# Službeni list L 162/2014

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 162 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 57.29. svibnja 2014. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 162

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 57.29. svibnja 2014.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Pravilnik br. 5. Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe koje se odnose na homologaciju zabrtvljenih glavnih svjetala (SB) motornih vozila koja emitiraju europski asimetrični kratki ili dugi svjetlosni snop ili oba | 1 |
| | * | Pravilnik br. 128 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE): Jedinstvene odredbe o homologaciji izvora svjetlosti sa svjetlećom diodom (LED) za upotrebu u homologiranim svjetlima motornih vozila i njihovih prikolica | 43 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Pravilnik br. 5. Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe koje se odnose na homologaciju zabrtvljenih glavnih svjetala (SB) motornih vozila koja emitiraju europski asimetrični kratki ili dugi svjetlosni snop ili oba

1

*

Pravilnik br. 128 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE): Jedinstvene odredbe o homologaciji izvora svjetlosti sa svjetlećom diodom (LED) za upotrebu u homologiranim svjetlima motornih vozila i njihovih prikolica

43

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 29.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 162/1

---

Samo izvorni tekstovi UN-ECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u zadnjem izdanju UN-ECE dokumenta TRANS/WP.29/343, koji je dostupan na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik br. 5. Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe koje se odnose na homologaciju zabrtvljenih glavnih svjetala (SB) motornih vozila koja emitiraju europski asimetrični kratki ili dugi svjetlosni snop ili oba

Uključuje sav važeći tekst do:

Serija izmjena 03 – datum stupanja na snagu: 10. lipnja 2014.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Opće specifikacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Predviđene vrijednosti |
| --- | --- |

7.

| 8. | Osvjetljenje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Boja |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ocjena smetnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kazne za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Promjena i proširenje homologacije tipa glavnog svjetla zabrtvljene (SB) jedinice |
| --- | --- |

13.

| 14. | Konačna obustava proizvodnje |
| --- | --- |

14.

| 15. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

15.

| 16. | Nazivi i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja i administrativnih tijela |
| --- | --- |

16.

PRILOZI

| Prilog 1.: | SB jedinice za poljoprivredne ili šumske traktore i ostala sporo pokretna vozila |
| --- | --- |

Prilog 1.:

| Prilog 2.: | Izjava koja se odnosi na izdanu, proširenu ili povučenu homologaciju ili potpunu obustavu proizvodnje SB jedinice glavnog svjetla u skladu s Pravilnikom br. 5. |
| --- | --- |

Prilog 2.:

| Prilog 3.: | Minimalni zahtjevi za postupke za nadzor sukladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

Prilog 3.:

| Prilog 4.: | Primjeri rješenja homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

Prilog 4.:

| Prilog 5.: | Ispitivanja postojanosti fotometrijskih značajki glavnih svjetala u radu |
| --- | --- |

Prilog 5.:

| Prilog 6.: | Zahtjevi za svjetla s ugrađenim lećama od plastičnog materijala – ispitivanje leće ili uzoraka materijala, kao i cjelovitih svjetala |
| --- | --- |

Prilog 6.:

| Dodatak 1. – | Vremenski redoslijed homologacijskih ispitivanja |
| --- | --- |

Dodatak 1. –

| Dodatak 2. – | Metoda mjerenja raspršivanja i propuštanja svjetlosti |
| --- | --- |

Dodatak 2. –

| Dodatak 3. – | Postupak ispitivanja prskanjem |
| --- | --- |

Dodatak 3. –

| Dodatak 4. – | Ispitivanje prianjanja ljepljive trake |
| --- | --- |

Dodatak 4. –

| Prilog 7.: | Minimalni zahtjevi inspektora za uzorkovanje |
| --- | --- |

Prilog 7.:

1.   PODRUČJE PRIMJENE (1)

Ovaj se Pravilnik primjenjuje na zabrtvljena glavna svjetla (SB) za vozila kategorije T (2).

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika,

| 2.1. | „Zabrtvljena” („Sealed beam”) jedinica glavnog svjetla (dalje u tekstu „SB jedinica”) znači glavno svjetlo čiji su dijelovi, koji sadrže sustav reflektora, sustav leće i jedan ili više izvora električnog svjetla, dijelovi integralne cjeline koja je zabrtvljena tijekom proizvodnje te se ne može rastaviti, a da jedinica ne postane potpuno neupotrebljiva. |
| --- | --- |

2.1.

„Zabrtvljena” („Sealed beam”) jedinica glavnog svjetla (dalje u tekstu „SB jedinica”) znači glavno svjetlo čiji su dijelovi, koji sadrže sustav reflektora, sustav leće i jedan ili više izvora električnog svjetla, dijelovi integralne cjeline koja je zabrtvljena tijekom proizvodnje te se ne može rastaviti, a da jedinica ne postane potpuno neupotrebljiva.

| 2.2. | „Leća” znači krajnji vanjski dio glavnog svjetla (jedinica) koji propušta svjetlost kroz rasvjetnu površinu. |
| --- | --- |

2.2.

„Leća” znači krajnji vanjski dio glavnog svjetla (jedinica) koji propušta svjetlost kroz rasvjetnu površinu.

| 2.3. | „Prevlaka” znači proizvod ili proizvode koji se u jednom ili više slojeva nanose na vanjsku površinu leće. |
| --- | --- |

2.3.

„Prevlaka” znači proizvod ili proizvode koji se u jednom ili više slojeva nanose na vanjsku površinu leće.

| 2.4. | SB jedinice su različitih tipova ako se razlikuju u jednom ili više sljedećih bitnih obilježja:






  2.4.1. | trgovačkom nazivu ili oznaci; |
| --- | --- | --- |

2.4.

SB jedinice su različitih tipova ako se razlikuju u jednom ili više sljedećih bitnih obilježja:

2.4.1.

trgovačkom nazivu ili oznaci;

| 2.4.2. | svojstvima optičkog sustava; |
| --- | --- |

2.4.2.

svojstvima optičkog sustava;

| 2.4.3. | ugrađivanju dodatnih dijelova koji mogu izmijeniti optičke učinke s refleksijom, refrakcijom, apsorpcijom; i/ili iskrivljenjem za vrijeme djelovanja; |
| --- | --- |

2.4.3.

ugrađivanju dodatnih dijelova koji mogu izmijeniti optičke učinke s refleksijom, refrakcijom, apsorpcijom; i/ili iskrivljenjem za vrijeme djelovanja;

| 2.4.4. | nominalnom naponu (može se dodijeliti isti homologacijski broj ako se radi samo o promjeni nominalnog napona); |
| --- | --- |

2.4.4.

nominalnom naponu (može se dodijeliti isti homologacijski broj ako se radi samo o promjeni nominalnog napona);

| 2.4.5. | nominalnoj snazi; |
| --- | --- |

2.4.5.

nominalnoj snazi;

| 2.4.6. | obliku žarne (žarnih) niti; |
| --- | --- |

2.4.6.

obliku žarne (žarnih) niti;

| 2.4.7. | tipovima proizvedenog svjetla (kratko ili dugo svjetlo, ili oba); |
| --- | --- |

2.4.7.

tipovima proizvedenog svjetla (kratko ili dugo svjetlo, ili oba);

| 2.4.8. | prikladnosti za vožnju desnom ili lijevom stranom, ili za oba prometna sustava; |
| --- | --- |

2.4.8.

prikladnosti za vožnju desnom ili lijevom stranom, ili za oba prometna sustava;

| 2.4.9. | boji emitiranog svjetla; |
| --- | --- |

2.4.9.

boji emitiranog svjetla;

| 2.4.10. | materijalima od kojih je izrađena leća i prevlaka, ako ih ima. |
| --- | --- |

2.4.10.

materijalima od kojih je izrađena leća i prevlaka, ako ih ima.

| 2.5. | „Boja svjetlosti koju emitira uređaj”. Na ovaj se Pravilnik primjenjuju definicije boje emitirane svjetlosti iz Pravilnika br. 48. i njegovih serija izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa. |
| --- | --- |

2.5.

„Boja svjetlosti koju emitira uređaj”. Na ovaj se Pravilnik primjenjuju definicije boje emitirane svjetlosti iz Pravilnika br. 48. i njegovih serija izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa.

3.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

| 3.1. | Zahtjev za homologaciju podnose nositelj trgovačkog naziva ili oznake, ili njegov propisno ovlašteni zastupnik. U zahtjevu se navodi:






  3.1.1. | je li SB jedinica namijenjena emitiranju i kratkog svjetlosnog snopa i dugog svjetlosnog snopa ili samo jednog od njih; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Zahtjev za homologaciju podnose nositelj trgovačkog naziva ili oznake, ili njegov propisno ovlašteni zastupnik. U zahtjevu se navodi:

3.1.1.

je li SB jedinica namijenjena emitiranju i kratkog svjetlosnog snopa i dugog svjetlosnog snopa ili samo jednog od njih;

| 3.1.2. | ako je glavno svjetlo namijenjeno emitiranju kratkog svjetlosnog snopa, je li konstruirano za vožnju i lijevom i desnom stranom ili samo za vožnju lijevom ili desnom stranom; |
| --- | --- |

3.1.2.

ako je glavno svjetlo namijenjeno emitiranju kratkog svjetlosnog snopa, je li konstruirano za vožnju i lijevom i desnom stranom ili samo za vožnju lijevom ili desnom stranom;

| 3.1.3. | prema potrebi, ako je konstruirano za poljoprivredne ili šumske traktore i druga spora vozila (vidjeti Prilog 1.). |
| --- | --- |

3.1.3.

prema potrebi, ako je konstruirano za poljoprivredne ili šumske traktore i druga spora vozila (vidjeti Prilog 1.).

| 3.2. | Svakom zahtjevu za homologaciju potrebno je priložiti:






  3.2.1. | skice u tri primjerka, s dovoljno pojedinosti kako bi se omogućilo identificiranje tipa s pogledom sprijeda na jedinicu (ako je potrebno, s pojedinostima o oblikovanju leće) i poprečnim presjekom; u nacrtima je također potrebno prikazati žarnu nit (žarne niti) i zaslon (zaslone) u mjeri 2:1 s pogledom sprijeda i sa strane; crtež mora prikazivati mjesto namijenjeno za broj homologacije i dodatne oznake u vezi s krugom oznake homologacije; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Svakom zahtjevu za homologaciju potrebno je priložiti:

3.2.1.

skice u tri primjerka, s dovoljno pojedinosti kako bi se omogućilo identificiranje tipa s pogledom sprijeda na jedinicu (ako je potrebno, s pojedinostima o oblikovanju leće) i poprečnim presjekom; u nacrtima je također potrebno prikazati žarnu nit (žarne niti) i zaslon (zaslone) u mjeri 2:1 s pogledom sprijeda i sa strane; crtež mora prikazivati mjesto namijenjeno za broj homologacije i dodatne oznake u vezi s krugom oznake homologacije;

| 3.2.2. | sažeti tehnički opis; |
| --- | --- |

3.2.2.

sažeti tehnički opis;

| 3.2.3. | uzorke kako slijedi:






  3.2.3.1. | za homologaciju SB jedinice, ako emitira bijelo svjetlo: pet uzoraka; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

uzorke kako slijedi:

3.2.3.1.

za homologaciju SB jedinice, ako emitira bijelo svjetlo: pet uzoraka;

| 3.2.3.2. | za homologaciju jedinice koja emitira obojeno svjetlo: jedan uzorak koji emitira obojeno svjetlo i pet uzoraka koji emitiraju bijelo svjetlo, koji se razlikuju od tipa podnesenog za homologaciju samo po tome što leća ili filtar nisu obojani; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

za homologaciju jedinice koja emitira obojeno svjetlo: jedan uzorak koji emitira obojeno svjetlo i pet uzoraka koji emitiraju bijelo svjetlo, koji se razlikuju od tipa podnesenog za homologaciju samo po tome što leća ili filtar nisu obojani;

| 3.2.3.3. | u slučaju da se SB jedinice od tipa konstruiranog za emitiranje bijelog svjetla, koji je prethodno prošao ispitivanja prema stavcima 6., 7. i 8. u nastavku teksta, razlikuju samo po tome što su konstruirane za emitiranje obojenog svjetla dovoljno je dostaviti jedan uzorak tipa s obojenim svjetlom kako bi se podvrgnuo samo ispitivanjima navedenim u stavku 9.; |
| --- | --- |

3.2.3.3.

u slučaju da se SB jedinice od tipa konstruiranog za emitiranje bijelog svjetla, koji je prethodno prošao ispitivanja prema stavcima 6., 7. i 8. u nastavku teksta, razlikuju samo po tome što su konstruirane za emitiranje obojenog svjetla dovoljno je dostaviti jedan uzorak tipa s obojenim svjetlom kako bi se podvrgnuo samo ispitivanjima navedenim u stavku 9.;

| 3.2.4. | za ispitivanje plastičnog materijala od kojeg su napravljene leće:






  3.2.4.1. | trinaest leća;






  3.2.4.1.1. | šest od tih leća može se zamijeniti sa šest uzoraka materijala najmanje veličine 60 × 80 mm koji imaju ravnu ili konveksnu vanjsku površinu te uglavnom ravnu površinu (polumjer zakrivljenosti nije manji od 300 mm) koja u sredini iznosi najmanje 15 × 15 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.4.

za ispitivanje plastičnog materijala od kojeg su napravljene leće:

3.2.4.1.

trinaest leća;

3.2.4.1.1.

šest od tih leća može se zamijeniti sa šest uzoraka materijala najmanje veličine 60 × 80 mm koji imaju ravnu ili konveksnu vanjsku površinu te uglavnom ravnu površinu (polumjer zakrivljenosti nije manji od 300 mm) koja u sredini iznosi najmanje 15 × 15 mm;

| 3.2.4.1.2. | svaka takva leća ili uzorak materijala proizvodi se metodom koja se upotrebljava u serijskoj proizvodnji; |
| --- | --- |

3.2.4.1.2.

svaka takva leća ili uzorak materijala proizvodi se metodom koja se upotrebljava u serijskoj proizvodnji;

| 3.2.4.2. | reflektor na koji se leće mogu montirati u skladu s uputama proizvođača. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

reflektor na koji se leće mogu montirati u skladu s uputama proizvođača.

| 3.3. | Uz materijale od kojih su izrađene leće i zaštitni slojevi, ako postoje, prilaže se izvješće o ispitivanju svojstava tih materijala i premaza ako su već ispitani. |
| --- | --- |

3.3.

Uz materijale od kojih su izrađene leće i zaštitni slojevi, ako postoje, prilaže se izvješće o ispitivanju svojstava tih materijala i premaza ako su već ispitani.

| 3.4. | Nadležno tijelo provjerava postojanje zadovoljavajućih rješenja za osiguranje učinkovite kontrole sukladnosti proizvoda prije nego što se tip homologira. |
| --- | --- |

3.4.

Nadležno tijelo provjerava postojanje zadovoljavajućih rješenja za osiguranje učinkovite kontrole sukladnosti proizvoda prije nego što se tip homologira.

4.   OZNAČIVANJE (3)

| 4.1. | SB jedinice dostavljene za homologaciju moraju nositi trgovačko ime ili oznaku podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

4.1.

SB jedinice dostavljene za homologaciju moraju nositi trgovačko ime ili oznaku podnositelja zahtjeva.

| 4.2. | Na lećama i kućištu imaju dovoljno velik prostor za homologacijsku oznaku i dodatne simbole iz stavka 5. u nastavku; ti se prostori označuju na crtežima iz stavka 3.2.1. |
| --- | --- |

4.2.

Na lećama i kućištu imaju dovoljno velik prostor za homologacijsku oznaku i dodatne simbole iz stavka 5. u nastavku; ti se prostori označuju na crtežima iz stavka 3.2.1.

| 4.3. | One trebaju, na prednjoj leći ili kućištu, nositi vrijednosti nominalnog napona i snage žarne niti dugog svjetla, iza čega slijedi nominalna snaga žarne niti kratkog svjetla, prema potrebi. |
| --- | --- |

4.3.

One trebaju, na prednjoj leći ili kućištu, nositi vrijednosti nominalnog napona i snage žarne niti dugog svjetla, iza čega slijedi nominalna snaga žarne niti kratkog svjetla, prema potrebi.

| 4.4. | U slučaju kad su SB jedinice konstruirane tako da ispune uvjete i u državama gdje se promet odvija na desnoj strani i u državama gdje se promet odvija na lijevoj strani, dva načina podešavanja jedinice na vozilu obilježavaju se slovima „R/D” za položaj pri vožnji desnom stranom i slovima „L/G” za položaj pri vožnji lijevom stranom. |
| --- | --- |

4.4.

