepanu asjaolule, et kliimamõjudest hoolimata on taskukohase energia küsimus kogu maailmas liikumas poliitikas esiplaanile. Taastuvenergia arendamiseks vajalikud finantsvahendid ja nõudlus taskukohase energia järele tunduvad esialgu vastuolus olevat; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu asjaolule, et kliimamõjudest hoolimata on taskukohase energia küsimus kogu maailmas liikumas poliitikas esiplaanile. Taastuvenergia arendamiseks vajalikud finantsvahendid ja nõudlus taskukohase energia järele tunduvad esialgu vastuolus olevat;

| 17. | viitab aga asjaolule, et fossiilkütuste ja tuumaenergia ühiskondlikud ja ökoloogilised (lisa)kulud ületavad suuresti kõiki muid energiakulusid. Ent need kulud jäävad suuremalt osalt turgudel ja hindades arvesse võtmata; |
| --- | --- |

17.

viitab aga asjaolule, et fossiilkütuste ja tuumaenergia ühiskondlikud ja ökoloogilised (lisa)kulud ületavad suuresti kõiki muid energiakulusid. Ent need kulud jäävad suuremalt osalt turgudel ja hindades arvesse võtmata;

| 18. | viitab asjaolule, et seni on ELi ja liikmesriikide poliitikud liiga vähe tähelepanu pööranud arvukatele eelistele, mida pakuvad eri taastuvenergiaallikaid kombineerivaid arukad jaotussüsteemid, samuti taastuvenergia nõudluse juhtimisele ja energiatõhususse investeerimisele; |
| --- | --- |

18.

viitab asjaolule, et seni on ELi ja liikmesriikide poliitikud liiga vähe tähelepanu pööranud arvukatele eelistele, mida pakuvad eri taastuvenergiaallikaid kombineerivaid arukad jaotussüsteemid, samuti taastuvenergia nõudluse juhtimisele ja energiatõhususse investeerimisele;

| 19. | toonitab, et ei ole mingit põhjust kütteostuvõimetusest puudutatud inimesi ja muid tarbijaid teineteisele vastandada. Vastuolu taastuvenergiaallikate toetamise ja kütteostuvõimetusega võitlemise vahel ei ole ületamatu, vastupidi, mõlemad meetmed täiendavad teineteist; |
| --- | --- |

19.

toonitab, et ei ole mingit põhjust kütteostuvõimetusest puudutatud inimesi ja muid tarbijaid teineteisele vastandada. Vastuolu taastuvenergiaallikate toetamise ja kütteostuvõimetusega võitlemise vahel ei ole ületamatu, vastupidi, mõlemad meetmed täiendavad teineteist;

| 20. | võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni märkused ELi energiahindu mõjutavate elementide kohta ning tõdeb, et energia taskukohasuse probleemi süvendavad mitmed tegurid. Ent igal juhul on selge, et energiatõhususse ja taastuvenergiasse investeerimise abil on võimalik luua uusi töökohti kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning vähendada kütteostuvõimetust vähemalt keskpikas perspektiivis; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni märkused ELi energiahindu mõjutavate elementide kohta ning tõdeb, et energia taskukohasuse probleemi süvendavad mitmed tegurid. Ent igal juhul on selge, et energiatõhususse ja taastuvenergiasse investeerimise abil on võimalik luua uusi töökohti kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning vähendada kütteostuvõimetust vähemalt keskpikas perspektiivis;

Kütteostuvõimetuse mõju

| 21. | tõdeb murelikult, et leibkondade ja ettevõtete jaoks tõusis elektrihind ELis 2005.–2011. aastal keskmiselt 29 %. Samal ajavahemikul tõusis elektrihind USAs vaid 5 % ja Jaapanis isegi ainult 1 %. Tuleb märkida, et samal ajavahemikul kahekordistus naftabarreli hind rahvusvahelisel turul ja neljakordistus 2001.–2011. aastal; |
| --- | --- |

21.

tõdeb murelikult, et leibkondade ja ettevõtete jaoks tõusis elektrihind ELis 2005.–2011. aastal keskmiselt 29 %. Samal ajavahemikul tõusis elektrihind USAs vaid 5 % ja Jaapanis isegi ainult 1 %. Tuleb märkida, et samal ajavahemikul kahekordistus naftabarreli hind rahvusvahelisel turul ja neljakordistus 2001.–2011. aastal;

| 22. | soovib rõhutada, et kasvav kütteostuvõimetus puudutab eelkõige uusi liikmesriike ja kriisist haaratud Lõuna-Euroopa riike. Arvestades, et lõhe sissetulekute suurenemise ja energiahinnatõusu vahel järjest süveneb ning suureneb vaesus üldiselt, samuti asjaolu, et esialgu puudusid meetmed olemasolevate kiiresti lagunevate eluruumide ja energiataristu energiatõhususe parandamiseks, puudutab kütteostuvõimetuse probleem praeguseks suurt osa elanikkonnast; |
| --- | --- |

22.

soovib rõhutada, et kasvav kütteostuvõimetus puudutab eelkõige uusi liikmesriike ja kriisist haaratud Lõuna-Euroopa riike. Arvestades, et lõhe sissetulekute suurenemise ja energiahinnatõusu vahel järjest süveneb ning suureneb vaesus üldiselt, samuti asjaolu, et esialgu puudusid meetmed olemasolevate kiiresti lagunevate eluruumide ja energiataristu energiatõhususe parandamiseks, puudutab kütteostuvõimetuse probleem praeguseks suurt osa elanikkonnast;

| 23. | toob seoses sellega esile, et Euroopas puudutab kütteostuvõimetus 50–125 miljonit inimest. Bulgaarias, Portugalis, Leedus, Rumeenias, Küprosel, Lätis ja Maltal ei suuda üle 30 % elanikkonnast oma eluruume piisavalt kütta ja peab tasuma ebaproportsionaalselt suuri energiaarveid. Praeguseks on sarnaste probleemidega vastakuti ka 20 % Kreeka, Poola, Itaalia, Ungari ja Hispaania elanikest. Järsult tõusva energiahinna (võrreldes sissetulekute muutusega) tõttu on karta, et kütteostuvõimetus tabab ka muid elanikkonna rühmi kõigis ELi riikides; |
| --- | --- |

23.

toob seoses sellega esile, et Euroopas puudutab kütteostuvõimetus 50–125 miljonit inimest. Bulgaarias, Portugalis, Leedus, Rumeenias, Küprosel, Lätis ja Maltal ei suuda üle 30 % elanikkonnast oma eluruume piisavalt kütta ja peab tasuma ebaproportsionaalselt suuri energiaarveid. Praeguseks on sarnaste probleemidega vastakuti ka 20 % Kreeka, Poola, Itaalia, Ungari ja Hispaania elanikest. Järsult tõusva energiahinna (võrreldes sissetulekute muutusega) tõttu on karta, et kütteostuvõimetus tabab ka muid elanikkonna rühmi kõigis ELi riikides;

| 24. | nõustub seepärast, et kütteostuvõimetus on materiaalse puuduse näitaja, mida saab mõõta sissetulekut, sotsiaalset kaasatust ja elutingimusi käsitlevate küsitluste abil, näiteks küsimusega „Kas vajaduse korral saate endale lubada oma korteri piisavat kütmist” ning „Kas saate rahuldada oma transpordivajadused?” (Eurostat, 2012); |
| --- | --- |

24.

nõustub seepärast, et kütteostuvõimetus on materiaalse puuduse näitaja, mida saab mõõta sissetulekut, sotsiaalset kaasatust ja elutingimusi käsitlevate küsitluste abil, näiteks küsimusega „Kas vajaduse korral saate endale lubada oma korteri piisavat kütmist” ning „Kas saate rahuldada oma transpordivajadused?” (Eurostat, 2012);

| 25. | tunneb seepärast heameelt selle üle, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju, ja 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju, kutsutakse liikmesriike muu hulgas üles määratlema kaitsetumate tarbijate mõiste. Selleks et hinnata parimal võimalikul moel kütteostevõimetuse olukorda Euroopas, on ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teinud ettepaneku kehtestada kogu ELis kütteostuvõimetuse ühtne määratlus ja ühtlustada olemasolev statistika; |
| --- | --- |

25.

tunneb seepärast heameelt selle üle, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju, ja 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju, kutsutakse liikmesriike muu hulgas üles määratlema kaitsetumate tarbijate mõiste. Selleks et hinnata parimal võimalikul moel kütteostevõimetuse olukorda Euroopas, on ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teinud ettepaneku kehtestada kogu ELis kütteostuvõimetuse ühtne määratlus ja ühtlustada olemasolev statistika;

| 26. | nõustub ka tõdemusega, et kütteostuvõimetusest puudutatud leibkondade hulk võib kasvada, ja teeb ettepaneku innustada liikmesriike pidama kinni kohustusest määratleda kaitsetumate tarbijate mõiste; |
| --- | --- |

26.

nõustub ka tõdemusega, et kütteostuvõimetusest puudutatud leibkondade hulk võib kasvada, ja teeb ettepaneku innustada liikmesriike pidama kinni kohustusest määratleda kaitsetumate tarbijate mõiste;

Kohaliku ja piirkondliku tasandi kaasamine

| 27. | tuletab meelde, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülesannete hulka kuulub ka elanikele kohapeal erapooletu nõustamise pakkumine nende majade ja korterite energiatõhususe parandamise küsimuses. See meede soodustab töökohtade loomist ehitusega seotud sektorites, aidates suunata nende tegevust olemasolevate hoonete energiasäästliku saneerimise poole, mis vähendab omakorda kütteostuvõimetust ja CO2 heidet ning edendab tehnoloogilist innovatsiooni; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülesannete hulka kuulub ka elanikele kohapeal erapooletu nõustamise pakkumine nende majade ja korterite energiatõhususe parandamise küsimuses. See meede soodustab töökohtade loomist ehitusega seotud sektorites, aidates suunata nende tegevust olemasolevate hoonete energiasäästliku saneerimise poole, mis vähendab omakorda kütteostuvõimetust ja CO2 heidet ning edendab tehnoloogilist innovatsiooni;

| 28. | mõistab selgelt, et ELis kütteostuvõimetuse alal valitsevaid suuri sotsiaalseid ja geograafilisi erinevusi arvestades on kõige parem, kui konkreetsele olukorrale vastavad meetmed võetakse kohapeal; |
| --- | --- |

28.

mõistab selgelt, et ELis kütteostuvõimetuse alal valitsevaid suuri sotsiaalseid ja geograafilisi erinevusi arvestades on kõige parem, kui konkreetsele olukorrale vastavad meetmed võetakse kohapeal;

| 29. | toob välja, et kütteostuvõimetuse ohu uurimine piirkondlikul tasandil annab märksa parema ülevaate Euroopa sotsiaalsest ebavõrdsusest kui selle uurimine riikide tasandil. Väljendatuna ostujõu standardina (PPS), milles on arvesse võetud erinevaid hinnatasemeid, maksavad nt bulgaarlased 100 kWh elektri eest keskmiselt 17,07 ühikut, britid aga 15,37 ühikut. Lõhe lõuna ja põhja, ida ja lääne vahel oli Euroopa Liidus olemas juba enne 2005. aasta kriisi, ent see on sellest saadik veelgi süvenenud; |
| --- | --- |

29.

toob välja, et kütteostuvõimetuse ohu uurimine piirkondlikul tasandil annab märksa parema ülevaate Euroopa sotsiaalsest ebavõrdsusest kui selle uurimine riikide tasandil. Väljendatuna ostujõu standardina (PPS), milles on arvesse võetud erinevaid hinnatasemeid, maksavad nt bulgaarlased 100 kWh elektri eest keskmiselt 17,07 ühikut, britid aga 15,37 ühikut. Lõhe lõuna ja põhja, ida ja lääne vahel oli Euroopa Liidus olemas juba enne 2005. aasta kriisi, ent see on sellest saadik veelgi süvenenud;

| 30. | toob esile, et majade ja korterite energiatõhususe parandamise toetamine on seega äärmiselt oluline nii üldiselt vaesuse kõrvaldamise kui ka kliimamuutuste vastu võitlemise seisukohast. Lisaks sellele oleksid leibkonnad energiatõhusate korterite ja majade abil tulevasteks energiahinnatõusudeks varemini valmis; |
| --- | --- |

30.

toob esile, et majade ja korterite energiatõhususe parandamise toetamine on seega äärmiselt oluline nii üldiselt vaesuse kõrvaldamise kui ka kliimamuutuste vastu võitlemise seisukohast. Lisaks sellele oleksid leibkonnad energiatõhusate korterite ja majade abil tulevasteks energiahinnatõusudeks varemini valmis;

| 31. | peab vajalikuks edendada kohalikul ja piirkondlikul tasandil teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, millel on ELi institutsioonide asjakohane toetus, et edendada inimeste seas harjumusi, mis aitavad energiat säästa; |
| --- | --- |

31.

peab vajalikuks edendada kohalikul ja piirkondlikul tasandil teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, millel on ELi institutsioonide asjakohane toetus, et edendada inimeste seas harjumusi, mis aitavad energiat säästa;

| 32. | juhib tähelepanu ka transpordi jaoks vajaliku energia hinna mõjule, mis on ühtlasi kütteostuvõimetuse üks tegureid ja peaks viima pikaajaliste piirkondliku planeerimise strateegiateni, et vähendada transpordivajadust ning pakkuda võimaluse korral kütusesäästlikumaid transpordiliike; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu ka transpordi jaoks vajaliku energia hinna mõjule, mis on ühtlasi kütteostuvõimetuse üks tegureid ja peaks viima pikaajaliste piirkondliku planeerimise strateegiateni, et vähendada transpordivajadust ning pakkuda võimaluse korral kütusesäästlikumaid transpordiliike;

Tarbija seisukoha selgem arvestamine energiapoliitika elluviimisel

| 33. | kutsub ELi seepärast üles pingutama rohkem selle nimel, et turupõhiseid algatusi, millega kaasneb kaitsetumate energiatarbijate ärakasutamise oht, täiendaksid alati sotsiaalpoliitilised meetmed kohalikul, piirkondlikul või riigi tasandil. Nende meetmete abil tuleks hoida kogu väärtusloomeahelas energiatootjast kuni energia lõpptarbijani maksud, lisamaksud ja tasud ning seega energiahinnad võimalikult madalal; |
| --- | --- |

33.

kutsub ELi seepärast üles pingutama rohkem selle nimel, et turupõhiseid algatusi, millega kaasneb kaitsetumate energiatarbijate ärakasutamise oht, täiendaksid alati sotsiaalpoliitilised meetmed kohalikul, piirkondlikul või riigi tasandil. Nende meetmete abil tuleks hoida kogu väärtusloomeahelas energiatootjast kuni energia lõpptarbijani maksud, lisamaksud ja tasud ning seega energiahinnad võimalikult madalal;

| 34. | kutsub üles mitte koormama tarbijaid ebamõistlike hindadega, näiteks kohaldades kõrgeid lisamakse taastuvenergia eest, iseäranis seepärast, et sageli ei jõua võrku üldse mingit taastuvenergiat. Samuti ei tohiks pöörduda tarbijate poole, et nad hüvitaksid kasumi, mis energiamahukates sektorites jääb saamata muu hulgas selle pärast, et võrgutaristu kaitseks ollakse sunnitud tootmist vähendama; |
| --- | --- |

34.

kutsub üles mitte koormama tarbijaid ebamõistlike hindadega, näiteks kohaldades kõrgeid lisamakse taastuvenergia eest, iseäranis seepärast, et sageli ei jõua võrku üldse mingit taastuvenergiat. Samuti ei tohiks pöörduda tarbijate poole, et nad hüvitaksid kasumi, mis energiamahukates sektorites jääb saamata muu hulgas selle pärast, et võrgutaristu kaitseks ollakse sunnitud tootmist vähendama;

Nõudmisega mitte jätta kaitsetumaid tarbijaid energiavarustuseta peaksid kaasnema järgmised meetmed:

| 35. | teeb seepärast ettepaneku viia kaitsetumate tarbijate jaoks ellu hoonete energiatõhususe parandamise programme, et vähendada püsivalt energiakulusid (nt kaugküttesüsteemide ja kõigi teiste energiat tootvate või mis tahes energiat soojusenergiaks muundavate elementide moderniseerimise jaoks rahastamiskava loomine, hoonete parem isoleerimine). Programmidega peaks kaasnema peamiselt omatarbimiseks mõeldud energiatootmisseadmete toetamine (soe vesi päikeseenergial töötavate küttesüsteemide kaudu, elektrienergia fotoelektrilise süsteemi kaudu). Sellega tagataks lisaks energiavajaduse vähendamisele ka taastuvenergia tootmine, mis vähendaks sõltuvust enamasti imporditud fossiilkütustest; |
| --- | --- |

35.

teeb seepärast ettepaneku viia kaitsetumate tarbijate jaoks ellu hoonete energiatõhususe parandamise programme, et vähendada püsivalt energiakulusid (nt kaugküttesüsteemide ja kõigi teiste energiat tootvate või mis tahes energiat soojusenergiaks muundavate elementide moderniseerimise jaoks rahastamiskava loomine, hoonete parem isoleerimine). Programmidega peaks kaasnema peamiselt omatarbimiseks mõeldud energiatootmisseadmete toetamine (soe vesi päikeseenergial töötavate küttesüsteemide kaudu, elektrienergia fotoelektrilise süsteemi kaudu). Sellega tagataks lisaks energiavajaduse vähendamisele ka taastuvenergia tootmine, mis vähendaks sõltuvust enamasti imporditud fossiilkütustest;

| 36. | ärgitab kiiresti rakendama programme energiaalaseks nõustamiseks ja selliste energiatõhususmeetmete toetamiseks, mis nõuavad vähe rahalisi vahendeid, ent avaldavad positiivset mõju (käitumismustrite muutmine, energiatõhusate seadmete kasutuselevõtt või akende ja uste tihendamine), ning kavandama ühtlasi konkreetse toetusprogrammi kütteostuvõimetute leibkondade jaoks; |
| --- | --- |

36.

ärgitab kiiresti rakendama programme energiaalaseks nõustamiseks ja selliste energiatõhususmeetmete toetamiseks, mis nõuavad vähe rahalisi vahendeid, ent avaldavad positiivset mõju (käitumismustrite muutmine, energiatõhusate seadmete kasutuselevõtt või akende ja uste tihendamine), ning kavandama ühtlasi konkreetse toetusprogrammi kütteostuvõimetute leibkondade jaoks;

| 37. | toonitab eesmärki tagada, et individuaalselt, kollektiivselt või piirkondlikult omatarbimiseks toodetud taastuvenergia oleks lihtsamini ligipääsetav ja odavam kui imporditud energia. Tuleb kehtestada üldine õigusraamistik, mis tagaks, et kohapealne elanikkond võidab konkreetse piirkonna elanike algatatud ja ellu viidud energiatootmisprojektidest; |
| --- | --- |

37.

toonitab eesmärki tagada, et individuaalselt, kollektiivselt või piirkondlikult omatarbimiseks toodetud taastuvenergia oleks lihtsamini ligipääsetav ja odavam kui imporditud energia. Tuleb kehtestada üldine õigusraamistik, mis tagaks, et kohapealne elanikkond võidab konkreetse piirkonna elanike algatatud ja ellu viidud energiatootmisprojektidest;

| 38. | nõuab kütteostuvõimetute leibkondade (kelle sissetulekutest enam kui 10 % kulub elektrile ja küttele) sotsiaalset toetamist, millega peaks kaasnema energiatõhususe parandamise toetamine; |
| --- | --- |

38.

nõuab kütteostuvõimetute leibkondade (kelle sissetulekutest enam kui 10 % kulub elektrile ja küttele) sotsiaalset toetamist, millega peaks kaasnema energiatõhususe parandamise toetamine;

| 39. | lisaks selle teeb ettepaneku rakendada ka muid toetavaid meetmeid, nt sotsiaaltariife (lifeline-tariffs), mille abil välditakse vähemalt energia põhivajaduse osas vaesemate väiketarbijate rahaliselt halvemasse olukorda sattumist; |
| --- | --- |

39.

lisaks selle teeb ettepaneku rakendada ka muid toetavaid meetmeid, nt sotsiaaltariife (lifeline-tariffs), mille abil välditakse vähemalt energia põhivajaduse osas vaesemate väiketarbijate rahaliselt halvemasse olukorda sattumist;

| 40. | pooldab püüdlusi kehtestada energiahinnatõusule piirmäär, eesmärgiga võidelda kütteostuvõimetuse vastu ja hoida soojusenergia hinnad fossiilkütuse hinnatasemest madalamal, et soodustada kiiremat üleminekut gaasi-, nafta- või söetoitel kateldega kütmiselt soojuse ja elektri koostootmisele või biomassi põletamisele kohalikes seadmetes või ülitõhusatele soojuspumpadele, mis kõik toimivad piirkondliku taastuvenergia toitel; |
| --- | --- |

40.

pooldab püüdlusi kehtestada energiahinnatõusule piirmäär, eesmärgiga võidelda kütteostuvõimetuse vastu ja hoida soojusenergia hinnad fossiilkütuse hinnatasemest madalamal, et soodustada kiiremat üleminekut gaasi-, nafta- või söetoitel kateldega kütmiselt soojuse ja elektri koostootmisele või biomassi põletamisele kohalikes seadmetes või ülitõhusatele soojuspumpadele, mis kõik toimivad piirkondliku taastuvenergia toitel;

| 41. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid rakendama meetmeid, mille abil – sarnaselt tööga seotud maksude puhul tehtavate soodustustega – vabastataks väikese sissetulekuga inimesed ka energiamaksudest või siis maksustataks neid vaid vähesel määral. |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et liikmesriigid peaksid rakendama meetmeid, mille abil – sarnaselt tööga seotud maksude puhul tehtavate soodustustega – vabastataks väikese sissetulekuga inimesed ka energiamaksudest või siis maksustataks neid vaid vähesel määral.

Brüssel, 2. aprill 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 7.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 174/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 174/19

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Uued suunised riigiabi kohta energeetika valdkonnas”

2014/C 174/05

| Raportöör: | Bettembourgi vallavalitsuse liige Gusty Graas (LU/ALDE) |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Omaalgatuslik arvamus |

Raportöör:

Bettembourgi vallavalitsuse liige Gusty Graas (LU/ALDE)

Viitedokument:

Omaalgatuslik arvamus

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused Euroopa energeetika kohta

| 1. | meenutab, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri prognooside kohaselt kasvab energiatarbimine üleilmselt 2035. aastaks ühe kolmandiku võrra, mis tuleneb ennekõike uute tööstusriikide suurenevast nõudlusest; |
| --- | --- |

1.

meenutab, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri prognooside kohaselt kasvab energiatarbimine üleilmselt 2035. aastaks ühe kolmandiku võrra, mis tuleneb ennekõike uute tööstusriikide suurenevast nõudlusest;

| 2. | rõhutab, et energiaturg muutub oluliselt selles mõttes, et turule sisenevad uued maagaasi tootjad ning et paljudes liikmesriikides areneb märkimisväärselt taastuvenergia tootmine. Selleks, et liikmesriikidel oleksid alates 2014. aastast energeetika valdkonna toetuste poliitikas täpsed eeskirjad, on vaja kohandada riigiabi andmise suuniseid. Selgus on väga vajalik selleks, et investorid saaksid oma projektid ellu viia; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et energiaturg muutub oluliselt selles mõttes, et turule sisenevad uued maagaasi tootjad ning et paljudes liikmesriikides areneb märkimisväärselt taastuvenergia tootmine. Selleks, et liikmesriikidel oleksid alates 2014. aastast energeetika valdkonna toetuste poliitikas täpsed eeskirjad, on vaja kohandada riigiabi andmise suuniseid. Selgus on väga vajalik selleks, et investorid saaksid oma projektid ellu viia;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidus tuleb lepitada Euroopa Komisjoni poolt „Euroopa kliima- ja energiapoliitika raamistikus aastani 2030” esitatud eesmärke ning liikmesriikide erinevaid ressursse ja omavahel mõnikord lahknevaid huve; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidus tuleb lepitada Euroopa Komisjoni poolt „Euroopa kliima- ja energiapoliitika raamistikus aastani 2030” esitatud eesmärke ning liikmesriikide erinevaid ressursse ja omavahel mõnikord lahknevaid huve;

| 4. | tuletab meelde, et konkurents ja vaba energiaturu olemasolu ei ole eesmärgid omaette, vaid Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 määratletud Euroopa Liidu kõrgematele eesmärkidele alluvad vahendid; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et konkurents ja vaba energiaturu olemasolu ei ole eesmärgid omaette, vaid Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 määratletud Euroopa Liidu kõrgematele eesmärkidele alluvad vahendid;

| 5. | soovitab kohtuasja C-573/12 Ålands Vindkraft kohtujuristi 28. jaanuari 2014. aasta ettepaneku valguses, et Euroopa Komisjon lükkaks uute suuniste esitlemise edasi, kuni Euroopa Kohus on oma otsuse teinud. Nimelt tegi kohtujurist kohtule ettepaneku kuulutada kehtetuks direktiivi 2009/28 artikli 3 lõige 3, mis võimaldab taastuvatest energiaallikatest toodetud riikliku elektrisüsteemi raames anda elektrisertifikaati ainult asjaomases liikmesriigis kanda kinnitanud rohelise elektri tootjatele. Kuid selle sätte kehtetuks kuulutamine õõnestaks põhjalikult taastuva energia arendamise toetuskavade struktuuri paljudes liikmesriikides ja muudaks tõenäoliselt suunised kehtetuks, kui need esitatakse enne kohtuotsust. Samuti kahandaks see õiguskindlust; |
| --- | --- |

5.

soovitab kohtuasja C-573/12 Ålands Vindkraft kohtujuristi 28. jaanuari 2014. aasta ettepaneku valguses, et Euroopa Komisjon lükkaks uute suuniste esitlemise edasi, kuni Euroopa Kohus on oma otsuse teinud. Nimelt tegi kohtujurist kohtule ettepaneku kuulutada kehtetuks direktiivi 2009/28 artikli 3 lõige 3, mis võimaldab taastuvatest energiaallikatest toodetud riikliku elektrisüsteemi raames anda elektrisertifikaati ainult asjaomases liikmesriigis kanda kinnitanud rohelise elektri tootjatele. Kuid selle sätte kehtetuks kuulutamine õõnestaks põhjalikult taastuva energia arendamise toetuskavade struktuuri paljudes liikmesriikides ja muudaks tõenäoliselt suunised kehtetuks, kui need esitatakse enne kohtuotsust. Samuti kahandaks see õiguskindlust;

| 6. | toetab ELi kliima- ja energiapoliitilisi eesmärke, mis on muu hulgas kindlaks määratud taastuvate energiaallikate direktiivis 2009/28/EÜ. Liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on välja töötanud eeskirju ja meetmeid kõnealuste kliima- ja energiapoliitiliste eesmärkide saavutamiseks aastaks 2020. Uued suunised riigiabi kohta keskkonna ja energeetika valdkonnas ei tohi olla vastuolus kõnealuste kindlalt kokkulepitud eemärkide ning nende saavutamiseks kehtestatud eeskirjade ja rakendatavate meetmetega; |
| --- | --- |

6.

toetab ELi kliima- ja energiapoliitilisi eesmärke, mis on muu hulgas kindlaks määratud taastuvate energiaallikate direktiivis 2009/28/EÜ. Liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on välja töötanud eeskirju ja meetmeid kõnealuste kliima- ja energiapoliitiliste eesmärkide saavutamiseks aastaks 2020. Uued suunised riigiabi kohta keskkonna ja energeetika valdkonnas ei tohi olla vastuolus kõnealuste kindlalt kokkulepitud eemärkide ning nende saavutamiseks kehtestatud eeskirjade ja rakendatavate meetmetega;

| 7. | rõhutab kõnealuses kontekstis vajadust saavutada tasakaal ühelt poolt energiaallikate mitmekesistamise ja taastuvenergia toetusmehhanismide ning teiselt poolt ühiste ELi tasandi eeskirjade vahel, mille eesmärk on vältida turumoonutusi. Seetõttu tunneb komitee muret, et Euroopa Komisjoni konsultatsioonidokumendis sisalduvad ettepanekud võivad olulisel määral piirata energiaallikate eristamise võimalusi, eelkõige võimaluse puhul toetada säästvat energiatootmist taastuvatest energiaallikatest; |
| --- | --- |

7.

rõhutab kõnealuses kontekstis vajadust saavutada tasakaal ühelt poolt energiaallikate mitmekesistamise ja taastuvenergia toetusmehhanismide ning teiselt poolt ühiste ELi tasandi eeskirjade vahel, mille eesmärk on vältida turumoonutusi. Seetõttu tunneb komitee muret, et Euroopa Komisjoni konsultatsioonidokumendis sisalduvad ettepanekud võivad olulisel määral piirata energiaallikate eristamise võimalusi, eelkõige võimaluse puhul toetada säästvat energiatootmist taastuvatest energiaallikatest;

Märkused ELi praeguse energiapoliitika suunatuse kohta

| 8. | võtab teadmiseks konsultatsioonidokumendi 2013. aasta detsembris valminud uute riigiabi suuniste eelnõu kohta keskkonna ja energeetika valdkonnas aastavahemikuks 2014–2020. Komitee väljendab kahetsust, et kõnealune dokument esitati ainuüksi ühes ELi ametlikus keeles ja et konsulteerimisele vastamise tähtaega lühendati tavapäraselt kaheksalt nädalalt de facto kuuele nädalale. Järelikult on sellistes tingimustes karta konsulteerimisele laekuvate vastuste esinduslikkuse nõrgenemist; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks konsultatsioonidokumendi 2013. aasta detsembris valminud uute riigiabi suuniste eelnõu kohta keskkonna ja energeetika valdkonnas aastavahemikuks 2014–2020. Komitee väljendab kahetsust, et kõnealune dokument esitati ainuüksi ühes ELi ametlikus keeles ja et konsulteerimisele vastamise tähtaega lühendati tavapäraselt kaheksalt nädalalt de facto kuuele nädalale. Järelikult on sellistes tingimustes karta konsulteerimisele laekuvate vastuste esinduslikkuse nõrgenemist;

| 9. | väljendab kahetsust, et komisjoni konsulteerimisdokumendis ei viidata üheski kohas Euroopa energiatarbijate õiguste hartale; |
| --- | --- |

9.

väljendab kahetsust, et komisjoni konsulteerimisdokumendis ei viidata üheski kohas Euroopa energiatarbijate õiguste hartale;

| 10. | rõhutab, et vaja on järgida terviklikku lähenemisviisi Euroopa Liidu tasandil rakendatavale energia- ja keskkonnapoliitikale; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et vaja on järgida terviklikku lähenemisviisi Euroopa Liidu tasandil rakendatavale energia- ja keskkonnapoliitikale;

| 11. | leiab, et kliimamuutusi ja energiapoliitikat ei saa vaadelda ega käsitleda teineteisest lahus; |
| --- | --- |

11.

leiab, et kliimamuutusi ja energiapoliitikat ei saa vaadelda ega käsitleda teineteisest lahus;

| 12. | rõhutab, et 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ võeti kasutusele ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, mille eesmärk on „vähendada tulemuslikult ja majanduslikult tõhusalt kasvuhoonegaaside heitkoguseid”. Kolmas faas (2013–2020) peaks endast kujutama süsteemi tugevdamist eesmärgiga vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 20 protsendi võrra (võrreldes 1990. aasta seisuga), ent komitee sedastab, et liiga paljude saastekvootide eraldamise tõttu kaotab süsteem osa tõhususest; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ võeti kasutusele ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, mille eesmärk on „vähendada tulemuslikult ja majanduslikult tõhusalt kasvuhoonegaaside heitkoguseid”. Kolmas faas (2013–2020) peaks endast kujutama süsteemi tugevdamist eesmärgiga vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 20 protsendi võrra (võrreldes 1990. aasta seisuga), ent komitee sedastab, et liiga paljude saastekvootide eraldamise tõttu kaotab süsteem osa tõhususest;

| 13. | soovib, et uutes riigiabi suunistes energeetika valdkonnas võetaks arvesse ka 2030. aastaks seatud eesmärke ja eesmärki püüda muuta taastuvate energiaallikate osa ülekaalukaks; |
| --- | --- |