U slučaju kad su SB jedinice konstruirane tako da ispune uvjete i u državama gdje se promet odvija na desnoj strani i u državama gdje se promet odvija na lijevoj strani, dva načina podešavanja jedinice na vozilu obilježavaju se slovima „R/D” za položaj pri vožnji desnom stranom i slovima „L/G” za položaj pri vožnji lijevom stranom.

| 4.5. | Trgovačka imena ili oznake i načini označivanja utvrđeni na temelju stavka 4., trebaju biti jasno čitljivi i neizbrisivi. |
| --- | --- |

4.5.

Trgovačka imena ili oznake i načini označivanja utvrđeni na temelju stavka 4., trebaju biti jasno čitljivi i neizbrisivi.

5.   HOMOLOGACIJA

5.1.   Općenito

5.1.1.   Ako svi uzorci tipa glavnog svjetla dostavljeni u skladu sa stavkom 3. ispunjavaju odredbe ovog Pravilnika, izdaje se homologacija.

5.1.2.   Ako grupirana, kombinirana ili uzajamno povezana svjetla ispunjavaju uvjete više od jednog pravilnika, može se pričvrstiti jedna međunarodna homologacijska oznaka pod uvjetom da svako od grupiranih, kombiniranih ili uzajamno povezanih svjetala ispunjava odredbe koje se na njega odnose.

5.1.3.   Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Ista ugovorna strana ne može dodijeliti isti broj drugom tipu glavnog svjetla obuhvaćenom ovim Pravilnikom, osim u slučaju proširenja homologacije na uređaj koji se razlikuje samo po boji emitiranog svjetla.

5.1.4.   Obavijest o homologaciji ili proširenju ili odbijanju ili povlačenju homologacije ili konačno obustavljenoj proizvodnji tipa glavnog svjetla u skladu s ovim Pravilnikom dostavlja se stranama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem izjave koja odgovara obrascu prikazanom u Prilogu 2. ovom Pravilniku.

5.1.5.   Uz oznaku propisanu u stavku 4.1., homologacijska oznaka opisana u stavcima 5.2. i 5.3. pričvršćuje se u prostore iz stavka 4.2. na svako glavno svjetlo u skladu s tipom homologiranim na temelju ovog Pravilnika.

5.2.   Sastav homologacijske oznake

Homologacijska oznaka sastoji se od:

5.2.1.   međunarodne homologacijske oznake koja obuhvaća:

| 5.2.1.1. | krug oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj zemlje koja je izdala homologaciju (4); |
| --- | --- |

5.2.1.1.

krug oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj zemlje koja je izdala homologaciju (4);

| 5.2.1.2. | homologacijski broj propisan stavkom 5.1.3.; |
| --- | --- |

5.2.1.2.

homologacijski broj propisan stavkom 5.1.3.;

5.2.2.   sljedećeg dodatnog simbola (ili više njih):

| 5.2.2.1. | na SB glavnim svjetlima koja ispunjavaju samo uvjete vožnje na lijevoj strani, vodoravna strelica usmjerena udesno u odnosu na promatrača koji gleda prema SB glavnom svjetlu, tj. na stranu ceste na kojoj se promet odvija; |
| --- | --- |

5.2.2.1.

na SB glavnim svjetlima koja ispunjavaju samo uvjete vožnje na lijevoj strani, vodoravna strelica usmjerena udesno u odnosu na promatrača koji gleda prema SB glavnom svjetlu, tj. na stranu ceste na kojoj se promet odvija;

| 5.2.2.2. | na SB glavnim svjetlima konstruiranim da ispunjavaju uvjete oba prometna sustava pomoću odgovarajućeg podešavanja glavnog svjetla, vodoravna strelica s dva vrha koji su usmjereni ulijevo i udesno; |
| --- | --- |

5.2.2.2.

na SB glavnim svjetlima konstruiranim da ispunjavaju uvjete oba prometna sustava pomoću odgovarajućeg podešavanja glavnog svjetla, vodoravna strelica s dva vrha koji su usmjereni ulijevo i udesno;

| 5.2.2.3. | na glavnim svjetlima koja ispunjavaju uvjete ovog Pravilnika samo s obzirom na kratki svjetlosni snop, slova „SC”; |
| --- | --- |

5.2.2.3.

na glavnim svjetlima koja ispunjavaju uvjete ovog Pravilnika samo s obzirom na kratki svjetlosni snop, slova „SC”;

| 5.2.2.4. | na glavnim svjetlima koja ispunjavaju uvjete ovog Pravilnika samo s obzirom na dugi svjetlosni snop, slova „SR”; |
| --- | --- |

5.2.2.4.

na glavnim svjetlima koja ispunjavaju uvjete ovog Pravilnika samo s obzirom na dugi svjetlosni snop, slova „SR”;

| 5.2.2.5. | na glavnim svjetlima koja ispunjavaju uvjete ovog Pravilnika s obzirom na kratki i na dugi svjetlosni snop, slova „SCR”; |
| --- | --- |

5.2.2.5.

na glavnim svjetlima koja ispunjavaju uvjete ovog Pravilnika s obzirom na kratki i na dugi svjetlosni snop, slova „SCR”;

| 5.2.2.6. | na glavnim svjetlima s ugrađenom lećom od plastičnog materijala, skupina slova „PL” dodaje se uz simbole propisane u prethodno navedenim stavcima 5.2.2.3. do 5.2.2.5.; |
| --- | --- |

5.2.2.6.

na glavnim svjetlima s ugrađenom lećom od plastičnog materijala, skupina slova „PL” dodaje se uz simbole propisane u prethodno navedenim stavcima 5.2.2.3. do 5.2.2.5.;

| 5.2.2.7. | u svakom slučaju, na certifikatima o homologaciji i na izjavama koji se šalju državama koje su ugovorne stranke Sporazuma i primjenjuju ovaj Pravilnik, navodi se odgovarajući način rada primijenjen tijekom idućeg postupka u skladu sa stavkom 1.1.1.1. Priloga 5. i dopuštenog napona u skladu sa stavkom 1.1.1.2. Priloga 5.
  U odgovarajućim se slučajevima uređaj obilježava na sljedeći način:
  Na jedinicama koje ispunjavaju uvjete ovog Pravilnika koje su tako konstruirane da žarna nit kratkog svjetlosnog snopa ne svijetli istodobno s nekim drugim svjetlom s kojim može biti uzajamno ugrađeno:
  kosa crta (/) postavlja se iza simbola za kratko svjetlo na homologacijskoj oznaci; |
| --- | --- |

5.2.2.7.

u svakom slučaju, na certifikatima o homologaciji i na izjavama koji se šalju državama koje su ugovorne stranke Sporazuma i primjenjuju ovaj Pravilnik, navodi se odgovarajući način rada primijenjen tijekom idućeg postupka u skladu sa stavkom 1.1.1.1. Priloga 5. i dopuštenog napona u skladu sa stavkom 1.1.1.2. Priloga 5.

U odgovarajućim se slučajevima uređaj obilježava na sljedeći način:

Na jedinicama koje ispunjavaju uvjete ovog Pravilnika koje su tako konstruirane da žarna nit kratkog svjetlosnog snopa ne svijetli istodobno s nekim drugim svjetlom s kojim može biti uzajamno ugrađeno:

kosa crta (/) postavlja se iza simbola za kratko svjetlo na homologacijskoj oznaci;

| 5.2.2.8. | dvije znamenke homologacijskog broja (sada 02) koje označuju niz izmjena koje uključuju najnovije bitnije tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije i, u slučaju potrebe, propisana strelica može stajati bliže prethodno navedenim dodatnim znakovima; |
| --- | --- |

5.2.2.8.

dvije znamenke homologacijskog broja (sada 02) koje označuju niz izmjena koje uključuju najnovije bitnije tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije i, u slučaju potrebe, propisana strelica može stajati bliže prethodno navedenim dodatnim znakovima;

| 5.2.2.9. | oznake i znakovi iz stavaka 5.2.1. i 5.2.2. trebaju biti čitljivi i neizbrisivi i kad je glavno svjetlo ugrađeno na vozilo. |
| --- | --- |

5.2.2.9.

oznake i znakovi iz stavaka 5.2.1. i 5.2.2. trebaju biti čitljivi i neizbrisivi i kad je glavno svjetlo ugrađeno na vozilo.

5.3.   Izgled homologacijske oznake

5.3.1.   Samostalna svjetla

Prilog 4., sa slikama 1. do 9., ovom Pravilniku sadrži primjere uređivanja homologacijske oznake s gore spomenutim dodatnim znakovima.

5.3.2.   Grupirana, kombinirana ili uzajamno povezana svjetla

| 5.3.2.1. | Ako se utvrdi da su grupirana, kombinirana ili uzajamno povezana svjetla usklađena sa zahtjevima nekoliko pravilnika, može se postaviti samo jedna međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od kruga koji okružuje slovo „E”, nakon kojeg slijedi razlikovni broj za zemlju koja je izdala homologaciju te broj homologacije. Ova se homologacijska oznaka može nalaziti bilo gdje na grupiranim, kombiniranim ili uzajamno povezanim svjetlima, pod uvjetom:






  5.3.2.1.1. | da je vidljiva nakon njihove ugradnje; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.1.

Ako se utvrdi da su grupirana, kombinirana ili uzajamno povezana svjetla usklađena sa zahtjevima nekoliko pravilnika, može se postaviti samo jedna međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od kruga koji okružuje slovo „E”, nakon kojeg slijedi razlikovni broj za zemlju koja je izdala homologaciju te broj homologacije. Ova se homologacijska oznaka može nalaziti bilo gdje na grupiranim, kombiniranim ili uzajamno povezanim svjetlima, pod uvjetom:

5.3.2.1.1.

da je vidljiva nakon njihove ugradnje;

| 5.3.2.1.2. | da se ni jedan dio grupiranih, kombiniranih ili uzajamno povezanih svjetala koji emitira svjetlost ne može ukloniti, a da se istodobno ne ukloni homologacijska oznaka. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2.

da se ni jedan dio grupiranih, kombiniranih ili uzajamno povezanih svjetala koji emitira svjetlost ne može ukloniti, a da se istodobno ne ukloni homologacijska oznaka.

| 5.3.2.2. | Potrebno je naznačiti identifikacijski simbol za svako svjetlo koje odgovara Pravilniku na temelju kojeg je homologacija izdana, zajedno s odgovarajućom serijom izmjena u koje su uključene najnovije veće tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme dodjele homologacije, a prema potrebi potrebno je postaviti i strelicu:






  5.3.2.2.1. | na odgovarajućoj površini koja emitira svjetlo; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.2.

Potrebno je naznačiti identifikacijski simbol za svako svjetlo koje odgovara Pravilniku na temelju kojeg je homologacija izdana, zajedno s odgovarajućom serijom izmjena u koje su uključene najnovije veće tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme dodjele homologacije, a prema potrebi potrebno je postaviti i strelicu:

5.3.2.2.1.

na odgovarajućoj površini koja emitira svjetlo;

| 5.3.2.2.2. | ili u grupi, na takav način da se svako od grupiranih, kombiniranih ili uzajamno povezanih svjetala može jasno identificirati (vidjeti četiri primjera u Prilogu 4.). |
| --- | --- |

5.3.2.2.2.

ili u grupi, na takav način da se svako od grupiranih, kombiniranih ili uzajamno povezanih svjetala može jasno identificirati (vidjeti četiri primjera u Prilogu 4.).

| 5.3.2.3. | Veličina dijelova jedne homologacijske oznake nije manja od najmanje veličine propisane za najmanju pojedinačnu oznaku Pravilnikom prema kojem je homologacija izdana. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Veličina dijelova jedne homologacijske oznake nije manja od najmanje veličine propisane za najmanju pojedinačnu oznaku Pravilnikom prema kojem je homologacija izdana.

| 5.3.2.4. | Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala obuhvaćenih ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala obuhvaćenih ovim Pravilnikom.

| 5.3.2.5. | Prilog 4. slika 10., ovom Pravilniku sadrži primjere postavljanja homologacijskih oznaka za grupirana, kombinirana ili uzajamno povezana svjetla sa svim prethodno navedenim dodatnim simbolima. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Prilog 4. slika 10., ovom Pravilniku sadrži primjere postavljanja homologacijskih oznaka za grupirana, kombinirana ili uzajamno povezana svjetla sa svim prethodno navedenim dodatnim simbolima.

5.3.3.   Svjetla, čija se leća upotrebljavala za različite tipove glavnih svjetala i koja se mogu uzajamno ugraditi ili grupirati s ostalim svjetlima.

Primjenjuju se odredbe iz stavka 5.3.2.

| 5.3.3.1. | Osim toga, ako se upotrebljava ista leća, ona može nositi različite homologacijske oznake koje se odnose na različite tipove glavnih svjetala ili jedinica svjetla, pod uvjetom da glavno tijelo glavnog svjetla, čak ako se i ne može odvojiti od leće, također sadrži prostor opisan u stavku 4.2. i nosi homologacijske oznake važećih funkcija.
  Ako različiti tipovi glavnih svjetala imaju jednako kućište, na njemu mogu biti različite homologacijske oznake. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Osim toga, ako se upotrebljava ista leća, ona može nositi različite homologacijske oznake koje se odnose na različite tipove glavnih svjetala ili jedinica svjetla, pod uvjetom da glavno tijelo glavnog svjetla, čak ako se i ne može odvojiti od leće, također sadrži prostor opisan u stavku 4.2. i nosi homologacijske oznake važećih funkcija.

Ako različiti tipovi glavnih svjetala imaju jednako kućište, na njemu mogu biti različite homologacijske oznake.

| 5.3.3.2. | Na slici 11. iz Priloga 4. ovom Pravilniku navode se primjeri rješenja homologacijskih oznaka koje se odnose na prethodni slučaj. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Na slici 11. iz Priloga 4. ovom Pravilniku navode se primjeri rješenja homologacijskih oznaka koje se odnose na prethodni slučaj.

6.   OPĆI ZAHTJEVI

| 6.1. | Svaki uzorak mora zadovoljavati zahtjeve navedene u ovom stavku 6. i u stavcima 7. i 8. te, prema potrebi, u stavku 9. |
| --- | --- |

6.1.

Svaki uzorak mora zadovoljavati zahtjeve navedene u ovom stavku 6. i u stavcima 7. i 8. te, prema potrebi, u stavku 9.

| 6.2. | SB jedinice trebaju biti izrađene na način da zadrže svoje propisane fotometrijske značajke i ispravne radne funkcije pri svakodnevnoj upotrebi, unatoč vibracijama kojima mogu biti izložene. |
| --- | --- |

6.2.

SB jedinice trebaju biti izrađene na način da zadrže svoje propisane fotometrijske značajke i ispravne radne funkcije pri svakodnevnoj upotrebi, unatoč vibracijama kojima mogu biti izložene.

| 6.2.1. | Glavna svjetla moraju biti opremljena napravom koja omogućava njihovo namještanje na vozilu sukladno odgovarajućim propisima. Takva naprava ne treba biti postavljena na jedinice SB glavnog svjetla koje su namijenjene ugradbi na vozila na kojima se glavna svjetla mogu namještati na drugi način. U slučaju kad su SB jedinica koja emitira dugi svjetlosni snop i ona koja emitira kratki svjetlosni snop ugrađene tako da čine složenu cjelinu, naprava za podešavanje treba omogućiti svakoj SB jedinici posebno da se propisno podesi. |
| --- | --- |

6.2.1.

Glavna svjetla moraju biti opremljena napravom koja omogućava njihovo namještanje na vozilu sukladno odgovarajućim propisima. Takva naprava ne treba biti postavljena na jedinice SB glavnog svjetla koje su namijenjene ugradbi na vozila na kojima se glavna svjetla mogu namještati na drugi način. U slučaju kad su SB jedinica koja emitira dugi svjetlosni snop i ona koja emitira kratki svjetlosni snop ugrađene tako da čine složenu cjelinu, naprava za podešavanje treba omogućiti svakoj SB jedinici posebno da se propisno podesi.

| 6.2.2. | Međutim, to se neće primjenjivati na sklopove glavnih svjetala čiji se reflektori ne mogu razdvojiti. Na takav tip sklopa odnose se uvjeti iz stavka 8. ovog Pravilnika. U slučaju kada se upotrebljava više od jednog izvora svjetlosti za glavno svjetlo, za određivanje maksimalne vrijednosti osvjetljenja (E max) upotrebljavaju se kombinirane funkcije glavnog svjetla. |
| --- | --- |

6.2.2.

Međutim, to se neće primjenjivati na sklopove glavnih svjetala čiji se reflektori ne mogu razdvojiti. Na takav tip sklopa odnose se uvjeti iz stavka 8. ovog Pravilnika. U slučaju kada se upotrebljava više od jednog izvora svjetlosti za glavno svjetlo, za određivanje maksimalne vrijednosti osvjetljenja (E max) upotrebljavaju se kombinirane funkcije glavnog svjetla.

| 6.3. | Priključci trebaju biti u električnom spoju samo s odgovarajućom žarnom niti ili nitima i moraju biti čvrsto i trajno pričvršćeni na jedinicu. |
| --- | --- |

6.3.

Priključci trebaju biti u električnom spoju samo s odgovarajućom žarnom niti ili nitima i moraju biti čvrsto i trajno pričvršćeni na jedinicu.

| 6.4. | Ako su jedinice kružne, one trebaju osigurati sve fizičke značajke i električne veze prikazane na jednoj od ploča SB2 – SB7 u Prilogu 4. te trebaju biti napravljene prema dimenzijama na toj ploči. |
| --- | --- |

6.4.

Ako su jedinice kružne, one trebaju osigurati sve fizičke značajke i električne veze prikazane na jednoj od ploča SB2 – SB7 u Prilogu 4. te trebaju biti napravljene prema dimenzijama na toj ploči.

| 6.5. | SB jedinice konstruirane na način da ispunjavaju uvjete i u zemljama u kojima se promet odvija desnom stranom i u zemljama u kojima se promet odvija lijevom stranom, mogu biti prilagođene prometu na zadanoj strani ceste ili pomoću odgovarajućeg početnog podešavanja kod ugradbe na vozilo ili pomoću naknadnog podešavanja od strane korisnika. Takvo se početno ili naknadno podešavanje može obaviti učvršćivanjem optičke jedinice pod određenim kutom na vozilo. U svakom slučaju, moguća su samo dva položaja kod podešavanja, jedan za promet na desnoj strani i drugi za promet na lijevoj. Konstrukcijom se unaprijed sprečava nehotično pomicanje sklopa iz jednog položaja u drugi ili njegovo postavljanje u srednji položaj. Sukladnost sa zahtjevima iz ovog stavka treba provjeriti vizualno ili, prema potrebi, pokusnom ugradnjom. |
| --- | --- |

6.5.

SB jedinice konstruirane na način da ispunjavaju uvjete i u zemljama u kojima se promet odvija desnom stranom i u zemljama u kojima se promet odvija lijevom stranom, mogu biti prilagođene prometu na zadanoj strani ceste ili pomoću odgovarajućeg početnog podešavanja kod ugradbe na vozilo ili pomoću naknadnog podešavanja od strane korisnika. Takvo se početno ili naknadno podešavanje može obaviti učvršćivanjem optičke jedinice pod određenim kutom na vozilo. U svakom slučaju, moguća su samo dva položaja kod podešavanja, jedan za promet na desnoj strani i drugi za promet na lijevoj. Konstrukcijom se unaprijed sprečava nehotično pomicanje sklopa iz jednog položaja u drugi ili njegovo postavljanje u srednji položaj. Sukladnost sa zahtjevima iz ovog stavka treba provjeriti vizualno ili, prema potrebi, pokusnom ugradnjom.

| 6.6. | Treba provesti dodatna ispitivanja u skladu sa zahtjevima Priloga 5. kako bi se osiguralo da u uporabi nema prevelike promjene fotometrijskih značajki. |
| --- | --- |

6.6.

Treba provesti dodatna ispitivanja u skladu sa zahtjevima Priloga 5. kako bi se osiguralo da u uporabi nema prevelike promjene fotometrijskih značajki.

| 6.7. | Ako je leća glavnoga svjetla od plastičnog materijala, ispitivanja se obavljaju u skladu sa zahtjevima Priloga 6. |
| --- | --- |

6.7.

Ako je leća glavnoga svjetla od plastičnog materijala, ispitivanja se obavljaju u skladu sa zahtjevima Priloga 6.

7.   NOMINALNE VRIJEDNOSTI

| 7.1. | Vrijednosti nominalnog napona su: 6, 12 i 24 volta. (5) |
| --- | --- |

7.1.

Vrijednosti nominalnog napona su: 6, 12 i 24 volta. (5)

| 7.2. | Energija koju je potrošila bilo koja dostavljena SB jedinica na ispitivanju napona ne smije prijeći nominalnu snagu u vatima zabilježenu na jedinici u postotku većem nego što je određeno u tablici 1. Niže ograničenje za dopušteno odstupanje snage u vatima nije određeno, ali moraju se poštovati najmanje rasvjetne vrijednosti određene u tablici 2. stavka 8.8.

  Tablica 1. | Kružne jedinice promjera 180 mm | Kružne jedinice promjera 145 mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Nazivni napon: | 6 | 12 | 6 | 12 |
| Ispitni napon | 6 | 12 | 6 | 12 |
| | Nazivna snaga i dopuštena odstupanja |
| Žarulja s dvije žarne niti (6) | Dugi svjetlosni snop | 60 + 0 % | 37,5 + 0 % |
| Kratki svjetlosni snop | 50 + 0 % | 50 + 0 % |
| Žarna nit samo za dugi svjetlosni snop | 75 + 0 % | 50 + 0 % |
| Žarna nit samo za kratki svjetlosni snop | 50 + 0 % | 50 + 0 % |

7.2.

Energija koju je potrošila bilo koja dostavljena SB jedinica na ispitivanju napona ne smije prijeći nominalnu snagu u vatima zabilježenu na jedinici u postotku većem nego što je određeno u tablici 1. Niže ograničenje za dopušteno odstupanje snage u vatima nije određeno, ali moraju se poštovati najmanje rasvjetne vrijednosti određene u tablici 2. stavka 8.8.

Tablica 1.

Kružne jedinice promjera 180 mm

Kružne jedinice promjera 145 mm

Nazivni napon:

6

12

6

12

Ispitni napon

6

12

6

12

Nazivna snaga i dopuštena odstupanja

Žarulja s dvije žarne niti (6)

Dugi svjetlosni snop

60 + 0 %

37,5 + 0 %

Kratki svjetlosni snop

50 + 0 %

50 + 0 %

Žarna nit samo za dugi svjetlosni snop

75 + 0 %

50 + 0 %

Žarna nit samo za kratki svjetlosni snop

50 + 0 %

50 + 0 %

8.   OSVJETLJENJE (7)

| 8.1. | SB jedinice izrađuju se tako da osiguravaju odgovarajuće osvjetljenje bez bliještanja kratkog svjetlosnog snopa i dobru rasvjetu dugog svjetlosnog snopa. |
| --- | --- |

8.1.

SB jedinice izrađuju se tako da osiguravaju odgovarajuće osvjetljenje bez bliještanja kratkog svjetlosnog snopa i dobru rasvjetu dugog svjetlosnog snopa.

| 8.2. | Osvjetljenje koju proizvodi jedinica provjerava se na okomitom zaslonu postavljenom na udaljenosti od 25 m ispred jedinice i pod pravim kutovima u odnosu na njezinu os (vidjeti Prilog 4., ploče SB8a i SB8b). |
| --- | --- |

8.2.

Osvjetljenje koju proizvodi jedinica provjerava se na okomitom zaslonu postavljenom na udaljenosti od 25 m ispred jedinice i pod pravim kutovima u odnosu na njezinu os (vidjeti Prilog 4., ploče SB8a i SB8b).

| 8.3. | Kratki svjetlosni snop mora proizvesti dovoljno oštru granicu „svjetlo-tama” da se može podesiti na odgovarajući način. Granica „svjetlo-tama” vodoravna je crta na strani suprotnoj od smjera prometa za koju je glavno svjetlo predviđeno; na drugoj strani ona mora biti vodoravna ili s kutom nagiba 15o iznad vodoravne crte. |
| --- | --- |

8.3.

Kratki svjetlosni snop mora proizvesti dovoljno oštru granicu „svjetlo-tama” da se može podesiti na odgovarajući način. Granica „svjetlo-tama” vodoravna je crta na strani suprotnoj od smjera prometa za koju je glavno svjetlo predviđeno; na drugoj strani ona mora biti vodoravna ili s kutom nagiba 15o iznad vodoravne crte.

| 8.4. | SB jedinicu treba usmjeriti na način tako da kratki svjetlosni snop:






  8.4.1. | u slučaju jedinica konstruiranih za ispunjavanje uvjeta vožnje na desnoj strani, granica „svjetlo-tama” na lijevoj polovici zaslona (8) bude vodoravna, a u slučaju jedinica konstruiranih za ispunjavanje uvjeta vožnje na lijevoj strani, granica „svjetlo-tama” na desnoj polovici bude vodoravna; |
| --- | --- | --- |

8.4.

SB jedinicu treba usmjeriti na način tako da kratki svjetlosni snop:

8.4.1.

u slučaju jedinica konstruiranih za ispunjavanje uvjeta vožnje na desnoj strani, granica „svjetlo-tama” na lijevoj polovici zaslona (8) bude vodoravna, a u slučaju jedinica konstruiranih za ispunjavanje uvjeta vožnje na lijevoj strani, granica „svjetlo-tama” na desnoj polovici bude vodoravna;

| 8.4.2. | ovaj vodoravni dio granice „svjetlo-tama” smješten je na zaslonu 25 cm ispod razine vodoravne ravnine koja prolazi kroz žarište jedinice (vidjeti Prilog 4., ploče SB8a i SB8b); |
| --- | --- |

8.4.2.

ovaj vodoravni dio granice „svjetlo-tama” smješten je na zaslonu 25 cm ispod razine vodoravne ravnine koja prolazi kroz žarište jedinice (vidjeti Prilog 4., ploče SB8a i SB8b);

| 8.4.3. | zaslon je u položaju navedenom u Prilogu 4., ploče SB8a i SB8b
   (9). |
| --- | --- |

8.4.3.

zaslon je u položaju navedenom u Prilogu 4., ploče SB8a i SB8b
   (9).

| 8.5. | Pri takvom namještanju jedinica za koju se homologacija zahtijeva samo za kratko svjetlo (10) mora zadovoljavati samo zahtjeve propisane u stavku 8.8. u nastavku; ako je namijenjena i za kratko i za dugo svjetlo, mora ispuniti zahtjeve propisane u stavcima 8.8. i 8.9. |
| --- | --- |

8.5.

Pri takvom namještanju jedinica za koju se homologacija zahtijeva samo za kratko svjetlo (10) mora zadovoljavati samo zahtjeve propisane u stavku 8.8. u nastavku; ako je namijenjena i za kratko i za dugo svjetlo, mora ispuniti zahtjeve propisane u stavcima 8.8. i 8.9.

| 8.6. | Ako SB jedinica usmjerena na taj način ne ispunjava uvjete iz stavaka 8.8. i 8.9., njezino se poravnanje može promijeniti pod uvjetom da se os snopa pomakne u stranu za manje od 1° (= 44 cm) udesno ili ulijevo (11). Za lakše centriranje pomoću granice „svjetlo-tama”, jedinica se može djelomično potamniti kako bi se granica „svjetlo-tama” pooštrila. |
| --- | --- |

8.6.

Ako SB jedinica usmjerena na taj način ne ispunjava uvjete iz stavaka 8.8. i 8.9., njezino se poravnanje može promijeniti pod uvjetom da se os snopa pomakne u stranu za manje od 1° (= 44 cm) udesno ili ulijevo (11). Za lakše centriranje pomoću granice „svjetlo-tama”, jedinica se može djelomično potamniti kako bi se granica „svjetlo-tama” pooštrila.

| 8.7. | U slučaju kad SB jedinica osigurava samo dugi svjetlosni snop, ona se mora usmjeriti na način da se područje najvećeg osvjetljenja postavi na presjecište HV crta hh i vv; takva jedinica treba ispunjavati samo uvjete iz stavka 8.9. |
| --- | --- |

8.7.

U slučaju kad SB jedinica osigurava samo dugi svjetlosni snop, ona se mora usmjeriti na način da se područje najvećeg osvjetljenja postavi na presjecište HV crta hh i vv; takva jedinica treba ispunjavati samo uvjete iz stavka 8.9.

| 8.8. | Osvijetljenost koju proizvodi kratko svjetlo na zaslonu mora ispunjavati sljedeće zahtjeve:

  Tablica 2.









  Točka na mjernom zaslonu | Potrebno osvjetljenje u luksima |
| --- | --- | --- |
| SB jedinice za promet desnom stranom | SB jedinice za promet lijevom stranom | Minimum | Maksimum |
| B 50 L | B 50 R | — | 0,3 |
| 75 R | 75 L | 6 | — |
| 50 R | 50 L | 6 | — |
| 25 L | 25 R | 1,5 | — |
| 25 R | 25 L | 1,5 | — |
| Energetska točka u području III. | — | 0,7 |
| Energetska točka u području IV. | 2 | — |
| Energetska točka u području I. | — | 20 |

8.8.

Osvijetljenost koju proizvodi kratko svjetlo na zaslonu mora ispunjavati sljedeće zahtjeve:

Tablica 2.

Točka na mjernom zaslonu

Potrebno osvjetljenje u luksima

SB jedinice za promet desnom stranom

SB jedinice za promet lijevom stranom

Minimum

Maksimum

B 50 L

B 50 R

—

0,3

75 R

75 L

6

—

50 R

50 L

6

—

25 L

25 R

1,5

—

25 R

25 L

1,5

—

Energetska točka u području III.

—

0,7

Energetska točka u području IV.

2

—

Energetska točka u području I.

—

20

| 8.8.1. | U područjima I., II., III. i IV. ne smije biti bočnih odstupanja osvijetljenosti koja bi štetno djelovala na dobru vidljivost. |
| --- | --- |

8.8.1.

U područjima I., II., III. i IV. ne smije biti bočnih odstupanja osvijetljenosti koja bi štetno djelovala na dobru vidljivost.

| 8.8.2. | SB jedinice konstruirane za ispunjavanje uvjeta oba prometna sustava moraju u oba položaja ispunjavati prethodno utvrđene uvjete za odgovarajući prometni smjer. |
| --- | --- |

8.8.2.

SB jedinice konstruirane za ispunjavanje uvjeta oba prometna sustava moraju u oba položaja ispunjavati prethodno utvrđene uvjete za odgovarajući prometni smjer.

| 8.9. | U slučaju SB jedinice konstruirane na način da osigura dugi i kratki svjetlosni snop, mjerenja osvjetljenja koje na zaslonu proizvodi dugi svjetlosni snop poduzimaju se s istim usmjeravanjem jedinice i naponom kao i za mjerenja na temelju stavka 8.8. |
| --- | --- |

8.9.

U slučaju SB jedinice konstruirane na način da osigura dugi i kratki svjetlosni snop, mjerenja osvjetljenja koje na zaslonu proizvodi dugi svjetlosni snop poduzimaju se s istim usmjeravanjem jedinice i naponom kao i za mjerenja na temelju stavka 8.8.

| 8.10. | Osvijetljenost koju na zaslonu proizvodi dugo svjetlo mora zadovoljavati sljedeće zahtjeve:






  8.10.1. | točka sjecišta (HV) između crta hh i vv mora se nalaziti unutar „izoluksa” koji predstavlja 90 % najveće osvijetljenosti. Najveća vrijednost ne smije biti manja od 32 luksa; |
| --- | --- | --- |

8.10.

Osvijetljenost koju na zaslonu proizvodi dugo svjetlo mora zadovoljavati sljedeće zahtjeve:

8.10.1.

točka sjecišta (HV) između crta hh i vv mora se nalaziti unutar „izoluksa” koji predstavlja 90 % najveće osvijetljenosti. Najveća vrijednost ne smije biti manja od 32 luksa;

| 8.10.2. | polazeći od točke HV, vodoravno udesno i ulijevo, osvjetljenje ne smije biti manje od 16 luksa sve do udaljenosti od 1,125 metara i ne manje od 4 luksa sve do udaljenosti od 2,25 metara. |
| --- | --- |

8.10.2.

polazeći od točke HV, vodoravno udesno i ulijevo, osvjetljenje ne smije biti manje od 16 luksa sve do udaljenosti od 1,125 metara i ne manje od 4 luksa sve do udaljenosti od 2,25 metara.

| 8.11. | Vrijednosti osvjetljenja na zaslonu spomenute u stavcima 8.8. i 8.9. mjere se pomoću fotoelektrične ćelije čija je efektivna površina sadržana u kvadratu duljine stranice 65 mm. |
| --- | --- |

8.11.

Vrijednosti osvjetljenja na zaslonu spomenute u stavcima 8.8. i 8.9. mjere se pomoću fotoelektrične ćelije čija je efektivna površina sadržana u kvadratu duljine stranice 65 mm.

9.   BOJA

Emitirano svjetlo bijele je boje.

10.   OCJENA SMETNJE

Treba provesti ocjenu (12) smetnje uzrokovanu kratkim svjetlosnim snopom SB jedinice.

11.   SUKLADNOST PROZVODNJE

| 11.1. | Glavna svjetla odobrena ovim Pravilnikom proizvode se tako da su u skladu s homologiranim tipom te da ispunjavaju zahtjeve utvrđene u stavcima 8. i 9. |
| --- | --- |

11.1.