13.

soovib, et uutes riigiabi suunistes energeetika valdkonnas võetaks arvesse ka 2030. aastaks seatud eesmärke ja eesmärki püüda muuta taastuvate energiaallikate osa ülekaalukaks;

| 14. | on veendunud, et kliimamuutuste vastane võitlus, energiatõhususe suurendamine, taastuvenergia tootmise soodustamine ja keskkonnajalajälje vähendamine moodustavad omaette juba ühiseid huve teenivad eesmärgid; |
| --- | --- |

14.

on veendunud, et kliimamuutuste vastane võitlus, energiatõhususe suurendamine, taastuvenergia tootmise soodustamine ja keskkonnajalajälje vähendamine moodustavad omaette juba ühiseid huve teenivad eesmärgid;

| 15. | on seisukohal, et taastuvenergia tootmise arendamine pakub reaalseid võimalusi keskkonnasäästlikuks majanduskasvuks ja uute stabiilsete töökohtade loomiseks; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et taastuvenergia tootmise arendamine pakub reaalseid võimalusi keskkonnasäästlikuks majanduskasvuks ja uute stabiilsete töökohtade loomiseks;

| 16. | väljendab rahulolu tõigaga, et ELi struktuuri- ja investeerimisfondides võetakse järjest rohkem arvesse energia- ja kliimaküsimusi ning keskkonnaeesmärke; |
| --- | --- |

16.

väljendab rahulolu tõigaga, et ELi struktuuri- ja investeerimisfondides võetakse järjest rohkem arvesse energia- ja kliimaküsimusi ning keskkonnaeesmärke;

| 17. | tuletab meelde, et Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest tuleks Euroopa Komisjon soovi kohaselt energiatõhususse ja taastuvenergiasse investeerida arenenud piirkondades 20 % ja vähem arenenud piirkondades 6 %; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest tuleks Euroopa Komisjon soovi kohaselt energiatõhususse ja taastuvenergiasse investeerida arenenud piirkondades 20 % ja vähem arenenud piirkondades 6 %;

| 18. | toetab ELi jõupingutusi rahvusvahelisel tasandil kliimamuutuste vastases võitluses oma juhtiva rolli säilitamiseks; |
| --- | --- |

18.

toetab ELi jõupingutusi rahvusvahelisel tasandil kliimamuutuste vastases võitluses oma juhtiva rolli säilitamiseks;

Märkused riigiabi asjakohasuse kohta energiapoliitikas

| 19. | kiidab heaks põhimõtte, mille kohaselt on riigiabi õigustatud juhul, kui turg üksi ei suuda oluliselt parandada keskkonnakaitse taset. Komitee ühineb komisjoni seisukohaga, et riigiabi võib olla sobiv vahend kaugeleulatuvate sihtmäärade saavutamiseks CO2 heitkoguste vähendamisel; |
| --- | --- |

19.

kiidab heaks põhimõtte, mille kohaselt on riigiabi õigustatud juhul, kui turg üksi ei suuda oluliselt parandada keskkonnakaitse taset. Komitee ühineb komisjoni seisukohaga, et riigiabi võib olla sobiv vahend kaugeleulatuvate sihtmäärade saavutamiseks CO2 heitkoguste vähendamisel;

| 20. | leiab, et riigiabi on õigustatud siis, kui teatavat liiki taastuvenergia tootmise kõrged kulud ei võimalda ettevõtjatel küsida turul konkurentsivõimelist hinda – seda aga eeldusel, et kõnealune tehnoloogia saab varsti kasutusvalmis ja turukõblikuks. Siiski tuleks kõnealust riigiabi võimalusel kooskõlastada ELi tasandil ja liikmesriikide vahel, arvestades piirkondade iseärasustega; |
| --- | --- |

20.

leiab, et riigiabi on õigustatud siis, kui teatavat liiki taastuvenergia tootmise kõrged kulud ei võimalda ettevõtjatel küsida turul konkurentsivõimelist hinda – seda aga eeldusel, et kõnealune tehnoloogia saab varsti kasutusvalmis ja turukõblikuks. Siiski tuleks kõnealust riigiabi võimalusel kooskõlastada ELi tasandil ja liikmesriikide vahel, arvestades piirkondade iseärasustega;

| 21. | toetab põhimõtteliselt komisjoni tema jõupingutustes võtta toetuste eraldamisel kasutusele senisest rohkem turumehhanisme ja kutsub üles selleks arvestama kohalike ja piirkondlike energiaagentuuridega; |
| --- | --- |

21.

toetab põhimõtteliselt komisjoni tema jõupingutustes võtta toetuste eraldamisel kasutusele senisest rohkem turumehhanisme ja kutsub üles selleks arvestama kohalike ja piirkondlike energiaagentuuridega;

| 22. | on seisukohal, et energeetikas antava riigiabi puhul tuleb arvestada sellega, et abi avaldab ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Lühiajaliste, keskpikkade ja pikaajaliste positiivsete ja negatiivsete välismõjudega tuleb võimalikult suures mahus energia tegelikus maksumuses arvestada, et viia konkurentsimoonutused miinimumini; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et energeetikas antava riigiabi puhul tuleb arvestada sellega, et abi avaldab ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Lühiajaliste, keskpikkade ja pikaajaliste positiivsete ja negatiivsete välismõjudega tuleb võimalikult suures mahus energia tegelikus maksumuses arvestada, et viia konkurentsimoonutused miinimumini;

| 23. | tuletab meelde, et tipptasemel innovatiivsuse tagamiseks peab Euroopa Liit hõlbustama sellise süsteemi loomist, kus eri tehnoloogiad on energiaturul konkurentsis; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et tipptasemel innovatiivsuse tagamiseks peab Euroopa Liit hõlbustama sellise süsteemi loomist, kus eri tehnoloogiad on energiaturul konkurentsis;

| 24. | peab vajalikuks riigiabi eraldamise läbipaistvaks muutmist, et liikmesriikidel, komisjonil, ettevõtjatel, kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning kodanikel oleks juurdepääs vajalikule teabele; |
| --- | --- |

24.

peab vajalikuks riigiabi eraldamise läbipaistvaks muutmist, et liikmesriikidel, komisjonil, ettevõtjatel, kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning kodanikel oleks juurdepääs vajalikule teabele;

Konkreetsed ettepanekud: ELi energiapoliitika üldine suunatus

| 25. | märgib, et fossiilsete energiaallikate kasuks antav riigiabi tuleks lühiperspektiivis kaotada, kuna sellise abi andmisega kaasnevad konkurentsimoonutused ja märkimisväärsed keskkonnakulud; |
| --- | --- |

25.

märgib, et fossiilsete energiaallikate kasuks antav riigiabi tuleks lühiperspektiivis kaotada, kuna sellise abi andmisega kaasnevad konkurentsimoonutused ja märkimisväärsed keskkonnakulud;

| 26. | leiab, et, kui arvestada seda, et kildagaasi ja põlevkiviõli kasutamine hüdraulilise murendamise teel on vastuoluline tehnoloogia, ent mõned riigid alustavad selle kommertskasutamist veel käesoleval aastal, siis ei saa arutelust välja jätta asjaomase riigiabi küsimust; |
| --- | --- |

26.

leiab, et, kui arvestada seda, et kildagaasi ja põlevkiviõli kasutamine hüdraulilise murendamise teel on vastuoluline tehnoloogia, ent mõned riigid alustavad selle kommertskasutamist veel käesoleval aastal, siis ei saa arutelust välja jätta asjaomase riigiabi küsimust;

| 27. | on seisukohal, et riigiabi suunised energeetika valdkonnas ei tohiks sisaldada tuumaenergiale riigiabi eraldamist võimaldavaid erisätteid, samas kui ka kõnealune tehnoloogia peab alluma turupõhimõtetele; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et riigiabi suunised energeetika valdkonnas ei tohiks sisaldada tuumaenergiale riigiabi eraldamist võimaldavaid erisätteid, samas kui ka kõnealune tehnoloogia peab alluma turupõhimõtetele;

| 28. | toob esile, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kasutatav mis tahes taastuvenergiaallikas nagu tuule-, päikese-, geotermiline ja hüdroenergia, biomass, prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaasid vajab erilist tähelepanu. Biokütuste tootmist võib toetada seni, kuni need kütused vastavad ELi õigusnormides sätestatud keskkonnasäästlikkuse nõuetele; |
| --- | --- |

28.

toob esile, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kasutatav mis tahes taastuvenergiaallikas nagu tuule-, päikese-, geotermiline ja hüdroenergia, biomass, prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaasid vajab erilist tähelepanu. Biokütuste tootmist võib toetada seni, kuni need kütused vastavad ELi õigusnormides sätestatud keskkonnasäästlikkuse nõuetele;

| 29. | rõhutab, et hüdroelektrijaamades elektrienergia tootmine võib kaasa aidata salvestamisele ja jaotusvõrkude tasakaalustamisele ning et seetõttu võib seda ka toetada, kui on tagatud, et on täidetud vastavad säästlikkuse kriteeriumid; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et hüdroelektrijaamades elektrienergia tootmine võib kaasa aidata salvestamisele ja jaotusvõrkude tasakaalustamisele ning et seetõttu võib seda ka toetada, kui on tagatud, et on täidetud vastavad säästlikkuse kriteeriumid;

| 30. | soovib teada, kas konkreetne viitamine CO2 sidumise ja ladustamise tehnoloogiale (CCS) on ikka kooskõlas komisjoni muidu kaitstava tehnoloogilise neutraalsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

30.

soovib teada, kas konkreetne viitamine CO2 sidumise ja ladustamise tehnoloogiale (CCS) on ikka kooskõlas komisjoni muidu kaitstava tehnoloogilise neutraalsuse põhimõttega;

| 31. | on seisukohal, et EL peaks looma ühise õigusraamistiku energia tõhusamaks kasutamiseks ja taastuvenergiaallikate toetamiseks; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et EL peaks looma ühise õigusraamistiku energia tõhusamaks kasutamiseks ja taastuvenergiaallikate toetamiseks;

| 32. | nõuab ELi tasandil suuremat energiatõhusust, taastuvate energiaallikate suuremat osakaalu, paremat energialiikide kombinatsiooni ja reguleerimisraamistikku, mis võimaldab pakkuda osalejatele õiglasemaid tingimusi; |
| --- | --- |

32.

nõuab ELi tasandil suuremat energiatõhusust, taastuvate energiaallikate suuremat osakaalu, paremat energialiikide kombinatsiooni ja reguleerimisraamistikku, mis võimaldab pakkuda osalejatele õiglasemaid tingimusi;

| 33. | viitab raskusele viia ELi tasandil konkurentsiõiguslik raamistik, mille osas on ELil ainupädevus, kooskõlla eelkõige ELi toimimise lepingu artiklis 194 sätestatud ELi energiapoliitika aluspõhimõtetega, millega on ette nähtud ELi ja liikmesriikide jagatud pädevus, võttes arvesse kohustust järgida subsidiaarsuse põhimõtet ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning eelkõige kohalike ja piirkondlike energiaagentuuride olulist rolli; |
| --- | --- |

33.

viitab raskusele viia ELi tasandil konkurentsiõiguslik raamistik, mille osas on ELil ainupädevus, kooskõlla eelkõige ELi toimimise lepingu artiklis 194 sätestatud ELi energiapoliitika aluspõhimõtetega, millega on ette nähtud ELi ja liikmesriikide jagatud pädevus, võttes arvesse kohustust järgida subsidiaarsuse põhimõtet ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning eelkõige kohalike ja piirkondlike energiaagentuuride olulist rolli;

| 34. | on teadlik sellest, et elektrikatkestuste oht on endiselt olemas. Seetõttu ei saa komitee eirata, et elektriga püsiva varustamise tagamiseks peavad teatavad riigiabina eraldatavad toetused olema lubatud, kõigepealt detsentraliseeritud energiatootmise ja -tarbimise paindlikkust soodustavate arukate energiavõrkude rajamiseks, seejärel energiatõhusa ladustamise loomiseks ning lõpuks jaotusvõrkude tasakaalustamiseks kasutatavate paindlike keskkonda säästvate ja kliimasõbralike elektrijaamade ehitamiseks. Ent kõnealused nn reservelektrijaamad, mis võivad vajada hüvitistena makstavat riigiabi, ei tohiks võistelda taastuvenergiaallikatega ja nad peaksid vastama kõige kaasaegsematele tehnoloogiatele, et nende CO2 heitkogusid saaks vähendada miinimumini. Seevastu leiab komitee, et uute söeelektrijaamade ehitamiseks ei tohiks enam riigiabi anda. Komitee soovitab enne reservkapatsiteetide kavandamist ergutada tarbijaid kasutama elektrienergiat senisest rohkem väljaspool tipptunde. Komisjoni hinnangul on sellega seoses olemas 10 %-line manööverdamisruum; |
| --- | --- |

34.

on teadlik sellest, et elektrikatkestuste oht on endiselt olemas. Seetõttu ei saa komitee eirata, et elektriga püsiva varustamise tagamiseks peavad teatavad riigiabina eraldatavad toetused olema lubatud, kõigepealt detsentraliseeritud energiatootmise ja -tarbimise paindlikkust soodustavate arukate energiavõrkude rajamiseks, seejärel energiatõhusa ladustamise loomiseks ning lõpuks jaotusvõrkude tasakaalustamiseks kasutatavate paindlike keskkonda säästvate ja kliimasõbralike elektrijaamade ehitamiseks. Ent kõnealused nn reservelektrijaamad, mis võivad vajada hüvitistena makstavat riigiabi, ei tohiks võistelda taastuvenergiaallikatega ja nad peaksid vastama kõige kaasaegsematele tehnoloogiatele, et nende CO2 heitkogusid saaks vähendada miinimumini. Seevastu leiab komitee, et uute söeelektrijaamade ehitamiseks ei tohiks enam riigiabi anda. Komitee soovitab enne reservkapatsiteetide kavandamist ergutada tarbijaid kasutama elektrienergiat senisest rohkem väljaspool tipptunde. Komisjoni hinnangul on sellega seoses olemas 10 %-line manööverdamisruum;

| 35. | arukate elektriarvestite kasutamise ja lõppeseadmete internetiga ühendamise teel on võimalik pakkumist ja nõudlust elektriturul veelgi rohkem teineteisega sünkroniseerida. Seeläbi saavutatud ladustamisvajaduse vähenemine pakkuja poolel võib aidata kaasa elektrihindade vähendamisele lõpptarbijate jaoks; |
| --- | --- |

35.

arukate elektriarvestite kasutamise ja lõppeseadmete internetiga ühendamise teel on võimalik pakkumist ja nõudlust elektriturul veelgi rohkem teineteisega sünkroniseerida. Seeläbi saavutatud ladustamisvajaduse vähenemine pakkuja poolel võib aidata kaasa elektrihindade vähendamisele lõpptarbijate jaoks;

Konkreetsed ettepanekud: energeetikas kasutatavad toetusmeetodid

| 36. | märgib, et keskkonnamaksud võivad põhimõtteliselt olla sobiv vahend CO2 heitkoguste vähendamiseks, ent leiab, et keskkonnamaksud võivad mõnel juhul ka negatiivselt mõjutada ettevõtete konkurentsivõimet ning et seetõttu võib sellistest maksudest vabastamine nende positsiooni tugevdada. Ent tuleb vältida erandeid, mis võivad tekitada konkurentsimoonutusi riikide või piirkondade vahel. Alternatiivina maksudele, eriti kui nendega kaasneb veel maksukoormuse suurendamine teatavate tarbijarühmade või üldsuse jaoks, või maksudest vabastamisele tuleks kehtestada kõigi turuosalejate suhtes kehtivad eeskirjad või piirmäärad, mille kaudu suurendada teadlikkust keskkonnaküsimustest ja pikas perspektiivis vähendada ökoloogilise jalajälje negatiivset mõju; |
| --- | --- |

36.

märgib, et keskkonnamaksud võivad põhimõtteliselt olla sobiv vahend CO2 heitkoguste vähendamiseks, ent leiab, et keskkonnamaksud võivad mõnel juhul ka negatiivselt mõjutada ettevõtete konkurentsivõimet ning et seetõttu võib sellistest maksudest vabastamine nende positsiooni tugevdada. Ent tuleb vältida erandeid, mis võivad tekitada konkurentsimoonutusi riikide või piirkondade vahel. Alternatiivina maksudele, eriti kui nendega kaasneb veel maksukoormuse suurendamine teatavate tarbijarühmade või üldsuse jaoks, või maksudest vabastamisele tuleks kehtestada kõigi turuosalejate suhtes kehtivad eeskirjad või piirmäärad, mille kaudu suurendada teadlikkust keskkonnaküsimustest ja pikas perspektiivis vähendada ökoloogilise jalajälje negatiivset mõju;

| 37. | tunnistab, et keskkonnamaksude kehtestamine teatavatele toodetele on mõeldav eriti siis, kui turul pakutakse alternatiivseid tooteid, millega kaasneb väiksem negatiivne mõju keskkonnale, pakkudes tarbijatele suuremaid valikuvõimalusi; |
| --- | --- |

37.

tunnistab, et keskkonnamaksude kehtestamine teatavatele toodetele on mõeldav eriti siis, kui turul pakutakse alternatiivseid tooteid, millega kaasneb väiksem negatiivne mõju keskkonnale, pakkudes tarbijatele suuremaid valikuvõimalusi;

| 38. | palub, et liikmesriigid saaksid riigiabi eraldamisel senisest rohkem arvesse võtta oma piirkondade eripärasid, sealhulgas kliima, demograafia ja kultuuri erisusi, eelkõige vähem arenenud piirkondade puhul, et mitte pidurdada nende energeetika arendust. Tagada tuleb juba elluviidud projektide laiaulatuslik kaitse. Samuti tuleb riigihankes ja otsemüügis arvestada kodanike energiaühistutele ja eraisikustest väikeinvestoritele kehtivate eritingimustega. Selles osas tuleb säilitada liikmesriikide tegutsemisvabadus; |
| --- | --- |

38.

palub, et liikmesriigid saaksid riigiabi eraldamisel senisest rohkem arvesse võtta oma piirkondade eripärasid, sealhulgas kliima, demograafia ja kultuuri erisusi, eelkõige vähem arenenud piirkondade puhul, et mitte pidurdada nende energeetika arendust. Tagada tuleb juba elluviidud projektide laiaulatuslik kaitse. Samuti tuleb riigihankes ja otsemüügis arvestada kodanike energiaühistutele ja eraisikustest väikeinvestoritele kehtivate eritingimustega. Selles osas tuleb säilitada liikmesriikide tegutsemisvabadus;

| 39. | väljendab sellest tulenevalt muret, et komisjoni ettepanekud piiraksid taastuvatele energiaallikatele kohaldatavate kindlate soodustariifide süsteemi, mida paljudes liikmesriikides kasutatakse taastuvatest energiaallikatest energia tootmise edendamiseks ja kliimaalaste eesmärkide saavutamiseks, nii et sellega oleksid hõlmatud vaid väga väikesed rajatised või energiakogused, ning et komisjon kasutab jäika „turukõlblike” tehnoloogiate määratlust, kui lähtuda nende turuosast kogu Euroopas. Kõnealuses määratluses ei võeta arvesse erinevaid olukordi liikmesriikides ja piirkondades, seades ohtu säästliku energiaga seonduvate võimaluste arendamise; |
| --- | --- |

39.

väljendab sellest tulenevalt muret, et komisjoni ettepanekud piiraksid taastuvatele energiaallikatele kohaldatavate kindlate soodustariifide süsteemi, mida paljudes liikmesriikides kasutatakse taastuvatest energiaallikatest energia tootmise edendamiseks ja kliimaalaste eesmärkide saavutamiseks, nii et sellega oleksid hõlmatud vaid väga väikesed rajatised või energiakogused, ning et komisjon kasutab jäika „turukõlblike” tehnoloogiate määratlust, kui lähtuda nende turuosast kogu Euroopas. Kõnealuses määratluses ei võeta arvesse erinevaid olukordi liikmesriikides ja piirkondades, seades ohtu säästliku energiaga seonduvate võimaluste arendamise;

Konkreetsed ettepanekud: tulevane suunatus seoses riigiabi asjakohasusega energeetika valdkonnas

—   Turumehhanismid

| 40. | märgib, et tõrgeteta toimiva turu rajamiseks on vältimatu tagada energiapakkujate paljusus. Mitmele energiapakkujale toetumine ei taga ainult energia tootmise ja tarbimise järjepidevust, vaid tänu turupõhisele konkurentsile soodustab ka uute tehnoloogiate kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

40.

märgib, et tõrgeteta toimiva turu rajamiseks on vältimatu tagada energiapakkujate paljusus. Mitmele energiapakkujale toetumine ei taga ainult energia tootmise ja tarbimise järjepidevust, vaid tänu turupõhisele konkurentsile soodustab ka uute tehnoloogiate kasutuselevõttu;

| 41. | toetab komisjoni seisukohta, et valitsustel tuleks enne riigiabi mehhanismi kavandamist analüüsida energiatootmise puudulikkuse põhjuseid ja kõrvaldada vajadusel moonutused, mis takistavad turul tõukeid andmast investeeringute tegemiseks tootmisvõimsusse; |
| --- | --- |

41.

toetab komisjoni seisukohta, et valitsustel tuleks enne riigiabi mehhanismi kavandamist analüüsida energiatootmise puudulikkuse põhjuseid ja kõrvaldada vajadusel moonutused, mis takistavad turul tõukeid andmast investeeringute tegemiseks tootmisvõimsusse;

| 42. | juhib tähelepanu sellele, et valitud meetodist sõltumata ei tohi tehnoloogilise neutraalsuse põhimõte mingil juhul seada ohtu keskkonna- ja energiaeesmärkide elluviimist; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu sellele, et valitud meetodist sõltumata ei tohi tehnoloogilise neutraalsuse põhimõte mingil juhul seada ohtu keskkonna- ja energiaeesmärkide elluviimist;

—   Piirkondlikud ja kohalikud algatused

| 43. | leiab, et valdadel ja piirkondadel peaks olema teatud manööverdamisruum, mis võimaldaks neil toetada selliste projektide rahastamist, mille kommertskasutus ei pruugi olla teostatav lühiperspektiivis, ent milles kasutatakse huvi pakkuvat tehnoloogiat, mis võib tulevikus aidata energiat tõhusamalt kasutada ja suurendada keskkonnakaitse taset; |
| --- | --- |

43.

leiab, et valdadel ja piirkondadel peaks olema teatud manööverdamisruum, mis võimaldaks neil toetada selliste projektide rahastamist, mille kommertskasutus ei pruugi olla teostatav lühiperspektiivis, ent milles kasutatakse huvi pakkuvat tehnoloogiat, mis võib tulevikus aidata energiat tõhusamalt kasutada ja suurendada keskkonnakaitse taset;

| 44. | on seisukohal, et ühistud, mille kodanikud on kohalikul ja piirkondlikul tasandil taastuvenergia edendamiseks loonud, vajavad erilist tähelepanu esiteks sellepärast, et nad on täiendavad energiapakkujad, ja teiseks seetõttu, et nad suurendavad märkimisväärse hariva mõju kaudu inimeste teadlikkust energia tõhusast kasutamisest. Sellist ergutavat mõju tuleb seetõttu käsitada positiivse välismõjuna, mida turg peab arvesse võtma. Järelikult peavad uued riigiabi andmise suunised pakkuma võimalusi ühistutele kuuluvate energiatootmisrajatiste arendamiseks; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et ühistud, mille kodanikud on kohalikul ja piirkondlikul tasandil taastuvenergia edendamiseks loonud, vajavad erilist tähelepanu esiteks sellepärast, et nad on täiendavad energiapakkujad, ja teiseks seetõttu, et nad suurendavad märkimisväärse hariva mõju kaudu inimeste teadlikkust energia tõhusast kasutamisest. Sellist ergutavat mõju tuleb seetõttu käsitada positiivse välismõjuna, mida turg peab arvesse võtma. Järelikult peavad uued riigiabi andmise suunised pakkuma võimalusi ühistutele kuuluvate energiatootmisrajatiste arendamiseks;

| 45. | teeb ettepaneku austada väikevõrkude sotsiaal-majanduslikke eripärasid, kuna nende jaoks ei olev sobiv liimesriikide väljakuulutatava riigihanke meetod, sest sellega ei tagata kõigile osalejatele võrdseid lähtetingimusi; |
| --- | --- |

45.

teeb ettepaneku austada väikevõrkude sotsiaal-majanduslikke eripärasid, kuna nende jaoks ei olev sobiv liimesriikide väljakuulutatava riigihanke meetod, sest sellega ei tagata kõigile osalejatele võrdseid lähtetingimusi;

| 46. | tervitab erandite tegemise kavandatud laiendamist (üldine grupierandi määrus) riigiabile, mis eraldatakse kaugkütte ja hoonete energiatõhususe suurendamise algatuste toetamiseks; |
| --- | --- |

46.

tervitab erandite tegemise kavandatud laiendamist (üldine grupierandi määrus) riigiabile, mis eraldatakse kaugkütte ja hoonete energiatõhususe suurendamise algatuste toetamiseks;

| 47. | nõuab samuti eritingimuste kehtestamist selliste spetsialistide koolitamiseks antavale riigiabile, kes pakuvad kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tehnilist abi ja nõu; |
| --- | --- |

47.

nõuab samuti eritingimuste kehtestamist selliste spetsialistide koolitamiseks antavale riigiabile, kes pakuvad kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tehnilist abi ja nõu;

| 48. | edendab kodanike aktiivset kaasamist mitte ainult keskkonna- ja energeetikaarutellu, vaid ka konkreetsetesse tootmisalgatustesse, eelkõige ühistute kaudu; |
| --- | --- |

48.

edendab kodanike aktiivset kaasamist mitte ainult keskkonna- ja energeetikaarutellu, vaid ka konkreetsetesse tootmisalgatustesse, eelkõige ühistute kaudu;

| 49. | on kahtleval seisukohal seoses komisjoni kavatsusega asendada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia võrku andmise soodustariif, mille puhul keskkonnasäästliku elektrienergia tootja saab fikseeritud hinna ühe kWh eest, soodustasudega. Investorite õigustatud usaldust tehtud investeeringute kulutasuvuse vastu tuleb austada, et tagada nende pikaajaline panus. Seetõttu palub komitee tagada, et ennast 19 liikmesriigis tõestanud soodustariifide mudeli saaks säilitada; |
| --- | --- |

49.

on kahtleval seisukohal seoses komisjoni kavatsusega asendada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia võrku andmise soodustariif, mille puhul keskkonnasäästliku elektrienergia tootja saab fikseeritud hinna ühe kWh eest, soodustasudega. Investorite õigustatud usaldust tehtud investeeringute kulutasuvuse vastu tuleb austada, et tagada nende pikaajaline panus. Seetõttu palub komitee tagada, et ennast 19 liikmesriigis tõestanud soodustariifide mudeli saaks säilitada;

| 50. | nõuab, et abikõlblikkuse piirmäära riigiabi andmisel esimest korda kommertskasutusse võetavatele alternatiivsete energialiikide tootmise rajatistele ja väikerajatistele suurendatakse viie megavatini ning tuuleenergiarajatiste puhul viieteistkümne megavatini; |
| --- | --- |

50.

nõuab, et abikõlblikkuse piirmäära riigiabi andmisel esimest korda kommertskasutusse võetavatele alternatiivsete energialiikide tootmise rajatistele ja väikerajatistele suurendatakse viie megavatini ning tuuleenergiarajatiste puhul viieteistkümne megavatini;

| 51. | hoiatab selle eest, et koormav haldusmenetlus riigiabi asjakohasuse hindamiseks võiks endaga kaasa tuua lisakulusid, eriti väikesemahuliste algatuste jaoks; |
| --- | --- |

51.

hoiatab selle eest, et koormav haldusmenetlus riigiabi asjakohasuse hindamiseks võiks endaga kaasa tuua lisakulusid, eriti väikesemahuliste algatuste jaoks;

| 52. | tervitab komisjoni kavatsust toetada ka edaspidi biomassi kasutamist, seda enam, et paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kasutavad biogaasijaamu ja et sellega luuakse iga megavati kohta töökohti. Lisaks sellele soovitab komitee kaaluda, kas pakkuda õiguslikku ja rahalist toetust avaliku ja erasektori ettevõtlusalgatustele, mille eesmärk on metsi säästvalt kasutada, et saada kvaliteetset biomassi; |
| --- | --- |

52.

tervitab komisjoni kavatsust toetada ka edaspidi biomassi kasutamist, seda enam, et paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kasutavad biogaasijaamu ja et sellega luuakse iga megavati kohta töökohti. Lisaks sellele soovitab komitee kaaluda, kas pakkuda õiguslikku ja rahalist toetust avaliku ja erasektori ettevõtlusalgatustele, mille eesmärk on metsi säästvalt kasutada, et saada kvaliteetset biomassi;

—   Taristu

| 53. | toetab kohalike energiaettevõtete üleeuroopalise ühenduse (European Federation of Local Energy Companies – CEDEC) seisukohta, et tuleks lihtsustada investeeringute tegemist arukatesse jaotamistehnoloogiatesse elektrivõrkudes, kuna need soodustavad seda, et lõpptarbijad tarbivad energiat tõhusalt. Samas tagavad kõnealused investeeringud energia taristusse energiavarustuse kindlustuse; |
| --- | --- |

53.

toetab kohalike energiaettevõtete üleeuroopalise ühenduse (European Federation of Local Energy Companies – CEDEC) seisukohta, et tuleks lihtsustada investeeringute tegemist arukatesse jaotamistehnoloogiatesse elektrivõrkudes, kuna need soodustavad seda, et lõpptarbijad tarbivad energiat tõhusalt. Samas tagavad kõnealused investeeringud energia taristusse energiavarustuse kindlustuse;

| 54. | leiab, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid kehtestama energiatõhususse investeerimise lihtsustamiseks toetuste andmise korra – või parandama seda –, mis hõlmaks näiteks järgmiseid meetmeid: eluhoonete välismüüride soojusisolatsioon, müüride soojusisolatsioon mulla või eluhoone kütmatute osade vastu, eluhoonete kald- või lamekatuste soojusisolatsioon, eluhoonete ülemise korruse lae soojusisolatsioon kütmatu pööningu vastu, eluhoonete akende ja uste asendamine, termiliste päikese- ja fotogalvaaniliste paneelide paigaldamine, puidugraanulite või küttepuudega töötava keskküttesüsteemi paigaldamine, soojuse kasutamissüsteemidega varustatud kontrollitud ventilatsioonisüsteemide paigaldamine ning soojuspumpade paigaldamine; |
| --- | --- |

54.

leiab, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid kehtestama energiatõhususse investeerimise lihtsustamiseks toetuste andmise korra – või parandama seda –, mis hõlmaks näiteks järgmiseid meetmeid: eluhoonete välismüüride soojusisolatsioon, müüride soojusisolatsioon mulla või eluhoone kütmatute osade vastu, eluhoonete kald- või lamekatuste soojusisolatsioon, eluhoonete ülemise korruse lae soojusisolatsioon kütmatu pööningu vastu, eluhoonete akende ja uste asendamine, termiliste päikese- ja fotogalvaaniliste paneelide paigaldamine, puidugraanulite või küttepuudega töötava keskküttesüsteemi paigaldamine, soojuse kasutamissüsteemidega varustatud kontrollitud ventilatsioonisüsteemide paigaldamine ning soojuspumpade paigaldamine;

| 55. | tuletab meelde, et koostootmine on kõige tõhusam viis elektri- ja soojusenergia üheaegseks tootmiseks. Seetõttu kutsub komitee kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles rajama koostootmisjaamu. Tõhusa koostootmisjaama rajamisse investeerivatele kohalikele omavalitsustele võiks anda toetusi; |
| --- | --- |

55.