Glavna svjetla odobrena ovim Pravilnikom proizvode se tako da su u skladu s homologiranim tipom te da ispunjavaju zahtjeve utvrđene u stavcima 8. i 9.

| 11.2. | Kako bi se provjerilo da su zahtjevi iz stavka 11.1. ispunjeni, provodi se odgovarajuća kontrola proizvodnje. |
| --- | --- |

11.2.

Kako bi se provjerilo da su zahtjevi iz stavka 11.1. ispunjeni, provodi se odgovarajuća kontrola proizvodnje.

| 11.3. | Nositelj homologacije osobito mora:






  11.3.1. | osigurati postojanje postupaka za djelotvoran nadzor kvalitete proizvoda; |
| --- | --- | --- |

11.3.

Nositelj homologacije osobito mora:

11.3.1.

osigurati postojanje postupaka za djelotvoran nadzor kvalitete proizvoda;

| 11.3.2. | imati pristup kontrolnoj opremi potrebnoj za provjeru sukladnosti sa svakim homologiranim tipom; |
| --- | --- |

11.3.2.

imati pristup kontrolnoj opremi potrebnoj za provjeru sukladnosti sa svakim homologiranim tipom;

| 11.3.3. | osigurati da se rezultati ispitivanja zabilježe i da pripadajući dokumenti ostanu dostupni u razdoblju koje je potrebno utvrditi u skladu s administrativnim tijelom; |
| --- | --- |

11.3.3.

osigurati da se rezultati ispitivanja zabilježe i da pripadajući dokumenti ostanu dostupni u razdoblju koje je potrebno utvrditi u skladu s administrativnim tijelom;

| 11.3.4. | analizira rezultate svih vrsta ispitivanja kako bi se potvrdila i osigurala stabilnost značajki proizvoda, dozvoljavajući odstupanja u industrijskoj proizvodnji; |
| --- | --- |

11.3.4.

analizira rezultate svih vrsta ispitivanja kako bi se potvrdila i osigurala stabilnost značajki proizvoda, dozvoljavajući odstupanja u industrijskoj proizvodnji;

| 11.3.5. | osigurati da se za svaku vrstu proizvoda obave najmanje ona ispitivanja propisana u Prilogu 3. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

11.3.5.

osigurati da se za svaku vrstu proizvoda obave najmanje ona ispitivanja propisana u Prilogu 3. ovom Pravilniku;

| 11.3.6. | osigurati da bilo koje prikupljanje uzoraka koje pruža dokaz o nesukladnosti s tipom ispitivanja uzetim u obzir dovede do novog prikupljanja i novog ispitivanja. Poduzimaju se sve potrebne mjere kako bi se ponovno uspostavila sukladnost odgovarajuće proizvodnje. |
| --- | --- |

11.3.6.

osigurati da bilo koje prikupljanje uzoraka koje pruža dokaz o nesukladnosti s tipom ispitivanja uzetim u obzir dovede do novog prikupljanja i novog ispitivanja. Poduzimaju se sve potrebne mjere kako bi se ponovno uspostavila sukladnost odgovarajuće proizvodnje.

| 11.4. | Nadležno tijelo koje je izdalo homologaciju tipa može u bilo koje vrijeme provjeriti metode za kontrolu sukladnosti primjenjive na svaku proizvodnu jedinicu. |
| --- | --- |

11.4.

Nadležno tijelo koje je izdalo homologaciju tipa može u bilo koje vrijeme provjeriti metode za kontrolu sukladnosti primjenjive na svaku proizvodnu jedinicu.

| 11.4.1. | Prilikom svake inspekcije inspektoru treba predočiti ispitne knjige i pregled zapisa o proizvodnji. |
| --- | --- |

11.4.1.

Prilikom svake inspekcije inspektoru treba predočiti ispitne knjige i pregled zapisa o proizvodnji.

| 11.4.2. | Inspektor može nasumce uzeti uzorke koji se moraju ispitivati u laboratoriju proizvođača. Minimalni broj uzoraka može se odrediti u pogledu rezultata vlastitih provjera proizvođača. |
| --- | --- |

11.4.2.

Inspektor može nasumce uzeti uzorke koji se moraju ispitivati u laboratoriju proizvođača. Minimalni broj uzoraka može se odrediti u pogledu rezultata vlastitih provjera proizvođača.

| 11.4.3. | Pokaže li se razina kvalitete nezadovoljavajućom ili se učini potrebnim provjeriti valjanost ispitivanja obavljenih u zahtjevu iz prethodnog stavka 11.4.2., inspektor odabire uzorke koji se dostavljaju tehničkoj službi koja je pratila tip ispitivanja za homologaciju primjenjujući kriterije iz Priloga 7. |
| --- | --- |

11.4.3.

Pokaže li se razina kvalitete nezadovoljavajućom ili se učini potrebnim provjeriti valjanost ispitivanja obavljenih u zahtjevu iz prethodnog stavka 11.4.2., inspektor odabire uzorke koji se dostavljaju tehničkoj službi koja je pratila tip ispitivanja za homologaciju primjenjujući kriterije iz Priloga 7.

| 11.4.4. | Nadležno tijelo može obaviti bilo koje ispitivanje propisano ovim Pravilnikom. Ova se ispitivanja moraju obaviti na uzorcima odabranim nasumce, i to tako da ne dođe do narušavanja obaveza isporuke proizvođača te prema kriterijima iz Priloga 7. |
| --- | --- |

11.4.4.

Nadležno tijelo može obaviti bilo koje ispitivanje propisano ovim Pravilnikom. Ova se ispitivanja moraju obaviti na uzorcima odabranim nasumce, i to tako da ne dođe do narušavanja obaveza isporuke proizvođača te prema kriterijima iz Priloga 7.

| 11.4.5. | Nadležno tijelo nastoji obaviti inspekciju jedanput svake dvije godine. Međutim, to ovisi o nahođenju nadležnog tijela i njegovom povjerenju u prihvaćene postupke za učinkoviti nadzor sukladnosti proizvodnje. U slučaju da su zabilježeni negativni rezultati, nadležno je tijelo dužno u najkraćem roku osigurati poduzimanje svih potrebnih mjera za ponovno uspostavljanje sukladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

11.4.5.

Nadležno tijelo nastoji obaviti inspekciju jedanput svake dvije godine. Međutim, to ovisi o nahođenju nadležnog tijela i njegovom povjerenju u prihvaćene postupke za učinkoviti nadzor sukladnosti proizvodnje. U slučaju da su zabilježeni negativni rezultati, nadležno je tijelo dužno u najkraćem roku osigurati poduzimanje svih potrebnih mjera za ponovno uspostavljanje sukladnosti proizvodnje.

| 11.5. | Glavna svjetla s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir. |
| --- | --- |

11.5.

Glavna svjetla s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir.

| 11.6. | Referentna oznaka ne uzima se u obzir. |
| --- | --- |

11.6.

Referentna oznaka ne uzima se u obzir.

12.   KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

| 12.1. | Homologacija izdana za tip SB jedinice u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako gore navedeni uvjeti nisu ispunjeni ili ako glavno svjetlo koje nosi homologacijsku oznaku nije sukladno s odobrenim tipom. |
| --- | --- |

12.1.

Homologacija izdana za tip SB jedinice u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako gore navedeni uvjeti nisu ispunjeni ili ako glavno svjetlo koje nosi homologacijsku oznaku nije sukladno s odobrenim tipom.

| 12.2. | Ako stranka Ugovora koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče prethodno izdanu homologaciju, bez odlaganja o tome obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik obrascem za obavješćivanje sukladno predlošku u Prilogu 2. ovome Pravilniku. |
| --- | --- |

12.2.

Ako stranka Ugovora koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče prethodno izdanu homologaciju, bez odlaganja o tome obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik obrascem za obavješćivanje sukladno predlošku u Prilogu 2. ovome Pravilniku.

13.   PROMJENA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE TIPA SB JEDINICE GLAVNOG SVJETLA

| 13.1. | Svaka promjena tipa zabrtvljene jedinice glavnog svjetla (SB jedinice) prijavljuje se administrativnom tijelu koje je odobrilo taj tip zabrtvljene jedinice glavnog svjetla (SB jedinice). Tijelo tada može:






  13.1.1. | smatrati kako nije vjerojatno da promjene imaju značajno nepovoljan učinak i kako SB jedinica glavnog svjetla u svakom slučaju zadovoljava uvjete; |
| --- | --- | --- |

13.1.

Svaka promjena tipa zabrtvljene jedinice glavnog svjetla (SB jedinice) prijavljuje se administrativnom tijelu koje je odobrilo taj tip zabrtvljene jedinice glavnog svjetla (SB jedinice). Tijelo tada može:

13.1.1.

smatrati kako nije vjerojatno da promjene imaju značajno nepovoljan učinak i kako SB jedinica glavnog svjetla u svakom slučaju zadovoljava uvjete;

| 13.1.2. | zahtijevati daljnje izvješće o ispitivanju od tehničke službe odgovorne za provedbu ispitivanja. |
| --- | --- |

13.1.2.

zahtijevati daljnje izvješće o ispitivanju od tehničke službe odgovorne za provedbu ispitivanja.

| 13.2. | Potvrda ili odbijanje homologacije, navodeći izmjene, dostavlja se stranama Sporazuma koje primjenjuju Pravilnik putem postupka prethodno navedenog u stavku 5.1.4.. |
| --- | --- |

13.2.

Potvrda ili odbijanje homologacije, navodeći izmjene, dostavlja se stranama Sporazuma koje primjenjuju Pravilnik putem postupka prethodno navedenog u stavku 5.1.4..

| 13.3. | Nadležno tijelo koje odobrava proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj za takvo proširenje te o tome obavješćuje ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik pomoću obrasca koji je u skladu s primjerkom u Prilogu 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

13.3.

Nadležno tijelo koje odobrava proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj za takvo proširenje te o tome obavješćuje ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik pomoću obrasca koji je u skladu s primjerkom u Prilogu 1. ovom Pravilniku.

14.   KONAČNA OBUSTAVA PROIZVODNJE

U slučaju da nositelj homologacije prestane proizvoditi uređaj homologiran prema ovom Pravilniku, o tome je dužan obavijestiti tijelo koje je izdalo homologaciju. Po primitku obavijesti, to tijelo o tome obavješćuje druge stranke Ugovora iz 1958. godine koje primjenjuju ovaj Pravilnik obrascem za obavješćivanje sukladno predlošku u Prilogu 2. ovome Pravilniku.

15.   PRIJELAZNE ODREDBE

| 15.1. | Dvanaest mjeseci od datuma stupanja na snagu niza izmjena 03 ovog Pravilnika, Ugovorne strane koje primjenjuju ovaj Pravilnik prestaju izdavati homologacije u skladu s ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

15.1.

Dvanaest mjeseci od datuma stupanja na snagu niza izmjena 03 ovog Pravilnika, Ugovorne strane koje primjenjuju ovaj Pravilnik prestaju izdavati homologacije u skladu s ovim Pravilnikom.

| 15.2. | Ugovorne strane koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbiti proširenja homologacije prema ovoj i svakoj prethodnoj seriji izmjena ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

15.2.

Ugovorne strane koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbiti proširenja homologacije prema ovoj i svakoj prethodnoj seriji izmjena ovog Pravilnika.

| 15.3. | Postojeće homologacije izdane prije datuma stupanja na snagu serije izmjena 03 ovog Pravilnika kao i sva proširenja homologacije, uključujući one koje su dodijeljene naknadno prema prijašnjoj seriji izmjena ovog Pravilnika, ostaju važeće neograničeno. |
| --- | --- |

15.3.

Postojeće homologacije izdane prije datuma stupanja na snagu serije izmjena 03 ovog Pravilnika kao i sva proširenja homologacije, uključujući one koje su dodijeljene naknadno prema prijašnjoj seriji izmjena ovog Pravilnika, ostaju važeće neograničeno.

| 15.4. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik i dalje izdaju homologacije za glavna svjetla na temelju ove i svake prijašnje serije izmjena ovog Pravilnika, uz uvjet da su glavna svjetla namijenjena kao zamjene za ugradbu na vozila u uporabi. |
| --- | --- |

15.4.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik i dalje izdaju homologacije za glavna svjetla na temelju ove i svake prijašnje serije izmjena ovog Pravilnika, uz uvjet da su glavna svjetla namijenjena kao zamjene za ugradbu na vozila u uporabi.

| 15.5. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik i dalje dopuštaju ugradbu glavnog svjetla homologiranog prema ovom Pravilniku na tip vozila ili na vozilo. |
| --- | --- |

15.5.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik i dalje dopuštaju ugradbu glavnog svjetla homologiranog prema ovom Pravilniku na tip vozila ili na vozilo.

| 15.6. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik i dalje dopuštaju ugradbu ili uporabu na vozilu u uporabi glavnog svjetla homologiranog prema ovom Pravilniku kako je izmijenjeno prema prethodnim serijama izmjena uz uvjet da je glavno svjetlo namijenjeno za zamjenu. |
| --- | --- |

15.6.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik i dalje dopuštaju ugradbu ili uporabu na vozilu u uporabi glavnog svjetla homologiranog prema ovom Pravilniku kako je izmijenjeno prema prethodnim serijama izmjena uz uvjet da je glavno svjetlo namijenjeno za zamjenu.

16.   NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI NADLEŽNIH ZA HOMOLOGACIJSKA ISPITIVANJA I ADMINISTRATIVNIH TIJELA

Strane Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su Tajništvu Ujedinjenih naroda dostaviti nazive i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja kao i administrativnih tijela koja izdaju homologacije te kojima je potrebno poslati izjave kojima se potvrđuje ili odbija homologacija ili proširenje homologacije ili povlačenje homologacije ili konačna obustava proizvodnje, a izdani su u drugim državama.

---

(1)  Odredbe ovog Pravilnika ne sprečavaju stranku Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik da zabrani kombiniranje glavnog svjetla s ugrađenom lećom od plastičnog materijala homologiranog na temelju ovog Pravilnika s mehaničkim uređajem za čišćenje glavnog svjetla (s brisačima).

(2)  Kako je utvrđeno u Prilogu 7. pročišćenog teksta Rezolucije o proizvodnji vozila (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev. 1/Amend. 2, kako je zadnje izmijenjena Izmjenom 4.).

(3)  Kad su SB jedinice konstruirane prema uvjetima kretanja u prometu samo na jednoj strani (desnoj ili lijevoj), preporučuje se da ploha, koja može biti skrivena kako se korisnici ne bi nelagodno osjećali u državi gdje se promet odvija suprotnom stranom ceste od države za koju je SB jedinica konstruirana, bude neizbrisivo ocrtana na prednjoj leći. Međutim, ta oznaka nije potrebna kad je ta površina jasno uočljiva iz konstrukcije.

(4)  Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(5)  24-voltne jedinice su u razmatranju.

(6)  U slučaju SB jedinica s dvije žarne niti, uzorci se mogu podnijeti za homologaciju za obje funkcije ili samo za kratki svjetlosni snop.

(7)  Sva fotometrijska mjerenja provode se pri ispitnom naponu navedenom u stavku 7.

(8)  Mjerni zaslon mora biti dovoljno širok da omogući provjeru granice „svjetlo-tama” u području koje se proteže najmanje 5o od crte vv.

(9)  Ako u slučaju jedinice koja je konstruirana u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika samo za kratko svjetlo os fokusa bitno odstupa od općeg smjera svjetla, obavlja se bočno namještanje tako da su u čim većoj mjeri ispunjeni zahtjevi za osvijetljenost u točkama 75 R i 50 R za promet desnom stranom, odnosno u točkama 75 L i 50 L za promet lijevom stranom.

(10)  Jedinica koja emitira kratki svjetlosni snop može emitirati i dugi svjetlosni snop koji ne podliježe tom zahtjevu.

(11)  Granica odstupanja od usmjerenosti od 1° udesno ili ulijevo nije nesukladna s okomitim odstupanjem, koje je ograničeno samo uvjetima utvrđenima u stavku 8.9..

(12)  Ovaj zahtjev bit će predmet preporuke tijelu za homologaciju.

---

PRILOG 1.

SB JEDINICE ZA POLJOPRIVREDNE ILI ŠUMSKE TRAKTORE I OSTALA SPORA VOZILA

| 1. | Odredbe ovog Pravilnika primjenjuju se također na homologaciju posebnih SB jedinica za poljoprivredne ili šumske traktore i ostala spora vozila, takvih svjetala koja su namijenjena osiguravanju dugog i kratkog svjetla te imaju promjer (1) manji od 160 mm, sa sljedećim promjenama: |
| --- | --- |

1.

Odredbe ovog Pravilnika primjenjuju se također na homologaciju posebnih SB jedinica za poljoprivredne ili šumske traktore i ostala spora vozila, takvih svjetala koja su namijenjena osiguravanju dugog i kratkog svjetla te imaju promjer (1) manji od 160 mm, sa sljedećim promjenama:

| 1.1. | minimalne zahtjeve za osvjetljenje utvrđene u stavku 8.8. ovog Pravilnika treba smanjiti u omjeru



  ovisno o sljedećim apsolutno nižim granicama: | 3 luksa na točki 75 R ili na točki 75 L, |
| --- | --- | --- |

1.1.

minimalne zahtjeve za osvjetljenje utvrđene u stavku 8.8. ovog Pravilnika treba smanjiti u omjeru

Formula

ovisno o sljedećim apsolutno nižim granicama:

3 luksa na točki 75 R ili na točki 75 L,

| | 3 luksa na točki 75 R ili na točki 75 L, |
| --- | --- |

3 luksa na točki 75 R ili na točki 75 L,

| | 1,5 luksa u području IV.; |
| --- | --- |

1,5 luksa u području IV.;

| 1.2. | umjesto simbola utvrđenih u stavku 5.2.2. ovog Pravilnika, jedinica se obilježava slovima „SM” u obrnutom trokutu. |
| --- | --- |

1.2.

umjesto simbola utvrđenih u stavku 5.2.2. ovog Pravilnika, jedinica se obilježava slovima „SM” u obrnutom trokutu.

---

(1)  Ako projicirano područje reflektora nije kružno, promjer je takav da ima područje jednako projiciranom području korisne površine reflektora.

---

PRILOG 2.

IZJAVA

(Najveći format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOG 3.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA POSTUPKE PROVJERE SUKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   OPĆENITO

1.1.   Zahtjevi sukladnosti smatraju se zadovoljenim s mehaničkoga i geometrijskoga stajališta ako razlike ne prelaze neizbježna proizvodna odstupanja unutar zahtjeva ovog Pravilnika.

1.2.   S obzirom na fotometrijske značajke, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne osporava se ako, prilikom ispitivanja fotometrijskih izvedbi nasumično odabranog glavnog svjetla:

| 1.2.1. | nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa više od 20 % od vrijednosti propisane u ovom Pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) i za područje III., najviše odstupanje u najnepovoljnijem slučaju smije biti sljedeće:







  B 50 L (ili R) | : | 0,2 lx ekvivalent 20 %
  0,3 lx ekvivalent 30 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| područje III. | : | 0,3 lx ekvivalent 20 %
  0,45 lx ekvivalent 30 % |

1.2.1.

nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa više od 20 % od vrijednosti propisane u ovom Pravilniku. Za vrijednosti B 50 L (ili R) i za područje III., najviše odstupanje u najnepovoljnijem slučaju smije biti sljedeće:

B 50 L (ili R)

:

0,2 lx ekvivalent 20 %

0,3 lx ekvivalent 30 %,

područje III.

:

0,3 lx ekvivalent 20 %

0,45 lx ekvivalent 30 %

| 1.2.2. | ili ako:






  1.2.2.1. | za kratki svjetlosni snop vrijednosti propisane ovim Pravilnikom ispunjene su u točki HV (s dopuštenim odstupanjem od + 0,2 lx) i, u odnosu na to podešavanje, na najmanje jednu točku svakog područja omeđenog na mjernom zaslonu (na 25 m) krugom polumjera 15 cm oko točaka B 50 L (ili R) (1) (s dopuštenim odstupanjem od 0,1 lx), 75 R (ili L), 25 R, 25 L, te u cijelom području IV. koja nije više od 22,5 cm iznad linije 25 R i 25 L; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

ili ako:

1.2.2.1.

za kratki svjetlosni snop vrijednosti propisane ovim Pravilnikom ispunjene su u točki HV (s dopuštenim odstupanjem od + 0,2 lx) i, u odnosu na to podešavanje, na najmanje jednu točku svakog područja omeđenog na mjernom zaslonu (na 25 m) krugom polumjera 15 cm oko točaka B 50 L (ili R) (1) (s dopuštenim odstupanjem od 0,1 lx), 75 R (ili L), 25 R, 25 L, te u cijelom području IV. koja nije više od 22,5 cm iznad linije 25 R i 25 L;

| 1.2.2.2. | i ako se za dugo svjetlo, s HV koji se nalazi unutar izoluksa 0,75 Emax, primijeti odstupanje od fotometrijskih vrijednosti od + 20 % za maksimalne vrijednosti i - 20 % za minimalne vrijednosti na bilo kojoj mjernoj točki navedenoj u stavku 8.10. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

i ako se za dugo svjetlo, s HV koji se nalazi unutar izoluksa 0,75 Emax, primijeti odstupanje od fotometrijskih vrijednosti od + 20 % za maksimalne vrijednosti i - 20 % za minimalne vrijednosti na bilo kojoj mjernoj točki navedenoj u stavku 8.10. ovog Pravilnika.

| 1.2.3. | Ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja ne ispunjavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost glavnog svjetla pod uvjetom da se os svjetla ne pomakne bočno za više od 1° udesno ili ulijevo (2). |
| --- | --- |

1.2.3.

Ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja ne ispunjavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost glavnog svjetla pod uvjetom da se os svjetla ne pomakne bočno za više od 1° udesno ili ulijevo (2).

1.3.   U odnosu na provjeru promjene okomitog položaja granice „svjetlo-tama” pod utjecajem topline primjenjuje se sljedeći postupak:

Jedno od glavnih svjetala određeno za uzorak treba ispitati u skladu s postupkom opisanim u stavku 2.1. Priloga 5. nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo ciklusu opisanom u stavku 2.2.2. Priloga 5.

Glavno svjetlo treba smatrati prihvatljivim ako Δr ne prekoračuje 1,5 mrad.

Ako je ova vrijednost veća od 1,5 mrad ali ne veća od 2,0 mrad, ispitivanju se podvrgava drugo glavno svjetlo, nakon čega srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na obama uzorcima ne smije prekoračiti 1,5 mrad.

1.4.   Potrebno je pridržavati se koordinata kromatičnosti.

2.   NAJMANJI ZAHTJEVI ZA POTVRDU SUKLADNOSTI OD STRANE PROIZVOĐAČA

Za svaki tip glavnog svjetla imatelj homologacijske oznake u primjerenim vremenskim razmacima obavlja najmanje sljedeća ispitivanja. Ispitivanja se provode sukladno odredbama ovog Pravilnika.

Ako bilo koje uzorkovanje pokaže nesukladnost s obzirom na tip ispitivanja, uzimaju se i ispituju dodatni uzorci. Proizvođač mora poduzeti mjere kako bi osigurao sukladnost proizvodnje.

2.1.   Priroda ispitivanja

Ispitivanja sukladnosti u ovom Pravilniku primjenjuju se na fotometrijske značajke i provjeru promjene okomitog položaja granice „svjetlo-tama” pod utjecajem topline.

2.2.   Metode koje se rabe u ispitivanjima

| 2.2.1. | Ispitivanja se općenito izvode u skladu s metodama navedenim u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

2.2.1.

Ispitivanja se općenito izvode u skladu s metodama navedenim u ovom Pravilniku.

| 2.2.2. | U bilo kakvom ispitivanju sukladnosti provedenom od strane proizvođača, istovjetne metode mogu se upotrebljavati uz odobrenje nadležnog tijela odgovornog za homologacijsko ispitivanje. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene metode istovjetne onima navedenim u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

2.2.2.

U bilo kakvom ispitivanju sukladnosti provedenom od strane proizvođača, istovjetne metode mogu se upotrebljavati uz odobrenje nadležnog tijela odgovornog za homologacijsko ispitivanje. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene metode istovjetne onima navedenim u ovom Pravilniku.

| 2.2.3. | Primjena stavaka 2.2.1. i 2.2.2. zahtijeva redovito umjeravanje ispitne naprave i njezinu korelaciju s mjerenjima koja obavi nadležna ustanova. |
| --- | --- |

2.2.3.

Primjena stavaka 2.2.1. i 2.2.2. zahtijeva redovito umjeravanje ispitne naprave i njezinu korelaciju s mjerenjima koja obavi nadležna ustanova.

| 2.2.4. | U svim slučajevima referentne metode su one određene ovim Pravilnikom, posebno u svrhu administrativne provjere i uzorkovanja. |
| --- | --- |

2.2.4.

U svim slučajevima referentne metode su one određene ovim Pravilnikom, posebno u svrhu administrativne provjere i uzorkovanja.

2.3.   Priroda uzorkovanja

Uzorci svjetala uzimaju se nasumično iz proizvodnje ujednačene partije. Jednaka serija znači skup glavnih svjetala istog tipa koji je definiran u skladu s proizvodnim metodama proizvođača.

Procjenom se općenito obuhvaća serijska proizvodnja iz pojedinačnih tvornica. Ipak, proizvođač može zajedno grupirati evidenciju vezanu uz isti tip iz nekoliko tvornica, pod uvjetom da one rade po istom sustavu kvalitete i upravljanju kvalitetom.

2.4.   Izmjerene i zabilježena fotometrijska obilježja

Odabrano glavno svjetlo treba podvrgnuti fotometrijskim mjerenjima u točkama predviđenim u ovom Pravilniku, pri čemu su očitavanja ograničena na točke Emax, HV (3), HL i HR (4) u slučaju dugog svjetla i na točke B 50 L (ili R), HV, 75 R (ili L) i 25 L 2 (ili R) u slučaju kratkog svjetla (vidjeti sliku u Prilogu 4.).

2.5.   Kriteriji koji određuju prihvatljivost

Proizvođač je odgovoran za provedbu statističke analize rezultata ispitivanja te za određivanje, u dogovoru s nadležnom ustanovom, kriterija koji određuju prihvatljivost njegovih proizvoda radi ispunjavanja zahtjeva utvrđenih za provjeru sukladnosti proizvodnje u stavku 12.1. ovog Pravilnika.

Kriteriji koji određuju prihvatljivost trebaju biti takvi da, s vjerojatnošću prihvaćanja od 95 %, najmanja vjerojatnost prolaza provjere uzorkovanjem u skladu s Prilogom 7. (prvo uzorkovanje) bude 0,95.

---

(1)  Slova u zagradama odnose se na glavna svjetla za promet lijevom stranom.

(2)  Jedinica koja emitira kratki svjetlosni snop može emitirati i dugi svjetlosni snop koji ne podliježe tom zahtjevu.

(3)  Kada je dugi svjetlosni snop uzajamno povezan s kratkim svjetlosnim snopom, mjerna točka HV za dugi svjetlosni snop ista je kao i za kratki svjetlosni snop.

(4)  HL i HR: točke na „hh” smještene 1,125 m nalijevo odnosno nadesno od točke HV.

---

PRILOG 4.

PRIMJERI RJEŠENJA HOMOLOGACIJSKIH OZNAKA

Slika 1.

Image

Prethodno prikazano SB glavno svjetlo koje nosi homologacijsku oznaku je glavno svjetlo homologirano u Nizozemskoj (E4), koje ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen serijom izmjena 02, u odnosu na dugo i kratko svjetlo (SCR) te je namijenjeno samo vožnji desnom stranom.

| NAPOMENA: | Broj homologacije i dodatni simbol(i) nalaze se u blizini kruga, iznad ili ispod slova „E”, desno ili lijevo od tog slova. Znamenke homologacijskog broja nalaze se na istoj strani slova „E” i okrenute su u istom smjeru.
  Dodatni simbol(i) mora(ju) biti postavljeni sasvim suprotno homologacijskom broju.
  Uporabu rimskih brojki kao homologacijskih brojeva potrebno je izbjegavati kako ih se ne bi zamijenilo s ostalim simbolima. |
| --- | --- |

NAPOMENA:

Broj homologacije i dodatni simbol(i) nalaze se u blizini kruga, iznad ili ispod slova „E”, desno ili lijevo od tog slova. Znamenke homologacijskog broja nalaze se na istoj strani slova „E” i okrenute su u istom smjeru.

Dodatni simbol(i) mora(ju) biti postavljeni sasvim suprotno homologacijskom broju.

Uporabu rimskih brojki kao homologacijskih brojeva potrebno je izbjegavati kako ih se ne bi zamijenilo s ostalim simbolima.

| Slika 2. | Slika 3.a |
| --- | --- |
| | |

Slika 2.

Slika 3.a

Image

Image

Slika 3.b

Image

SB glavno svjetlo koje nosi gore prikazanu homologacijsku oznaku je glavno svjetlo koje ispunjava uvjete iz ovog Pravilnika u odnosu na kratki ili dugi svjetlosni snop te je namijenjeno:

| samo vožnji lijevom stranom, | za oba prometna sustava, uz odgovarajuće podešavanje glavnog svjetla. |
| --- | --- |
| Slika 4. | Slika 5. |
| | |

samo vožnji lijevom stranom,

za oba prometna sustava, uz odgovarajuće podešavanje glavnog svjetla.

Slika 4.

Slika 5.

Image

Image

SB glavno svjetlo koje nosi gore prikazanu homologacijsku oznaku je glavno svjetlo koje ima ugrađenu leću od plastičnog materijala i ispunjava uvjete iz ovog Pravilnika samo u odnosu na kratki svjetlosni snop te je namijenjeno:

| Za oba prometna sustava. | Samo za vožnju desnom stranom. |
| --- | --- |
| Slika 6. | Slika 7. |
| | |

Za oba prometna sustava.

Samo za vožnju desnom stranom.

Slika 6.

Slika 7.

Image

Image

SB glavno svjetlo koje nosi gore prikazanu homologacijsku oznaku je glavno svjetlo koje ima ugrađenu leću od plastičnog materijala i ispunjava uvjete iz ovog Pravilnika:

| Samo u odnosu na kratki svjetlosni snop te je konstruirano samo za vožnju lijevom stranom. | Samo u odnosu na dugi svjetlosni snop. |
| --- | --- |
| Slika 8. | Slika 9. |
| | |
| Identifikacija glavnog svjetla koje ispunjava uvjete iz Pravilnika br. 5. |
| za kratko i dugo svjetlo te je namijenjeno samo za vožnju desnom stranom, | samo za kratko svjetlo te je namijenjeno samo za vožnju lijevom stranom. |
| Žarna nit kratkog svjetla ne pali se istodobno sa žarnom niti dugog svjetla i/ili bilo kojim drugim uzajamno povezanim svjetlom. |

Samo u odnosu na kratki svjetlosni snop te je konstruirano samo za vožnju lijevom stranom.

Samo u odnosu na dugi svjetlosni snop.

Slika 8.

Slika 9.

Image

Image

Identifikacija glavnog svjetla koje ispunjava uvjete iz Pravilnika br. 5.

za kratko i dugo svjetlo te je namijenjeno samo za vožnju desnom stranom,

samo za kratko svjetlo te je namijenjeno samo za vožnju lijevom stranom.

Žarna nit kratkog svjetla ne pali se istodobno sa žarnom niti dugog svjetla i/ili bilo kojim drugim uzajamno povezanim svjetlom.

Slika 10.

Primjeri pojednostavljenih označavanja za grupirana, kombinirana ili uzajamno povezana svjetla

(Okomitim i vodoravnim linijama shematski je prikazan oblik uređaja za svjetlosnu signalizaciju. One nisu dio homologacijske oznake.)

Predložak A

Image

Predložak B

Image

Predložak C

Image

Predložak D

Image

| NAPOMENA: | Četiri gore prikazana primjera odgovaraju svjetlosnom uređaju koji nosi homologacijsku oznaku koja se odnosi na:
  prednje pozicijsko svjetlo homologirano u skladu s nizom izmjena 01 Pravilnika br. 7.;
  glavno svjetlo koje ispunjava uvjete iz ovog Pravilnika u odnosu na kratki svjetlosni snop i dugi svjetlosni snop, te je konstruirano za oba prometna sustava i ima ugrađenu leću od plastičnog materijala;
  prednje svjetlo za maglu homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 19. i s ugrađenom lećom od plastičnog materijala;
  prednje svjetlo pokazivača smjera kategorije 1 a, homologirano u skladu s nizom izmjena 02 Pravilnika br. 6. |
| --- | --- |

NAPOMENA:

Četiri gore prikazana primjera odgovaraju svjetlosnom uređaju koji nosi homologacijsku oznaku koja se odnosi na:

prednje pozicijsko svjetlo homologirano u skladu s nizom izmjena 01 Pravilnika br. 7.;

glavno svjetlo koje ispunjava uvjete iz ovog Pravilnika u odnosu na kratki svjetlosni snop i dugi svjetlosni snop, te je konstruirano za oba prometna sustava i ima ugrađenu leću od plastičnog materijala;

prednje svjetlo za maglu homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 19. i s ugrađenom lećom od plastičnog materijala;

prednje svjetlo pokazivača smjera kategorije 1 a, homologirano u skladu s nizom izmjena 02 Pravilnika br. 6.