tuletab meelde, et koostootmine on kõige tõhusam viis elektri- ja soojusenergia üheaegseks tootmiseks. Seetõttu kutsub komitee kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles rajama koostootmisjaamu. Tõhusa koostootmisjaama rajamisse investeerivatele kohalikele omavalitsustele võiks anda toetusi;

| 56. | tervitab ideed, et suunistega edendatakse nüüdsest riigiabi kasutamist piiriülese energeetikataristu või sotsiaalset ühtekuuluvust edendavate projektide jaoks; |
| --- | --- |

56.

tervitab ideed, et suunistega edendatakse nüüdsest riigiabi kasutamist piiriülese energeetikataristu või sotsiaalset ühtekuuluvust edendavate projektide jaoks;

—   Teadus- ja arendustegevus

| 57. | leiab, et riigiabi tuleks eraldada ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teostatavatele keskkonnauuringutele järgmistes valdkondades: ELi õigusnormidest karmimate normide rakendamine või keskkonnakaitse taseme tõstmine asjaomaste õigusnormide puudumisel. Komitee nõuab, et investeeringutega mitte otseselt seotud uuringutele nagu ökoehitust või ökokavandamist toetavad uuringud saaks teatavatel juhtudel eraldada riigiabi vähese tähtsusega abi andmise korra raames. Samamoodi peaks Euroopa Komisjon looma eriprogrammid rakendusuuringute ja tehnoloogilise arengu edendamiseks, milles osaleksid koos energiasektori ettevõtted, ülikoolid ja uurimiskeskused; |
| --- | --- |

57.

leiab, et riigiabi tuleks eraldada ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teostatavatele keskkonnauuringutele järgmistes valdkondades: ELi õigusnormidest karmimate normide rakendamine või keskkonnakaitse taseme tõstmine asjaomaste õigusnormide puudumisel. Komitee nõuab, et investeeringutega mitte otseselt seotud uuringutele nagu ökoehitust või ökokavandamist toetavad uuringud saaks teatavatel juhtudel eraldada riigiabi vähese tähtsusega abi andmise korra raames. Samamoodi peaks Euroopa Komisjon looma eriprogrammid rakendusuuringute ja tehnoloogilise arengu edendamiseks, milles osaleksid koos energiasektori ettevõtted, ülikoolid ja uurimiskeskused;

| 58. | rõhutab märkimisväärset rolli, mis peab olema ülikoolidel, teadusasustustel, tehnoloogiakeskustel ja energiaagentuuridel uute tehnoloogiate rakendamisel energeetika valdkonnas. Seetõttu tuleb kõnealuste eesmärkide saavutamiseks eraldada piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

58.

rõhutab märkimisväärset rolli, mis peab olema ülikoolidel, teadusasustustel, tehnoloogiakeskustel ja energiaagentuuridel uute tehnoloogiate rakendamisel energeetika valdkonnas. Seetõttu tuleb kõnealuste eesmärkide saavutamiseks eraldada piisavalt vahendeid;

| 59. | sedastab, et teadus- ja arendustegevuse kulude osa veel suhteliselt uute taastuvate energiaallikate ja energiatõhusustehnoloogiate puhul on suur ning fossiilsetest energiaallikatest kasuliku energia tootmise väliskulude sisestamine on puudulik kasvuhoonegaaside saastekvootide praeguste hindade tagajärjel. Seetõttu on vaja ümberjaotusskeemi kõnealustesse tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute edendamiseks; |
| --- | --- |

59.

sedastab, et teadus- ja arendustegevuse kulude osa veel suhteliselt uute taastuvate energiaallikate ja energiatõhusustehnoloogiate puhul on suur ning fossiilsetest energiaallikatest kasuliku energia tootmise väliskulude sisestamine on puudulik kasvuhoonegaaside saastekvootide praeguste hindade tagajärjel. Seetõttu on vaja ümberjaotusskeemi kõnealustesse tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute edendamiseks;

Konkreetsed ettepanekud: energeetika valdkonnas antava riigiabi eraldamise menetlus

| 60. | palub kaasata kohaliku ja piirkondliku tasandi abisaajad toetuskavade koostamisse; |
| --- | --- |

60.

palub kaasata kohaliku ja piirkondliku tasandi abisaajad toetuskavade koostamisse;

| 61. | pooldab riigiabi eraldamisel haldusmenetluste lihtsustamist; |
| --- | --- |

61.

pooldab riigiabi eraldamisel haldusmenetluste lihtsustamist;

| 62. | soovitab tagada läbipaistvuse kõigi otsuste tegemisel riigiabi eraldamise küsimustes energeetika valdkonnas ja hinnata mitmesuguseid eeliseid, mis võivad tekkida tänu riigiabi andmiseks kindlaksmääratud meetmete rakendamisele. Lisaks tuleb tagada, et ei tekiks kattumisi eri allikatest rahastatavate meetmete vahel. |
| --- | --- |

62.

soovitab tagada läbipaistvuse kõigi otsuste tegemisel riigiabi eraldamise küsimustes energeetika valdkonnas ja hinnata mitmesuguseid eeliseid, mis võivad tekkida tänu riigiabi andmiseks kindlaksmääratud meetmete rakendamisele. Lisaks tuleb tagada, et ei tekiks kattumisi eri allikatest rahastatavate meetmete vahel.

Brüssel, 2. aprill 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

III Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Täiskogu 106. istungjärk 2.–3. aprillil 2014

| 7.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 174/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 174/25

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed siseturul ja kolmandates riikides”

2014/C 174/06

| Raportöör | Pedro Sanz Alonso, La Rioja autonoomse piirkonna valitsuse esimees (ES/EPP) |
| --- | --- |
| Viitedokument | „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides”
  COM(2013) 812 final |

Raportöör

Pedro Sanz Alonso, La Rioja autonoomse piirkonna valitsuse esimees (ES/EPP)

Viitedokument

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides”

COM(2013) 812 final

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised küsimused

| 1. | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni avaldatud määruse ettepaneku üle ja hindab seda väga kõrgelt, sest komisjon näitab üles huvi põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete vastu siseturul ja kolmandates riikides ning eelkõige uue raamistiku väljatöötamise vastu, millega toetada ja edendada Euroopa põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid nii ELis kui ka väljaspool ELi piire; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt Euroopa Komisjoni avaldatud määruse ettepaneku üle ja hindab seda väga kõrgelt, sest komisjon näitab üles huvi põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete vastu siseturul ja kolmandates riikides ning eelkõige uue raamistiku väljatöötamise vastu, millega toetada ja edendada Euroopa põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid nii ELis kui ka väljaspool ELi piire;

| 2. | leiab, et põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed siseturul ja kolmandates riikides on eriti olulised selleks, et põllumajandussektor saaks lahendada arvukaid probleeme, millega ta seisab silmitsi üha kasvava konkurentsi olukorras, ning et lihtsustada turgude avamist, suurendades nimetatud toodete kohalolu, arvestades seda, et Euroopa põllumajandussaadused ja -tooted seisavad silmitsi piiride avanemisest ja turgude üleilmastumisest tulenevate probleemidega; |
| --- | --- |

2.

leiab, et põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed siseturul ja kolmandates riikides on eriti olulised selleks, et põllumajandussektor saaks lahendada arvukaid probleeme, millega ta seisab silmitsi üha kasvava konkurentsi olukorras, ning et lihtsustada turgude avamist, suurendades nimetatud toodete kohalolu, arvestades seda, et Euroopa põllumajandussaadused ja -tooted seisavad silmitsi piiride avanemisest ja turgude üleilmastumisest tulenevate probleemidega;

| 3. | leiab, et kõnealune põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete ettepanek pakub tarbijatele nii Euroopa kui ka üleilmsel tasandil võimaluse saada parema ülevaate ELi tootmise kvaliteedist ja rangetest standarditest, tagades neile toiduga kindlustatuse, toiduohutuse ja keskkonnakaitse ning usalduse tarbitavate toiduainete vastu. Sedamoodi, Euroopa põllumajandussaadusi ja -tooteid väärtustades, võivad tootjad saavutada suurema kulutasuvuse; |
| --- | --- |

3.

leiab, et kõnealune põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete ettepanek pakub tarbijatele nii Euroopa kui ka üleilmsel tasandil võimaluse saada parema ülevaate ELi tootmise kvaliteedist ja rangetest standarditest, tagades neile toiduga kindlustatuse, toiduohutuse ja keskkonnakaitse ning usalduse tarbitavate toiduainete vastu. Sedamoodi, Euroopa põllumajandussaadusi ja -tooteid väärtustades, võivad tootjad saavutada suurema kulutasuvuse;

| 4. | on seisukohal, et Euroopa põllumajandussektor on kohaliku ja piirkondliku majanduse arengu jaoks esmatähtis, sest see annab väga suure panuse töökohtade loomisse ja võimaldab inimestel asjaomasesse piirkonda elama jääda või sinna elama asuda, arvestades seda, et tootmine ja töötlemine on tihedalt piirkondadega seotud. See piirkondlik mõõde peab jääma oluliseks aspektiks, mis aitab saavutada Euroopa territooriumi tasakaalustatud planeerimise eesmärki; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et Euroopa põllumajandussektor on kohaliku ja piirkondliku majanduse arengu jaoks esmatähtis, sest see annab väga suure panuse töökohtade loomisse ja võimaldab inimestel asjaomasesse piirkonda elama jääda või sinna elama asuda, arvestades seda, et tootmine ja töötlemine on tihedalt piirkondadega seotud. See piirkondlik mõõde peab jääma oluliseks aspektiks, mis aitab saavutada Euroopa territooriumi tasakaalustatud planeerimise eesmärki;

| 5. | toonitab, et piirkondadel on vaja kaugeleulatuvat ja tõhusat müügiedenduspoliitikat, mis rõhutaks nende põllumajandussaaduste ja -toodete kvaliteeti ja piirkondlikke tunnuseid. Need tooted on Euroopa Liidu kultuuriline ja gastronoomiline kultuuripärand ning oluline osa paljude Euroopa piirkondade majanduslikust ja ühiskondlikust elust, tagades vahetult piirkonnaga seotud tegevuse, eelkõige maapiirkondades; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et piirkondadel on vaja kaugeleulatuvat ja tõhusat müügiedenduspoliitikat, mis rõhutaks nende põllumajandussaaduste ja -toodete kvaliteeti ja piirkondlikke tunnuseid. Need tooted on Euroopa Liidu kultuuriline ja gastronoomiline kultuuripärand ning oluline osa paljude Euroopa piirkondade majanduslikust ja ühiskondlikust elust, tagades vahetult piirkonnaga seotud tegevuse, eelkõige maapiirkondades;

| 6. | soovitab pöörata erilist tähelepanu põllumajandustoodetele, mis on valmistatud traditsioonilistest koostisosadest ja asjaomasele piirkonnale iseloomulikul viisil; |
| --- | --- |

6.

soovitab pöörata erilist tähelepanu põllumajandustoodetele, mis on valmistatud traditsioonilistest koostisosadest ja asjaomasele piirkonnale iseloomulikul viisil;

Eelarveeraldiste järkjärguline märkimisväärne suurendamine

| 7. | leiab, et kõnealusele meetmele eraldatavate eelarvevahendite suurendamine on vältimatu, sest kavandatud on laiendada kasusaajate ringi ja abikõlblike toodete nimekirja, samuti on suurendatud komisjoni panust mitut riiki hõlmavatesse programmidesse; |
| --- | --- |

7.

leiab, et kõnealusele meetmele eraldatavate eelarvevahendite suurendamine on vältimatu, sest kavandatud on laiendada kasusaajate ringi ja abikõlblike toodete nimekirja, samuti on suurendatud komisjoni panust mitut riiki hõlmavatesse programmidesse;

| 8. | märgib, et kahepoolsed kokkulepped, mille sõlmimise üle kolmandate riikidega, nagu Kanada, USA ja Mercosur, on käimas läbirääkimised, ja muud assotsieerimislepingud näitavad, et ELi toodete konkurentsivõime tagamiseks on teavitamis- ja müügiedendusmeetmed üha vajalikumad nii siseturul kui ka kolmandates riikides; |
| --- | --- |

8.

märgib, et kahepoolsed kokkulepped, mille sõlmimise üle kolmandate riikidega, nagu Kanada, USA ja Mercosur, on käimas läbirääkimised, ja muud assotsieerimislepingud näitavad, et ELi toodete konkurentsivõime tagamiseks on teavitamis- ja müügiedendusmeetmed üha vajalikumad nii siseturul kui ka kolmandates riikides;

| 9. | märgib, et konkurentsivõime säilitamiseks tuleks jätkuvalt rahastada teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid siseturul, vähemalt nende toodete puhul, mis pärinevad tunnustatud tootmissüsteemidest või mahepõllumajandusest; |
| --- | --- |

9.

märgib, et konkurentsivõime säilitamiseks tuleks jätkuvalt rahastada teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid siseturul, vähemalt nende toodete puhul, mis pärinevad tunnustatud tootmissüsteemidest või mahepõllumajandusest;

| 10. | märgib, et heakskiidetud ühise põllumajanduspoliitika reform on seotud ELi kaubanduspoliitikaga ning üleilmsel tasandil peab Euroopa Liit koos rahvusvahelise kaubanduspoliitikaga aitama kaasa ülemaailmse toiduga kindlustatuse saavutamisele, tagades WTO raames ELi põllumajanduse toimimise võrdsetel tingimustel; |
| --- | --- |

10.

märgib, et heakskiidetud ühise põllumajanduspoliitika reform on seotud ELi kaubanduspoliitikaga ning üleilmsel tasandil peab Euroopa Liit koos rahvusvahelise kaubanduspoliitikaga aitama kaasa ülemaailmse toiduga kindlustatuse saavutamisele, tagades WTO raames ELi põllumajanduse toimimise võrdsetel tingimustel;

Müügiedendusmeetmete koondamine kolmandatesse riikidesse

| 11. | leiab, et kavandatud eelarvest 75 % eraldamine teavitamis- ja müügiedendusmeetmetele kolmandates riikides võib jätta tähelepanuta siseturu, mis on Euroopa toodete põhiturg ja kus tootjad peavad konkurentsivõime säilitamiseks rasket tööd tegema, astudes vastu kolmandatest riikidest pärit toodete põhjustatud tihedale konkurentsile; |
| --- | --- |

11.

leiab, et kavandatud eelarvest 75 % eraldamine teavitamis- ja müügiedendusmeetmetele kolmandates riikides võib jätta tähelepanuta siseturu, mis on Euroopa toodete põhiturg ja kus tootjad peavad konkurentsivõime säilitamiseks rasket tööd tegema, astudes vastu kolmandatest riikidest pärit toodete põhjustatud tihedale konkurentsile;

| 12. | kutsub komisjoni üles mitte määrama eelnevalt ühtegi eesmärki seoses kolmandates riikides võetavatele teavitamis- ja müügiedendusmeetmetele ettenähtud eelarvevahendite protsendiga, sest nii siseturule kui ka kolmandate riikide turule tuleb omistada ühesugune tähtsus; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles mitte määrama eelnevalt ühtegi eesmärki seoses kolmandates riikides võetavatele teavitamis- ja müügiedendusmeetmetele ettenähtud eelarvevahendite protsendiga, sest nii siseturule kui ka kolmandate riikide turule tuleb omistada ühesugune tähtsus;

Päritolumärgiste ja kaubamärkide kasutamise edendamine

| 13. | toetab algatust kasutada põllumajandussaaduste ja -toodete kaubamärke ja viiteid päritolule, sest selgelt nähtavad kaubamärgid suurendavad üldise müügiedenduse kontekstis rahastamisvõimalusi ja kasusaajate huvi, eeldusel et säilitatakse tasakaal, eelkõige ELi siseturul; |
| --- | --- |

13.

toetab algatust kasutada põllumajandussaaduste ja -toodete kaubamärke ja viiteid päritolule, sest selgelt nähtavad kaubamärgid suurendavad üldise müügiedenduse kontekstis rahastamisvõimalusi ja kasusaajate huvi, eeldusel et säilitatakse tasakaal, eelkõige ELi siseturul;

| 14. | toetab komisjoni esitatud mõtet ametlike ELi logodega kvaliteedisüsteemide kohta, kuid leiab, et piirkonna nimi on tihedalt seotud üldise sõnumiga, mis peab kõnelema toodete iseloomulikest omadustest. Seepärast tuleks tootele selgelt märkida selle geograafiline päritolu; |
| --- | --- |

14.

toetab komisjoni esitatud mõtet ametlike ELi logodega kvaliteedisüsteemide kohta, kuid leiab, et piirkonna nimi on tihedalt seotud üldise sõnumiga, mis peab kõnelema toodete iseloomulikest omadustest. Seepärast tuleks tootele selgelt märkida selle geograafiline päritolu;

| 15. | märgib, et ELi tasandil tunnustatud kvaliteedisüsteemid leiavad Euroopas üha enam kajastust ja tunnustust, rahuldamaks Euroopa tarbijate kasvavat nõudlust eelkõige selliste toiduainete järele, mis on kohalikud, kvaliteetsed ja täidavad ELi rangeid nõudeid toiduohutuse ja keskkonnakaitse osas. Komitee toonitab, et tunnustatud kvaliteedisüsteemidesse hõlmatud tooted on siseturul väga olulised ning seepärast tuleb need säilitada ja neid tugevdada; |
| --- | --- |

15.

märgib, et ELi tasandil tunnustatud kvaliteedisüsteemid leiavad Euroopas üha enam kajastust ja tunnustust, rahuldamaks Euroopa tarbijate kasvavat nõudlust eelkõige selliste toiduainete järele, mis on kohalikud, kvaliteetsed ja täidavad ELi rangeid nõudeid toiduohutuse ja keskkonnakaitse osas. Komitee toonitab, et tunnustatud kvaliteedisüsteemidesse hõlmatud tooted on siseturul väga olulised ning seepärast tuleb need säilitada ja neid tugevdada;

| 16. | soovitab komisjonil määrata rakendamise korra kindlaks rakendusaktis. Komitee leiab samuti, et müügiedendusasutused võiksid koordineerida, isegi rakendada oma piirkonna tootjarühmade kollektiivseid meetmeid; |
| --- | --- |

16.

soovitab komisjonil määrata rakendamise korra kindlaks rakendusaktis. Komitee leiab samuti, et müügiedendusasutused võiksid koordineerida, isegi rakendada oma piirkonna tootjarühmade kollektiivseid meetmeid;

| 17. | on seisukohal, et positiivne koostoime erinevate piirkondlike toodete vahel võib aidata optimeerida iga Euroopa piirkonna rikkust. Seepärast on need olulised piirkondlike sissetulekute ja selliste kvaliteetsete teenuste allikad, mis on seotud piirkonna identiteedi ja pärandiga. See aitaks parandada piirkondlike põllumajandussaaduste ja -toodetega seotud piirkondade kvaliteeti, andes positiivse panuse töökohtade loomisse, eelkõige haavatavamates piirkondades, pakkudes uusi võimalusi nii lähiturgudel kui ka rahvusvahelistel turgudel; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et positiivne koostoime erinevate piirkondlike toodete vahel võib aidata optimeerida iga Euroopa piirkonna rikkust. Seepärast on need olulised piirkondlike sissetulekute ja selliste kvaliteetsete teenuste allikad, mis on seotud piirkonna identiteedi ja pärandiga. See aitaks parandada piirkondlike põllumajandussaaduste ja -toodetega seotud piirkondade kvaliteeti, andes positiivse panuse töökohtade loomisse, eelkõige haavatavamates piirkondades, pakkudes uusi võimalusi nii lähiturgudel kui ka rahvusvahelistel turgudel;

Kasusaajate ringi ja abikõlblike toodete nimekirja laiendamine

| 18. | tunnustab seda, et kõigi sektorite tootjaorganisatsioonidele antakse asjakohane roll, kirjeldades üksikasjalikult nõudeid, mida neile organisatsioonidele võidakse kohaldada seoses nende representatiivsusega, nii et nad esindaksid kõiki sektoreid; |
| --- | --- |

18.

tunnustab seda, et kõigi sektorite tootjaorganisatsioonidele antakse asjakohane roll, kirjeldades üksikasjalikult nõudeid, mida neile organisatsioonidele võidakse kohaldada seoses nende representatiivsusega, nii et nad esindaksid kõiki sektoreid;

| 19. | palub, et tootjaorganisatsioonide seas pöörataks erilist tähelepanu VKEdele, eeldusel et nad suunavad müügiedendustegevuse tunnustatud kvaliteedisüsteemidele. Sellised ettevõtted on Euroopa piirkondades kõige enam levinud ning just nemad moodustavad laias laastus ELi põllumajandusliku toidutööstuse; |
| --- | --- |

19.

palub, et tootjaorganisatsioonide seas pöörataks erilist tähelepanu VKEdele, eeldusel et nad suunavad müügiedendustegevuse tunnustatud kvaliteedisüsteemidele. Sellised ettevõtted on Euroopa piirkondades kõige enam levinud ning just nemad moodustavad laias laastus ELi põllumajandusliku toidutööstuse;

| 20. | nõustub sellega, et siseturul ja kolmandates riikides saab teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid kasutada kõigi EList pärit toodete puhul, välja arvatud tubakas. Esmatähtsaks tuleb seada tasakaalustatud toitumisharjumustele kaasaaitavate toodete jaoks kavandatud meetmed ja selliste teiste toodete jaoks kavandatud meetmed, millel on ELi territooriumiga seonduv eristav kvaliteedimärgis; |
| --- | --- |

20.

nõustub sellega, et siseturul ja kolmandates riikides saab teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid kasutada kõigi EList pärit toodete puhul, välja arvatud tubakas. Esmatähtsaks tuleb seada tasakaalustatud toitumisharjumustele kaasaaitavate toodete jaoks kavandatud meetmed ja selliste teiste toodete jaoks kavandatud meetmed, millel on ELi territooriumiga seonduv eristav kvaliteedimärgis;

Prioriteetide sätestamine komisjoni tööprogrammis

| 21. | väljendab heameelt, et komisjon on teinud ettepaneku töötada välja tööprogrammi, mis võimaldab kehtestada müügiedenduspoliitikale selged ja hästi määratletud strateegiad; |
| --- | --- |

21.

väljendab heameelt, et komisjon on teinud ettepaneku töötada välja tööprogrammi, mis võimaldab kehtestada müügiedenduspoliitikale selged ja hästi määratletud strateegiad;

| 22. | kutsub üles täpsustama, kuidas kavatseb komisjon arvestada liikmesriikide prioriteetidega ja mil viisil hõlmata need oma tööprogrammi; |
| --- | --- |

22.

kutsub üles täpsustama, kuidas kavatseb komisjon arvestada liikmesriikide prioriteetidega ja mil viisil hõlmata need oma tööprogrammi;

| 23. | teeb ettepaneku võtta praeguste müügiedenduskampaaniate eeskujul vastu kolm aastat kestev tööprogramm, mis võimaldab võtta arvesse turgude arengut, ilma et oleks välistatud igal aastal kohanduste tegemine; |
| --- | --- |

23.

teeb ettepaneku võtta praeguste müügiedenduskampaaniate eeskujul vastu kolm aastat kestev tööprogramm, mis võimaldab võtta arvesse turgude arengut, ilma et oleks välistatud igal aastal kohanduste tegemine;

Liht- ja mitut riiki hõlmavate programmide hindamine, valimine ja juhtimine

| 24. | on seisukohal, et programmide hindamine ja valimine ei peaks olema ainult komisjoni ülesanne, vaid selles peaksid osaleda saama ka liikmesriigid, võimaldades seeläbi Euroopa piirkondadel koostööd teha, sest piirkonnad kaasrahastavad müügiedendusmeetmeid, mis lõppkokkuvõttes jäeti ajavahemikul 2014–2020 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi rahastada (artikkel 17) viisil, mis on üsna sarnane meetmega 133 ajavahemikul 2007–2013; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et programmide hindamine ja valimine ei peaks olema ainult komisjoni ülesanne, vaid selles peaksid osaleda saama ka liikmesriigid, võimaldades seeläbi Euroopa piirkondadel koostööd teha, sest piirkonnad kaasrahastavad müügiedendusmeetmeid, mis lõppkokkuvõttes jäeti ajavahemikul 2014–2020 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi rahastada (artikkel 17) viisil, mis on üsna sarnane meetmega 133 ajavahemikul 2007–2013;

| 25. | kutsub komisjoni üles kaaluma võimalusi liikmesriikide kaasamiseks ja piirkondadega koostöö tegemiseks ELi rahastatavas müügiedendusprogrammis (ilma et menetlust liigselt koormataks) selleks, et selle programmi kaudu rahastatud meetmed oleksid kooskõlas piirkondlike müügiedendusmeetmetega; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles kaaluma võimalusi liikmesriikide kaasamiseks ja piirkondadega koostöö tegemiseks ELi rahastatavas müügiedendusprogrammis (ilma et menetlust liigselt koormataks) selleks, et selle programmi kaudu rahastatud meetmed oleksid kooskõlas piirkondlike müügiedendusmeetmetega;

| 26. | pooldab ka edaspidi kahe konkursi korraldamist, mis on lubatud kehtiva määruse kohaselt, sest toetusetaotlejad ei pea sel juhul nii kaua ootama, et osaleda konkursil uuesti, juhul kui nende programmid ei läbinud kohe esimesel korral valikumenetlust; |
| --- | --- |

26.

pooldab ka edaspidi kahe konkursi korraldamist, mis on lubatud kehtiva määruse kohaselt, sest toetusetaotlejad ei pea sel juhul nii kaua ootama, et osaleda konkursil uuesti, juhul kui nende programmid ei läbinud kohe esimesel korral valikumenetlust;

Kavandatud kaasrahastamismäärad

| 27. | nõustub komisjoni väljapakutud kaasrahastamise protsentidega ja peab neid kooskõlas olevaks eesmärgiga innustada esitama programme kolmandates riikides ja mitut riiki hõlmavaid programme, kuid teeb ettepaneku, et kolmandates riikides elluviidavate mitut riiki hõlmavate programmide puhul oleks kaasrahastamismäär kõrgem, ulatudes 75 %-ni. Seda protsendimäära võiks kohaldada erilist huvi pakkuvate programmide korral isegi VKEdele; |
| --- | --- |

27.

nõustub komisjoni väljapakutud kaasrahastamise protsentidega ja peab neid kooskõlas olevaks eesmärgiga innustada esitama programme kolmandates riikides ja mitut riiki hõlmavaid programme, kuid teeb ettepaneku, et kolmandates riikides elluviidavate mitut riiki hõlmavate programmide puhul oleks kaasrahastamismäär kõrgem, ulatudes 75 %-ni. Seda protsendimäära võiks kohaldada erilist huvi pakkuvate programmide korral isegi VKEdele;

| 28. | on teadlik, et seni elluviidud müügiedenduspoliitika on aidanud taastada tarbijate usaldust kriisiolukorras, kuid edaspidi tuleb kasutada palju paindlikumaid ja tõhusamaid teavitamis- ja müügiedendusvahendeid; |
| --- | --- |

28.

on teadlik, et seni elluviidud müügiedenduspoliitika on aidanud taastada tarbijate usaldust kriisiolukorras, kuid edaspidi tuleb kasutada palju paindlikumaid ja tõhusamaid teavitamis- ja müügiedendusvahendeid;

| 29. | teeb ettepaneku mõelda ELi-poolse kaasrahastamise suurendamisele, eelkõige põllumajanduskriiside korral võetavate teavitamis- ja müügiedendusmeetmete puhul, et mitte põhjustada tootjate seas diskrimineerivaid olukordi; |
| --- | --- |

29.

teeb ettepaneku mõelda ELi-poolse kaasrahastamise suurendamisele, eelkõige põllumajanduskriiside korral võetavate teavitamis- ja müügiedendusmeetmete puhul, et mitte põhjustada tootjate seas diskrimineerivaid olukordi;

| 30. | juhib tähelepanu vajadusele selgitada määruse ettepanekus, kuidas on kavas suurendada reageerimissuutlikkust kriisiolukorras, et oleks võimalik reageerida kiiresti ja tõhusalt; |
| --- | --- |

30.

juhib tähelepanu vajadusele selgitada määruse ettepanekus, kuidas on kavas suurendada reageerimissuutlikkust kriisiolukorras, et oleks võimalik reageerida kiiresti ja tõhusalt;

Liikmesriikide poolse rahastamise kaotamise võimalus

| 31. | taotleb, et liikmesriigid saaksid vabatahtlikult kaasrahastada programme koos komisjoniga, arvestades et see võib olla vajalik vähearenenud või vähese majandusliku suutlikkusega tootmissektorite puhul; |
| --- | --- |

31.

taotleb, et liikmesriigid saaksid vabatahtlikult kaasrahastada programme koos komisjoniga, arvestades et see võib olla vajalik vähearenenud või vähese majandusliku suutlikkusega tootmissektorite puhul;

Lõppsoovitused

| 32. | soovitab komisjonil tunnustada rohkem Euroopa piirkondi ja nende olulist rolli kvaliteetsete põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete tootmisel, lihtsustades nende osalemist programmide valimisel; |
| --- | --- |

32.

soovitab komisjonil tunnustada rohkem Euroopa piirkondi ja nende olulist rolli kvaliteetsete põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete tootmisel, lihtsustades nende osalemist programmide valimisel;

| 33. | soovitab komisjonil rahastada müügiedendusmeetmeid siseturul, et suurendada Euroopa Liidust pärit ja tunnustatud traditsioonilistesse ja piirkondlikesse kvaliteedi- või mahepõllumajanduse süsteemidesse hõlmatud põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete müüki. Traditsiooniliste toodete levitamise ja edendamisega hakkavad muutuma tarbimismustrid, mida põhjustab üleilmastumine ELi turul. |
| --- | --- |

33.

soovitab komisjonil rahastada müügiedendusmeetmeid siseturul, et suurendada Euroopa Liidust pärit ja tunnustatud traditsioonilistesse ja piirkondlikesse kvaliteedi- või mahepõllumajanduse süsteemidesse hõlmatud põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete müüki. Traditsiooniliste toodete levitamise ja edendamisega hakkavad muutuma tarbimismustrid, mida põhjustab üleilmastumine ELi turul.

II   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Nende meetmete eesmärk on tugevdada Euroopa põllumajanduse konkurentsivõimet nii siseturul kui ka kolmandates riikides, tõstes tarbijate teadmiste taset ELi põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete eeliste kohta ning samuti arendades ja avades uusi turgusid. Nad täiendavad ja tugevdavad liikmesriikide meetmeid. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(2)

Nende meetmete eesmärk on tugevdada Euroopa põllumajanduse konkurentsivõimet nii siseturul kui ka kolmandates riikides, tõstes tarbijate teadmiste taset ELi põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete eeliste kohta ning samuti arendades ja avades uusi turgusid. Nad täiendavad ja tugevdavad liikmesriikide meetmeid.

| (2) | Nende meetmete eesmärk on tugevdada Euroopa põllumajanduse konkurentsivõimet nii siseturul kui ka kolmandates riikides, tõstes tarbijate teadmiste taset ELi põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete eeliste kohta, võttes arvesse Euroopa toodetele lisaväärtust loovaid ELi tasandil tunnustatud kvaliteedisüsteeme, ning samuti arendades ja avades uusi turgusid. Nad täiendavad ja tugevdavad liikmesriikide meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Nende meetmete eesmärk on tugevdada Euroopa põllumajanduse konkurentsivõimet nii siseturul kui ka kolmandates riikides, tõstes tarbijate teadmiste taset ELi põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete eeliste kohta, võttes arvesse Euroopa toodetele lisaväärtust loovaid ELi tasandil tunnustatud kvaliteedisüsteeme, ning samuti arendades ja avades uusi turgusid. Nad täiendavad ja tugevdavad liikmesriikide meetmeid.

Motivatsioon

Euroopa tarbijad ei tunne üldiselt nõudeid ja rangeid kvaliteedistandardeid, millele peavad vastama ELi tooted. Selle olukorra muutmiseks on vaja näidata, et ELi tooted vastavad rangetele toiduohutuse, loomade tervise ja heaolu, taimetervise ja keskkonna normidele. Seega on põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed olulised, et selgitada Euroopa tarbijatele seda ja tõsta nende teadlikkust sellest, et ELi tooted täidavad neid nõudeid.

Lisaks tuleb pöörata tähelepanu ELi tunnustatud kvaliteedisüsteemidesse hõlmatud toodetele.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | ELi veinidest teavitamine ja nende edendamine kujutab endast ühises põllumajanduspoliitikas sätestatud veinisektori abiprogrammide üht juhtmeedet. Sellest tulenevalt tuleb veinide rahastamiskõlblikkust käesoleva süsteemi teavitamis- ja müügiedendusmeetmete raames piirata selliselt, et ainult mõne teise põllumajandustoote või toiduainega seotud vein oleks selleks kõlblik. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(7)

ELi veinidest teavitamine ja nende edendamine kujutab endast ühises põllumajanduspoliitikas sätestatud veinisektori abiprogrammide üht juhtmeedet. Sellest tulenevalt tuleb veinide rahastamiskõlblikkust käesoleva süsteemi teavitamis- ja müügiedendusmeetmete raames piirata selliselt, et ainult mõne teise põllumajandustoote või toiduainega seotud vein oleks selleks kõlblik.

| (7) | ELi veinidest teavitamine ja nende edendamine kujutab endast ühises põllumajanduspoliitikas sätestatud veinisektori abiprogrammide üht juhtmeedet. Sellest tulenevalt tuleb veinide rahastamiskõlblikkust käesoleva süsteemi teavitamis- ja müügiedendusmeetmete raames piirata selliselt, et ainult mõne teise põllumajandustoote või toiduainega seotud vein oleks selleks kõlblik. |
| --- | --- |

(7)

ELi veinidest teavitamine ja nende edendamine kujutab endast ühises põllumajanduspoliitikas sätestatud veinisektori abiprogrammide üht juhtmeedet. Sellest tulenevalt tuleb veinide rahastamiskõlblikkust käesoleva süsteemi teavitamis- ja müügiedendusmeetmete raames piirata selliselt, et ainult mõne teise põllumajandustoote või toiduainega seotud vein oleks selleks kõlblik.

Motivatsioon

Veinitööstust ei tohiks kohelda teistest põllumajandussaadustest ja -toodetest erinevalt ning see tuleb täiel määral hõlmata abikõlblike toodete nimekirja, mitte ainult üldkampaaniates seoses mõne teise tootega. Vein oleks ainus ELi toode, mille puhul ei saaks kasutada spetsiaalselt sellele sektorile suunatud kampaaniaid. ELi tootmistegevuses ei saa ühest olulisest sektorist loobuda.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Ajavahemikul 2001–2011 oli vaid 30 % määrusega (EÜ) nr 3/2008 kehtestatud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete eelarvest suunatud kolmandate riikide turgudele, samas kui neil turgudel on oluline kasvupotentsiaal. On vaja kehtestada eritingimused ELi põllumajandustoodetest teavitamise ja nende edendamise meetmete suuremas ulatuses elluviimiseks kolmandates riikides, eelkõige tugevama rahalise toetuse kaudu. Eesmärk on eraldada toetuseks 75 % kavandatud kuludest. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(8)

Ajavahemikul 2001–2011 oli vaid 30 % määrusega (EÜ) nr 3/2008 kehtestatud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete eelarvest suunatud kolmandate riikide turgudele, samas kui neil turgudel on oluline kasvupotentsiaal. On vaja kehtestada eritingimused ELi põllumajandustoodetest teavitamise ja nende edendamise meetmete suuremas ulatuses elluviimiseks kolmandates riikides, eelkõige tugevama rahalise toetuse kaudu. Eesmärk on eraldada toetuseks 75 % kavandatud kuludest.

| (8) | Ajavahemikul 2001–2011 oli vaid 30 % määrusega (EÜ) nr 3/2008 kehtestatud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete eelarvest suunatud kolmandate riikide turgudele, samas kui neil turgudel on oluline kasvupotentsiaal. On vaja kehtestada eritingimused ELi põllumajandustoodetest teavitamise ja nende edendamise meetmete suuremas ulatuses elluviimiseks kolmandates riikides, eelkõige tugevama rahalise toetuse kaudu. Eesmärk on eraldada toetuseks 75 % kavandatud kuludest. |
| --- | --- |

(8)

Ajavahemikul 2001–2011 oli vaid 30 % määrusega (EÜ) nr 3/2008 kehtestatud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete eelarvest suunatud kolmandate riikide turgudele, samas kui neil turgudel on oluline kasvupotentsiaal. On vaja kehtestada eritingimused ELi põllumajandustoodetest teavitamise ja nende edendamise meetmete suuremas ulatuses elluviimiseks kolmandates riikides, eelkõige tugevama rahalise toetuse kaudu. Eesmärk on eraldada toetuseks 75 % kavandatud kuludest.

Motivatsioon

Tänapäeval peavad ELi tooted võistlema kolmandate riikide toodetega nii siseturul kui ka välisturul, olles kohustatud vastama arvukatele rangetele ELi nõuetele. Sellele lisanduvad veel nii ELis kui ka väljaspool ELi esinevad erinevad tootmisviisid ja -tingimused, mida ei tohi unustada.

Kolmandates riikides võetavatele ELi põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmetele ei tohiks määrata kindlat ettenähtud kulutuste protsenti.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Et tagada elluviidud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete mõju, tuleks neid kavandada teavitamis- ja müügiedendusprogrammide raames. Neid programme esitasid kuni praeguseni kutseorganisatsioonid või kutsealadevahelised organisatsioonid. Pakutud meetmete arvu ja kvaliteedi tõstmiseks tuleb kasusaajate ringi laiendada tootjaorganisatsioonidele. Lisaks peab komisjon suutma täiendada neid programme, viies ellu meetmeid oma algatusel, eelkõige uute turgude avamisele kaasa aitamise eesmärgil. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(9)

Et tagada elluviidud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete mõju, tuleks neid kavandada teavitamis- ja müügiedendusprogrammide raames. Neid programme esitasid kuni praeguseni kutseorganisatsioonid või kutsealadevahelised organisatsioonid. Pakutud meetmete arvu ja kvaliteedi tõstmiseks tuleb kasusaajate ringi laiendada tootjaorganisatsioonidele. Lisaks peab komisjon suutma täiendada neid programme, viies ellu meetmeid oma algatusel, eelkõige uute turgude avamisele kaasa aitamise eesmärgil.

| (9) | Et tagada elluviidud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete mõju, tuleks neid kavandada teavitamis- ja müügiedendusprogrammide raames. Neid programme esitasid kuni praeguseni kutseorganisatsioonid või kutsealadevahelised organisatsioonid. Pakutud meetmete arvu ja kvaliteedi tõstmiseks tuleb kasusaajate ringi laiendada tootjaorganisatsioonidele ja neisse organisatsioonidesse kuuluvatele VKEdele, eeldusel et nad suunavad müügiedendustegevuse tunnustatud kvaliteedisüsteemidele. Lisaks peab komisjon suutma täiendada neid programme, viies ellu meetmeid oma algatusel, eelkõige uute turgude avamisele kaasa aitamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(9)

Et tagada elluviidud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete mõju, tuleks neid kavandada teavitamis- ja müügiedendusprogrammide raames. Neid programme esitasid kuni praeguseni kutseorganisatsioonid või kutsealadevahelised organisatsioonid. Pakutud meetmete arvu ja kvaliteedi tõstmiseks tuleb kasusaajate ringi laiendada tootjaorganisatsioonidele ja neisse organisatsioonidesse kuuluvatele VKEdele, eeldusel et nad suunavad müügiedendustegevuse tunnustatud kvaliteedisüsteemidele. Lisaks peab komisjon suutma täiendada neid programme, viies ellu meetmeid oma algatusel, eelkõige uute turgude avamisele kaasa aitamise eesmärgil.

Motivatsioon

Kasusaajatest rääkides ei tohi unustada VKEsid, sest need moodustavad ligikaudu 90 % ELi põllumajanduslikust toidutööstusest ning lisaks on neil ettevõtetel oluline side maaelu ja piirkondadega. Seepärast peavad just VKEd saama kõige rohkem neid meetmeid kasutada.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Teavitamis- ja müügiedendusmeetmete tõhusa elluviimise tagamise huvides tuleb nende teostamine delegeerida nõuetekohaselt valitud rakendusasutustele. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(11)

Teavitamis- ja müügiedendusmeetmete tõhusa elluviimise tagamise huvides tuleb nende teostamine delegeerida nõuetekohaselt valitud rakendusasutustele.

| (11) | Teavitamis- ja müügiedendusmeetmete tõhusa elluviimise tagamise huvides tuleb nende teostamine delegeerida nõuetekohaselt valitud rakendusasutustele, kellel on kvalifitseeritud ja eriväljaõppe saanud töötajad, et tagada meetmete nimetatud tõhus elluviimine. |
| --- | --- |

(11)

Teavitamis- ja müügiedendusmeetmete tõhusa elluviimise tagamise huvides tuleb nende teostamine delegeerida nõuetekohaselt valitud rakendusasutustele, kellel on kvalifitseeritud ja eriväljaõppe saanud töötajad, et tagada meetmete nimetatud tõhus elluviimine.

Motivatsioon

On oluline, et nõuetekohaselt valitud rakendusasutustel oleksid eriväljaõppe saanud töötajad, et nad saaksid pakkuda müügiedendusprogrammide arendamisel tehnilist tuge, nagu seni on teinud liikmesriigid.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | EL püüab lihtsustada ühise põllumajanduspoliitika regulatiivset keskkonda. Seda lähenemisviisi tuleks kasutada ka põllumajandustoodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid käsitleva määruse puhul. Eelkõige tuleb läbi vaadata teavitamis- ja müügiedendusprogrammide haldamise põhimõtted, eesmärgiga neid lihtsustada ja võimaldada komisjonil sätestada programmiettepanekute esitamise ja valimise eeskirju ja menetlusi. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(14)

EL püüab lihtsustada ühise põllumajanduspoliitika regulatiivset keskkonda. Seda lähenemisviisi tuleks kasutada ka põllumajandustoodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid käsitleva määruse puhul. Eelkõige tuleb läbi vaadata teavitamis- ja müügiedendusprogrammide haldamise põhimõtted, eesmärgiga neid lihtsustada ja võimaldada komisjonil sätestada programmiettepanekute esitamise ja valimise eeskirju ja menetlusi.

| (14) | EL püüab lihtsustada ühise põllumajanduspoliitika regulatiivset keskkonda. Seda lähenemisviisi tuleks kasutada ka põllumajandustoodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid käsitleva määruse puhul. Eelkõige tuleb läbi vaadata teavitamis- ja müügiedendusprogrammide haldamise põhimõtted, eesmärgiga neid lihtsustada ja võimaldada komisjonil sätestada programmiettepanekute esitamise ja valimise eeskirju ja menetlusi. Selleks peab komisjonil olema võimalus võtta vastu rakendusakte, mis võimaldavad osaleda ka liikmesriikidel koostöös ELi piirkondadega. |
| --- | --- |

(14)

EL püüab lihtsustada ühise põllumajanduspoliitika regulatiivset keskkonda. Seda lähenemisviisi tuleks kasutada ka põllumajandustoodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid käsitleva määruse puhul. Eelkõige tuleb läbi vaadata teavitamis- ja müügiedendusprogrammide haldamise põhimõtted, eesmärgiga neid lihtsustada ja võimaldada komisjonil sätestada programmiettepanekute esitamise ja valimise eeskirju ja menetlusi. Selleks peab komisjonil olema võimalus võtta vastu rakendusakte, mis võimaldavad osaleda ka liikmesriikidel koostöös ELi piirkondadega.

Motivatsioon

Komisjon peab programmiettepanekute esitamise ja valimise eeskirjad ja menetlused määrama kindlaks koos liikmesriikide ja ELi piirkondadega, sest liikmesriigid ja ELi piirkonnad kaaluvad spetsiifilisemaid kriteeriume vastavalt nende aladel valitsevatele erinevatel olukordadele ja tingimustele. Valikuprotsessi lihtsustamiseks ei ole vaja liikmesriigid mängust välja jätta.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Kindlaks tuleb määrata meetmete rahastamise kriteeriumid. Selleks et suurendada ettepaneku teinud asutuste vastutust, oleks üldjuhul asjakohane, et EL katab ainult osa meetmete maksumusest. Teatavad haldus- ja personalikulud, mis ei ole seotud ühise põllumajanduspoliitika täideviimisega, moodustavad teavitamis- ja müügiedendusmeetmete lahutamatu osa ja võivad seega olla kõlblikud ELi poolseks rahastamiseks. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(16)

Kindlaks tuleb määrata meetmete rahastamise kriteeriumid. Selleks et suurendada ettepaneku teinud asutuste vastutust, oleks üldjuhul asjakohane, et EL katab ainult osa meetmete maksumusest. Teatavad haldus- ja personalikulud, mis ei ole seotud ühise põllumajanduspoliitika täideviimisega, moodustavad teavitamis- ja müügiedendusmeetmete lahutamatu osa ja võivad seega olla kõlblikud ELi poolseks rahastamiseks.

| (16) | Kindlaks tuleb määrata meetmete rahastamise kriteeriumid. Selleks et suurendada ettepaneku teinud asutuste vastutust, oleks üldjuhul asjakohane, et EL katab ainult osa meetmete maksumusest. Teatavad haldus- ja personalikulud, mis ei ole seotud ühise põllumajanduspoliitika täideviimisega, moodustavad teavitamis- ja müügiedendusmeetmete lahutamatu osa ja võivad seega olla kõlblikud ELi poolseks rahastamiseks. Ka liikmesriigid võiksid vabatahtlikult kaasrahastada osa programmide kuludest. |
| --- | --- |

(16)

Kindlaks tuleb määrata meetmete rahastamise kriteeriumid. Selleks et suurendada ettepaneku teinud asutuste vastutust, oleks üldjuhul asjakohane, et EL katab ainult osa meetmete maksumusest. Teatavad haldus- ja personalikulud, mis ei ole seotud ühise põllumajanduspoliitika täideviimisega, moodustavad teavitamis- ja müügiedendusmeetmete lahutamatu osa ja võivad seega olla kõlblikud ELi poolseks rahastamiseks. Ka liikmesriigid võiksid vabatahtlikult kaasrahastada osa programmide kuludest.

Motivatsioon

Liikmesriikidel ja ELi piirkondadel tuleks võimaldada kaasrahastada lihtprogramme, sest sektori teatud olulistel osalejatel ei ole alati taoliste müügiedenduskampaaniate korraldamiseks vajalikke eelarvevahendeid. Lisaks võib põhjenduse praegune sõnastus tuua müügiedenduskampaaniates peamiselt eeliseid suuremate rahaliste vahenditega ELi tootjatele.

Muudatusettepanek 8

Artikkel 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Meetmed siseturul | Meetmed siseturul ja kolmandates riikides |
| Abikõlblikud meetmed siseturul on järgmised:






  a) | teavitamismeetmed, mille eesmärk on rõhutada ELi põllumajanduslike tootmisviiside eripärasid, eelkõige toidu ohutust, autentsust, toiteväärtust ja tervislikkust, loomade heaolu või keskkonnasäästlikkust; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Meetmed siseturul

Meetmed siseturul ja kolmandates riikides

Abikõlblikud meetmed siseturul on järgmised:

a)

teavitamismeetmed, mille eesmärk on rõhutada ELi põllumajanduslike tootmisviiside eripärasid, eelkõige toidu ohutust, autentsust, toiteväärtust ja tervislikkust, loomade heaolu või keskkonnasäästlikkust;

| b) | teavitamismeetmed artikli 5 lõikes 4 osutatud teemade kohta. |
| --- | --- |

b)

teavitamismeetmed artikli 5 lõikes 4 osutatud teemade kohta.

Abikõlblikud meetmed siseturul on järgmised:

| a) | teavitamismeetmed, mille eesmärk on rõhutada ELi põllumajanduslike tootmisviiside eripärasid, eelkõige toidu ohutust, autentsust, märgistust, toiteväärtust ja tervislikkust, loomade heaolu või keskkonnasäästlikkust; |
| --- | --- |

a)

teavitamismeetmed, mille eesmärk on rõhutada ELi põllumajanduslike tootmisviiside eripärasid, eelkõige toidu ohutust, autentsust, märgistust, toiteväärtust ja tervislikkust, loomade heaolu või keskkonnasäästlikkust;

| b) | teavitamismeetmed artikli 5 lõikes 4 osutatud teemade kohta. |
| --- | --- |

b)

teavitamismeetmed artikli 5 lõikes 4 osutatud teemade kohta.

Motivatsioon

Ei tohi eristada sise- ja välisturul võetavaid meetmeid. Tehakse ettepanek ühendada artiklid 2 ja 3 üheks artikliks.

Muudatusettepanek 9

Artikkel 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Meetmed kolmandates riikides | Meetmed kolmandates riikides |
| Abikõlblikud meetmed kolmandates riikides on järgmised:






  a) | teavitamismeetmed, mille eesmärk on rõhutada põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete omadusi ja artikli 5 lõikes 4 osutatud teemasid; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Meetmed kolmandates riikides

Meetmed kolmandates riikides

Abikõlblikud meetmed kolmandates riikides on järgmised:

a)

teavitamismeetmed, mille eesmärk on rõhutada põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete omadusi ja artikli 5 lõikes 4 osutatud teemasid;

| b) | müügiedendusmeetmed, mille eesmärk on suurendada EList pärit põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete müüki. |
| --- | --- |

b)

müügiedendusmeetmed, mille eesmärk on suurendada EList pärit põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete müüki.

Abikõlblikud meetmed kolmandates riikides on järgmised:

| a) | teavitamismeetmed, mille eesmärk on rõhutada põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete omadusi ja artikli 5 lõikes 4 osutatud teemasid; |
| --- | --- |

a)

teavitamismeetmed, mille eesmärk on rõhutada põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete omadusi ja artikli 5 lõikes 4 osutatud teemasid;

| b) | müügiedendusmeetmed, mille eesmärk on suurendada EList pärit põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete müüki. |
| --- | --- |

b)

müügiedendusmeetmed, mille eesmärk on suurendada EList pärit põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete müüki.

Motivatsioon

Ei tohi eristada sise- ja välisturul võetavaid meetmeid. Tehakse ettepanek ühendada artiklid 2 ja 3 üheks artikliks.

Muudatusettepanek 10

Artikkel 5

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Järgmised tooted võivad olla hõlmatud artiklis 3 osutatud teavitamis- ja müügiedendusmeetmetega ning näitestada artiklis 2 ja artikli 3 punktis a osutatud tootmisviise ja teemasid: | 1.   Järgmised tooted võivad olla hõlmatud artiklis 3 osutatud teavitamis- ja müügiedendusmeetmetega ning näitestada artiklis 2 ja artikli 3 punktis a osutatud tootmisviise ja teemasid: |
| a) | põllumajandustooted, mis on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) I lisas, välja arvatud kalandus- ja vesiviljelustooted, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr [KOM(2011) 416] I lisas, ning tubakas; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Järgmised tooted võivad olla hõlmatud artiklis 3 osutatud teavitamis- ja müügiedendusmeetmetega ning näitestada artiklis 2 ja artikli 3 punktis a osutatud tootmisviise ja teemasid:

1.   Järgmised tooted võivad olla hõlmatud artiklis 3 osutatud teavitamis- ja müügiedendusmeetmetega ning näitestada artiklis 2 ja artikli 3 punktis a osutatud tootmisviise ja teemasid:

a)

põllumajandustooted, mis on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) I lisas, välja arvatud kalandus- ja vesiviljelustooted, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr [KOM(2011) 416] I lisas, ning tubakas;

| a) | põllumajandustooted, mis on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) I lisas, välja arvatud kalandus- ja vesiviljelustooted, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr [KOM(2011) 416] I lisas, ning tubakas; |
| --- | --- |

a)

põllumajandustooted, mis on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) I lisas, välja arvatud kalandus- ja vesiviljelustooted, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr [KOM(2011) 416] I lisas, ning tubakas;

| b) | põllumajanduslikud toiduained, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 I lisas; |
| --- | --- |

b)

põllumajanduslikud toiduained, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 I lisas;

| b) | põllumajanduslikud toiduained, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 I lisas; |
| --- | --- |

b)

põllumajanduslikud toiduained, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 I lisas;

| c) | kaitstud geograafilise tähisega piiritusjoogid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

kaitstud geograafilise tähisega piiritusjoogid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 tähenduses.

| c) | kaitstud geograafilise tähisega piiritusjoogid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

kaitstud geograafilise tähisega piiritusjoogid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 tähenduses.

| d) | kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähisega veinide puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1308/2013 tähenduses ning maheveinide puhul võib kasutada teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid. |
| --- | --- |

d)

kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähisega veinide puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1308/2013 tähenduses ning maheveinide puhul võib kasutada teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid.

2.   Vein võib olla teavitamis- ja müügiedendusmeetmetega hõlmatud tingimusel, et kõnealusesse programmi kuulub ka teisi lõike 1 punktis a või b osutatud tooteid.

2
     Vein võib olla teavitamis- ja müügiedendusmeetmetega hõlmatud tingimusel, et kõnealusesse programmi kuulub ka teisi lõike 1 punktis a või b osutatud tooteid.

Motivatsioon

Veinitööstust ei tohiks kohelda teistest põllumajandussaadustest ja -toodetest erinevalt. Euroopa veinitööstus on tunnustatud sektor, mida tuleb kaitsta selle tähtsuse pärast ELi siseturul ja samuti selle tunnustamise pärast väljaspool ELi.

Muudatusettepanek 11

Artikkel 8

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Teavitamis- ja müügiedendusmeetmed aitavad suurendada Euroopa põllumajanduse konkurentsivõimet nii siseturul kui ka kolmandates riikides. Saavutatavad eesmärgid kehtestatakse lõikes 2 osutatud tööprogrammis. | 1.   Teavitamis- ja müügiedendusmeetmed aitavad suurendada Euroopa põllumajanduse konkurentsivõimet nii siseturul kui ka kolmandates riikides. Saavutatavad eesmärgid kehtestatakse lõikes 2 osutatud tööprogrammis. |
| 2.   Komisjon võtab rakendusaktiga vastu tööprogrammi, milles sätestatakse taotletavad eesmärgid, prioriteedid, oodatavad tulemused, elluviimise tingimused ja rahastamiskava kogusumma. See sisaldab ka peamisi hindamiskriteeriume, rahastatavate meetmete kirjeldust, igale meetmele eraldatavaid summasid ja elluviimise näidisajakava ning kaasrahastamise ülemmäära toetuste puhul. | 2.   Komisjon võtab rakendusaktiga vastu tööprogrammi, milles sätestatakse taotletavad eesmärgid, prioriteedid, oodatavad tulemused, elluviimise tingimused ja rahastamiskava kogusumma. See sisaldab ka peamisi hindamiskriteeriume, rahastatavate meetmete kirjeldust, igale meetmele eraldatavaid summasid ja elluviimise näidisajakava ning kaasrahastamise ülemmäära toetuste puhul. |
| | Kõnealuse programmi koostamisel võtab komisjon arvesse mägi-, saare- ja äärepoolseimate piirkondade erilisi ebasoodsaid looduslikke tingimusi. |
| Esimeses lõigus osutatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega. | Esimeses lõigus osutatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 3
  2 osutatud nõuande
  kontrollimenetlusega. |
| 3.   Lõikes 1 osutatud tööprogrammi elluviimiseks avaldab komisjon:






  a) | lihtprogrammide puhul konkursikutse, milles on esitatud eelkõige osalemistingimused ja peamised hindamiskriteeriumid; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Teavitamis- ja müügiedendusmeetmed aitavad suurendada Euroopa põllumajanduse konkurentsivõimet nii siseturul kui ka kolmandates riikides. Saavutatavad eesmärgid kehtestatakse lõikes 2 osutatud tööprogrammis.

1.   Teavitamis- ja müügiedendusmeetmed aitavad suurendada Euroopa põllumajanduse konkurentsivõimet nii siseturul kui ka kolmandates riikides. Saavutatavad eesmärgid kehtestatakse lõikes 2 osutatud tööprogrammis.

2.   Komisjon võtab rakendusaktiga vastu tööprogrammi, milles sätestatakse taotletavad eesmärgid, prioriteedid, oodatavad tulemused, elluviimise tingimused ja rahastamiskava kogusumma. See sisaldab ka peamisi hindamiskriteeriume, rahastatavate meetmete kirjeldust, igale meetmele eraldatavaid summasid ja elluviimise näidisajakava ning kaasrahastamise ülemmäära toetuste puhul.

2.   Komisjon võtab rakendusaktiga vastu tööprogrammi, milles sätestatakse taotletavad eesmärgid, prioriteedid, oodatavad tulemused, elluviimise tingimused ja rahastamiskava kogusumma. See sisaldab ka peamisi hindamiskriteeriume, rahastatavate meetmete kirjeldust, igale meetmele eraldatavaid summasid ja elluviimise näidisajakava ning kaasrahastamise ülemmäära toetuste puhul.

Kõnealuse programmi koostamisel võtab komisjon arvesse mägi-, saare- ja äärepoolseimate piirkondade erilisi ebasoodsaid looduslikke tingimusi.

Esimeses lõigus osutatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega.

Esimeses lõigus osutatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 3
  2 osutatud nõuande
  kontrollimenetlusega.

3.   Lõikes 1 osutatud tööprogrammi elluviimiseks avaldab komisjon:

a)

lihtprogrammide puhul konkursikutse, milles on esitatud eelkõige osalemistingimused ja peamised hindamiskriteeriumid;

| b) | mitut riiki hõlmavate programmide puhul konkursikutse vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 I osa VI peatükile. |
| --- | --- |

b)

mitut riiki hõlmavate programmide puhul konkursikutse vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 I osa VI peatükile.

3.   Lõikes 1 osutatud tööprogrammi elluviimiseks avaldab komisjon:

| a) | lihtprogrammide puhul kaks konkursikutset, milles on esitatud eelkõige osalemistingimused ja peamised hindamiskriteeriumid; |
| --- | --- |

a)

lihtprogrammide puhul kaks konkursikutset, milles on esitatud eelkõige osalemistingimused ja peamised hindamiskriteeriumid;

| b) | mitut riiki hõlmavate programmide puhul kaks konkursikutset vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 I osa VI peatükile. |
| --- | --- |

b)

mitut riiki hõlmavate programmide puhul kaks konkursikutset vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 I osa VI peatükile.

Punktides a ja b viidatud konkursikutsete puhul võetakse arvesse mägi-, saare- ja äärepoolseimate piirkondade erilisi ebasoodsaid looduslikke tingimusi.

Motivatsioon

Komisjon võtab endale tööprogrammiga seonduvas otsustusprotsessis liiga palju võimu. Kehtivas määruses on lubatud kaks konkursikutset, tänu millele ei pea taotluste esitajad konkursi kordamiseks liiga kaua ootama.

Muudatusettepanek 12

Artikkel 12

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon hindab artikli 8 lõike 3 punktis a osutatud projektikonkursile esitatud lihtprogramme ja teeb nende seast valiku. | 1.   Komisjon hindab artikli 8 lõike 3 punktis a osutatud projektikonkursile esitatud lihtprogramme ja teeb nende seast valiku. |
| 2.   Komisjon teeb rakendusakti kaudu otsuse valitud lihtprogrammide kohta, neisse võimalike muudatuste tegemise ja vastavate eelarvete kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | 2.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, mis võimaldavad liikmesriikidel ja ELi piirkondadel osaleda lihtprogrammide ettepanekute hindamisel ja valimisel. |
| | 3.   Komisjon teeb rakendusakti kaudu otsuse valitud lihtprogrammide kohta, neisse võimalike muudatuste tegemise ja vastavate eelarvete kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Komisjon hindab artikli 8 lõike 3 punktis a osutatud projektikonkursile esitatud lihtprogramme ja teeb nende seast valiku.

1.   Komisjon hindab artikli 8 lõike 3 punktis a osutatud projektikonkursile esitatud lihtprogramme ja teeb nende seast valiku.

2.   Komisjon teeb rakendusakti kaudu otsuse valitud lihtprogrammide kohta, neisse võimalike muudatuste tegemise ja vastavate eelarvete kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, mis võimaldavad liikmesriikidel ja ELi piirkondadel osaleda lihtprogrammide ettepanekute hindamisel ja valimisel.

3.   Komisjon teeb rakendusakti kaudu otsuse valitud lihtprogrammide kohta, neisse võimalike muudatuste tegemise ja vastavate eelarvete kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Motivatsioon

Liikmesriigid ei tohi jääda lihtprogrammide hindamis- ja valimisprotsessist välja. Riigiasutused peavad olema selles valimisprotsessis aktiivne osaleja, sest just nende ülesanne on artikli 14 järgi programmide rakendamine, järelevalve ja kontroll.

Muudatusettepanek 13

Artikkel 13

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ettepaneku teinud üksus valib nõuetekohastelt korraldatud konkursi teel välja asutused, kes viivad valitud lihtprogrammid ellu, eelkõige eesmärgiga tagada meetmete tõhus rakendamine. | Ettepaneku teinud üksus valib nõuetekohastelt korraldatud konkursi teel välja spetsialiseerunud asutused, kes viivad valitud lihtprogrammid ellu, eelkõige eesmärgiga tagada meetmete tõhus rakendamine. |
| | Piirkondade müügiedendusasutused või -teenistused võivad tunnustada piirkondadega seotud riiklikke ühismeetmeid ja toote päritolust teavitamise meetmeid. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Ettepaneku teinud üksus valib nõuetekohastelt korraldatud konkursi teel välja asutused, kes viivad valitud lihtprogrammid ellu, eelkõige eesmärgiga tagada meetmete tõhus rakendamine.

Ettepaneku teinud üksus valib nõuetekohastelt korraldatud konkursi teel välja spetsialiseerunud asutused, kes viivad valitud lihtprogrammid ellu, eelkõige eesmärgiga tagada meetmete tõhus rakendamine.

Piirkondade müügiedendusasutused või -teenistused võivad tunnustada piirkondadega seotud riiklikke ühismeetmeid ja toote päritolust teavitamise meetmeid.

Motivatsioon

On oluline rõhutada liikmesriikide osalemise ja piirkondade koostöö tähtsust teavitamis- ja müügiedendusmeetmete võtmisel. Seepärast tuleks lisada artiklisse piirkondade müügiedendusasutuste ja -teenistuste antav abi. Need asutused võivad olla tõhusad ja paindlikud tööriistad rahastamaks ja abistamaks programmide elluviimist ning seejuures ei ole nende eesmärk end kõnealuste vahendite abil rahastada.

Muudatusettepanek 14

Artikli 15 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liidu rahaline toetus lihtprogrammidele ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest. Ülejäänud kulud jäävad eranditult ettepaneku esitanud üksuste kanda. | 1.   Liidu rahaline toetus lihtprogrammidele ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest. Liidu rahaline toetus liidu äärepoolseimate piirkondade esitatud programmidele tõuseb 75 %-ni. |
| | Kuni 20 % programmide kuludest võivad vabatahtlikult katta ka liikmesriigid koos ELi piirkondadega. Ülejäänud kulud jäävad eranditult ettepaneku esitanud üksuste kanda. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Liidu rahaline toetus lihtprogrammidele ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest. Ülejäänud kulud jäävad eranditult ettepaneku esitanud üksuste kanda.

1.   Liidu rahaline toetus lihtprogrammidele ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest. Liidu rahaline toetus liidu äärepoolseimate piirkondade esitatud programmidele tõuseb 75 %-ni.

Kuni 20 % programmide kuludest võivad vabatahtlikult katta ka liikmesriigid koos ELi piirkondadega. Ülejäänud kulud jäävad eranditult ettepaneku esitanud üksuste kanda.