Slika 11.

Svjetlo uzajamno povezano s glavnim svjetlom

Primjer 1.

Image

Prethodni primjer odgovara označivanju leće od plastičnog materijala koja je namijenjena uporabi pri različitim vrstama glavnih svjetala, osobito:

| ili | : | glavnog svjetla s kratkim svjetlosnim snopom konstruiranog za vožnju desnom i lijevom stranom i s dugim svjetlosnim snopom homologiranog u Njemačkoj (E1) u skladu s uvjetima Pravilnika br. 5., kako je izmijenjen serijom izmjena 02, koje se uzajamno ugrađuje s glavnim pozicijskim svjetlom odobrenim u skladu s nizom izmjena 01 Pravilnika br. 7.; |
| --- | --- | --- |
| ili | : | glavnog svjetla s kratkim svjetlosnim snopom, konstruiranog za vožnju i desnom i lijevom stranom i s dugim svjetlosnim snopom najvećeg intenziteta između 86 250 i 101 250 kandela, homologirano u Njemačkoj (E1) u skladu s uvjetima Pravilnika br. 31., kako je izmijenjen nizom izmjena 02, koje se uzajamno ugrađuje s istim, prethodno prikazanim, glavnim pozicijskom svjetlom; |
| ili čak | : | za bilo koje od gore navedenih glavnih svjetala koja su homologirana kao jedno svjetlo. |

ili

:

glavnog svjetla s kratkim svjetlosnim snopom konstruiranog za vožnju desnom i lijevom stranom i s dugim svjetlosnim snopom homologiranog u Njemačkoj (E1) u skladu s uvjetima Pravilnika br. 5., kako je izmijenjen serijom izmjena 02, koje se uzajamno ugrađuje s glavnim pozicijskim svjetlom odobrenim u skladu s nizom izmjena 01 Pravilnika br. 7.;

ili

:

glavnog svjetla s kratkim svjetlosnim snopom, konstruiranog za vožnju i desnom i lijevom stranom i s dugim svjetlosnim snopom najvećeg intenziteta između 86 250 i 101 250 kandela, homologirano u Njemačkoj (E1) u skladu s uvjetima Pravilnika br. 31., kako je izmijenjen nizom izmjena 02, koje se uzajamno ugrađuje s istim, prethodno prikazanim, glavnim pozicijskom svjetlom;

ili čak

:

za bilo koje od gore navedenih glavnih svjetala koja su homologirana kao jedno svjetlo.

Kućište glavnog svjetla nosi jedini važeći homologacijski broj, na primjer:

| | ili | | ili | | ili | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Image

ili

Image

ili

Image

ili

Image

Slika 11.

Primjer 2.

Image

Navedeni primjer odgovara označivanju leće upotrijebljene u sklopu od dva glavna svjetla, homologiranim u Njemačkoj (E1), koji se sastoji od glavnog svjetla koje emitira kratki svjetlosni snop namijenjenog za oba prometna sustava i dugi svjetlosni snop koji ispunjava uvjete iz Pravilnika br. 1. te od glavnog svjetla koje emitira dugi svjetlosni snop koji ispunjava uvjete iz Pravilnika br. 5.

Ploča SB2 – SB jedinica glavnog svjetla, 180 mm (7 in) DIA, tip 2, dvostruki snop (kratki i dugi)

Image

Ploča SB3 – SB jedinica glavnog svjetla, 180 mm (7 in) DIA, tip 2, jedan snop (samo dugi)

Sve su mjere izražene u milimetrima

Image

Ploča SB4 – SB jedinica glavnog svjetla, 180 mm (7 in) DIA, tip 2, jedan snop (samo kratki)

Sve su mjere izražene u milimetrima

Image

Ploča SB5 – SB jedinica glavnog svjetla, 145 mm (5,75 in) DIA, tip 1, jedan snop (samo dugi)

Sve su mjere izražene u milimetrima

Image

Ploča SB6 – SB jedinica glavnog svjetla, 145 mm (5,75 in) DIA, tip 2, dvostruki snop (kratki i dugi)

Sve su mjere izražene u milimetrima

Image

Ploča SB 7 – SB jedinica glavnog svjetla, 145 mm (5,75 in) DIA, tip 1, jedan snop (samo kratki)

Sve su mjere izražene u milimetrima

Image

Ploče SB8a i SB8b – mjerni zasloni

A.   Glavno svjetlo za promet desnom stranom

(dimenzije u milimetrima)

Image

| h-h: vodoravna ravnina | prolazi žarištem glavnog svjetla |
| --- | --- |
| v-v: okomita ravnina |

h-h: vodoravna ravnina

prolazi žarištem glavnog svjetla

v-v: okomita ravnina

B.   Glavno svjetlo za promet lijevom stranom

(dimenzije u milimetrima)

Image

| h-h: vodoravna ravnina | prolazi žarištem glavnog svjetla |
| --- | --- |
| v-v: okomita ravnina |

h-h: vodoravna ravnina

prolazi žarištem glavnog svjetla

v-v: okomita ravnina

---

PRILOG 5.

ISPITIVANJA POSTOJANOSTI FOTOMETRIJSKIH ZNAČAJKI GLAVNIH SVJETALA U RADU

ISPITIVANJA POTPUNIH GLAVNIH SVJETALA

Nakon što se fotometrijske vrijednosti izmjere u skladu s propisima ovog Pravilnika, u točkama za Emax za dugo svjetlo i u točkama HV, 50 R i B 50 L za kratko svjetlo (ili HV, 50 L i B 50 R za glavna svjetla konstruirana za promet lijevom stranom), uzorak potpunog glavnog svjetla treba ispitati na postojanost fotometrijskih značajka u radu. „Cjelovito glavno svjetlo” podrazumijeva cijelo svjetlo uključujući okolne dijelove i svjetla koji bi mogli utjecati na njenu toplinsko rasipanje.

1.   ISPITIVANJE POSTOJANOSTI FOTOMETRIJSKIH ZNAČAJKI

Ispitivanja se provode u suhoj i mirnoj atmosferi pri okolnoj temperaturi od 23 °C ± 5 °C, pri čemu je potpuno glavno svjetlo ugrađeno na napravu koja odgovara ispravnoj ugradnji na vozilo.

1.1.   Čisto glavno svjetlo

Glavno svjetlo treba raditi 12 sati, kako je opisano u podstavku 1.1.1., a potom ga provjeriti kako je propisano u podstavku 1.1.2.

1.1.1.   Postupak testiranja

Glavno svjetlo uključeno je prema propisanom vremenu tako da je:

| 1.1.1.1. | (a) | u slučaju kad se homologira samo jedna svjetlosna funkcija (dugo ili kratko svjetlo), odgovarajuća žarna nit svijetli propisano vrijeme (1); |
| --- | --- | --- |

1.1.1.1.

(a)

u slučaju kad se homologira samo jedna svjetlosna funkcija (dugo ili kratko svjetlo), odgovarajuća žarna nit svijetli propisano vrijeme (1);

| (b) | u slučaju kad su svjetla za dugo i kratko svjetlo uzajamno povezana (SB glavno svjetlo s dvostrukim žarnim nitima):
  Ako podnositelj zahtjeva izjavljuje da će glavno svjetlo biti upotrebljavano samo s istodobno uključenom jednom žarnom niti (2), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem (1) svake određene funkcije u trajanju polovine vremena određenog u stavku 1.1.;
  U svim ostalim slučajevima (1)
   (2) glavno svjetlo treba podvrgnuti sljedećem ciklusu dok se ne postigne propisano vrijeme: | 15 minuta, svijetli žarna nit za kratko svjetlo, |
| --- | --- | --- |

(b)

u slučaju kad su svjetla za dugo i kratko svjetlo uzajamno povezana (SB glavno svjetlo s dvostrukim žarnim nitima):

Ako podnositelj zahtjeva izjavljuje da će glavno svjetlo biti upotrebljavano samo s istodobno uključenom jednom žarnom niti (2), ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom, uzastopnim uključivanjem (1) svake određene funkcije u trajanju polovine vremena određenog u stavku 1.1.;

U svim ostalim slučajevima (1)
   (2) glavno svjetlo treba podvrgnuti sljedećem ciklusu dok se ne postigne propisano vrijeme:

15 minuta, svijetli žarna nit za kratko svjetlo,

| | 5 minuta, svijetle sve žarne niti; |
| --- | --- |

5 minuta, svijetle sve žarne niti;

| (c) | u slučaju funkcija skupnog paljenja sve individualne funkcije bit će upaljene istodobno u vremenu određenom za pojedinačne funkcije svijetljenja (a) uzimajući u obzir upotrebu uzajamno spojenih funkcija osvjetljavanja (b), prema proizvođačevom opisu. |
| --- | --- |

(c)

u slučaju funkcija skupnog paljenja sve individualne funkcije bit će upaljene istodobno u vremenu određenom za pojedinačne funkcije svijetljenja (a) uzimajući u obzir upotrebu uzajamno spojenih funkcija osvjetljavanja (b), prema proizvođačevom opisu.

| 1.1.1.2. | Ispitni napon
  Napon se prilagođava tako da daje snagu u vatima 15 % (26 % za tipove od 24 V) veću od nazivne određene u ovom Pravilniku za tip (tipove) SB glavnih svjetala. |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Ispitni napon

Napon se prilagođava tako da daje snagu u vatima 15 % (26 % za tipove od 24 V) veću od nazivne određene u ovom Pravilniku za tip (tipove) SB glavnih svjetala.

1.1.2.   Rezultati ispitivanja

1.1.2.1.   Vizualni pregled

Kada se glavno svjetlo stabilizira na temperaturi okoline, leću glavnog svjetla i vanjsku leću, ako postoji, očisti se čistom, vlažnom pamučnom tkaninom. Zatim se obavlja vizualni pregled pri kojem se ni na leći glavnog svjetla ni na vanjskoj leći, ako postoji, ne smiju uočiti nikakva izobličenja, iskrivljenja, pukotine ili promjene u boji.

1.1.2.2.   Fotometrijsko ispitivanje

Za ispunjavanje zahtjeva ovog Pravilnika sljedeće fotometrijske vrijednosti treba provjeriti u sljedećim točkama:

| | kratki svjetlosni snop: | 50 R – B 50 L – HV za glavna svjetla konstruirana za promet desnom stranom |
| --- | --- | --- |

kratki svjetlosni snop:

50 R – B 50 L – HV za glavna svjetla konstruirana za promet desnom stranom

| | 50 R – B 50 L – HV za glavna svjetla konstruirana za promet lijevom stranom |
| --- | --- |

50 R – B 50 L – HV za glavna svjetla konstruirana za promet lijevom stranom

| | dugi svjetlosni snop:
  točka Emax |
| --- | --- |

dugi svjetlosni snop:

točka Emax

Može se obaviti novo namještanje da bi se uzela u obzir bilo koja deformacija nosača glavnog svjetla zbog topline (promjena položaja granice „svjetlo-tama” obuhvaćena je u stavku 2. ovog Priloga).

Dopušteno je odstupanje od 10 % između fotometrijskih značajki i vrijednosti izmjerenih prije ispitivanja uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka.

1.2.   Prljavo glavno svjetlo

Nakon što je ispitano kako je određeno u stavku 1.1., glavno svjetlo, nakon što je pripremljeno kako je propisano u podstavku 1.1.1., treba raditi jedan sat kako je opisano u stavku 1.2.1. i potom ga provjeriti kako je propisano u podstavku 1.1.2.

1.2.1.   Priprema glavnog svjetla

1.2.1.1.   Ispitna mješavina

| 1.2.1.1.1. | Za glavno svjetlo sa staklenom vanjskom lećom:
  mješavina vode i onečišćujućeg sredstva koja se nanosi na glavno svjetlo sastoji se od: | 9 težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrnca od 0 – 100 μm, |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Za glavno svjetlo sa staklenom vanjskom lećom:

mješavina vode i onečišćujućeg sredstva koja se nanosi na glavno svjetlo sastoji se od:

9 težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrnca od 0 – 100 μm,

| | 1 težinskog dijela biljne ugljene prašine (bukovina) s veličinom čestice 0-100 μm, |
| --- | --- |

1 težinskog dijela biljne ugljene prašine (bukovina) s veličinom čestice 0-100 μm,

| | 0,2 težinska dijela NaCMC (3), i |
| --- | --- |

0,2 težinska dijela NaCMC (3), i

| | primjerene količine destilirane vode koja ima vodljivost ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

primjerene količine destilirane vode koja ima vodljivost ≤ 1 mS/m.

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

| 1.2.1.1.2. | Za glavno svjetlo s plastičnom vanjskom lećom:
  mješavina vode i onečišćujućeg sredstva koja se nanosi na glavno svjetlo sastoji se od: | 9 težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrnca od 0 – 100 μm, |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Za glavno svjetlo s plastičnom vanjskom lećom:

mješavina vode i onečišćujućeg sredstva koja se nanosi na glavno svjetlo sastoji se od:

9 težinskih dijelova kremenog pijeska veličine zrnca od 0 – 100 μm,

| | težinskog dijela biljne ugljene prašine (bukovina) s veličinom čestice 0-100 μm, |
| --- | --- |

težinskog dijela biljne ugljene prašine (bukovina) s veličinom čestice 0-100 μm,

| | 0,2 težinskih dijelova NaCMC3, |
| --- | --- |

0,2 težinskih dijelova NaCMC3,

| | 13 težinskih dijelova destilirane vode koja ima vodljivost ≤ 1 mS/m, i |
| --- | --- |

13 težinskih dijelova destilirane vode koja ima vodljivost ≤ 1 mS/m, i

| | ± 1 težinskih dijelova sredstva za odstranjivanje površinske napetosti (4) |
| --- | --- |

± 1 težinskih dijelova sredstva za odstranjivanje površinske napetosti (4)

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

1.2.1.2.   Nanošenje ispitne mješavine na glavno svjetlo

Ispitnu se mješavinu ravnomjerno nanese na cijelu osvjetljavajuću površinu glavnog svjetla i zatim ostavi da se osuši. Ovaj se postupak ponavlja dok vrijednost osvjetljenja ne padne na 15 do 20 % vrijednosti izmjerenih za svaku sljedeću točku prema zahtjevima opisanim u stavku 1.:

| | Točka Emax pri dugom svjetlu, za fotometrijsku razdiobu za dugo/kratko svjetlo, |
| --- | --- |

Točka Emax pri dugom svjetlu, za fotometrijsku razdiobu za dugo/kratko svjetlo,

| | Točka Emax pri dugom svjetlu, za fotometrijsku razdiobu samo za dugo svjetlo, |
| --- | --- |

Točka Emax pri dugom svjetlu, za fotometrijsku razdiobu samo za dugo svjetlo,

| | 50 R i 50 V (5) samo za kratko svjetlo, konstruirano za promet desnom stranom, |
| --- | --- |

50 R i 50 V (5) samo za kratko svjetlo, konstruirano za promet desnom stranom,

| | 50 L i 50 V (5) samo za kratko svjetlo, konstruirano za promet lijevom stranom. |
| --- | --- |

50 L i 50 V (5) samo za kratko svjetlo, konstruirano za promet lijevom stranom.

1.2.1.3.   Mjerna oprema

Mjerna oprema mora biti istovrijedna onoj upotrijebljenoj tijekom homologacijskih ispitivanja glavnog svjetla.

2.   ISPITIVANJE PROMJENE OKOMITOG POLOŽAJA GRANICE „SVJETLO-TAMA” POD UTJECAJEM TOPLINE

To se ispitivanje sastoji od provjere da okomiti pomak granice „svjetlo-tama” pod utjecajem topline nije prekoračio određenu vrijednost za kratko svjetlo kad je uključen.

Glavno svjetlo ispitano u skladu sa stavkom 1.1. treba podvrgnuti ispitivanju opisanom u stavku 2.1., bez skidanja s ispitne naprave ili ponovnog namještanja u odnosu na nju.

2.1.   Ispitivanje

Ispitivanje se obavlja u suhoj i mirnoj atmosferi pri temperaturi okoline od 23 °C ± 5 °C.

Upotrebom serijski proizvedenog SB glavnog svjetla uključenog barem jedan sat, glavno se svjetlo stavlja u pogon s kratkim svjetlosnim snopom bez skidanja ili ponovnog podešavanja u odnosu na ispitnu napravu (Za potrebe tog ispitivanja napon se namjesti kako je određeno u stavku 1.1.1.2.). Položaj granice „svjetlo-tama” u njegovu vodoravnom dijelu (između crte vv i okomite crte koja prolazi kroz točku B50L za promet desnom stranom ili B50R za promet lijevom stranom) treba provjeriti redom 3 minute (r3) odnosno 60 minuta (r60) nakon uključivanja.