Motivatsioon

Liikmesriikide poolse kaasrahastamise võimalust ei tohi lihtprogrammide puhul välja jätta, sest sektori teatud olulistel osalejatel ei ole alati taoliste müügiedenduskampaaniate korraldamiseks vajalikke eelarvevahendeid ning see võib tekitada ettevõtetele suurt koormust, kusjuures eriti suure hoobi saavad VKEd. Selle tagajärjel võivad osalejateks jääda vaid suurettevõtted. Lisaks võib selle tagajärjel väheneda programmides osalemine, põhjustades eesmärgile vastupidise tulemuse. Asjakohane võiks olla 20 %, sest seeläbi ei teki liikmesriikide seas müügiedenduskulude osas eriti suuri erinevusi.

Muudatusettepanek 15

Artikli 23 lõige 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesolevas määruses osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates määruse jõustumise kuupäevast. | 2.   Käesolevas määruses osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates määruse jõustumise kuupäevast. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.   Käesolevas määruses osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Käesolevas määruses osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates määruse jõustumise kuupäevast.

Motivatsioon

Komisjonile ei tohi anda määramata aega delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks, parem on see aspekt lõikest 2 välja jätta.

Muudatusettepanek 16

Artikkel 27

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hiljemalt 31. detsembril [2020] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse elluviimist käsitleva aruande ning vajaduse korral asjakohased ettepanekud. | Hiljemalt 31. detsembril [2020] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse elluviimist käsitleva aruande ning vajaduse korral asjakohased ettepanekud. Lisaks esitatakse enne 31. detsembrit 2017 vahearuanne. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Hiljemalt 31. detsembril [2020] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse elluviimist käsitleva aruande ning vajaduse korral asjakohased ettepanekud.

Hiljemalt 31. detsembril [2020] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse elluviimist käsitleva aruande ning vajaduse korral asjakohased ettepanekud. Lisaks esitatakse enne 31. detsembrit 2017 vahearuanne.

Motivatsioon

Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahearuande kõnealuse määruse elluviimise edenemise ja olukorra kohta, et juhul, kui on vaja teha parandusi või kohandusi, oleks piisavalt aega seatud eesmärkide saavutamiseks 2020. aasta lõpuks.

Brüssel, 2. aprill 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 7.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 174/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 174/36

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Praktika kvaliteediraamistik”

2014/C 174/07

| Raportöör | Andrius Kupčinskas (LT/EPP), Kaunase linnapea |
| --- | --- |
| Viitedokument | „Ettepanek: nõukogu soovitus praktika kvaliteediraamistiku kohta”
  COM(2013) 857 final |

Raportöör

Andrius Kupčinskas (LT/EPP), Kaunase linnapea

Viitedokument

„Ettepanek: nõukogu soovitus praktika kvaliteediraamistiku kohta”

COM(2013) 857 final

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab Euroopa Liidu Nõukogu vastu võetud soovitust praktika kvaliteediraamistiku kohta, mille loomist on nõutud juba varasemates arvamustes, kuid avaldab sügavat kahetsust, et komisjon otsustas esitada selle raamistiku nõukogu soovituse ja mitte direktiivi vormis; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Liidu Nõukogu vastu võetud soovitust praktika kvaliteediraamistiku kohta, mille loomist on nõutud juba varasemates arvamustes, kuid avaldab sügavat kahetsust, et komisjon otsustas esitada selle raamistiku nõukogu soovituse ja mitte direktiivi vormis;

| 2. | võttes arvesse asjaolu, et ajavahemik komisjoni ettepaneku esitamise (4. detsember 2013) ja nõukogu soovituse vastuvõtmise (10. märts 2014) vahel oli selleks liiga lühike, et Regioonide Komitee oleks saanud tavapärase menetluse teel arvamuse koostada, märgib murelikult, et ei Euroopa Komisjon, kes töötas välja soovituse praktika kvaliteediraamistiku kohta, ega ka nõukogu, kes selle soovituse vastu võttis, ei ole selleks konsulteerinud Euroopa Liidu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajate kogu Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

2.

võttes arvesse asjaolu, et ajavahemik komisjoni ettepaneku esitamise (4. detsember 2013) ja nõukogu soovituse vastuvõtmise (10. märts 2014) vahel oli selleks liiga lühike, et Regioonide Komitee oleks saanud tavapärase menetluse teel arvamuse koostada, märgib murelikult, et ei Euroopa Komisjon, kes töötas välja soovituse praktika kvaliteediraamistiku kohta, ega ka nõukogu, kes selle soovituse vastu võttis, ei ole selleks konsulteerinud Euroopa Liidu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajate kogu Regioonide Komiteega;

| 3. | avaldab kahetsust selle üle, et noorte tööpuudus on ELis – eriti mõnes piirkonnas – jätkuvalt väga kõrge, ja rõhutab, kui olulised on aktiivsed sammud noorte tööpuudusega võitlemiseks. Selleks et saavutada strateegias „Euroopa 2020” seatud eesmärk, nimelt tõsta 2020. aastaks 20–64aastaste hulgas tööhõivemäär 75 %-ni, tuleb parandada noorte haridust, st kohandada seda täpsemini tööturu vajadustega, ja luua tööturule üleminekuks soodsamad tingimused; |
| --- | --- |

3.

avaldab kahetsust selle üle, et noorte tööpuudus on ELis – eriti mõnes piirkonnas – jätkuvalt väga kõrge, ja rõhutab, kui olulised on aktiivsed sammud noorte tööpuudusega võitlemiseks. Selleks et saavutada strateegias „Euroopa 2020” seatud eesmärk, nimelt tõsta 2020. aastaks 20–64aastaste hulgas tööhõivemäär 75 %-ni, tuleb parandada noorte haridust, st kohandada seda täpsemini tööturu vajadustega, ja luua tööturule üleminekuks soodsamad tingimused;

| 4. | leiab, et nii riiklikul kui ka Euroopa Liidu tasandil tuleks tingimata rohkem ära teha selleks, et äratada noortes huvi tulevikuelukutsete vastu. Selleks on vaja läbi viia uuringuid, mis võimaldaksid varakult tuvastada ja mõjutada arengusuundi ning prognoosida, kuidas tööjõunõudlus eri valdkondades ja eri elukutsete puhul muutuma hakkab, kui palju inimesi vajab väljaõpet konkreetsete elukutsete puhul ja seoses tekkivate töökohtadega ning kui palju on eeldatavasti vaja väljaõppekohti noortele; |
| --- | --- |

4.

leiab, et nii riiklikul kui ka Euroopa Liidu tasandil tuleks tingimata rohkem ära teha selleks, et äratada noortes huvi tulevikuelukutsete vastu. Selleks on vaja läbi viia uuringuid, mis võimaldaksid varakult tuvastada ja mõjutada arengusuundi ning prognoosida, kuidas tööjõunõudlus eri valdkondades ja eri elukutsete puhul muutuma hakkab, kui palju inimesi vajab väljaõpet konkreetsete elukutsete puhul ja seoses tekkivate töökohtadega ning kui palju on eeldatavasti vaja väljaõppekohti noortele;

| 5. | arvestades, et praktika on noortegarantii oluline element, kinnitab oma toetust nõukogu (1)22. aprilli 2013. aasta (2) soovitusele noortegarantii loomise kohta, mille eesmärk on tagada, et kõik kuni 25 aasta vanused noored saaksid kvaliteetse töö-, õpingute jätkamise, õpipoisiõppe või praktikapakkumise nelja kuu jooksul alates töötuks jäämisest või formaalharidussüsteemist lahkumisest. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab olema oluline osa noortegarantii süsteemide rakendamisel; |
| --- | --- |

5.

arvestades, et praktika on noortegarantii oluline element, kinnitab oma toetust nõukogu (1)22. aprilli 2013. aasta (2) soovitusele noortegarantii loomise kohta, mille eesmärk on tagada, et kõik kuni 25 aasta vanused noored saaksid kvaliteetse töö-, õpingute jätkamise, õpipoisiõppe või praktikapakkumise nelja kuu jooksul alates töötuks jäämisest või formaalharidussüsteemist lahkumisest. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab olema oluline osa noortegarantii süsteemide rakendamisel;

| 6. | tervitab praktika kvaliteediraamistikku kui mõttekat meedet, mille eesmärk on tagada, et praktika hõlbustaks tõhusalt üleminekut hariduse omandamiselt tööellu ja suurendaks seega noorte tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

6.

tervitab praktika kvaliteediraamistikku kui mõttekat meedet, mille eesmärk on tagada, et praktika hõlbustaks tõhusalt üleminekut hariduse omandamiselt tööellu ja suurendaks seega noorte tööalast konkurentsivõimet;

| 7. | on seisukohal, et praktika käigus tasub positiivselt esile tuua teadmiste ülekandmist ühelt sugupõlvelt teisele ehk nn meistri ja õpipoisi mudelit. |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et praktika käigus tasub positiivselt esile tuua teadmiste ülekandmist ühelt sugupõlvelt teisele ehk nn meistri ja õpipoisi mudelit.

| 8. | toetab praktika kvaliteediraamistikus esitatud uuendusi, kuna kvaliteediraamistiku eesmärk on tagada praktika läbipaistvus ja tuua keskpunkti õppe-eesmärgid. Samas väljendab komitee pettumust, et kvaliteediraamistikus ei ole ette nähtud arutelusid liikmesriikidele antavate soovituste üle sellistes olulistes küsimustes nagu praktikantide sotsiaalne turvalisus ja töötasu, ning avaldab kahetsust selle üle, et kvaliteediraamistiku ulatusala ei kattu noortegarantii omaga, kuna kvaliteediraamistik hõlmab üksnes avatud turu tingimustes toimuvat praktikat ja praktika, mis tuleb läbida ülikooliõpingute, formaalhariduse või kutsehariduse raames, jääb sellest välja; |
| --- | --- |

8.

toetab praktika kvaliteediraamistikus esitatud uuendusi, kuna kvaliteediraamistiku eesmärk on tagada praktika läbipaistvus ja tuua keskpunkti õppe-eesmärgid. Samas väljendab komitee pettumust, et kvaliteediraamistikus ei ole ette nähtud arutelusid liikmesriikidele antavate soovituste üle sellistes olulistes küsimustes nagu praktikantide sotsiaalne turvalisus ja töötasu, ning avaldab kahetsust selle üle, et kvaliteediraamistiku ulatusala ei kattu noortegarantii omaga, kuna kvaliteediraamistik hõlmab üksnes avatud turu tingimustes toimuvat praktikat ja praktika, mis tuleb läbida ülikooliõpingute, formaalhariduse või kutsehariduse raames, jääb sellest välja;

| 9. | tuletab meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll töötuse vastu võitlemise meetmete kehtestamisel ja rakendamisel, sh üld- ja kutsehariduse valdkonnas. Liikmesriigid peaksid seda rolli arvesse võtma ja kasutama sellega seotud võimalusi, et lihtsustada kvalifikatsiooniga noorte siirdumist õppeasutusest tööhõivesse, eriti arvestades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli hariduse, koolituse ja tööhõive valdkonna teenuseosutajana. Seepärast avaldab komiteekahetsust, et nõukogu soovituses ei käsitleta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli praktika kvaliteediraamistiku rakendamisel; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll töötuse vastu võitlemise meetmete kehtestamisel ja rakendamisel, sh üld- ja kutsehariduse valdkonnas. Liikmesriigid peaksid seda rolli arvesse võtma ja kasutama sellega seotud võimalusi, et lihtsustada kvalifikatsiooniga noorte siirdumist õppeasutusest tööhõivesse, eriti arvestades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli hariduse, koolituse ja tööhõive valdkonna teenuseosutajana. Seepärast avaldab komiteekahetsust, et nõukogu soovituses ei käsitleta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli praktika kvaliteediraamistiku rakendamisel;

| 10. | kutsub liikmesriike üles tagama sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivse kaasamise, et tagada süsteemi edukas rakendamine, |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles tagama sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivse kaasamise, et tagada süsteemi edukas rakendamine,

| 11. | samuti kutsutakse liikmesriike üles põhjalikult kaaluma, millistel õiguslikel ja muudel tingimustel on võimalik muuta kvaliteediraamistik siseriiklikuks tavaks ja/või seda siseriiklikes õigusnormides rakendada; |
| --- | --- |

11.

samuti kutsutakse liikmesriike üles põhjalikult kaaluma, millistel õiguslikel ja muudel tingimustel on võimalik muuta kvaliteediraamistik siseriiklikuks tavaks ja/või seda siseriiklikes õigusnormides rakendada;

Sissejuhatavad märkused

| 12. | on mures noorte suure tööpuuduse pärast Euroopa Liidus ja sellest tuleneva noorte vaesuse tõelise ohu pärast, mida käsitletakse ka Euroopa Komisjoni 2012. aasta aruandes tööhõive ja ühiskonna muutuse kohta (3); |
| --- | --- |

12.

on mures noorte suure tööpuuduse pärast Euroopa Liidus ja sellest tuleneva noorte vaesuse tõelise ohu pärast, mida käsitletakse ka Euroopa Komisjoni 2012. aasta aruandes tööhõive ja ühiskonna muutuse kohta (3);

| 13. | rõhutab, et olulised on mõjusad meetmed, millega lahendada Euroopas kasvavat probleemi, et noored ei käi ei tööl ega omanda haridust, ja juhib tähelepanu nende noorte inimeste puuduva iseseisvusega kaasnevatele sotsiaalsetele, majanduslikele ja demograafilistele tagajärgedele ja ohtudele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et olulised on mõjusad meetmed, millega lahendada Euroopas kasvavat probleemi, et noored ei käi ei tööl ega omanda haridust, ja juhib tähelepanu nende noorte inimeste puuduva iseseisvusega kaasnevatele sotsiaalsetele, majanduslikele ja demograafilistele tagajärgedele ja ohtudele;

| 14. | jagab komisjoni seisukohta praktika tähtsuse kohta ja juhib tähelepanu sellele, et kvaliteetse praktika kaudu saavad noored võimaluse omandada väärtuslikke kutsealaseid kogemusi, teadmisi ja oskusi ning suurendada sel viisil oma võimalusi töökoha saamiseks. Nii võimaldatakse neil kiiresti ja püsivalt tööturule asuda; |
| --- | --- |

14.

jagab komisjoni seisukohta praktika tähtsuse kohta ja juhib tähelepanu sellele, et kvaliteetse praktika kaudu saavad noored võimaluse omandada väärtuslikke kutsealaseid kogemusi, teadmisi ja oskusi ning suurendada sel viisil oma võimalusi töökoha saamiseks. Nii võimaldatakse neil kiiresti ja püsivalt tööturule asuda;

| 15. | jagab komisjoni muret, et mõnikord väärtarvitatakse praktikat võimalusena võtta tööle odavat või isegi tasustamata tööjõudu. Sellest tulenevalt on olulised väljakutsed kehtestada selgelt praktika maksimaalne kestus ja parandada praktika kvaliteeti, et praktikal saadud kogemused tuleksid kasuks tööturule sisenemisel; |
| --- | --- |

15.

jagab komisjoni muret, et mõnikord väärtarvitatakse praktikat võimalusena võtta tööle odavat või isegi tasustamata tööjõudu. Sellest tulenevalt on olulised väljakutsed kehtestada selgelt praktika maksimaalne kestus ja parandada praktika kvaliteeti, et praktikal saadud kogemused tuleksid kasuks tööturule sisenemisel;

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et noorte tööhõive osas on parimaid tulemusi näha riikides ja piirkondades, kus noortel on võimalus läbida kvaliteetne praktika või õpipoisiõpe ning kus kindlad praktika- ja tööpraktika kavad on haridus- ja töölevõtmissüsteemi lahutamatu osa. Oluline on, et praktikaprogrammist vastastikkuse kasu saamiseks teeksid haridusasutused koostööd ettevõtlusvaldkonnaga; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et noorte tööhõive osas on parimaid tulemusi näha riikides ja piirkondades, kus noortel on võimalus läbida kvaliteetne praktika või õpipoisiõpe ning kus kindlad praktika- ja tööpraktika kavad on haridus- ja töölevõtmissüsteemi lahutamatu osa. Oluline on, et praktikaprogrammist vastastikkuse kasu saamiseks teeksid haridusasutused koostööd ettevõtlusvaldkonnaga;

Soovituse üldised aspektid

| 17. | nõustub praktika kvaliteediraamistiku üldpõhimõttega ja nendib, et praktika puhul on olulised nii õppeprotsess, mis võimaldab töökohaga paremini tutvuda, kui ka selged õppe-eesmärgid ja sobiva praktika juhendaja valik; |
| --- | --- |

17.

nõustub praktika kvaliteediraamistiku üldpõhimõttega ja nendib, et praktika puhul on olulised nii õppeprotsess, mis võimaldab töökohaga paremini tutvuda, kui ka selged õppe-eesmärgid ja sobiva praktika juhendaja valik;

| 18. | toetab kvaliteediraamistikus esitatud üleskutset tõendada praktika läbimisel tunnistusega praktikantide teadmisi, oskusi ja pädevusi, mis nad on omandatud praktika jooksul. See on vältimatu selleks, et tagada praktika väärtuse ametlik tunnustamine vahendina, mis aitab kaasa noorte integreerumisele ja annab neile võimaluse jõuda kvaliteetsele töökohale; |
| --- | --- |

18.

toetab kvaliteediraamistikus esitatud üleskutset tõendada praktika läbimisel tunnistusega praktikantide teadmisi, oskusi ja pädevusi, mis nad on omandatud praktika jooksul. See on vältimatu selleks, et tagada praktika väärtuse ametlik tunnustamine vahendina, mis aitab kaasa noorte integreerumisele ja annab neile võimaluse jõuda kvaliteetsele töökohale;

| 19. | avaldab kahetsust, et nõukogu soovitus ei hõlma praktikat, mis on akadeemilise õppekava, formaalharidus- või kutseõppekursuse osa, ning kutsub seepärast komisjoni üles esitama eraldi ettepaneku sellise praktika kvaliteediraamistiku kohta; |
| --- | --- |

19.

avaldab kahetsust, et nõukogu soovitus ei hõlma praktikat, mis on akadeemilise õppekava, formaalharidus- või kutseõppekursuse osa, ning kutsub seepärast komisjoni üles esitama eraldi ettepaneku sellise praktika kvaliteediraamistiku kohta;

| 20. | pooldab praktika kvaliteediraamistikus ette nähtud toetust liikmesriikide meetmetele ELi rahastamisraamistiku kaudu (praktikaprogrammide rahastamine Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja noorte tööhõive algatuse vahenditest) ning parimate tavade tutvustamise ja järelevalvemeetmete kaudu. Samas kutsub komitee üles tagama, et Euroopa rahalised vahendid ei asendaks erasektori vahendeid; |
| --- | --- |

20.

pooldab praktika kvaliteediraamistikus ette nähtud toetust liikmesriikide meetmetele ELi rahastamisraamistiku kaudu (praktikaprogrammide rahastamine Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja noorte tööhõive algatuse vahenditest) ning parimate tavade tutvustamise ja järelevalvemeetmete kaudu. Samas kutsub komitee üles tagama, et Euroopa rahalised vahendid ei asendaks erasektori vahendeid;

Töötingimused ja läbipaistvus

| 21. | nõuab praktika kvaliteedi tagamiseks avatud koordinatsiooni meetodi laialdasemat kasutamist, et edendada arutelu parimate tavade tutvustamise üle Euroopas ja aidata nii liikmesriikidel sõnastada praktika miinimumnõuded, toetudes neile tavadele; |
| --- | --- |

21.

nõuab praktika kvaliteedi tagamiseks avatud koordinatsiooni meetodi laialdasemat kasutamist, et edendada arutelu parimate tavade tutvustamise üle Euroopas ja aidata nii liikmesriikidel sõnastada praktika miinimumnõuded, toetudes neile tavadele;

| 22. | tervitab praktika kvaliteediraamistikus nimetatud läbipaistvuse nõudeid vabadest praktikakohtadest teatamisel, ent juhib tähelepanu sellele, et vaatamata läbipaistvuse olulisusele ei piisa üksnes sellest praktika kvaliteedi tagamiseks; |
| --- | --- |

22.

tervitab praktika kvaliteediraamistikus nimetatud läbipaistvuse nõudeid vabadest praktikakohtadest teatamisel, ent juhib tähelepanu sellele, et vaatamata läbipaistvuse olulisusele ei piisa üksnes sellest praktika kvaliteedi tagamiseks;

| 23. | kahetseb sellega seoses, et praktika kvaliteediraamistikus ei soovitata praktika pakkujatel mitte tagada piisavat sotsiaal- ja tervisekindlustust, vaid kohustatakse neid üksnes teatama praktikakohtade kuulutustes, kas seesugune kindlustus on ette nähtud; |
| --- | --- |

23.

kahetseb sellega seoses, et praktika kvaliteediraamistikus ei soovitata praktika pakkujatel mitte tagada piisavat sotsiaal- ja tervisekindlustust, vaid kohustatakse neid üksnes teatama praktikakohtade kuulutustes, kas seesugune kindlustus on ette nähtud;

| 24. | tervitab praktika kvaliteediraamistikus esitatud seisukohta, et vabade praktikakohtade kuulutustes tuleb välja tuua, kas praktika eest on ette nähtud tasu ja/või hüvitis, ja tervitab nõukogu soovituse nõudmist tuua vabade praktikakohtade kuulutustes välja pakutava tasu või hüvitise suurus, juhul kui seda pakutakse. Samas tuleb komitee arvates tagada, et teabekohustus ei muutuks praktika pakkujate jaoks halduskoormuseks ning et mis tahes reguleerimine selles valdkonnas mitte ei takistaks praktikakohtade loomist tööturu üheski sektoris, vaid edendaks seda; |
| --- | --- |

24.

tervitab praktika kvaliteediraamistikus esitatud seisukohta, et vabade praktikakohtade kuulutustes tuleb välja tuua, kas praktika eest on ette nähtud tasu ja/või hüvitis, ja tervitab nõukogu soovituse nõudmist tuua vabade praktikakohtade kuulutustes välja pakutava tasu või hüvitise suurus, juhul kui seda pakutakse. Samas tuleb komitee arvates tagada, et teabekohustus ei muutuks praktika pakkujate jaoks halduskoormuseks ning et mis tahes reguleerimine selles valdkonnas mitte ei takistaks praktikakohtade loomist tööturu üheski sektoris, vaid edendaks seda;

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et praktika kvaliteediraamistikus ei käsitleta tasustamata või üksnes osaliselt tasustatud praktikat. Eurobaromeetri hiljutise küsitluse (4) tulemused näitavad, et kolm viiendikku kõigist praktikantidest ei saa kas üldse rahalist hüvitist või on see nii väike, et vaid vähem kui pooltel juhtudel piisab sellest põhiliste elatuskulude katmiseks. See kätkeb endas ohtu, et praktikale juurdepääs on vaid neil, kes seda endale rahaliselt lubada saavad, mis omakorda toob kaasa praktikavõimaluse kasutamise ja selle majandusliku kasu vähenemise, samuti kasvava ebavõrdsuse; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu sellele, et praktika kvaliteediraamistikus ei käsitleta tasustamata või üksnes osaliselt tasustatud praktikat. Eurobaromeetri hiljutise küsitluse (4) tulemused näitavad, et kolm viiendikku kõigist praktikantidest ei saa kas üldse rahalist hüvitist või on see nii väike, et vaid vähem kui pooltel juhtudel piisab sellest põhiliste elatuskulude katmiseks. See kätkeb endas ohtu, et praktikale juurdepääs on vaid neil, kes seda endale rahaliselt lubada saavad, mis omakorda toob kaasa praktikavõimaluse kasutamise ja selle majandusliku kasu vähenemise, samuti kasvava ebavõrdsuse;

| 26. | Kavatsus tagada praktika kvaliteet sellega, et muudetakse kohustuslikuks tingimuste loomine kõigi praktikantide piisavaks kindlustamiseks ja neile hüvitise või tasu maksmiseks, võib tingituna suurest rahalisest koormusest kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja ettevõtjate jaoks põhjustada praktikakohtade arvu vähenemist. Kuna tulenevalt Euroopas valitsevast mitmekesisusest ei õnnestu ilmselt luua kõigile sobivat ühtset mudelit, tervitab komitee püüdlust luua tõhusad süsteemid praktika osaliseks või täielikuks rahastamiseks eri allikate kombineerimise teel; |
| --- | --- |

26.

Kavatsus tagada praktika kvaliteet sellega, et muudetakse kohustuslikuks tingimuste loomine kõigi praktikantide piisavaks kindlustamiseks ja neile hüvitise või tasu maksmiseks, võib tingituna suurest rahalisest koormusest kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja ettevõtjate jaoks põhjustada praktikakohtade arvu vähenemist. Kuna tulenevalt Euroopas valitsevast mitmekesisusest ei õnnestu ilmselt luua kõigile sobivat ühtset mudelit, tervitab komitee püüdlust luua tõhusad süsteemid praktika osaliseks või täielikuks rahastamiseks eri allikate kombineerimise teel;

| 27. | märgib, et nõukogu soovituses ei määratleta piisavalt praktikantide juhendaja rolli. Seepärast – ning ka arvestades asjaolu, et kõnealuse valdkonna reguleerimine kuulub lõppkokkuvõttes liikmesriikide pädevusse – kutsub komitee liikmesriike ning majandus- ja sotsiaalpartnereid üles vahetama häid tavasid juhendajate rolli, nende kohustuste ja pädevuste ning muude asjaomaste küsimuste kohta, et jõuda tasapisi ELi heade tavadeni ja rakendada praktikas mitmetasandilise valitsemise põhimõtet; |
| --- | --- |

27.

märgib, et nõukogu soovituses ei määratleta piisavalt praktikantide juhendaja rolli. Seepärast – ning ka arvestades asjaolu, et kõnealuse valdkonna reguleerimine kuulub lõppkokkuvõttes liikmesriikide pädevusse – kutsub komitee liikmesriike ning majandus- ja sotsiaalpartnereid üles vahetama häid tavasid juhendajate rolli, nende kohustuste ja pädevuste ning muude asjaomaste küsimuste kohta, et jõuda tasapisi ELi heade tavadeni ja rakendada praktikas mitmetasandilise valitsemise põhimõtet;

Piiriülene praktika

| 28. | tervitab praktika kvaliteediraamistiku positiivset mõju, mis lihtsustab praegu veel liiga harva toimuvat piiriülest praktikat ning parandab juurdepääsu teabele; |
| --- | --- |

28.

tervitab praktika kvaliteediraamistiku positiivset mõju, mis lihtsustab praegu veel liiga harva toimuvat piiriülest praktikat ning parandab juurdepääsu teabele;

| 29. | kuna Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 153, mis on praktika kvaliteediraamistiku õiguslik alus, on ette nähtud, et Euroopa Liit toetab ja täiendab liikmesriikide tegevust, teeb komitee ettepaneku teha praktikantide liikuvuse edendamise huvides jõupingutusi teabe kogumiseks ja levitamiseks praktika õigusliku korra kohta, sest noortel on lihtsam läbida praktika teises riigis, kui neil on hõlbus juurdepääs teabele selle kohta, mida praktikant oodata võib; |
| --- | --- |

29.

kuna Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 153, mis on praktika kvaliteediraamistiku õiguslik alus, on ette nähtud, et Euroopa Liit toetab ja täiendab liikmesriikide tegevust, teeb komitee ettepaneku teha praktikantide liikuvuse edendamise huvides jõupingutusi teabe kogumiseks ja levitamiseks praktika õigusliku korra kohta, sest noortel on lihtsam läbida praktika teises riigis, kui neil on hõlbus juurdepääs teabele selle kohta, mida praktikant oodata võib;

| 30. | juhib siiski tähelepanu sellele, et asjaolu, et hüvitis sageli puudub või ei ole piisavalt suur, võib koos puuduva majutusega osutuda piiriülese praktika takistuseks, kuna võimalikel praktikantidel ei pruugi keerulise rahalise olukorra tõttu sageli olla võimalik osaleda praktikal teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

30.

juhib siiski tähelepanu sellele, et asjaolu, et hüvitis sageli puudub või ei ole piisavalt suur, võib koos puuduva majutusega osutuda piiriülese praktika takistuseks, kuna võimalikel praktikantidel ei pruugi keerulise rahalise olukorra tõttu sageli olla võimalik osaleda praktikal teises liikmesriigis;

| 31. | rõhutab, et piiriüleseks praktikaks soodsamate tingimuste loomine võib avaldada mitmekordset positiivset mõju: näiteks praktikantide töökoha leidmise võimaluste suurenemine ja parem integreerumine tööturule; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et piiriüleseks praktikaks soodsamate tingimuste loomine võib avaldada mitmekordset positiivset mõju: näiteks praktikantide töökoha leidmise võimaluste suurenemine ja parem integreerumine tööturule;

| 32. | tervitab praktika kvaliteediraamistikus väljenduvat seisukohta, et võrgustikku EURES võiks laiendada praktikale, nagu nõudis Euroopa Ülemkogu oma 2012. aasta juunikuu järeldustes (5). Lisaks tervitab komitee ettepanekut kasutada võrgustikku praktikavõimalusi puudutava teabe levitamiseks; |
| --- | --- |

32.

tervitab praktika kvaliteediraamistikus väljenduvat seisukohta, et võrgustikku EURES võiks laiendada praktikale, nagu nõudis Euroopa Ülemkogu oma 2012. aasta juunikuu järeldustes (5). Lisaks tervitab komitee ettepanekut kasutada võrgustikku praktikavõimalusi puudutava teabe levitamiseks;

| 33. | toetab EURESe võrgustiku kasutamist selleks, et tagada juurdepääs teabele vabade praktikakohtade kohta, ja soovitab kasutada EURESe võrgustikku ka tagasiside vahendina, kuna see võimaldab praktikantidel hinnata oma praktikakogemusi; |
| --- | --- |

33.

toetab EURESe võrgustiku kasutamist selleks, et tagada juurdepääs teabele vabade praktikakohtade kohta, ja soovitab kasutada EURESe võrgustikku ka tagasiside vahendina, kuna see võimaldab praktikantidel hinnata oma praktikakogemusi;

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et vaatamata üliõpilaste suurele riikidevahelisele liikuvusele, nt programmi Erasmus raames, on piiriüleste praktikavõimaluste arv väga väike (6). Seega on tegemist olulise käest lastud võimalusega, millega saaks noorte tööpuudust vähendada liikuvuse kaudu: piiriülene praktika võib olla otsustav tegur, mis aitab noortel inimestel leida töökoha teises liikmesriigis. Seepärast tervitab komitee programmi Erasmus+ käivitamist, mis võib aidata suurendada piiriüleste praktikavõimaluste hulka; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu sellele, et vaatamata üliõpilaste suurele riikidevahelisele liikuvusele, nt programmi Erasmus raames, on piiriüleste praktikavõimaluste arv väga väike (6). Seega on tegemist olulise käest lastud võimalusega, millega saaks noorte tööpuudust vähendada liikuvuse kaudu: piiriülene praktika võib olla otsustav tegur, mis aitab noortel inimestel leida töökoha teises liikmesriigis. Seepärast tervitab komitee programmi Erasmus+ käivitamist, mis võib aidata suurendada piiriüleste praktikavõimaluste hulka;

| 35. | võimalus omandada kogemusi erinevates tingimustes pakub noortele hindamatu võimaluse suurendada enda jaoks võimalike tööandjate hulka eri liikmesriikides. Seepärast tuleks otsida võimalusi, kuidas tõhusalt toetada teises liikmesriigis toimuvat praktikat: otsides lahendusi praktikantide teise riiki asumise kulude leevendamiseks ja pakkudes asjaomast teavet, tagamaks, et praktikandid ei satu majanduslikesse raskustesse, võttes seejuures aluseks praktika toimumiskohaks oleva riigi elukalliduse ja asjaomases vastuvõtvas riigis kehtivad halduseeskirjad (nt töö- ja elamisluba, vajadusel registreerimistunnistus jne); |
| --- | --- |

35.

võimalus omandada kogemusi erinevates tingimustes pakub noortele hindamatu võimaluse suurendada enda jaoks võimalike tööandjate hulka eri liikmesriikides. Seepärast tuleks otsida võimalusi, kuidas tõhusalt toetada teises liikmesriigis toimuvat praktikat: otsides lahendusi praktikantide teise riiki asumise kulude leevendamiseks ja pakkudes asjaomast teavet, tagamaks, et praktikandid ei satu majanduslikesse raskustesse, võttes seejuures aluseks praktika toimumiskohaks oleva riigi elukalliduse ja asjaomases vastuvõtvas riigis kehtivad halduseeskirjad (nt töö- ja elamisluba, vajadusel registreerimistunnistus jne);

Praktika kvaliteediraamistiku rakendamine

| 36. | juhib tähelepanu sellele, et uute algatuste igakülgsesse väljatöötamisse ja rakendamisse tuleks kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, tagades neile algatuste rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid, sest nemad oskavad kõige paremini hinnata erinevaid tingimusi ja vajadusi kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu sellele, et uute algatuste igakülgsesse väljatöötamisse ja rakendamisse tuleks kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, tagades neile algatuste rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid, sest nemad oskavad kõige paremini hinnata erinevaid tingimusi ja vajadusi kohalikul tasandil;

| 37. | avaldab kahetsust, et nõukogu soovituses ei tehta ettepanekut konsulteerida haridusprogrammide koostamisel ja täiustamisel ulatuslikumalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja ettevõtjatega tööturu vajaduste arvessevõtmiseks ja vajalike elukutsete spetsialistide koolitamiseks; |
| --- | --- |

37.

avaldab kahetsust, et nõukogu soovituses ei tehta ettepanekut konsulteerida haridusprogrammide koostamisel ja täiustamisel ulatuslikumalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja ettevõtjatega tööturu vajaduste arvessevõtmiseks ja vajalike elukutsete spetsialistide koolitamiseks;

| 38. | juhib tähelepanu ka sellele, et sageli on tööhõive- ning üld- ja kutseharidusmeetmete rakendamine suures osas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevuses ja et nende poliitikavaldkondade territoriaalne aspekt on väga oluline; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu ka sellele, et sageli on tööhõive- ning üld- ja kutseharidusmeetmete rakendamine suures osas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevuses ja et nende poliitikavaldkondade territoriaalne aspekt on väga oluline;

| 39. | tervitab märkust, et edendada tuleb „tööturuasutuste, haridusasutuste ja praktika pakkujate kaasamist praktika kvaliteediraamistiku rakendamisse”, ja rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli kõigis kolmes valdkonnas; |
| --- | --- |

39.

tervitab märkust, et edendada tuleb „tööturuasutuste, haridusasutuste ja praktika pakkujate kaasamist praktika kvaliteediraamistiku rakendamisse”, ja rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli kõigis kolmes valdkonnas;

| 40. | rõhutab, et tööandja rollis olevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb kaasata praktika kvaliteediraamistiku edukasse rakendamisse, ja avaldab kahetsust, et komisjoni soovituses ei sisaldu konkreetset viidet nende pädevustele ega kogemustele. Komitee peab oluliseks õigusraamistiku loomist, mis võimaldaks riigiasutustel võtta praktikante ja levitada avaliku sektori asutuste parimaid tavasid; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et tööandja rollis olevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb kaasata praktika kvaliteediraamistiku edukasse rakendamisse, ja avaldab kahetsust, et komisjoni soovituses ei sisaldu konkreetset viidet nende pädevustele ega kogemustele. Komitee peab oluliseks õigusraamistiku loomist, mis võimaldaks riigiasutustel võtta praktikante ja levitada avaliku sektori asutuste parimaid tavasid;

| 41. | kutsub komisjoni üles võtma täiendavaid meetmeid teabe kogumiseks ja levitamiseks ning nõudma liikmesriikidelt oma õigusliku korra vastavat täiendamist, et oleks tagatud, et praktikatingimused vastavad veelgi paremini kõigi osaliste ootustele; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles võtma täiendavaid meetmeid teabe kogumiseks ja levitamiseks ning nõudma liikmesriikidelt oma õigusliku korra vastavat täiendamist, et oleks tagatud, et praktikatingimused vastavad veelgi paremini kõigi osaliste ootustele;

| 42. | juhib tähelepanu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid oluliste tööandjate ja praktika pakkujatena olema heaks eeskujuks kvaliteetse praktika eeskirjade rakendamisel. Seepärast kutsub komitee kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles pakkuma võimalikult palju kvaliteetseid praktikakohti; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid oluliste tööandjate ja praktika pakkujatena olema heaks eeskujuks kvaliteetse praktika eeskirjade rakendamisel. Seepärast kutsub komitee kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles pakkuma võimalikult palju kvaliteetseid praktikakohti;

| 43. | toonitab, kui oluline on aktiivse kodanikuühiskonna sidusrühmade, eeskätt noorte ja noorteorganisatsioonide jaoks võimalus olla kaasatud praktika kvaliteediraamistiku rakendamise etappi, muuhulgas Euroopa Õpipoisiõppe Liidu kaudu, mis on 2013. aasta juulis komisjoni loodud koostööplatvorm; |
| --- | --- |

43.

toonitab, kui oluline on aktiivse kodanikuühiskonna sidusrühmade, eeskätt noorte ja noorteorganisatsioonide jaoks võimalus olla kaasatud praktika kvaliteediraamistiku rakendamise etappi, muuhulgas Euroopa Õpipoisiõppe Liidu kaudu, mis on 2013. aasta juulis komisjoni loodud koostööplatvorm;

| 44. | rõhutab lisaks erasektori, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suurt tähtsust praktika kvaliteediraamistiku eduka rakendamise jaoks; |
| --- | --- |

44.

rõhutab lisaks erasektori, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suurt tähtsust praktika kvaliteediraamistiku eduka rakendamise jaoks;

| 45. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitusi üles tegema üliõpilaste pädevuste suurendamiseks mõeldud programmide loomisel tihedamat koostööd kohalike haridusasutuste ja tööandjatega ning looma parimate tulemustega üliõpilastele stipendiume ja pakkuma tasustatud praktikavõimalusi. Komitee juhib tähelepanu sellele, et oluline on levitada kogu ELis häid tavasid, mis on eri liikmesriikides selles valdkonnas välja kujunenud; |
| --- | --- |

45.

kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitusi üles tegema üliõpilaste pädevuste suurendamiseks mõeldud programmide loomisel tihedamat koostööd kohalike haridusasutuste ja tööandjatega ning looma parimate tulemustega üliõpilastele stipendiume ja pakkuma tasustatud praktikavõimalusi. Komitee juhib tähelepanu sellele, et oluline on levitada kogu ELis häid tavasid, mis on eri liikmesriikides selles valdkonnas välja kujunenud;

Lõppsätted

| 46. | tervitab komisjoni soovitusi tihedama koostöö edendamiseks sidusrühmade vahel, et tagada praktika kvaliteediraamistiku kiire rakendamine. Komitee juhib veel kord tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisele rollile kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

46.

tervitab komisjoni soovitusi tihedama koostöö edendamiseks sidusrühmade vahel, et tagada praktika kvaliteediraamistiku kiire rakendamine. Komitee juhib veel kord tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisele rollile kõnealuses valdkonnas;

| 47. | kutsub liikmesriike üles järgima komisjoni soovitust ning katsetama ja parandama praktika kvaliteediraamistiku rakendamisel selle tõhusust seoses riikide noorte tööhõive poliitika eesmärkide saavutamisega. |
| --- | --- |

47.

kutsub liikmesriike üles järgima komisjoni soovitust ning katsetama ja parandama praktika kvaliteediraamistiku rakendamisel selle tõhusust seoses riikide noorte tööhõive poliitika eesmärkide saavutamisega.

II   SOOVITUSED MUUDATUSETTEPANEKUTEKS

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kriis on eriti rängalt tabanud noori. Viimastel aastatel on noorte töötuse määr mitmes liikmesriigis jõudnud rekordiliselt kõrgele, ilma et lühiajalises perspektiivis oleks mingitki vähenemise märki. Noorte tööturule toomise seisukohast on esmatähtis edendada nende tööalast konkurentsivõimet ja tootlikkust. | Kriis on eriti rängalt tabanud noori. Viimastel aastatel on noorte töötuse määr mitmes liikmesriigis jõudnud rekordiliselt kõrgele, ilma et lühiajalises perspektiivis oleks mingitki vähenemise märki. Väga suured töötuse määra erinevused piirkondade vahel ohustavad Euroopa Liidu sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärke. Noorte tööturule toomise seisukohast on esmatähtis edendada nende tööalast konkurentsivõimet ja tootlikkust. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Kriis on eriti rängalt tabanud noori. Viimastel aastatel on noorte töötuse määr mitmes liikmesriigis jõudnud rekordiliselt kõrgele, ilma et lühiajalises perspektiivis oleks mingitki vähenemise märki. Noorte tööturule toomise seisukohast on esmatähtis edendada nende tööalast konkurentsivõimet ja tootlikkust.

Kriis on eriti rängalt tabanud noori. Viimastel aastatel on noorte töötuse määr mitmes liikmesriigis jõudnud rekordiliselt kõrgele, ilma et lühiajalises perspektiivis oleks mingitki vähenemise märki. Väga suured töötuse määra erinevused piirkondade vahel ohustavad Euroopa Liidu sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärke. Noorte tööturule toomise seisukohast on esmatähtis edendada nende tööalast konkurentsivõimet ja tootlikkust.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriikide programmid, mille kaudu edendatakse ja pakutakse noortele praktikat, võivad saada rahalist toetust Euroopa fondidest. Lisaks toetatakse noortegarantii raames noorte tööhõive algatusega praktikat, mis on suunatud noortele, kes on pärit sellistest Euroopa Liidu piirkondadest, kus noorte tööpuuduse tase on kõige kõrgem. Toetust kaasrahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) programmiperioodil 2014–2020. Nii Euroopa Sotsiaalfondi kui ka noorte tööhõive algatuse vahendeid võib kasutada selleks, et suurendada liikmesriikide praktikasüsteemide arvu ja parandada nende kvaliteeti. ESFi ja noorte tööhõivealgatuse vahenditest võib osaliselt katta ka võimalikke praktikaga seotud kulusid, sealhulgas teatavatel tingimustel maksta osa praktikatasust. Lisaks võib nendest allikatest katta ka muid koolituskulusid, mida noored kasutavad väljaspool oma praktikat, näiteks osalemine keelekursustel. | Liikmesriikide programmid, mille kaudu edendatakse ja pakutakse noortele praktikat, võivad saada rahalist toetust Euroopa fondidest. Lisaks toetatakse noortegarantii raames noorte tööhõive algatusega praktikat, mis on suunatud noortele, kes on pärit sellistest Euroopa Liidu piirkondadest, kus noorte tööpuuduse tase on kõige kõrgem. Toetust kaasrahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) programmiperioodil 2014–2020. Nii Euroopa Sotsiaalfondi kui ka noorte tööhõive algatuse vahendeid võib kasutada selleks, et suurendada liikmesriikide praktikasüsteemide arvu ja parandada nende kvaliteeti. ESFi ja noorte tööhõivealgatuse vahenditest võib osaliselt katta ka võimalikke praktikaga seotud kulusid, sealhulgas teatavatel tingimustel maksta osa praktikatasust, võttes samas tarvitusele vajalikud ettevaatusabinõud, et avaliku sektori vahendid ei asendaks erasektori vahendeid. Lisaks võib nendest allikatest katta ka muid koolituskulusid, mida noored kasutavad väljaspool oma praktikat, näiteks osalemine keelekursustel. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liikmesriikide programmid, mille kaudu edendatakse ja pakutakse noortele praktikat, võivad saada rahalist toetust Euroopa fondidest. Lisaks toetatakse noortegarantii raames noorte tööhõive algatusega praktikat, mis on suunatud noortele, kes on pärit sellistest Euroopa Liidu piirkondadest, kus noorte tööpuuduse tase on kõige kõrgem. Toetust kaasrahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) programmiperioodil 2014–2020. Nii Euroopa Sotsiaalfondi kui ka noorte tööhõive algatuse vahendeid võib kasutada selleks, et suurendada liikmesriikide praktikasüsteemide arvu ja parandada nende kvaliteeti. ESFi ja noorte tööhõivealgatuse vahenditest võib osaliselt katta ka võimalikke praktikaga seotud kulusid, sealhulgas teatavatel tingimustel maksta osa praktikatasust. Lisaks võib nendest allikatest katta ka muid koolituskulusid, mida noored kasutavad väljaspool oma praktikat, näiteks osalemine keelekursustel.

Liikmesriikide programmid, mille kaudu edendatakse ja pakutakse noortele praktikat, võivad saada rahalist toetust Euroopa fondidest. Lisaks toetatakse noortegarantii raames noorte tööhõive algatusega praktikat, mis on suunatud noortele, kes on pärit sellistest Euroopa Liidu piirkondadest, kus noorte tööpuuduse tase on kõige kõrgem. Toetust kaasrahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) programmiperioodil 2014–2020. Nii Euroopa Sotsiaalfondi kui ka noorte tööhõive algatuse vahendeid võib kasutada selleks, et suurendada liikmesriikide praktikasüsteemide arvu ja parandada nende kvaliteeti. ESFi ja noorte tööhõivealgatuse vahenditest võib osaliselt katta ka võimalikke praktikaga seotud kulusid, sealhulgas teatavatel tingimustel maksta osa praktikatasust, võttes samas tarvitusele vajalikud ettevaatusabinõud, et avaliku sektori vahendid ei asendaks erasektori vahendeid. Lisaks võib nendest allikatest katta ka muid koolituskulusid, mida noored kasutavad väljaspool oma praktikat, näiteks osalemine keelekursustel.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva soovitusega ei ole hõlmatud tööpraktika, mis on akadeemilise õppekava, formaalharidus- või kutseõppekursuse osa. Käesoleva soovitusega ei ole hõlmatud praktika, mille sisu on reguleeritud siseriikliku õigusega ning mille täitmine on akadeemilise kraadi või konkreetse kutseala (nt meditsiin, arhitektuur jne) omandamise nõue, | Käesoleva soovitusega ei ole hõlmatud tööpraktika, mis on akadeemilise õppekava, formaalharidus- või kutseõppekursuse osa. Käesoleva soovitusega ei ole hõlmatud praktika, mille sisu on reguleeritud siseriikliku õigusega ning mille täitmine on akadeemilise kraadi või konkreetse kutseala (nt meditsiin, arhitektuur jne) omandamise nõue,
  ; kõnealust teist liiki praktikat käsitleb komisjon eraldi ettepanekus. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Käesoleva soovitusega ei ole hõlmatud tööpraktika, mis on akadeemilise õppekava, formaalharidus- või kutseõppekursuse osa. Käesoleva soovitusega ei ole hõlmatud praktika, mille sisu on reguleeritud siseriikliku õigusega ning mille täitmine on akadeemilise kraadi või konkreetse kutseala (nt meditsiin, arhitektuur jne) omandamise nõue,

Käesoleva soovitusega ei ole hõlmatud tööpraktika, mis on akadeemilise õppekava, formaalharidus- või kutseõppekursuse osa. Käesoleva soovitusega ei ole hõlmatud praktika, mille sisu on reguleeritud siseriikliku õigusega ning mille täitmine on akadeemilise kraadi või konkreetse kutseala (nt meditsiin, arhitektuur jne) omandamise nõue,
  ; kõnealust teist liiki praktikat käsitleb komisjon eraldi ettepanekus.

Muudatusettepanek 4

Soovitus 5

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| kutsuma praktika pakkujaid üles määrama praktikandile juhendaja, kes juhendab praktikanti määratud ülesannete täitmisel ning jälgib ta arengut; | kutsuma
  sätestama, et
  praktika pakkujaid üles
  peavad määrama praktikandile juhendaja, kes juhendab praktikanti määratud ülesannete täitmisel ning jälgib ta arengut; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

kutsuma praktika pakkujaid üles määrama praktikandile juhendaja, kes juhendab praktikanti määratud ülesannete täitmisel ning jälgib ta arengut;

kutsuma
  sätestama, et
  praktika pakkujaid üles
  peavad määrama praktikandile juhendaja, kes juhendab praktikanti määratud ülesannete täitmisel ning jälgib ta arengut;

Muudatusettepanek 5

Soovitus 13

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Praktika nõuetekohane tunnustamine







  (13) | kutsuda praktika pakkujaid üles tunnistuse või soovituskirjaga tõendama praktikandi teadmisi, oskusi ja pädevusi, mis ta on omandatud praktika jooksul; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Praktika nõuetekohane tunnustamine

(13)

kutsuda praktika pakkujaid üles tunnistuse või soovituskirjaga tõendama praktikandi teadmisi, oskusi ja pädevusi, mis ta on omandatud praktika jooksul;

Praktika nõuetekohane tunnustamine

| (13) | kutsuda praktika pakkujaid üles
  nõuda, et praktika pakkujad tõendaksid
  tunnistuse või soovituskirjaga
  tõendama
  praktikandi teadmisi, oskusi ja pädevusi, mis ta on omandatud praktika jooksul; |
| --- | --- |

(13)

kutsuda praktika pakkujaid üles
  nõuda, et praktika pakkujad tõendaksid
  tunnistuse või soovituskirjaga
  tõendama
  praktikandi teadmisi, oskusi ja pädevusi, mis ta on omandatud praktika jooksul;

Muudatusettepanek 6

Soovitus 25

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| teha koostööd liikmesriikide, sotsiaalpartnerite, tööturuasutuste ning noorte- ja praktikantide organisatsioonidega, et edendada käesoleva soovituse kasutamist; | teha koostööd liikmesriikide, sotsiaalpartnerite, tööturuasutuste, ning noorte- ja praktikantide organisatsioonidega
  ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et edendada käesoleva soovituse kasutamist; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

teha koostööd liikmesriikide, sotsiaalpartnerite, tööturuasutuste ning noorte- ja praktikantide organisatsioonidega, et edendada käesoleva soovituse kasutamist;

teha koostööd liikmesriikide, sotsiaalpartnerite, tööturuasutuste, ning noorte- ja praktikantide organisatsioonidega
  ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et edendada käesoleva soovituse kasutamist;

Muudatusettepanek 7

Soovitus 26

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| julgustada ja toetada liikmesriike, sh edendades parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel, et programmiperioodiks 2014–2020 kasutada Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi või muid Euroopa fonde, et suurendada praktikavõimaluste arvu ja parandada praktika kvaliteeti; | julgustada ja toetada liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, sh edendades parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel, et programmiperioodiks 2014–2020 kasutada Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi või muid Euroopa fonde, et suurendada praktikavõimaluste arvu ja parandada praktika kvaliteeti; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

julgustada ja toetada liikmesriike, sh edendades parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel, et programmiperioodiks 2014–2020 kasutada Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi või muid Euroopa fonde, et suurendada praktikavõimaluste arvu ja parandada praktika kvaliteeti;

julgustada ja toetada liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, sh edendades parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel, et programmiperioodiks 2014–2020 kasutada Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi või muid Euroopa fonde, et suurendada praktikavõimaluste arvu ja parandada praktika kvaliteeti;

Muudatusettepanek 8

Uus soovitus pärast 28. soovitust

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | teha edaspidi ettepaneku kvaliteediraamistiku loomiseks tööpraktika kohta, mis on akadeemilise õppekava, formaalharidus- või kutseõppekursuse osa. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

teha edaspidi ettepaneku kvaliteediraamistiku loomiseks tööpraktika kohta, mis on akadeemilise õppekava, formaalharidus- või kutseõppekursuse osa.

Brüssel, 3. aprill 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2012) 729 final, 5. detsember 2012.

1

(2)  Nõukogu soovitus noortegarantii loomise kohta. 2013/C 120/01, 22. aprill 2013.

2

(3)  Employment and Social Developments in Europe 2012.

3

(4)  Eurobarometer: „The experience of a Traineeship in the EU”, 2013.

4

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf.

5

(6)  2013. aasta Eurobaromeetri uuringust ilmnes, et üksnes 9 % praktikatest toimus välismaal.

6

---

| 7.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 174/43 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 174/43

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Ettepanek: direktiiv õhukeste plastkandekottide kohta”

2014/C 174/08

| Raportöör: | Linda Gillham (UK/AE), Runnymede'i volikogu liige (UK/AE) |
| --- | --- |
| Viitedokument | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ (pakendite ja pakendijäätmete kohta), et vähendada õhukeste plastkandekottide tarbimist
  COM(2013) 761 final – 2013/0371 (COD) |

Raportöör:

Linda Gillham (UK/AE), Runnymede'i volikogu liige (UK/AE)

Viitedokument

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ (pakendite ja pakendijäätmete kohta), et vähendada õhukeste plastkandekottide tarbimist

COM(2013) 761 final – 2013/0371 (COD)

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldine taust

| 1. | tunnistab, et kergus, tugevus ja vastupidavus lagunemisele on omadused, mis on teinud plastkandekottidest äriliselt eduka toote, ning on aidanud samas kaasa nende laialdasele levikule. Iga ELi kodanik kasutas 2010. aastal hinnanguliselt 198 plastkandekotti, neist umbes 90 % olid õhukesed plastkotid, mida korduskasutatakse harvem kui paksemaid kotte ning visatakse sagedamini ära. |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et kergus, tugevus ja vastupidavus lagunemisele on omadused, mis on teinud plastkandekottidest äriliselt eduka toote, ning on aidanud samas kaasa nende laialdasele levikule. Iga ELi kodanik kasutas 2010. aastal hinnanguliselt 198 plastkandekotti, neist umbes 90 % olid õhukesed plastkotid, mida korduskasutatakse harvem kui paksemaid kotte ning visatakse sagedamini ära.

| 2. | täheldab, et õhemate kui 50 mikronit plastkandekottide kaubanduslikud eelised (kergus, tugevus ja vastupidavus lagunemisele) on alati viinud ja viib jätkuvalt nende kottide vähese taaskasutuseni ning vee- ja maismaareostuseni kogu planeedil; |
| --- | --- |

2.

täheldab, et õhemate kui 50 mikronit plastkandekottide kaubanduslikud eelised (kergus, tugevus ja vastupidavus lagunemisele) on alati viinud ja viib jätkuvalt nende kottide vähese taaskasutuseni ning vee- ja maismaareostuseni kogu planeedil;

| 3. | märgib, et plastkottide sattumine vee ökosüsteemidesse ei ole ainult rannikuriikide probleem, vaid puudutab ka suurte järvedega riike, kuna märkimisväärne kogus maismaalt pärit jäätmeid liigub edasi jõgede kaudu. Äravisatud plastkandekott võib looduses väikeste tükkidena vastu pidada sadu aastaid ja selliste kottide väga laialdast ja üha suurenevat kasutamist peetakse suureks ülemaailmseks probleemiks. |
| --- | --- |

3.

märgib, et plastkottide sattumine vee ökosüsteemidesse ei ole ainult rannikuriikide probleem, vaid puudutab ka suurte järvedega riike, kuna märkimisväärne kogus maismaalt pärit jäätmeid liigub edasi jõgede kaudu. Äravisatud plastkandekott võib looduses väikeste tükkidena vastu pidada sadu aastaid ja selliste kottide väga laialdast ja üha suurenevat kasutamist peetakse suureks ülemaailmseks probleemiks.

| 4. | märgib, et plastkandekotte käsitatakse pakendina vastavalt pakendite ja pakendijäätmete direktiivile (direktiiv 94/62/EÜ). Plastkandekotte võib turule tuua vaid siis, kui nad vastavad olulistele nõuetele, mis puudutavad pakendite minimeerimist, ohtlike ainete piiramist ning sobivust kordus- ja taaskasutamiseks, sealhulgas ringlussevõtuks, jäätmete energiakasutuseks, kompostimiseks ja biolagundamiseks. Siiski ei ole ELis ühtegi konkreetselt plastkandekottidele suunatud õigusakti või poliitikat; |
| --- | --- |

4.

märgib, et plastkandekotte käsitatakse pakendina vastavalt pakendite ja pakendijäätmete direktiivile (direktiiv 94/62/EÜ). Plastkandekotte võib turule tuua vaid siis, kui nad vastavad olulistele nõuetele, mis puudutavad pakendite minimeerimist, ohtlike ainete piiramist ning sobivust kordus- ja taaskasutamiseks, sealhulgas ringlussevõtuks, jäätmete energiakasutuseks, kompostimiseks ja biolagundamiseks. Siiski ei ole ELis ühtegi konkreetselt plastkandekottidele suunatud õigusakti või poliitikat;

| 5. | tunnistab, et liikmesriigid on rakendanud mitmesuguseid meetmeid plastkandekottide kasutamise vähendamiseks, alates vabatahtlikest kokkulepetest kuni fiskaalmeetmeteni (Belgias, Iirimaal, Taanis) ja mitte-biolagunevate kandekottide selge keelamiseni, nagu näiteks Itaalias. Mõned liikmesriigid on saavutanud juba suurepäraseid tulemusi plastkottide kasutamise vähendamise alal. Hinnanguliselt kasutab Taani ja Soome kodanik aastas neli plastikkotti, ent Poola, Portugali ja Slovakkia kodanike puhul ulatub see arv 466-ni. |
| --- | --- |

5.

tunnistab, et liikmesriigid on rakendanud mitmesuguseid meetmeid plastkandekottide kasutamise vähendamiseks, alates vabatahtlikest kokkulepetest kuni fiskaalmeetmeteni (Belgias, Iirimaal, Taanis) ja mitte-biolagunevate kandekottide selge keelamiseni, nagu näiteks Itaalias. Mõned liikmesriigid on saavutanud juba suurepäraseid tulemusi plastkottide kasutamise vähendamise alal. Hinnanguliselt kasutab Taani ja Soome kodanik aastas neli plastikkotti, ent Poola, Portugali ja Slovakkia kodanike puhul ulatub see arv 466-ni.

| 6. | avaldab kiitust nendele liikmesriikidele, kes on vähendanud õhukeste plastikkottide iga-aastast kasutamist inimese kohta. Kindlasti on põhjust õppida mitmetes liikmesriikides võetud edukatest meetmetest. Komitee innustab riikide valitsusi ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kogu maailmas nende meetmetega tutvuma; |
| --- | --- |

6.

avaldab kiitust nendele liikmesriikidele, kes on vähendanud õhukeste plastikkottide iga-aastast kasutamist inimese kohta. Kindlasti on põhjust õppida mitmetes liikmesriikides võetud edukatest meetmetest. Komitee innustab riikide valitsusi ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kogu maailmas nende meetmetega tutvuma;

| 7. | rõhutab, et 2020. aasta eesmärkideni jõudmiseks tuleb kõiki plastijäätmeid hallata ressursina, nagu on ette nähtud ressursitõhusa Euroopa tegevuskavas; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et 2020. aasta eesmärkideni jõudmiseks tuleb kõiki plastijäätmeid hallata ressursina, nagu on ette nähtud ressursitõhusa Euroopa tegevuskavas;

Direktiivi ettepaneku ambitsioonikuse tase

| 8. | leiab oma hiljutiste arvamuste (1) valguses, et Euroopa Komisjon ei ole õhukeste plastkandekottide kasutamise takistamisel piisavalt ambitsioonikas ja kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles kaaluma:






  — | direktiivi mõistete/reguleerimisala muutmist ning majanduslike vahendite kohaldamise lubamist ka paberist või tärklisest valmistatud ühekordse kasutusega kottide ning korduvkasutusega kandekottide puhul; |
| --- | --- | --- |

8.

leiab oma hiljutiste arvamuste (1) valguses, et Euroopa Komisjon ei ole õhukeste plastkandekottide kasutamise takistamisel piisavalt ambitsioonikas ja kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles kaaluma:

—

direktiivi mõistete/reguleerimisala muutmist ning majanduslike vahendite kohaldamise lubamist ka paberist või tärklisest valmistatud ühekordse kasutusega kottide ning korduvkasutusega kandekottide puhul;

| — | vabatahtlike riiklike vähendamiseesmärkide asendamist siduva ELi tasandi vähendamise/takistamise eesmärgiga, ning Euroopa Komisjonile täiendavate volituste andmist, et uurida tasuta õhukeste kottide keelustamise võimalust aastaks 2020; |
| --- | --- |

—

vabatahtlike riiklike vähendamiseesmärkide asendamist siduva ELi tasandi vähendamise/takistamise eesmärgiga, ning Euroopa Komisjonile täiendavate volituste andmist, et uurida tasuta õhukeste kottide keelustamise võimalust aastaks 2020;

| — | liikmesriikidele kohustuse panemist kasutada lisaks vabatahtlikule lähenemisviisile ka majanduslikke vahendeid. |
| --- | --- |

—

liikmesriikidele kohustuse panemist kasutada lisaks vabatahtlikule lähenemisviisile ka majanduslikke vahendeid.

| 9. | leiab, et nende meetmete kombinatsioon, sealhulgas liikmesriikidele kavandatud võimalus kohaldada erandina artiklist 18 turupiiranguid, kujutab endast tõhusamat lähenemisviisi. Need meetmed oleksid vastastikku toetavad, kusjuures majanduslikke vahendeid on kõige sobivam rakendada riiklikul ja piirkondlikul tasandil, kuid ambitsioonikas eesmärk ELi tasandil on oluline rakendamise tagamiseks ja teadlikkuse tõstmiseks (2); |
| --- | --- |

9.

leiab, et nende meetmete kombinatsioon, sealhulgas liikmesriikidele kavandatud võimalus kohaldada erandina artiklist 18 turupiiranguid, kujutab endast tõhusamat lähenemisviisi. Need meetmed oleksid vastastikku toetavad, kusjuures majanduslikke vahendeid on kõige sobivam rakendada riiklikul ja piirkondlikul tasandil, kuid ambitsioonikas eesmärk ELi tasandil on oluline rakendamise tagamiseks ja teadlikkuse tõstmiseks (2);

Mõisted ja reguleerimisala

| 10. | toetab pakutud määratlust, mis põhineb paksusel 50 mikronit. See on sobiv parameeter, et vähendada õhukeste plastikkandekottide kasutamist, mõjutamata samas korduvkasutusega „eluaegsete kandekottidena” tuntud kottide tarvitamist. Kõigist Euroopa Liidus kasutatavatest plastkandekottidest moodustavad hinnanguliselt 90 % kotid, mis on õhemad kui 50 mikronit ning mida korduskasutatakse harvem kui paksemaid plastkandekotte ja visatakse ka sagedamini ära (3); |
| --- | --- |

10.

toetab pakutud määratlust, mis põhineb paksusel 50 mikronit. See on sobiv parameeter, et vähendada õhukeste plastikkandekottide kasutamist, mõjutamata samas korduvkasutusega „eluaegsete kandekottidena” tuntud kottide tarvitamist. Kõigist Euroopa Liidus kasutatavatest plastkandekottidest moodustavad hinnanguliselt 90 % kotid, mis on õhemad kui 50 mikronit ning mida korduskasutatakse harvem kui paksemaid plastkandekotte ja visatakse ka sagedamini ära (3);

| 11. | rõhutab kavandatava direktiivi mõistete ja reguleerimisala tähtsust soovimatute tagajärgede vältimisel näiteks teiste materjalide, paksemate, kuid siiski ühekordse kasutusega plastkottide ja teiste samalaadse funktsiooniga plastikkottide kasutuselevõtmisel, mis ei pruugi anda soovitud tagajärgi keskkonnale ja võib suurendada pakenditootmise mahtu; |
| --- | --- |

11.

rõhutab kavandatava direktiivi mõistete ja reguleerimisala tähtsust soovimatute tagajärgede vältimisel näiteks teiste materjalide, paksemate, kuid siiski ühekordse kasutusega plastkottide ja teiste samalaadse funktsiooniga plastikkottide kasutuselevõtmisel, mis ei pruugi anda soovitud tagajärgi keskkonnale ja võib suurendada pakenditootmise mahtu;

| 12. | toetab korduvkasutusega kandekottide väljaarvamist vähendamise eesmärkide ja võimalike keelustamiste alt, kuid usub, et majanduslikke vahendeid tuleks kohaldada ka korduvkasutusega kandekottidele ning soovib nende lisamist kõnealuse direktiivi mõistete ja reguleerimisala juurde sellel konkreetsel otstarbel; |
| --- | --- |

12.