Mjerenje promjene položaja granice „svjetlo-tama”, kako je opisano, obavlja se bilo kojom metodom koja daje prihvatljivu točnost i ponovljive rezultate.

2.2.   Rezultati ispitivanja

| 2.2.1. | Rezultat izražen u miliradijanima (mrad) smatra se prihvatljivim kad apsolutna vrijednost

  utvrđena na ovom glavnom svjetlu nije veća od 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.2. | Međutim, ako je ova vrijednost viša od 1,0 mrad, ali ne viša od 1,5 mrad (1,0 mrad < Δ rI ≤ 1,5 mrad), drugo se glavno svjetlo ispituje kako je opisano u stavku 2.1. nakon što se triput uzastopno podvrgne ciklusu opisanom u nastavku, kako bi se stabilizirao položaj mehaničkih dijelova glavnog svjetla na nosaču koji predstavlja ispravnu ugradnju na vozilu:
  uključeno dugo svjetlo u trajanju od jednog sata (napon treba namjestiti u skladu sa stavkom 1.1.1.2.),
  jednosatno mirovanje.
  Tip glavnog svjetla smatra se prihvatljivim ako srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti ΔrI izmjerenih na prvom uzorku i ΔrII izmjerenih na drugom uzorku nije veća od 1,0 mrad. |
| --- | --- |

2.2.2.

Međutim, ako je ova vrijednost viša od 1,0 mrad, ali ne viša od 1,5 mrad (1,0 mrad < Δ rI ≤ 1,5 mrad), drugo se glavno svjetlo ispituje kako je opisano u stavku 2.1. nakon što se triput uzastopno podvrgne ciklusu opisanom u nastavku, kako bi se stabilizirao položaj mehaničkih dijelova glavnog svjetla na nosaču koji predstavlja ispravnu ugradnju na vozilu:

uključeno dugo svjetlo u trajanju od jednog sata (napon treba namjestiti u skladu sa stavkom 1.1.1.2.),

jednosatno mirovanje.

Tip glavnog svjetla smatra se prihvatljivim ako srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti ΔrI izmjerenih na prvom uzorku i ΔrII izmjerenih na drugom uzorku nije veća od 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Ako su ispitivana glavna svjetla udružena i/ili uzajamno povezana sa signalnim svjetlima, potonja moraju svijetliti tijekom cijelog trajanja ispitivanja. Kada se radi o svjetlu pokazivača smjera, ono će biti upaljeno u bljeskajućem načinu rada s omjerom upaljeno/ugašeno približno jedan naprema jedan.

(2)  Ako istodobno svijetle dvije žarne niti kad se glavno svjetlo koristi kao trepćuće svjetlo, to se ne smatra uobičajenom istodobnom upotrebom dvaju žarnih niti.

(3)  NaCMC znači natrijevu sol karboksimetilceluloze koja se obično navodi kao CMC. NaCMC korišten u prljavoj mješavini ima stupanj zamjene (DS) od 0,6 – 0,7 te viskoznost od 200 – 300 cP za otopinu od 2 % na 20 °C.

(4)  Toleriranje količine pripisuje se potrebi dobivanja prljavštine koja se pravilno rasprostire po cijeloj plastičnoj leći.

(5)  Točka 50 V leži 375 mm ispod HV na okomitoj crti v-v na zaslonu koji je udaljen 25 m.

---

PRILOG 6.

ZAHTJEVI ZA SVJETLA S LEĆAMA OD PLASTIČNOG MATERIJALA – ISPITIVANJE UZORAKA LEĆE ILI MATERIJALA I POTPUNIH SVJETALA

1.   OPĆI ZAHTJEVI

| 1.1. | Uzorci nabavljeni u skladu sa stavkom 3.2.4. ovog Pravilnika trebaju zadovoljiti odredbe naznačene u stavcima 2.1. do 2.5. dolje. |
| --- | --- |

1.1.

Uzorci nabavljeni u skladu sa stavkom 3.2.4. ovog Pravilnika trebaju zadovoljiti odredbe naznačene u stavcima 2.1. do 2.5. dolje.

| 1.2. | Dva od pet uzoraka kompletnih svjetala nabavljenih u skladu sa stavkom 3.2.3. ovog Pravilnika koji imaju leće od plastičnog materijala trebaju zadovoljiti, s obzirom na materijal leća, specifikacije naznačene u stavku 2.6. u nastavku teksta. |
| --- | --- |

1.2.

Dva od pet uzoraka kompletnih svjetala nabavljenih u skladu sa stavkom 3.2.3. ovog Pravilnika koji imaju leće od plastičnog materijala trebaju zadovoljiti, s obzirom na materijal leća, specifikacije naznačene u stavku 2.6. u nastavku teksta.

| 1.3. | Uzorke leća od plastičnog materijala ili uzorke materijala treba podvrgnuti, zajedno s reflektorom na koji je predviđeno njihovo postavljanje (kad je primjenjivo), homologacijskim ispitivanjima u vremenskom redoslijedu navedenom u tablici A u Dodatku 1. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

1.3.

Uzorke leća od plastičnog materijala ili uzorke materijala treba podvrgnuti, zajedno s reflektorom na koji je predviđeno njihovo postavljanje (kad je primjenjivo), homologacijskim ispitivanjima u vremenskom redoslijedu navedenom u tablici A u Dodatku 1. ovom Prilogu.

| 1.4. | Ako, međutim, proizvođač svjetla može dokazati da je proizvod već uspješno prošao ispitivanja propisana stavcima od 2.1. do 2.5. u nastavku ili jednakovrijedna ispitivanja u skladu s nekim drugim pravilnikom, takva se ispitivanja ne ponavljaju; obvezna su samo ispitivanja propisana u tablici B dodatka 1. |
| --- | --- |

1.4.

Ako, međutim, proizvođač svjetla može dokazati da je proizvod već uspješno prošao ispitivanja propisana stavcima od 2.1. do 2.5. u nastavku ili jednakovrijedna ispitivanja u skladu s nekim drugim pravilnikom, takva se ispitivanja ne ponavljaju; obvezna su samo ispitivanja propisana u tablici B dodatka 1.

2.   ISPITIVANJA

2.1.   Otpornost na promjene temperature

2.1.1.   Ispitivanja

Tri nova uzorka (leće) trebaju se podvrgnuti petorim ciklusima promjene temperature i vlažnosti (RH = relativna vlažnost) u skladu sa sljedećim programom;

| | 3 sata na 40 °C ± 2 °C i 85 – 95 % RH; |
| --- | --- |

3 sata na 40 °C ± 2 °C i 85 – 95 % RH;

| | 1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60 – 75 % RH; |
| --- | --- |

1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60 – 75 % RH;

| | 15 sati na -30 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

15 sati na -30 °C ± 2 °C;

| | 1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60 – 75 % RH; |
| --- | --- |

1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60 – 75 % RH;

| | 3 sata na 80 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

3 sata na 80 °C ± 2 °C;

| | 1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60 – 75 % RH; |
| --- | --- |

1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60 – 75 % RH;

Prije tog ispitivanja uzorke treba najmanje četiri sata držati na temperaturi 23 °C ± 5 °C i 60 – 75 % RH.

| Napomena: | Vremenska razdoblja od 1 sata pri 23 °C ± 5 °C trebaju uključivati razdoblja prijelaza s jedne temperature na drugu koja su potrebna radi izbjegavanja učinaka toplinskog udara. |
| --- | --- |

Napomena:

Vremenska razdoblja od 1 sata pri 23 °C ± 5 °C trebaju uključivati razdoblja prijelaza s jedne temperature na drugu koja su potrebna radi izbjegavanja učinaka toplinskog udara.

2.1.2.   Fotometrijska mjerenja

2.1.2.1.   Metoda

Fotometrijska se mjerenja obavljaju na uzorcima prije i poslije ispitivanja.

Ta se mjerenja obavljaju uporabom standardne žarulje na sljedećim točkama:

| | B 50 L i 50 R za kratko svjetlo žarulje za kratko svjetlo ili žarulje za kratko/dugo svjetlo (B 50 R i 50 L u slučaju glavnih svjetala za promet lijevom stranom); |
| --- | --- |

B 50 L i 50 R za kratko svjetlo žarulje za kratko svjetlo ili žarulje za kratko/dugo svjetlo (B 50 R i 50 L u slučaju glavnih svjetala za promet lijevom stranom);

| | Emax putanja za dugo svjetlo žarulje kratkog svjetla ili žarulje kratkog/dugog svjetla. |
| --- | --- |

Emax putanja za dugo svjetlo žarulje kratkog svjetla ili žarulje kratkog/dugog svjetla.

2.1.2.2.   Rezultati

Razlike između fotometrijskih vrijednosti izmjerenih na svakom uzorku prije i poslije ispitivanja ne smiju prekoračiti 10 % uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka.

2.2.   Otpornost na atmosferske utjecaje i kemijska sredstva

2.2.1.   Otpornost na atmosferske utjecaje

Tri nova uzorka (leća ili uzoraka materijala) treba izložiti zračenju iz izvora koji ima spektralnu raspodjelu energije sličnu onoj crnog tijela pri temperaturi između 5 500 K i 6 000 K. Odgovarajući filtri se postavljaju između izvora i uzoraka kako bi što više smanjili zračenje s valnim duljinama manjim od 295 nm i većim od 2 500 nm. Uzorci se izlažu energetskom osvjetljenju od 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 u tolikom trajanju da je svjetlosna energija koju prime jednaka 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Temperatura izmjerena unutar naprave, na crnoj ploči postavljenoj na istoj razini s uzorcima, iznosi 50 °C ± 5 °C. Kako bi se osigurala ravnomjerna izloženost, uzorci se okreću oko izvora zračenja brzinom između 1 i 5 1/min.

Uzorke treba prskati destiliranom vodom koja ima vodljivost manju od 1 mS/m pri temperaturi od 23 °C ± 5 °C u skladu sa sljedećim ciklusom:

| prskanje | : | 5 minuta, |
| --- | --- | --- |
| sušenje | : | 25 minuta. |

prskanje

:

5 minuta,

sušenje

:

25 minuta.

2.2.2.   Otpornost na kemijska sredstva

Nakon što je obavljeno ispitivanje opisano u stavku 2.2.1. i mjerenje opisano u stavku 2.2.3.1., vanjsku površinu navedena tri uzorka treba premazati kako je opisano u stavku 2.2.2.2. s mješavinom određenom u stavku 2.2.2.1.

2.2.2.1.   Ispitna mješavina

Ispitna se mješavina treba sastojati od 61,5 % n-heptana, 12,5 % toluena, 7,5 % etil-tetraklorida, 12,5 % trikloretilena i 6 % ksilena (obujamski postotak).

2.2.2.2.   Nanošenje ispitne mješavine

Komad pamučne tkanine (prema ISO 105) treba do zasićenja namočiti mješavinom određenom u stavku 2.2.2.1. i, u roku od 10 sekunda, staviti na vanjsku površinu uzorka i držati 10 minuta s pritiskom od 50 N/cm2 koji odgovara sili od 100 N primijenjenoj na ispitnu površinu veličine 14 × 14 mm.

Tijekom tih deset minuta, tkanina se ponovno namače mješavinom tako da je sastav nanesene tekućine stalno jednak sastavu propisane ispitne mješavine.

Tijekom nanošenja mješavine dopušteno je izjednačavati pritisak na uzorak radi sprječavanja stvaranja pukotina na njemu.

2.2.2.3.   Čišćenje

Nakon nanošenja ispitne mješavine uzorci se suše na zraku, a zatim peru otopinom iz stavka 2.3. (Otpornost na deterdžente) pri 23 °C ± 5 °C.

Nakon toga uzorke treba pažljivo isprati destiliranom vodom koja ne sadrži više od 0,2 % nečistoća pri 23 °C ± 5 °C, a zatim obrisati mekanom tkaninom.

2.2.3.   Rezultati

2.2.3.1.   Nakon ispitivanja otpornosti na atmosferske utjecaje vanjske površine uzoraka ne smiju imati pukotine, ogrebotine, krhotine i deformacije, a srednja vrijednost promjene propuštanja Formula izmjerene na tri uzorka u skladu s postupkom iz Dodatka 2. ovom prilogu ne prelazi 0,020 (Δ tm ≤ 0,020).

2.2.3.2.   Nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva uzorci ne smiju imati nikakve tragove kemijskog obojenja koje bi moglo uzrokovati promjene raspršivanja svjetlosnog toka, čija srednja vrijednost promjene Formula, izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2. ovom Prilogu ne smije prekoračiti 0,020 (Δ dm ≤ 0,020).

2.3.   Otpornost na deterdžente i ugljikovodike

2.3.1.   Otpornost na deterdžente

Vanjske površine triju uzoraka (leća ili uzoraka materijala) treba zagrijati na 50 °C ± 5 °C i potom pet minuta uroniti u mješavinu čija se temperatura održava na 23 °C ± 5 °C, a koja se sastoji od 99 dijelova destilirane vode koja ne sadrži više od 0,02 % nečistoća, i jednoga dijela alkilaril sulfonata.

Na kraju ispitivanja uzorci se osuše pri 50 °C ± 5 °C. Površinu uzoraka očisti se vlažnom tkaninom.

2.3.2.   Otpornost na ugljikovodike

Vanjske površine ova tri uzorka treba potom jednu minutu lagano trljati pamučnom tkaninom namočenom u mješavinu sastavljenu od 70 % n-heptana i 30 % toluena (obujamski postotak) i nakon toga ih treba osušiti na otvorenom zraku.

2.3.3.   Rezultati

Nakon što su prethodna dva ispitivanja obavljena jedno za drugim, srednja vrijednost promjene propuštanja Formula, izmjerena na tri uzorka u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2. ovom Prilogu, ne smije prekoračiti 0,010 (Δ tm ≤ 0,010).

2.4.   Otpornost na mehaničko oštećivanje

2.4.1.   Metoda mehaničkog oštećivanja

Vanjsku površinu triju novih uzoraka (leća) treba podvrgnuti ispitivanju jednolikog mehaničkog oštećivanja metodom opisanom u Dodatku 3. ovom Prilogu.

2.4.2.   Rezultati

Nakon tog ispitivanja promjene

| propusnosti | : | , |
| --- | --- | --- |
| i raspršivanja | : | , |

propusnosti

:

Formula,

i raspršivanja

:

Formula,

trebaju se izmjeriti u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2. u području određenom u stavku 2.2.4.. Srednja vrijednost triju uzoraka takva je da vrijedi:

| | Δ tm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δ tm ≤ 0,100;

| | Δ dm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δ dm ≤ 0,050.

2.5.   Ispitivanje prianjanja prevlaka, ako postoje

2.5.1.   Priprema uzorka

Na površini od 20 mm × 20 mm na prevlaci leće nožićem za brijanje ili iglom načini se mreža od kvadrata veličine približno 2 mm × 2 mm. Pritisak oštrice ili igle dovoljan je da zareže barem prevlaku.

2.5.2.   Opis ispitivanja

Treba upotrijebiti ljepljivu vrpcu sa silom prianjanja od 2 N/(cm širine) ± 20 %, koja je izmjerena pod normiranim uvjetima određenim u Dodatku 4. ovom Prilogu. Tu ljepljivu vrpcu, koja treba biti široka najmanje 25 mm, treba najmanje 5 minuta držati pritisnutom na površinu pripremljenu kako je propisano u stavku 2.5.1.

Zatim se kraj ljepljive vrpce optereti tako da se silu prianjanja na tu površinu izjednači sa silom koja djeluje okomito na tu površinu. U toj fazi vrpcu treba strgnuti konstantnom brzinom od 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultati

Na području s mrežom nema znatnih oštećenja. Oštećenja na sjecištima između kvadrata ili na rubovima ogrebotina su dopuštena, pod uvjetom da oštećeno područje ne prekoračuje 15 % površine područja s mrežom.

2.6.   Ispitivanja potpunoga glavnog svjetla koje sadržava leću od plastičnog materijala

2.6.1.   Otpornost na mehaničko oštećivanje površine leće

2.6.1.1.   Ispitivanja

Leća svjetla uzorka br. 1. podvrgava se ispitivanju prethodno opisanom u stavku 2.4.1.

2.6.1.2.   Rezultati

Nakon ispitivanja rezultati fotometrijskih mjerenja obavljenih na svjetlu u skladu s ovim Pravilnikom ne smiju premašiti za više od 30 % najveće vrijednosti propisane za točke B 50 L i HV i ne smiju biti za više od 10 % manji od najmanjih vrijednosti propisanih za točku 75 R (u slučaju glavnih svjetala za promet po lijevoj strani, uzimaju se u obzir točke B 50 R, HV i 75 L).