toetab korduvkasutusega kandekottide väljaarvamist vähendamise eesmärkide ja võimalike keelustamiste alt, kuid usub, et majanduslikke vahendeid tuleks kohaldada ka korduvkasutusega kandekottidele ning soovib nende lisamist kõnealuse direktiivi mõistete ja reguleerimisala juurde sellel konkreetsel otstarbel;

| 13. | märgib, et jaemüüjad vahetavad „eluaegseid kotte” sageli tasuta välja ja seda tuleks soodustada. Selle meetmega saaks loodusvarasid väärtustada ja muuta käitumist, mille kohaselt kotte peetakse jäätmeteks; |
| --- | --- |

13.

märgib, et jaemüüjad vahetavad „eluaegseid kotte” sageli tasuta välja ja seda tuleks soodustada. Selle meetmega saaks loodusvarasid väärtustada ja muuta käitumist, mille kohaselt kotte peetakse jäätmeteks;

| 14. | soovib selgitust, kas väga õhukesed plastkotid (alla 10 mikroni), mida kasutatakse värske või toore inim- või loomatoidu pakkimiseks, kuuluvad ka pakutud mõiste alla. Üldiselt arvatakse need plastkandekotte käsitlevate meetmete alt välja praktilisuse, hügieeni ja toiduohutuse põhjustel (eelkõige juhtudel, kui neid kasutatakse toore liha pakkimiseks). Sellegipoolest on aga ehk vaja need lisada ELi plastkottide kasutamise takistamise/vähendamise eesmärkidesse, et vältida soovimatuid muutusi tarbijakäitumises (4). |
| --- | --- |

14.

soovib selgitust, kas väga õhukesed plastkotid (alla 10 mikroni), mida kasutatakse värske või toore inim- või loomatoidu pakkimiseks, kuuluvad ka pakutud mõiste alla. Üldiselt arvatakse need plastkandekotte käsitlevate meetmete alt välja praktilisuse, hügieeni ja toiduohutuse põhjustel (eelkõige juhtudel, kui neid kasutatakse toore liha pakkimiseks). Sellegipoolest on aga ehk vaja need lisada ELi plastkottide kasutamise takistamise/vähendamise eesmärkidesse, et vältida soovimatuid muutusi tarbijakäitumises (4).

| 15. | soovib samuti selgitust, miks õhukeste plastkandekottide mõistes on piirdutud plastkottidega, selle asemel et jätta materjal lahtiseks ja hõlmata ka ühekordse kasutusega kotte, mis on valmistatud paberist, taimsest materjalist või tärklisest, et võidelda jätkusuutmatute tarbimisharjumuste vastu ja tõsta ressursitõhusust; |
| --- | --- |

15.

soovib samuti selgitust, miks õhukeste plastkandekottide mõistes on piirdutud plastkottidega, selle asemel et jätta materjal lahtiseks ja hõlmata ka ühekordse kasutusega kotte, mis on valmistatud paberist, taimsest materjalist või tärklisest, et võidelda jätkusuutmatute tarbimisharjumuste vastu ja tõsta ressursitõhusust;

| 16. | märgib sellega seoses, et Euroopa Komisjoni poolt läbi viidud mõjuhinnangus leitakse, et iga kasutamata jäetud 1 000 ühekordse kasutusega plastkoti kohta kasutavad inimesed keskmiselt 127 paberkotti. Mõjuhinnangus oletatakse, et 50 % mujal kui supermarketis kasutatavatest plastkottidest asendatakse paberkottidega, kui need ei kuulu kõnealuse direktiivi alla. Nii on juhtunud juba nt Iirimaal (5); |
| --- | --- |

16.

märgib sellega seoses, et Euroopa Komisjoni poolt läbi viidud mõjuhinnangus leitakse, et iga kasutamata jäetud 1 000 ühekordse kasutusega plastkoti kohta kasutavad inimesed keskmiselt 127 paberkotti. Mõjuhinnangus oletatakse, et 50 % mujal kui supermarketis kasutatavatest plastkottidest asendatakse paberkottidega, kui need ei kuulu kõnealuse direktiivi alla. Nii on juhtunud juba nt Iirimaal (5);

| 17. | tervitab praegu käimasolevat jäätmepoliitika läbivaatamist Euroopa Komisjoni poolt ja ootab rohkem selgust selle kohta, missuguseid positiivseid ja negatiivseid mõjusid keskkonnaletoovad kaasa uued tehnoloogiad, millega väidetavalt toodetakse okso-biolagunevaid, biolagunevaid ja kompostitavaid kotte. Samuti on vajalik mõista nende mikroskoopiliste osakeste mõju elule meres; |
| --- | --- |

17.

tervitab praegu käimasolevat jäätmepoliitika läbivaatamist Euroopa Komisjoni poolt ja ootab rohkem selgust selle kohta, missuguseid positiivseid ja negatiivseid mõjusid keskkonnaletoovad kaasa uued tehnoloogiad, millega väidetavalt toodetakse okso-biolagunevaid, biolagunevaid ja kompostitavaid kotte. Samuti on vajalik mõista nende mikroskoopiliste osakeste mõju elule meres;

| 18. | on tungivalt vastu biolagunevate ja kompostitavate plastkandekottide väljaarvamisele kõnealuse direktiivi mõistest ja reguleerimisalast. Regioonide Komitee väljendab taas muret nende kottide eksitava märgistuse ja määratluse ning vaid osalise keskkonnasõbralikkuse pärast (6). Peale selle ei vähendaks üleminek biolagunevatele kottidele äravisatavate kottide hulka. Samuti võib see tekitada omavalitsustele probleeme plastide ringlussevõtu menetlustes ja loob segadust seoses kodudes ja ettevõtetes toimuva kompostimisega; |
| --- | --- |

18.

on tungivalt vastu biolagunevate ja kompostitavate plastkandekottide väljaarvamisele kõnealuse direktiivi mõistest ja reguleerimisalast. Regioonide Komitee väljendab taas muret nende kottide eksitava märgistuse ja määratluse ning vaid osalise keskkonnasõbralikkuse pärast (6). Peale selle ei vähendaks üleminek biolagunevatele kottidele äravisatavate kottide hulka. Samuti võib see tekitada omavalitsustele probleeme plastide ringlussevõtu menetlustes ja loob segadust seoses kodudes ja ettevõtetes toimuva kompostimisega;

| 19. | kordab üleskutset keelustada okso-biolagunev plast, kuni edasised uuringud ei ole tõestanud nende toodete lisaväärtust; |
| --- | --- |

19.

kordab üleskutset keelustada okso-biolagunev plast, kuni edasised uuringud ei ole tõestanud nende toodete lisaväärtust;

| 20. | leiab, et tootedisain on äärmiselt oluline tegur jäätmete vähendamisel. Komitee leiab, et kui praeguses ökodisaini direktiivis keskendutakse vee- ja energiatarbimisele, siis direktiivi läbivaatamisel võiks nüüd laiendada selle reguleerimisala, et hõlmata taaskasutus, parandus ja ringlussevõtt, andes tarbijale nõu kandekoti vastupidavuse kohta; |
| --- | --- |

20.

leiab, et tootedisain on äärmiselt oluline tegur jäätmete vähendamisel. Komitee leiab, et kui praeguses ökodisaini direktiivis keskendutakse vee- ja energiatarbimisele, siis direktiivi läbivaatamisel võiks nüüd laiendada selle reguleerimisala, et hõlmata taaskasutus, parandus ja ringlussevõtt, andes tarbijale nõu kandekoti vastupidavuse kohta;

| 21. | pooldab seda, et uute disainilahenduste kasutuselevõtul kehtestatakse ringlussevõetava materjali miinimumkoguse nõue, tunnistades samas, et mõni toidu valdkonda ja isiklikku tervishoidu puudutav kasutusviis eeldab materjalilt eristandardeid; |
| --- | --- |

21.

pooldab seda, et uute disainilahenduste kasutuselevõtul kehtestatakse ringlussevõetava materjali miinimumkoguse nõue, tunnistades samas, et mõni toidu valdkonda ja isiklikku tervishoidu puudutav kasutusviis eeldab materjalilt eristandardeid;

Riiklikud ja ELi eesmärgid plastkottide kasutamise vähendamisel

| 22. | toetab ELi tasandi poolt igale liikmesriigile seatud vähendamise eesmärki jõuda direktiivi vastuvõtmisele järgneva üleminekuperioodi jooksul eesmärgini viia plastkottide tarbimisee piir aastas 35-ni inimese kohta. See võrdub 80 %-lise vähendamisega võrreldes ELi keskmisega ühekordseks kasutamiseks mõeldud plastikottide tarbimisega 2010. aastal ning mõned liikmesriigid on selle juba saavutanud või ületanud; |
| --- | --- |

22.

toetab ELi tasandi poolt igale liikmesriigile seatud vähendamise eesmärki jõuda direktiivi vastuvõtmisele järgneva üleminekuperioodi jooksul eesmärgini viia plastkottide tarbimisee piir aastas 35-ni inimese kohta. See võrdub 80 %-lise vähendamisega võrreldes ELi keskmisega ühekordseks kasutamiseks mõeldud plastikottide tarbimisega 2010. aastal ning mõned liikmesriigid on selle juba saavutanud või ületanud;

| 23. | tervitab kavandatud sätet, millega võimaldatakse liikmesriikidel keelustada õhukesed plastkandekotid oma territooriumil erandina direktiivi 94/62/EÜ artiklist 18. See uus säte näitab, et aina enam riike, piirkondi ja linnu kogu maailmas on keelustanud õhukesed plastkotid või on kaalunud nende keelustamist, ja nende arv tõuseb järjest; |
| --- | --- |

23.

tervitab kavandatud sätet, millega võimaldatakse liikmesriikidel keelustada õhukesed plastkandekotid oma territooriumil erandina direktiivi 94/62/EÜ artiklist 18. See uus säte näitab, et aina enam riike, piirkondi ja linnu kogu maailmas on keelustanud õhukesed plastkotid või on kaalunud nende keelustamist, ja nende arv tõuseb järjest;

| 24. | tunnistab, et selliste riiklike turustamispiirangute kehtestamisel peab järgima Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 34 kuni 36 sätteid. See tähendab, et peavad olema täidetud teatud tingimused – see keelustamine ei tohi olla diskrimineeriv teatud tüüpi õhukeste plastkottide suhtes ning see ei tohi endast kujutada liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist. Sellega seoses leiab komitee, et kõik praegu kättesaadavad õhukesed plastkotid tuleks keelustada 2020. aastaks; |
| --- | --- |

24.

tunnistab, et selliste riiklike turustamispiirangute kehtestamisel peab järgima Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 34 kuni 36 sätteid. See tähendab, et peavad olema täidetud teatud tingimused – see keelustamine ei tohi olla diskrimineeriv teatud tüüpi õhukeste plastkottide suhtes ning see ei tohi endast kujutada liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist. Sellega seoses leiab komitee, et kõik praegu kättesaadavad õhukesed plastkotid tuleks keelustada 2020. aastaks;

| 25. | kutsub Euroopa Komisjoni üles uurima võimalusi kehtestada ELi tasandil 2020. aastaks keeld kasutada jaekaubanduses õhukesi plastkandekotte (7). Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles uurima võimalikke konflikte siseturu ja rahvusvahelise kaubanduse eeskirjadega, mis võivad tuleneda pakendite ja pakendijäätmete direktiivi õigusliku aluse muutmisest, vajamineva üleminekuaja pikkuse muutmisest ja vajadusest kombineerida keelustamist korduvkasutusega plastkottidele tasu määramise ja muude, soovimatute tagajärgede vältimiseks mõeldud meetmetega; |
| --- | --- |

25.

kutsub Euroopa Komisjoni üles uurima võimalusi kehtestada ELi tasandil 2020. aastaks keeld kasutada jaekaubanduses õhukesi plastkandekotte (7). Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles uurima võimalikke konflikte siseturu ja rahvusvahelise kaubanduse eeskirjadega, mis võivad tuleneda pakendite ja pakendijäätmete direktiivi õigusliku aluse muutmisest, vajamineva üleminekuaja pikkuse muutmisest ja vajadusest kombineerida keelustamist korduvkasutusega plastkottidele tasu määramise ja muude, soovimatute tagajärgede vältimiseks mõeldud meetmetega;

| 26. | soovitab, et selliste keeldude kehtestamise kaalumisel peaksid liikmesriigid kaasama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid; |
| --- | --- |

26.

soovitab, et selliste keeldude kehtestamise kaalumisel peaksid liikmesriigid kaasama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid;

Majanduslikud vahendid

| 27. | kutsub üles rakendama „saastaja maksab” põhimõtet (8) ja märgib, et liikmesriigid, kes on edukalt vähendanud plastkottide tarbimist, on kehtestanud majanduslikud vahendid (maksud/lõivud). Seda on näha näiteks Iirimaal lõivude ja Taanis plastkottide maksu abil saavutatud tulemustest (9); |
| --- | --- |

27.

kutsub üles rakendama „saastaja maksab” põhimõtet (8) ja märgib, et liikmesriigid, kes on edukalt vähendanud plastkottide tarbimist, on kehtestanud majanduslikud vahendid (maksud/lõivud). Seda on näha näiteks Iirimaal lõivude ja Taanis plastkottide maksu abil saavutatud tulemustest (9);

| 28. | kordab, et õhukeste plast- ja muude kandekottide tasuda jagamise keelustamine on andnud positiivseid tulemusi terves reas piirkondades ja seda tuleks seetõttu kaaluda (10); |
| --- | --- |

28.

kordab, et õhukeste plast- ja muude kandekottide tasuda jagamise keelustamine on andnud positiivseid tulemusi terves reas piirkondades ja seda tuleks seetõttu kaaluda (10);

| 29. | leiab, et ettepanekus sisalduvate vahendite kasutamise innustamine ei ole piisav ja kutsub üles kavandatud direktiivi muutma, asendades liikmesriikide innustamise nende kohustusega kasutada majanduslikke vahendeid plastkottide tarbimise vähendamiseks ja tagada, et plastkandekotte ei jagata tasuta. See kohustus võib toetuda ka pakendite ja pakendijäätmete direktiivi artiklile 15, milles innustatakse majandushoobade kasutamist üldiselt; |
| --- | --- |

29.

leiab, et ettepanekus sisalduvate vahendite kasutamise innustamine ei ole piisav ja kutsub üles kavandatud direktiivi muutma, asendades liikmesriikide innustamise nende kohustusega kasutada majanduslikke vahendeid plastkottide tarbimise vähendamiseks ja tagada, et plastkandekotte ei jagata tasuta. See kohustus võib toetuda ka pakendite ja pakendijäätmete direktiivi artiklile 15, milles innustatakse majandushoobade kasutamist üldiselt;

| 30. | rõhutab, et majanduslike vahendite rakendamine tuleks jätta liikmesriikide või asjaomaste seadusandlike volitustega piirkondade otsustada; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et majanduslike vahendite rakendamine tuleks jätta liikmesriikide või asjaomaste seadusandlike volitustega piirkondade otsustada;

| 31. | rõhutab, et majanduslike vahendite tõhususe jaoks on määrava tähtsusega järgmised tegurid:






  — | lõivu/maksu asjakohased määrad, mis vähendavad tõeliselt soovi plastikkotte kasutada: mõningates liikmesriikides kasutatud vähem edukad majanduslikud vahendid toonitavad seda vajadust; |
| --- | --- | --- |

31.

rõhutab, et majanduslike vahendite tõhususe jaoks on määrava tähtsusega järgmised tegurid:

—

lõivu/maksu asjakohased määrad, mis vähendavad tõeliselt soovi plastikkotte kasutada: mõningates liikmesriikides kasutatud vähem edukad majanduslikud vahendid toonitavad seda vajadust;

| — | kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid tuleks kaasata lõivude/maksude kehtestamise aruteludesse ja saadud tulu tuleks kasutada kohalikeks koristusaktsioonideks; |
| --- | --- |

—

kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid tuleks kaasata lõivude/maksude kehtestamise aruteludesse ja saadud tulu tuleks kasutada kohalikeks koristusaktsioonideks;

| — | lõiv/maks peaks olema piisavalt kõrge, et katta reaalseid keskkonnaga seotud ja sotsiaalseid kulusid, mis on tekkinud õhukese plastkandekoti olelusringi jooksul; |
| --- | --- |

—

lõiv/maks peaks olema piisavalt kõrge, et katta reaalseid keskkonnaga seotud ja sotsiaalseid kulusid, mis on tekkinud õhukese plastkandekoti olelusringi jooksul;

| — | tootja vastutuse põhimõtte valguses peaksid õhukeste plastkandekottide kogumise/äraviskamise ning töötlemise kulu kajastuma kandekoti hinnas; |
| --- | --- |

—

tootja vastutuse põhimõtte valguses peaksid õhukeste plastkandekottide kogumise/äraviskamise ning töötlemise kulu kajastuma kandekoti hinnas;

| — | haridusprogrammide raames teadlikkuse tõstmise kampaaniate läbiviimine, mille puhul asetatakse rõhk keskkonnaalastele hüvedele, koristusalgatused, vastutustundliku käitumise innustamine turismi ja puhkemajanduse valdkonnas ja muud algatused koostöös plastitööstuse ning jaemüüjatega; |
| --- | --- |

—

haridusprogrammide raames teadlikkuse tõstmise kampaaniate läbiviimine, mille puhul asetatakse rõhk keskkonnaalastele hüvedele, koristusalgatused, vastutustundliku käitumise innustamine turismi ja puhkemajanduse valdkonnas ja muud algatused koostöös plastitööstuse ning jaemüüjatega;

| — | haridusasutuste suur tähtsus laste vastutustundlikule käitumisele suunamisel ja nende keskkonnalase teadlikkuse suurendamisel; |
| --- | --- |

—

haridusasutuste suur tähtsus laste vastutustundlikule käitumisele suunamisel ja nende keskkonnalase teadlikkuse suurendamisel;

| — | tõhus rakendamine ilma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koormust suurendamata. |
| --- | --- |

—

tõhus rakendamine ilma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koormust suurendamata.

| 32. | leiab, et majanduslike vahendite kehtestamise kohustust tuleks kohaldada kõigile plastkandekottidele ja mitte ainult õhukestele, et innustada plastkandekottide korduskasutamist üldiselt ja seetõttu, et korduvkasutusega plastkandekotte praktikas enamasti nagunii tasuta ei jagata. Korduvkasutusega kotte aga võiks algne jaemüüja tasuta välja vahetada; |
| --- | --- |

32.

leiab, et majanduslike vahendite kehtestamise kohustust tuleks kohaldada kõigile plastkandekottidele ja mitte ainult õhukestele, et innustada plastkandekottide korduskasutamist üldiselt ja seetõttu, et korduvkasutusega plastkandekotte praktikas enamasti nagunii tasuta ei jagata. Korduvkasutusega kotte aga võiks algne jaemüüja tasuta välja vahetada;

| 33. | usub, et vabatahtlikud algatused liikmesriikide tasandil, sh jaemüüjate vastutus toodete tagasivõtmise eest, võiks aidata teatud plastijäätmete käitlemise kulu edasi kanda jäätme- ja keskkonnavaldkonna ametiasutustelt kogu väärtusahelale; |
| --- | --- |

33.

usub, et vabatahtlikud algatused liikmesriikide tasandil, sh jaemüüjate vastutus toodete tagasivõtmise eest, võiks aidata teatud plastijäätmete käitlemise kulu edasi kanda jäätme- ja keskkonnavaldkonna ametiasutustelt kogu väärtusahelale;

| 34. | rõhutab majanduslike vahendite potentsiaali, toomaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tulu, mida võib kasutada rakendamise ja jõustamisega seotud halduskulude hüvitamiseks ning prügi koristamise aktsioonide ja keskkonnaprojektide jaoks vahendite eraldamiseks; |
| --- | --- |

34.

rõhutab majanduslike vahendite potentsiaali, toomaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tulu, mida võib kasutada rakendamise ja jõustamisega seotud halduskulude hüvitamiseks ning prügi koristamise aktsioonide ja keskkonnaprojektide jaoks vahendite eraldamiseks;

| 35. | kordab oma üleskutset Euroopa Komisjonile kaaluda, kuidas saaks kõige paremini kohaldada tootjate laiendatud vastutust ELis plastijäätmete vältimise ja haldamise alal (11); |
| --- | --- |

35.

kordab oma üleskutset Euroopa Komisjonile kaaluda, kuidas saaks kõige paremini kohaldada tootjate laiendatud vastutust ELis plastijäätmete vältimise ja haldamise alal (11);

| 36. | soovib, et Euroopa Komisjon kaaluks viitamist tootjate laiendatud vastutusele, et hõlmata kulude täielikku sisestamist ja vastutust seda tüüpi plastidega tegelemise eest, kaasa arvatud jäätmete tasu ning kanda need kulud kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt jäätmekäitluse osas üle tootjatele; |
| --- | --- |

36.

soovib, et Euroopa Komisjon kaaluks viitamist tootjate laiendatud vastutusele, et hõlmata kulude täielikku sisestamist ja vastutust seda tüüpi plastidega tegelemise eest, kaasa arvatud jäätmete tasu ning kanda need kulud kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt jäätmekäitluse osas üle tootjatele;

| 37. | tervitab keskkonnavoliniku ettepanekut panna alates sellest aastast alus Euroopa koristuspäeva algatusele; |
| --- | --- |

37.

tervitab keskkonnavoliniku ettepanekut panna alates sellest aastast alus Euroopa koristuspäeva algatusele;

| 38. | kinnitab taas oma toetust sellele ja samalaadsetele algatustele, mille kaudu teadvustatakse, kui suur väljakutse on kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele keskkonda sattuv prügi. See on eeltingimus käitumise muutmiseks, et vähendada järjest suurema prügi tekitamise mõju keskkonnale ja säilitada loodusvarasid; |
| --- | --- |

38.

kinnitab taas oma toetust sellele ja samalaadsetele algatustele, mille kaudu teadvustatakse, kui suur väljakutse on kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele keskkonda sattuv prügi. See on eeltingimus käitumise muutmiseks, et vähendada järjest suurema prügi tekitamise mõju keskkonnale ja säilitada loodusvarasid;

| 39. | tunnistab, et kuigi plastprahi üha kasvav maht kogu maailma merekeskkonnas on alarmeeriv, nendib komitee, et suurem osa jäätmetest, mis jõuavad kontrollimata merre, pärinevad maismaalt. Plastijäätmeid ei tohi lubada mitte üheski keskkonnas! |
| --- | --- |

39.

tunnistab, et kuigi plastprahi üha kasvav maht kogu maailma merekeskkonnas on alarmeeriv, nendib komitee, et suurem osa jäätmetest, mis jõuavad kontrollimata merre, pärinevad maismaalt. Plastijäätmeid ei tohi lubada mitte üheski keskkonnas!

II   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

COM(2013) 761, põhjendus 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Plastkandekottide tarbimise tulemusena tekib palju prügi ja ressursse kasutatakse ebatõhusalt ning prognoosi kohaselt selliste kottide tarbimine suureneb, kui meetmeid ei võeta. Plastkandekottide äraviskamine süvendab probleeme seoses mereprahiga, mis ohustab mere ökosüsteeme kogu maailmas. | Plastkandekottide tarbimise tulemusena tekib palju prügi ja ressursse kasutatakse ebatõhusalt ning prognoosi kohaselt selliste kottide tarbimine suureneb, kui meetmeid ei võeta. Plastkandekottide äraviskamine süvendab probleeme seoses mereprahiga, mis ohustab mere, jõgede ja suurte veekogude ökosüsteeme kogu maailmas. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Plastkandekottide tarbimise tulemusena tekib palju prügi ja ressursse kasutatakse ebatõhusalt ning prognoosi kohaselt selliste kottide tarbimine suureneb, kui meetmeid ei võeta. Plastkandekottide äraviskamine süvendab probleeme seoses mereprahiga, mis ohustab mere ökosüsteeme kogu maailmas.

Plastkandekottide tarbimise tulemusena tekib palju prügi ja ressursse kasutatakse ebatõhusalt ning prognoosi kohaselt selliste kottide tarbimine suureneb, kui meetmeid ei võeta. Plastkandekottide äraviskamine süvendab probleeme seoses mereprahiga, mis ohustab mere, jõgede ja suurte veekogude ökosüsteeme kogu maailmas.

Motivatsioon

Plastkandekottide äraviskamine ei tekita prügi mitte ainult meredes, vaid sellel on negatiivsed mõjud keskkonnale üldiselt.

Muudatusettepanek 2

COM(2013) 761 final – põhjendus 5

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Samasuguse keskmise tarbimistaseme saavutamiseks peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et vähendada õhemate kui 50 mikronit plastkandekottide tarbimist kooskõlas ELi jäätmepoliitika üldeesmärkide ja liidu jäätmehierarhiaga, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiviga 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid. Selliste vähendamismeetmete puhul tuleks võtta arvesse plastkandekottide tarbimise praegust taset üksikutes liikmesriikides ning seal, kus tarbimine on suurem, on vaja kehtestada rangemad meetmed. Et jälgida, kuidas õhukeste plastkandekottide kasutamise vähendamine edeneb, hakkavad riiklikud ametiasutused direktiivi 94/62/EÜ artikli 17 alusel esitama andmeid nende kasutamise kohta. | Samasuguse keskmise tarbimistaseme saavutamiseks peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et oluliselt vähendada õhemate kui 50 mikronit plastkandekottide tarbimist kooskõlas ELi jäätmepoliitika üldeesmärkide ja liidu jäätmehierarhiaga, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiviga 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid. Selliste vähendamismeetmete puhul tuleks võtta arvesse plastkandekottide tarbimise praegust taset üksikutes liikmesriikides ning seal, kus tarbimine on suurem, on vaja kehtestada rangemad meetmed. Et jälgida, kuidas õhukeste plastkandekottide kasutamise vähendamine edeneb, hakkavad riiklikud ametiasutused direktiivi 94/62/EÜ artikli 17 alusel esitama andmeid nende kasutamise kohta. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Samasuguse keskmise tarbimistaseme saavutamiseks peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et vähendada õhemate kui 50 mikronit plastkandekottide tarbimist kooskõlas ELi jäätmepoliitika üldeesmärkide ja liidu jäätmehierarhiaga, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiviga 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid. Selliste vähendamismeetmete puhul tuleks võtta arvesse plastkandekottide tarbimise praegust taset üksikutes liikmesriikides ning seal, kus tarbimine on suurem, on vaja kehtestada rangemad meetmed. Et jälgida, kuidas õhukeste plastkandekottide kasutamise vähendamine edeneb, hakkavad riiklikud ametiasutused direktiivi 94/62/EÜ artikli 17 alusel esitama andmeid nende kasutamise kohta.

Samasuguse keskmise tarbimistaseme saavutamiseks peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et oluliselt vähendada õhemate kui 50 mikronit plastkandekottide tarbimist kooskõlas ELi jäätmepoliitika üldeesmärkide ja liidu jäätmehierarhiaga, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiviga 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid. Selliste vähendamismeetmete puhul tuleks võtta arvesse plastkandekottide tarbimise praegust taset üksikutes liikmesriikides ning seal, kus tarbimine on suurem, on vaja kehtestada rangemad meetmed. Et jälgida, kuidas õhukeste plastkandekottide kasutamise vähendamine edeneb, hakkavad riiklikud ametiasutused direktiivi 94/62/EÜ artikli 17 alusel esitama andmeid nende kasutamise kohta.

Motivatsioon

Muudatus muudab sõnastust jõulisemaks seoses kavandatud konkreetse eesmärgiga vähendada plastkandekottide kasutamist 80 %, mis on ette nähtud direktiivi 94/62/EÜ artiklis 4.

Muudatusettepanek 3

COM(2013) 761 final – põhjendus 6

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriikide võetavad meetmed võivad hõlmata majanduslike vahendite kasutamist, näiteks makse ja lõive, mis on osutunud eriti tõhusaks vahendiks plastkandekottide kasutamise vähendamisel, ning selliseid turustuspiiranguid nagu erandina direktiivi 94/62/EÜ artiklist 18 kehtestatavad keelud, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 34 ja 36 sätestatud nõudeid. | Liikmesriikide võetavad meetmed võivad hõlmata
  peavad hõlmama majanduslike vahendite kasutamist, näiteks makse ja lõive, mis on osutunud eriti tõhusaks vahendiks plastkandekottide kasutamise vähendamisel, ning selliseid turustuspiiranguid nagu erandina direktiivi 94/62/EÜ artiklist 18 kehtestatavad keelud, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 34 ja 36 sätestatud nõudeid. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liikmesriikide võetavad meetmed võivad hõlmata majanduslike vahendite kasutamist, näiteks makse ja lõive, mis on osutunud eriti tõhusaks vahendiks plastkandekottide kasutamise vähendamisel, ning selliseid turustuspiiranguid nagu erandina direktiivi 94/62/EÜ artiklist 18 kehtestatavad keelud, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 34 ja 36 sätestatud nõudeid.

Liikmesriikide võetavad meetmed võivad hõlmata
  peavad hõlmama majanduslike vahendite kasutamist, näiteks makse ja lõive, mis on osutunud eriti tõhusaks vahendiks plastkandekottide kasutamise vähendamisel, ning selliseid turustuspiiranguid nagu erandina direktiivi 94/62/EÜ artiklist 18 kehtestatavad keelud, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 34 ja 36 sätestatud nõudeid.

Motivatsioon

Kõige tõhusam viis kandekottide kasutamise vähendamiseks on loobumine nende tasuta jagamisest. See peaks olema kohustuslik kõigis liikmesriikides.

Muudatusettepanek 4

COM(2013) 761 final, artikkel 1, punkt 1 (lisada uus punkt 1) – direktiiv 94/62/EÜ, artikkel 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Puudub. | Artiklisse 3 lisatakse uus punkt 2a:



  „2.a.   „Kandekott” on kott, mis antakse tarbijale müügikohas, et võimaldada kaupade või toodete äraviimist või kohaletoimetamist.” |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Puudub.

Artiklisse 3 lisatakse uus punkt 2a:

„2.a.   „Kandekott” on kott, mis antakse tarbijale müügikohas, et võimaldada kaupade või toodete äraviimist või kohaletoimetamist.”

Motivatsioon

Motivatsioon

Enne „õhukeste” kottide määratlemist tuleks selgitada mõistet „kandekott”, eelkõige seoses muudatusettepanekuga 6.

Muudatusettepanek 5

Muudatusettepanek 5

COM(2013) 761 final, artikkel 1, punkt 1 – direktiiv 94/62/EÜ, artikkel 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artiklisse 3 lisatakse punkt 2a: | Artiklisse 3 lisatakse punkt 2a
  2b: |
| „2a.   „õhuke plastkandekott” – komisjoni määruse (EL) nr 10/2011* artikli 3 punktis 1 määratletud plastikmaterjalist valmistatud kott, mille paksus on alla 50 mikroni ning mis antakse tarbijale kaupade või toodete müügikohas.” | „2a
  2b.   „õhuke plastkandekott” – komisjoni määruse (EL) nr 10/2011* artikli 3 punktis 1 määratletud täielikult või osaliselt plastikmaterjalist valmistatud kott, mille paksus on alla 50 mikroni ning mis antakse tarbijale kaupade või toodete müügikohas.” |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artiklisse 3 lisatakse punkt 2a:

Artiklisse 3 lisatakse punkt 2a
  2b:

2a

2b

„2a.   „õhuke plastkandekott” – komisjoni määruse (EL) nr 10/2011* artikli 3 punktis 1 määratletud plastikmaterjalist valmistatud kott, mille paksus on alla 50 mikroni ning mis antakse tarbijale kaupade või toodete müügikohas.”

„2a
  2b.   „õhuke plastkandekott” – komisjoni määruse (EL) nr 10/2011* artikli 3 punktis 1 määratletud täielikult või osaliselt plastikmaterjalist valmistatud kott, mille paksus on alla 50 mikroni ning mis antakse tarbijale kaupade või toodete müügikohas.”

Motivatsioon

Motivatsioon

Et hõlmata kotte, millel on plastlaminaadist või plastikust element.

Muudatusettepanek 6

Muudatusettepanek 6

COM(2013) 761 final, artikkel 1, punkt 2 – direktiiv 94/62/EÜ, artikkel 4

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige 1a: |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(2)

Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige 1a:

| (2) | Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige 1a: |
| --- | --- |

(2)

Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige 1a:

„Liikmesriigid võtavad kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist meetmeid, et vähendada õhukeste plastkandekottide tarbimist oma territooriumil.

„1a   Liikmesriigid võtavad kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist meetmeid, et saavutada ELi eesmärk vähendada õhukeste plastkandekottide tarbimist oma territooriumil vähemalt 35-ni inimese kohta aastas.

ELi eesmärk

vähemalt 35-ni inimese kohta aastas

Erandina käesoleva direktiivi artiklist 18 võivad need meetmed hõlmata riiklike vähendamiseesmärkide kehtestamist, majanduslikke vahendeid ning turustuspiiranguid.

Erandina käesoleva direktiivi artiklist 18 võivad need
  liikmesriikide poolt kandekottide tarbimise vähendamiseks võetavad meetmed hõlmata majanduslikke vahendeid ning riiklike vähendamiseesmärkide kehtestamist, majanduslikke vahendeid ning turustuspiiranguid.

need

liikmesriikide poolt kandekottide tarbimise vähendamiseks võetavad

majanduslikke vahendeid ning

, majanduslikke vahendeid

Liikmesriigid esitavad komisjonile koos käesoleva direktiivi artikli 17 kohase aruandega teabe kõnealuste meetmete mõju kohta pakendijäätmete üldisele tekkele.”

Liikmesriigid esitavad komisjonile koos käesoleva direktiivi artikli 17 kohase aruandega teabe kõnealuste meetmete mõju kohta pakendijäätmete üldisele tekkele.”

Liikmesriigid tagavad, et õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamiseks võetavad meetmed ei vii pakenditejäätmete tekke üldise suurenemiseni.

Liikmesriigid tagavad, et õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamiseks võetavad meetmed ei vii pakenditejäätmete tekke üldise suurenemiseni

Motivatsioon

Motivatsioon

Õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamisel peaks olema konkreetsem eesmärk. See põhineb ELi 2010. aasta keskmise tarbimise 80 %-sel vähendamisel.

Majanduslikke vahendeid tuleks rakendada kõigile muudatusettepanekus 4 määratletud kandekottidele.

Komisjoni ettepaneku seitsmenda põhjenduse tekst tuleks üle kanda reguleerivasse osasse, vältimaks vähendamise eesmärgi soovimatuid negatiivseid mõjusid.

Brüssel, 3. aprill 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 3751/2013 fin, CdR 1617/2013 fin.

1

(2)  BIO 09/2011.

2

(3)  BIO 09/2011.

3

(4)  SWD(2013) 444.

4

(5)  SWD(2013) 444.

5

(6)  CdR 3751/2013 fin.

6

(7)  Vt samuti SWD(2013) 444.

7

(8)  CdR 3751/2013 fin.

8

(9)  BIO study 09/2011, ACR+/ACR+MED 2013.

9

(10)  CdR 3751/2013 fin.

10

(11)  CdR 3751/2013 fin.

11

---

| 7.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 174/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 174/50

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Merelaevade töötajatele tehtavaid erandeid käsitlevate direktiivide muutmine”

2014/C 174/09

| Raportöör | Paul LINDQUIST (SE/EPP) Lidingö linnapea |
| --- | --- |
| Viitedokument | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse merelaevade töötajaid ning millega muudetakse direktiive 2008/94/EÜ, 2009/38/EÜ, 2002/14/EÜ, 98/59/EÜ ja 2001/23/EÜ.
  COM(2013) 798 final |

Raportöör

Paul LINDQUIST (SE/EPP) Lidingö linnapea

Viitedokument

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse merelaevade töötajaid ning millega muudetakse direktiive 2008/94/EÜ, 2009/38/EÜ, 2002/14/EÜ, 98/59/EÜ ja 2001/23/EÜ.

COM(2013) 798 final

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab komisjoni algatust vaadata läbi praegused erisätted, mis puudutavad teatavate tööõigust käsitlevate direktiivide kohaldamist merelaevade töötajate suhtes, ning suhtub direktiivi ettepanekusse üldiselt positiivselt; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni algatust vaadata läbi praegused erisätted, mis puudutavad teatavate tööõigust käsitlevate direktiivide kohaldamist merelaevade töötajate suhtes, ning suhtub direktiivi ettepanekusse üldiselt positiivselt;

Komisjoni lähtekohad

| 2. | nendib, et hästi toimiv merendus üheskoos ladusalt toimiva merelaevade töötajate tööturuga on määrava tähtsusega eelkõige rannikualade ja seal elavate inimeste jaoks; |
| --- | --- |

2.

nendib, et hästi toimiv merendus üheskoos ladusalt toimiva merelaevade töötajate tööturuga on määrava tähtsusega eelkõige rannikualade ja seal elavate inimeste jaoks;

| 3. | rõhutab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 151 seotud kaitsesätted peaksid liikmesriikides kehtima töötajate kõigi kategooriate suhtes võimalikult võrdselt ning et ELi kogu merenduse sektori jaoks peaksid kehtima samad reeglid, sõltumata sellest, millises liikmesriigis tegevus toimub; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 151 seotud kaitsesätted peaksid liikmesriikides kehtima töötajate kõigi kategooriate suhtes võimalikult võrdselt ning et ELi kogu merenduse sektori jaoks peaksid kehtima samad reeglid, sõltumata sellest, millises liikmesriigis tegevus toimub;

| 4. | leiab, et liikmesriikidele antavat võimalust teha erandeid ELi õigusaktidest tulenevatest töötajate kaitset reguleerivatest eeskirjadest tuleb põhjendada asjaomase tegevuse eripäradest tulenevate tugevate ja konkreetselt määratletud põhjustega; |
| --- | --- |

4.

leiab, et liikmesriikidele antavat võimalust teha erandeid ELi õigusaktidest tulenevatest töötajate kaitset reguleerivatest eeskirjadest tuleb põhjendada asjaomase tegevuse eripäradest tulenevate tugevate ja konkreetselt määratletud põhjustega;

| 5. | on seisukohal, et töötajate võrdse kohtlemise nõue tuleks esmatähtsaks seada õiguste puhul, mis on tunnustatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Siia alla kuuluvad, nagu komisjon sedastab, õigus teavitamisele ja konsulteerimisele ning õigus headele ja õiglastele töötingimustele; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et töötajate võrdse kohtlemise nõue tuleks esmatähtsaks seada õiguste puhul, mis on tunnustatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Siia alla kuuluvad, nagu komisjon sedastab, õigus teavitamisele ja konsulteerimisele ning õigus headele ja õiglastele töötingimustele;

| 6. | peab praegustest sätetest erandi tegemise võimaluse põhjendatuse hindamisel oluliseks aspektiks seda, mil määral on liikmesriigid ära kasutanud asjaomaseid võimalusi ja millist mõju on need võimalused avaldanud muu hulgas merendussektori konkurentsivõimele liikmesriikides, kes otsustasid direktiive rakendada nii, et sätted on kohaldatavad ka merel töötava personali suhtes; |
| --- | --- |

6.

peab praegustest sätetest erandi tegemise võimaluse põhjendatuse hindamisel oluliseks aspektiks seda, mil määral on liikmesriigid ära kasutanud asjaomaseid võimalusi ja millist mõju on need võimalused avaldanud muu hulgas merendussektori konkurentsivõimele liikmesriikides, kes otsustasid direktiive rakendada nii, et sätted on kohaldatavad ka merel töötava personali suhtes;

| 7. | nendib, et ükski liikmesriik ei teatanud negatiivsetest mõjudest nt seoses laevade ülekandmise ja üldiste kuludega juhul, kui kohaldati samu eeskirju nii merel kui ka maismaal töötava personali suhtes. Samuti ei viidanud liikmesriigid, kes loobusid merelaevade töötajatele erandi tegemisest teavitamis- ja konsulteerimisõiguse ning praeguste direktiivide teiste töötajakaitset käsitlevate sätete kohaldamisest, et konkurentsitingimused oleksid olnud ebasoodsamad võrreldes ühte või mitut erandit kasutanud ELi liikmesriikidega; |
| --- | --- |

7.

nendib, et ükski liikmesriik ei teatanud negatiivsetest mõjudest nt seoses laevade ülekandmise ja üldiste kuludega juhul, kui kohaldati samu eeskirju nii merel kui ka maismaal töötava personali suhtes. Samuti ei viidanud liikmesriigid, kes loobusid merelaevade töötajatele erandi tegemisest teavitamis- ja konsulteerimisõiguse ning praeguste direktiivide teiste töötajakaitset käsitlevate sätete kohaldamisest, et konkurentsitingimused oleksid olnud ebasoodsamad võrreldes ühte või mitut erandit kasutanud ELi liikmesriikidega;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et kuna vaid osa liikmesriike kasutas võimalust teha erandeid või kalduda kõrvale praeguste direktiivide sätetest töötajate teavitamis- ja konsulteerimisõiguse kohta, kehtivad merenduse sektoris tööandjatele erinevad eeskirjad vastavalt sellele, millise liikmesriigi lipu all laev sõidab; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et kuna vaid osa liikmesriike kasutas võimalust teha erandeid või kalduda kõrvale praeguste direktiivide sätetest töötajate teavitamis- ja konsulteerimisõiguse kohta, kehtivad merenduse sektoris tööandjatele erinevad eeskirjad vastavalt sellele, millise liikmesriigi lipu all laev sõidab;

| 9. | leiab, et jätkuvalt tuleb arvestada merelaevanduse eritingimustega maismaal toimuvate tegevustega võrreldes, eriti siis, kui mõne töötaja kaitset puudutava kohustusliku sätte täielik kohaldamine osutub tegevuse eritingimuste tõttu puhtpraktilistel põhjustel keeruliseks või kui sellise sätte kohaldamine võib põhjustada negatiivseid tagajärgi ELi ettevõtja konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

9.

leiab, et jätkuvalt tuleb arvestada merelaevanduse eritingimustega maismaal toimuvate tegevustega võrreldes, eriti siis, kui mõne töötaja kaitset puudutava kohustusliku sätte täielik kohaldamine osutub tegevuse eritingimuste tõttu puhtpraktilistel põhjustel keeruliseks või kui sellise sätte kohaldamine võib põhjustada negatiivseid tagajärgi ELi ettevõtja konkurentsivõimele;

| 10. | viitab ILO 2006. aasta merendusvaldkonna töökonventsioonile, mis jõustus 30. augustil 2013 ja mille ratifitseeris juba suur hulk riike. EL viis direktiivi 2009/13/EÜ rakendamise teel ellu kokkuleppe, mille merenduse sotsiaalpartnerid ELi tasandil konventsiooni kohta sõlmisid. Direktiiv hõlmab merel töötamise ja töölevõtmise tingimuste jaoks miinimumnõuete kindlaksmääramist üleilmsel tasandil ning merendussektoris eeltingimuste loomist enam-vähem võrdsete mängureeglite kehtestamiseks. Ent direktiivid, mida komisjon nüüd muuta kavatseb, ulatuvad konventsioonis sätestatust kaugemale ja hõlmavad täiendavaid töötajate kaitset käsitlevaid eeskirju; |
| --- | --- |

10.

viitab ILO 2006. aasta merendusvaldkonna töökonventsioonile, mis jõustus 30. augustil 2013 ja mille ratifitseeris juba suur hulk riike. EL viis direktiivi 2009/13/EÜ rakendamise teel ellu kokkuleppe, mille merenduse sotsiaalpartnerid ELi tasandil konventsiooni kohta sõlmisid. Direktiiv hõlmab merel töötamise ja töölevõtmise tingimuste jaoks miinimumnõuete kindlaksmääramist üleilmsel tasandil ning merendussektoris eeltingimuste loomist enam-vähem võrdsete mängureeglite kehtestamiseks. Ent direktiivid, mida komisjon nüüd muuta kavatseb, ulatuvad konventsioonis sätestatust kaugemale ja hõlmavad täiendavaid töötajate kaitset käsitlevaid eeskirju;

Komitee hinnang

| 11. | märgib, et võimalus jätta kasumiosa eest töötavad kalurid direktiivi 2008/94/EÜ kaitsesätete reguleerimisalast välja tähendab seda, et kõnealune töötajate kategooria ei saa kasutada liikmesriigi teistele töötajatele tagatud õigust palgahüvitise saamisele ettevõtja maksejõuetuse puhul. Komitee arvates ei saa sellist erikohtlemist ei saa põhjendada tegevuse eripäradega ning seetõttu tuleb see kaotada; |
| --- | --- |

11.

märgib, et võimalus jätta kasumiosa eest töötavad kalurid direktiivi 2008/94/EÜ kaitsesätete reguleerimisalast välja tähendab seda, et kõnealune töötajate kategooria ei saa kasutada liikmesriigi teistele töötajatele tagatud õigust palgahüvitise saamisele ettevõtja maksejõuetuse puhul. Komitee arvates ei saa sellist erikohtlemist ei saa põhjendada tegevuse eripäradega ning seetõttu tuleb see kaotada;

| 12. | märgib, et töötajate õigus teavitamisele ja konsulteerimisele on Euroopa Liidu põhiõiguste harta alusel põhiõigus. Komitee arvates tuleb seetõttu seada ranged nõuded põhjustele, mille alusel võidakse teatavatele töötajate kategooriatele välistada kõnealuste õiguste kasutamine, mis teistel töötajatel ELi õigusaktide alusel selles valdkonnas on; |
| --- | --- |

12.

märgib, et töötajate õigus teavitamisele ja konsulteerimisele on Euroopa Liidu põhiõiguste harta alusel põhiõigus. Komitee arvates tuleb seetõttu seada ranged nõuded põhjustele, mille alusel võidakse teatavatele töötajate kategooriatele välistada kõnealuste õiguste kasutamine, mis teistel töötajatel ELi õigusaktide alusel selles valdkonnas on;

| 13. | ühineb komisjoni hinnanguga, mille kohaselt ei saa kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas toimunud arengut arvestades viidata praktilistele takistustele, millega saaks põhjendada merelaevade töötajate väljajätmist samade teavitamist ja konsulteerimist käsitlevate eeskirjade kohaldamisest; |
| --- | --- |

13.

ühineb komisjoni hinnanguga, mille kohaselt ei saa kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas toimunud arengut arvestades viidata praktilistele takistustele, millega saaks põhjendada merelaevade töötajate väljajätmist samade teavitamist ja konsulteerimist käsitlevate eeskirjade kohaldamisest;

| 14. | jagab komisjoni seisukohta, et praegustest direktiividest tuleb kaotada merelaevade töötajatele erandite tegemise võimalused ja/või neile erilahenduste leidmise võimalused seoses õigusega teavitamisele ja konsulteerimisele; |
| --- | --- |

14.

jagab komisjoni seisukohta, et praegustest direktiividest tuleb kaotada merelaevade töötajatele erandite tegemise võimalused ja/või neile erilahenduste leidmise võimalused seoses õigusega teavitamisele ja konsulteerimisele;

| 15. | on seisukohal, et ettevõtte üleminekul või meeskonnaliikmete kollektiivsel koondamisel kehtivad töötajate kaitsele merenduse eripäradest tulenevad eritingimused. Merelaevadega kauplemine moodustab sageli lahutamatu osa tegevusest ja rahvusvahelisel turul on tavapärane otsa ja müüa laevu ilma meeskonnata; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et ettevõtte üleminekul või meeskonnaliikmete kollektiivsel koondamisel kehtivad töötajate kaitsele merenduse eripäradest tulenevad eritingimused. Merelaevadega kauplemine moodustab sageli lahutamatu osa tegevusest ja rahvusvahelisel turul on tavapärane otsa ja müüa laevu ilma meeskonnata;

| 16. | võtab teadmiseks, et tööandjad ja mitu liikmesriiki juhtisid tähelepanu sellele, et direktiividest 2001/23/EÜ ja 98/59/EÜ tulenevate kaitse-eeskirjade kohustusliku kohaldamisega kaasneksid merelaevanduse jaoks suuremad kulud ja konkurentsihalvemus võrreldes kolmandatest riikidest pärit ettevõtjatega, eelkõige seoses laevadega kauplemisega majandustegevuse raames. Samuti viidati tõigale, et kaitse-eeskirjade kohaldamisega kaasneksid puhtpraktilistel põhjustel olulised raskused; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks, et tööandjad ja mitu liikmesriiki juhtisid tähelepanu sellele, et direktiividest 2001/23/EÜ ja 98/59/EÜ tulenevate kaitse-eeskirjade kohustusliku kohaldamisega kaasneksid merelaevanduse jaoks suuremad kulud ja konkurentsihalvemus võrreldes kolmandatest riikidest pärit ettevõtjatega, eelkõige seoses laevadega kauplemisega majandustegevuse raames. Samuti viidati tõigale, et kaitse-eeskirjade kohaldamisega kaasneksid puhtpraktilistel põhjustel olulised raskused;

| 17. | leiab, et vastuväidetesse seoses ELi ettevõtjatele ebasoodsamate konkurentsitingimuste tekkimise riskiga tuleb suhtuda täie tõsidusega – isegi kui liikmesriigid, kes kohaldavad direktiivide kaitse-eeskirju ka merelaevade töötajate suhtes, ei ole teatanud negatiivsest mõjust konkurentsile. Iga liikmesriik saab ise kõige paremini hinnata iga eeskirja kohustusliku kohaldamise tagajärgi lähtuvalt konkreetse riigi merenduses kehtivatest tavadest ja traditsioonidest; |
| --- | --- |

17.

leiab, et vastuväidetesse seoses ELi ettevõtjatele ebasoodsamate konkurentsitingimuste tekkimise riskiga tuleb suhtuda täie tõsidusega – isegi kui liikmesriigid, kes kohaldavad direktiivide kaitse-eeskirju ka merelaevade töötajate suhtes, ei ole teatanud negatiivsest mõjust konkurentsile. Iga liikmesriik saab ise kõige paremini hinnata iga eeskirja kohustusliku kohaldamise tagajärgi lähtuvalt konkreetse riigi merenduses kehtivatest tavadest ja traditsioonidest;

| 18. | on seisukohal, et endist viisi tuleks jätta asjaomastest piirkondlikest tingimustest lähtudes üksikute liikmesriikide otsustada, kas või mil määral kohaldada merelaevade töötajate suhtes kaitse-eeskirju, mis kehtivad ettevõtte üleminekul või meeskonnaliikmete kollektiivsel koondamisel lisaks teavitamise ja konsulteerimise õigusele; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et endist viisi tuleks jätta asjaomastest piirkondlikest tingimustest lähtudes üksikute liikmesriikide otsustada, kas või mil määral kohaldada merelaevade töötajate suhtes kaitse-eeskirju, mis kehtivad ettevõtte üleminekul või meeskonnaliikmete kollektiivsel koondamisel lisaks teavitamise ja konsulteerimise õigusele;

| 19. | ühineb komisjoni seisukohaga, et direktiivides 2001/23/EÜ ja 98/59/EÜ sätestatud erandi tegemise võimalused tuleks piirata olukordadele, kus ettevõtte ülemineku puhul on tegemist üksnes merelaeva müügiga või kui meeskonnaliikmete kollektiivne koondamine tuleneb sellisest ühe või mitme laeva eelseisvast müügist. Komitee jagab samuti seoses kollektiivseid koondamisi käsitleva direktiiviga komisjoni seisukohta, et peaks saama teha erandeid üksnes nn järelemõtlemisaja („cooling-off period”) pikkuse suhtes; |
| --- | --- |

19.

ühineb komisjoni seisukohaga, et direktiivides 2001/23/EÜ ja 98/59/EÜ sätestatud erandi tegemise võimalused tuleks piirata olukordadele, kus ettevõtte ülemineku puhul on tegemist üksnes merelaeva müügiga või kui meeskonnaliikmete kollektiivne koondamine tuleneb sellisest ühe või mitme laeva eelseisvast müügist. Komitee jagab samuti seoses kollektiivseid koondamisi käsitleva direktiiviga komisjoni seisukohta, et peaks saama teha erandeid üksnes nn järelemõtlemisaja („cooling-off period”) pikkuse suhtes;

| 20. | seab kahtluse alla kavandatud muudatuse tegemise direktiivi 98/59/EÜ seoses viitamisega direktiivis 2001/23/EÜ kasutatud mõistele „üleminek”. Komitee arvates puudub põhjus teha eeskirjadest kõrvale kaldumise võimalus seoses nn järelemõtlemisajaga direktiivis 98/59/EÜ sõltuvaks sellest, kas laeva müük kujutab endast ettevõtte üleminekut direktiivi 2001/23/EÜ tähenduses. Pealgi võiks selline kohaldamine tekitada märkimisväärset õiguslikku ebakindlust, kuna sageli on raske eelnevalt hinnata, kas tegemist on ettevõtte üleminekuga direktiivi 2001/23/EÜ tähenduses või mitte; |
| --- | --- |

20.

seab kahtluse alla kavandatud muudatuse tegemise direktiivi 98/59/EÜ seoses viitamisega direktiivis 2001/23/EÜ kasutatud mõistele „üleminek”. Komitee arvates puudub põhjus teha eeskirjadest kõrvale kaldumise võimalus seoses nn järelemõtlemisajaga direktiivis 98/59/EÜ sõltuvaks sellest, kas laeva müük kujutab endast ettevõtte üleminekut direktiivi 2001/23/EÜ tähenduses. Pealgi võiks selline kohaldamine tekitada märkimisväärset õiguslikku ebakindlust, kuna sageli on raske eelnevalt hinnata, kas tegemist on ettevõtte üleminekuga direktiivi 2001/23/EÜ tähenduses või mitte;

| 21. | juhib tähelepanu ettepaneku artiklis 8 sätestatud suhteliselt pikale üleminekuperioodile. Kui võtta arvesse, et ettepanek käsitleb Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud, töötajate kaitset reguleerivate eeskirjade kohaldamist, tuleks edaspidisel ettepaneku kallal töötamisel kaaluda üleminekuperioodi lühendamise võimalust; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu ettepaneku artiklis 8 sätestatud suhteliselt pikale üleminekuperioodile. Kui võtta arvesse, et ettepanek käsitleb Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud, töötajate kaitset reguleerivate eeskirjade kohaldamist, tuleks edaspidisel ettepaneku kallal töötamisel kaaluda üleminekuperioodi lühendamise võimalust;

Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

| 22. | märgib, et komisjoni ettepanekus käsitletavate direktiivide abil kavatsetakse ühtlustada ELis teatavaid töötajate kaitset reguleerivaid eeskirju ja luua ELis tegutsevatele ettevõtjatele võrdsed konkurentsitingimused. Direktiividesse võib muudatusi teha üksnes ELi tasandil. Komitee arvates on kavandatud muudatused kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. |
| --- | --- |

22.

märgib, et komisjoni ettepanekus käsitletavate direktiivide abil kavatsetakse ühtlustada ELis teatavaid töötajate kaitset reguleerivaid eeskirju ja luua ELis tegutsevatele ettevõtjatele võrdsed konkurentsitingimused. Direktiividesse võib muudatusi teha üksnes ELi tasandil. Komitee arvates on kavandatud muudatused kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega.

II   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Praegune õiguslik olukord põhjustab liikmesriikides sama kategooria töötajate erinevat kohtlemist, olenevalt sellest, kas liikmesriik praeguste õigusaktidega lubatud väljajätmisi ja erandeid kohaldab või mitte. Tähelepanuväärne arv liikmesriike on väljajätmisi kasutanud vähesel määral. | Praegune õiguslik olukord põhjustab liikmesriikides sama kategooria töötajate erinevat kohtlemist, olenevalt sellest, kas liikmesriik praeguste õigusaktidega lubatud väljajätmisi ja erandeid kohaldab või mitte. Tähelepanuväärne arv liikmesriike on väljajätmisi kasutanud vähesel määral. |
| | Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2006. aasta merendusvaldkonna töökonventsioon jõustus 30. augustil 2013 ning selle eesmärk on üleilmsel tasandil kaitsta merelaevade töötajate töötingimusi ja tagada merenduses võrdsed tegutsemistingimused. Sotsiaalpartnerid jõudsid konventsiooni suhtes kokkuleppele, mis viidi ellu nõukogu direktiivi 2009/13/EÜ näol. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Praegune õiguslik olukord põhjustab liikmesriikides sama kategooria töötajate erinevat kohtlemist, olenevalt sellest, kas liikmesriik praeguste õigusaktidega lubatud väljajätmisi ja erandeid kohaldab või mitte. Tähelepanuväärne arv liikmesriike on väljajätmisi kasutanud vähesel määral.

Praegune õiguslik olukord põhjustab liikmesriikides sama kategooria töötajate erinevat kohtlemist, olenevalt sellest, kas liikmesriik praeguste õigusaktidega lubatud väljajätmisi ja erandeid kohaldab või mitte. Tähelepanuväärne arv liikmesriike on väljajätmisi kasutanud vähesel määral.

Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2006. aasta merendusvaldkonna töökonventsioon jõustus 30. augustil 2013 ning selle eesmärk on üleilmsel tasandil kaitsta merelaevade töötajate töötingimusi ja tagada merenduses võrdsed tegutsemistingimused. Sotsiaalpartnerid jõudsid konventsiooni suhtes kokkuleppele, mis viidi ellu nõukogu direktiivi 2009/13/EÜ näol.

Motivatsioon

Direktiivi käsitlemisel tuleks juhtida tähelepanu sotsiaalpartnerite ja ELi vahel ühistele jõupingutustele merelaevade töötajate kaitse arvessevõtmiseks ja merenduses võrdsete tegutsemistingimuste loomiseks üleilmsel tasandil.

Muudatusettepanek 2

Artikkel 4

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Direktiivi 98/59/EÜ muudetakse järgmiselt. | Direktiivi 98/59/EÜ muudetakse järgmiselt. |
| 1.   Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse punkt c:






  „c) | ülevõtmine – määratletakse direktiivis 2001/23/EÜ sätestatud tähenduses.”; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Direktiivi 98/59/EÜ muudetakse järgmiselt.

Direktiivi 98/59/EÜ muudetakse järgmiselt.

1.   Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse punkt c:

„c)

ülevõtmine – määratletakse direktiivis 2001/23/EÜ sätestatud tähenduses.”;

| b) | artikli 1 lõike 2 punkt c jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

artikli 1 lõike 2 punkt c jäetakse välja.

1.   Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

| a) | lõikele 1 lisatakse punkt c:








  „c) | ülevõtmine – määratletakse direktiivis 2001/23/EÜ sätestatud tähenduses.”; |
| --- | --- | --- |

a)

lõikele 1 lisatakse punkt c:

„c)

ülevõtmine – määratletakse direktiivis 2001/23/EÜ sätestatud tähenduses.”;

| b) | artikli 1 lõike 2 punkt c jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

artikli 1 lõike 2 punkt c jäetakse välja.

2.   Artikli 3 lõikele 1 lisatakse teise lõiguna järgmine tekst:

„Kui kavandatav kollektiivne koondamine puudutab merelaeva meeskonna liikmeid, tuleb sellest teatada selle riigi pädevale asutusele, mille lipu all merelaev sõidab.”

2.   Artikli 3 lõikele 1 lisatakse teise lõiguna järgmine tekst:

„Kui kavandatav kollektiivne koondamine puudutab merelaeva meeskonna liikmeid, tuleb sellest teatada selle riigi pädevale asutusele, mille lipu all merelaev sõidab.”

3.   Artiklile 4 lisatakse järgmine lõige 1a:

3.1a.   Kui kavandatav meeskonnaliikmete kollektiivne koondamine on seotud merelaeva ülevõtmisega või tuleneb sellest, võivad liikmesriigid pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist anda pädevatele riiklikele asutustele õiguse teha erandeid lõikes 1 sätestatud ajavahemiku kohaldamisest kas osaliselt või täies ulatuses järgmistel asjaoludel:

| a) | ülevõtmise objektiks on üksnes üks või mitu merelaeva; |
| --- | --- |

a)

ülevõtmise objektiks on üksnes üks või mitu merelaeva;

| b) | tööandja omab ainult ühte merelaeva.”. |
| --- | --- |

b)

tööandja omab ainult ühte merelaeva.”.

3.   Artiklile 4 lisatakse järgmine lõige 1a:

3.1a.   Kui kavandatav meeskonnaliikmete kollektiivne koondamine on seotud merelaeva ülevõtmisega või tuleneb üksnes ühe või mitme merelaeva müügist
  sellest, võivad liikmesriigid pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist anda pädevatele riiklikele asutustele õiguse teha erandeid lõikes 1 sätestatud ajavahemiku kohaldamisest kas osaliselt või täies ulatuses.”.
  järgmistel asjaoludel:

| a) | ülevõtmise objektiks on üksnes üks või mitu merelaeva; |
| --- | --- |

a)

ülevõtmise objektiks on üksnes üks või mitu merelaeva;

| b) | tööandja omab ainult ühte merelaeva.”. |
| --- | --- |

b)

tööandja omab ainult ühte merelaeva.”.

Motivatsioon

Motivatsioon

Tuvastamaks, kas tegemist on ettevõtte täieliku või osalise ülevõtmisega ettevõtete üleminekut käsitleva direktiivi tähenduses, eeldab, et asjaomase üksikjuhtumi asjaolude kontrollimisel saab kindlaks teha, et ettevõte säilitas pärast ülevõtmist oma identiteedi. Euroopa Kohtu praktika kohaselt tuleb iga üksikjuhtumi puhul arvesse võtta kõiki asjaolusid hindamaks, kas ettevõte on säilitanud pärast ülevõtmist oma identiteedi (vt eelkõige otsus nn Spijkersi kohtuasjas). Ei ole üldse kindel, et laeva müügi puhul on alati tegemist ettevõtte üleminekuga ettevõtete üleminekut käsitleva direktiivi tähenduses.

Põhjendused, mille alusel tehakse erand kollektiivseid koondamisi käsitlevas direktiivis sätestatud järelemõtlemisaja pikkusest, peaksid kehtima sõltumata sellest, kas ühe või mitme laeva müük kujutab endast ettevõtte üleminekut ettevõtete üleminekut käsitleva direktiivi tähenduses või mitte. Komisjoni kavandatud lahendust kasutades muutuks konkreetsete juhtumite puhul raskeks eelnevalt otsustada, kas erandi tegemine on lubatav või mitte. Seetõttu tuleks erandite tegemise võimalust siduda sellega, et töötajate kollektiivne koondamine tuleneb üksnes ühe või mitme laeva müügist, ning viide ülemineku mõistele ettevõtete üleminekut käsitlevas direktiivis tuleks tekstist välja jätta.

Muudatusettepanek 3

Muudatusettepanek 3

Artikli 5 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| lisatakse lõige 4: | lisatakse lõige 4: |
| 4.   Liikmesriigid võivad pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist sätestada, et käesoleva direktiivi II peatükki ei kohaldata järgmistel asjaoludel:






  a) | ülevõtmise objektiks on üksnes üks või mitu merelaeva; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

lisatakse lõige 4:

lisatakse lõige 4:

4.   Liikmesriigid võivad pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist sätestada, et käesoleva direktiivi II peatükki ei kohaldata järgmistel asjaoludel:

a)

ülevõtmise objektiks on üksnes üks või mitu merelaeva;

| b) | ülevõtmise objektiks olev ettevõte või äriühing omab ainult ühte merelaeva.” |
| --- | --- |

b)

ülevõtmise objektiks olev ettevõte või äriühing omab ainult ühte merelaeva.”

4.   Liikmesriigid võivad pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist sätestada, et käesoleva direktiivi II peatükki ei kohaldata järgmistel asjaoludel:

| a) | ülevõtmise objektiks on üksnes üks või mitu merelaeva;. |
| --- | --- |

a)

ülevõtmise objektiks on üksnes üks või mitu merelaeva;.

| b) | ülevõtmise objektiks olev ettevõte või äriühing omab ainult ühte merelaeva.” |
| --- | --- |

b)

ülevõtmise objektiks olev ettevõte või äriühing omab ainult ühte merelaeva.”

Motivatsioon

Motivatsioon

Mõistlik on ettevõtteid kohelda võrdselt, sõltumata laevade arvust.

Brüssel, 3. aprill 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---