2.6.2.   Ispitivanje prianjanja prevlaka, ako postoje

Leća uzorka svjetiljke br. 2. podvrgnuta je testu prethodno opisanom u stavku 2.5.

3.   PROVJERA USKLAĐENOSTI PROIZVODNJE

| 3.1. | Smatra se da su glavna svjetla jedne proizvodne serije, s obzirom na upotrijebljene materijale za izradu leća, u skladu s ovim Pravilnikom ako se:






  3.1.1. | nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva i ispitivanja otpornosti na deterdžente i ugljikovodike, na vanjskoj površini uzorka ne pojave pukotine, odvajanje dijelova ni deformacije vidljive golim okom (vidjeti stavke 2.2.2., 2.3.1. i 2.3.2.); |
| --- | --- | --- |

3.1.

Smatra se da su glavna svjetla jedne proizvodne serije, s obzirom na upotrijebljene materijale za izradu leća, u skladu s ovim Pravilnikom ako se:

3.1.1.

nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva i ispitivanja otpornosti na deterdžente i ugljikovodike, na vanjskoj površini uzorka ne pojave pukotine, odvajanje dijelova ni deformacije vidljive golim okom (vidjeti stavke 2.2.2., 2.3.1. i 2.3.2.);

| 3.1.2. | nakon ispitivanja opisanih u stavku 2.6.1.1., fotometrijske vrijednosti na mjernim točkama, navedenim u stavku 2.6.1.2., nalaze se unutar graničnih vrijednosti koje su propisane za sukladnost proizvodnje u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

3.1.2.

nakon ispitivanja opisanih u stavku 2.6.1.1., fotometrijske vrijednosti na mjernim točkama, navedenim u stavku 2.6.1.2., nalaze se unutar graničnih vrijednosti koje su propisane za sukladnost proizvodnje u ovom Pravilniku.

| 3.2. | Ako rezultati ispitivanja ne zadovolje zahtjeve, ispitivanja se ponavljaju na drugom nasumično izabranom uzorku glavnih svjetala. |
| --- | --- |

3.2.

Ako rezultati ispitivanja ne zadovolje zahtjeve, ispitivanja se ponavljaju na drugom nasumično izabranom uzorku glavnih svjetala.

Dodatak 1.

VREMENSKI REDOSLIJED HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA

A.   Ispitivanje plastičnih materijala (leća ili uzoraka materijala koji su dostavljeni u skladu sa stavkom 3.2.4. ovog Pravilnika)

| Uzorci | Leće ili uzorci materijala | Leće |
| --- | --- | --- |
| Ispitivanja | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Ograničena fotometrija (stavak 2.1.2.) |

Uzorci

Leće ili uzorci materijala

Leće

Ispitivanja

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1.

Ograničena fotometrija (stavak 2.1.2.)

X

X

X

| 1.1.1. | Promjena temperature (stavak 2.1.1.) |
| --- | --- |

1.1.1.

Promjena temperature (stavak 2.1.1.)

X

X

X

| 1.2. | Ograničena fotometrija (stavak 2.1.2.) |
| --- | --- |

1.2.

Ograničena fotometrija (stavak 2.1.2.)

X

X

X

| 1.2.1. | Mjerenje propuštanja |
| --- | --- |

1.2.1.

Mjerenje propuštanja

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 1.2.2. | Mjerenje raspršivanja |
| --- | --- |

1.2.2.

Mjerenje raspršivanja

X

X

X

X

X

X

| 1.3. | Atmosferski utjecaji (stavak 2.2.1.) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosferski utjecaji (stavak 2.2.1.)

X

X

X

| 1.3.1. | Mjerenje propuštanja |
| --- | --- |

1.3.1.

Mjerenje propuštanja

X

X

X

| 1.4. | Kemijska sredstva (stavak 2.2.2.) |
| --- | --- |

1.4.

Kemijska sredstva (stavak 2.2.2.)

X

X

X

| 1.4.1. | Mjerenje raspršivanja |
| --- | --- |

1.4.1.

Mjerenje raspršivanja

X

X

X

| 1.5. | Deterdženti (stavak 2.3.1.) |
| --- | --- |

1.5.

Deterdženti (stavak 2.3.1.)

X

X

X

| 1.6. | Ugljikovodici (stavak 2.3.2.) |
| --- | --- |

1.6.

Ugljikovodici (stavak 2.3.2.)

X

X

X

| 1.6.1. | Mjerenje propuštanja |
| --- | --- |

1.6.1.

Mjerenje propuštanja

X

X

X

| 1.7. | Oštećivanje (stavak 2.4.1.) |
| --- | --- |

1.7.

Oštećivanje (stavak 2.4.1.)

X

X

X

| 1.7.1. | Mjerenje propuštanja |
| --- | --- |

1.7.1.

Mjerenje propuštanja

X

X

X

| 1.7.2. | Mjerenje raspršivanja |
| --- | --- |

1.7.2.

Mjerenje raspršivanja

X

X

X

| 1.8. | Prianjanje (stavak 2.5.) |
| --- | --- |

1.8.

Prianjanje (stavak 2.5.)

X

B   Ispitivanja cijelih glavnih svjetala (pribavljena u skladu sa stavkom 3.2.3. ovog Pravilnika)

| Ispitivanja | Potpuna glavna svjetla |
| --- | --- |
| Uzorak br. |
| 1. | 2. |
| 2.1. | Oštećivanje (stavak 2.6.1.1.) |

Ispitivanja

Potpuna glavna svjetla

Uzorak br.

1.

2.

2.1.

Oštećivanje (stavak 2.6.1.1.)

X

| 2.2. | Fotometrija (stavak 2.6.1.2.) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometrija (stavak 2.6.1.2.)

X

| 2.3. | Prianjanje (stavak 2.6.2.) |
| --- | --- |

2.3.

Prianjanje (stavak 2.6.2.)

X

Dodatak 2.

POSTUPAK MJERENJA RASPRŠIVANJA I PROPUŠTANJA SVJETLOSTI

1.   OPREMA (vidjeti sliku)

Svjetlosni snop kolimatora K s polovicom divergencije Formula rd ograniči se blendom DT s otvorom od 6 mm do koje je smješten nosač uzorka.

Konvergentna akromatska leća L2, korigirana za sferne aberacije, povezuje blendu DT s prijamnikom R; promjer leće L2 takav je da ne zaslanja svjetlost koju raspršuje uzorak u stošcu s polovinom vršnog kuta β/2 = 14.

Prstenasta blenda DD s kutovima Formula i Formula smještena je u žarišnoj ravnini slike leće L2.

Neprozirni središnji dio blende potreban je radi zaklanjanja svjetlosti koja dolazi izravno iz izvora svjetlosti. Mora postojati mogućnost da se središnji dio blende ukloni iz svjetlosnog snopa tako da se on vrati točno u svoj prvobitni položaj.

Udaljenost L2 DT i žarišna daljina F2
   (1) leće L2 biraju se tako da slika DT posve pokrije prijamnik R.

Ako se pretpostavi da je početni upadni tok svjetlosti 1 000 jedinica, apsolutna točnost svakog očitavanja treba biti manja od 1 jedinice.

2.   MJERENJA

Obavljaju se sljedeća očitavanja:

| Očitavanje | S uzorkom | Sa središnjim dijelom DD | Predstavljena veličina |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ne | ne | Upadni svjetlosni tok pri početnom očitavanju |
| T2 | da
  (prije ispitivanja) | ne | Snop raspršen novim materijalom u području od 24 °C |
| T3 | da
  (poslije ispitivanja) | ne | Snop raspršen ispitanim materijalom u području od 24 °C |
| T4 | da
  (prije ispitivanja) | da | Snop raspršen novim materijalom |
| T5 | da
  (poslije ispitivanja) | da | Snop raspršen ispitivanim materijalom |

Očitavanje

S uzorkom

Sa središnjim dijelom DD

Predstavljena veličina

T1

ne

ne

Upadni svjetlosni tok pri početnom očitavanju

T2

da

(prije ispitivanja)

ne

Snop raspršen novim materijalom u području od 24 °C

T3

da

(poslije ispitivanja)

ne

Snop raspršen ispitanim materijalom u području od 24 °C

T4

da

(prije ispitivanja)

da

Snop raspršen novim materijalom

T5

da

(poslije ispitivanja)

da

Snop raspršen ispitivanim materijalom

Image

---

(1)  Za L2 preporučuje se upotrijebiti žarišnu duljinu od oko 80 mm.

Dodatak 3.

POSTUPAK ISPITIVANJA PRSKANJEM

1.   OPREMA ZA ISPITIVANJE

1.1.   Prskalica

Upotrijebljena prskalica treba biti opremljena sapnicom promjera 1,3 mm koja dopušta količinu protoka tekućine od 0,24 ± 0,02 l/min pri radnom tlaku od 6,0 bara -0, + 0,5 bara.

Pod ovim radnim uvjetima dobiveni lepezasti mlaz treba biti promjera od 170 mm ± 50 mm na površini izloženoj oštećivanju, koja je na udaljenosti od 380 mm ± 10 mm od sapnice.

1.2.   Ispitna mješavina

Ispitna se mješavina sastoji od:

kremenog pijeska tvrdoće 7 na Mohrovoj ljestvici s veličinom zrnca između 0 i 0,2 mm i gotovo normalnom raspodjelom, s kutnim faktorom od 1,8 do 2;

vode tvrdoće koja ne prelazi 205 g/m3 za mješavinu koja sadržava 25 g pijeska po litri vode.

2.   ISPITIVANJE

Vanjsku površinu leća svjetla treba podvrgnuti jednom ili više puta djelovanju mlaza pijeska dobivenog kako je opisano gore. Mlaz se prska gotovo okomito na površinu koja se ispituje.

Oštećivanje se provjerava s pomoću jednog ili više uzoraka stakla koji su kao referentni uzorci stavljeni blizu ispitivanih leća. Mješavinu treba prskati sve dok promjena u raspršivanju svjetla na uzorku ili uzorcima izmjerena metodom opisanom u Dodatku 2. ne bude takva da je:

Formula

Nekoliko se referentnih uzoraka može uporabiti radi provjere je li cijela ispitivana površina oštećena ravnomjerno.

Dodatak 4.

ISPITIVANJE PRIANJANJA LJEPLJIVE VRPCE

1.   SVRHA

Ova metoda omogućuje određivanje linearne sile prianjanja ljepljive vrpce na staklenu ploču u standardnim uvjetima.

2.   NAČELO

Mjerenje sile potrebne za odljepljivanje ljepljive vrpce sa staklene ploče pod kutom od 90°.

3.   UTVRĐENI ATMOSFERSKI UVJETI

Uvjeti okoline trebaju biti 23 °C ± 5 °C i 65 ± 15 % relativne vlažnosti (RH).

4.   UZORCI KOJI SE TESTIRAJU

Prije ispitivanja uzorak koluta ljepljive vrpce drži se 24 sata u utvrđenim uvjetima (vidjeti stavak 3.).

Iz svakog svitka treba ispitati pet ispitnih uzoraka duljine 400 mm svaki. Ispitni se uzorci uzimaju iz koluta nakon što se prva tri navoja odstrane.

5.   POSTUPAK

Ispitivanje se obavlja u okolnim uvjetima navedenim u stavku 3.

Iz koluta se uzima pet probnih uzoraka dok se ljepljiva vrpca radijalno odmotava brzinom od približno 300 mm/s, a zatim se u roku od 15 sekundi upotrebljavaju na sljedeći način:

Ljepljiva se vrpca postupno lijepi na staklenu ploču laganim uzdužnim pokretima prsta, bez pretjeranog pritiska, tako da između vrpce i staklene ploče ne ostane zračnih mjehurića.

Staklenu ploču s postavljenom vrpcom treba ostaviti 10 minuta u utvrđenim atmosferskim uvjetima.

Približno 25 mm ispitnog komada treba odlijepiti sa staklene ploče u ravnini okomitoj na os ispitnog komada.

Ploču treba učvrstiti, a slobodan kraj vrpce presaviti prema natrag pod kutom od 90°. Silu primijeniti tako da je crta odvajanja između vrpce i staklene ploče okomita na tu silu i na ploču.

Vrpcu treba povući da se odlijepi brzinom od 300 mm/s ± 30 mm/s i pritom treba zapisati potrebnu silu.

6.   REZULTATI

Pet dobivenih vrijednosti treba poredati u niz i srednju vrijednost uzeti kao rezultat mjerenja. Ova se vrijednost izražava u njutnima po centimetru širine vrpce.

---

PRILOG 7.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA UZORKOVANJE OD STRANE INSPEKTORA

1.   OPĆENITO

| 1.1. | Zahtjevi za sukladnost smatraju se ispunjenima s mehaničkog i geometrijskog stajališta, u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika, ako postoje, ako razlike ne prelaze neizbježna proizvodna odstupanja. |
| --- | --- |

1.1.

Zahtjevi za sukladnost smatraju se ispunjenima s mehaničkog i geometrijskog stajališta, u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika, ako postoje, ako razlike ne prelaze neizbježna proizvodna odstupanja.

| 1.2. | S obzirom na fotometrijske performanse, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne osporava se ako, prilikom ispitivanja fotometrijskih performansi bilo kojeg slučajno odabranog glavnog svjetla opremljenog standardnom električnom žaruljom:






  1.2.1. | izmjerena vrijednost u najnepovoljnijem slučaju ne odstupa za više od 20 % od vrijednosti koje su propisane u ovom Pravilniku.
  Za vrijednosti B 50 L (ili R) i za područje III., najviše odstupanje smije biti sljedeće:







  B 50 L (ili R) | : | 0,2 lx ekvivalent 20 %
  0,3 lx ekvivalent 30 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| područje III. | : | 0,3 lx ekvivalent 20 %
  0,45 lx ekvivalent 30 % |

1.2.

S obzirom na fotometrijske performanse, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne osporava se ako, prilikom ispitivanja fotometrijskih performansi bilo kojeg slučajno odabranog glavnog svjetla opremljenog standardnom električnom žaruljom:

1.2.1.

izmjerena vrijednost u najnepovoljnijem slučaju ne odstupa za više od 20 % od vrijednosti koje su propisane u ovom Pravilniku.

Za vrijednosti B 50 L (ili R) i za područje III., najviše odstupanje smije biti sljedeće:

B 50 L (ili R)

:

0,2 lx ekvivalent 20 %

0,3 lx ekvivalent 30 %

područje III.

:

0,3 lx ekvivalent 20 %

0,45 lx ekvivalent 30 %

| 1.2.2. | ili ako:






  1.2.2.1. | su za kratko svjetlo u točki HV dostignute vrijednosti propisane u ovom Pravilniku (s dopuštenim odstupanjem od 0,2 luksa) i povezano s tim namještanjem najmanje u jednoj točki svakog područja koje je na mjernom zaslonu (na udaljenosti 25 m) ograničeno s krugom polumjera 15 cm oko točke B 50 L (ili R) (s dopuštenim odstupanjem od 0,1 luksa), 75 R (ili L), 25 R i 25 L, i u cijeloj površini područja IV., ali koje je najviše 22,5 cm iznad crte kroz točke 25 R i 25 L; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

ili ako:

1.2.2.1.

su za kratko svjetlo u točki HV dostignute vrijednosti propisane u ovom Pravilniku (s dopuštenim odstupanjem od 0,2 luksa) i povezano s tim namještanjem najmanje u jednoj točki svakog područja koje je na mjernom zaslonu (na udaljenosti 25 m) ograničeno s krugom polumjera 15 cm oko točke B 50 L (ili R) (s dopuštenim odstupanjem od 0,1 luksa), 75 R (ili L), 25 R i 25 L, i u cijeloj površini područja IV., ali koje je najviše 22,5 cm iznad crte kroz točke 25 R i 25 L;

| 1.2.2.2. | i ako se za dugo svjetlo, s HV koji se nalazi unutar izoluksa 0,75 Emax, primijeti odstupanje od fotometrijskih vrijednosti od + 20 % za maksimalne vrijednosti i - 20 % za minimalne vrijednosti na bilo kojoj mjernoj točki navedenoj u stavku 8.10. ovog Pravilnika. Referentna oznaka ne uzima se u obzir. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

i ako se za dugo svjetlo, s HV koji se nalazi unutar izoluksa 0,75 Emax, primijeti odstupanje od fotometrijskih vrijednosti od + 20 % za maksimalne vrijednosti i - 20 % za minimalne vrijednosti na bilo kojoj mjernoj točki navedenoj u stavku 8.10. ovog Pravilnika. Referentna oznaka ne uzima se u obzir.

| 1.2.3. | Ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja ne ispunjavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost glavnog svjetla pod uvjetom da se os svjetla ne pomakne bočno za više od 1° udesno ili ulijevo (1). |
| --- | --- |

1.2.3.

Ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja ne ispunjavaju zahtjeve, može se promijeniti usmjerenost glavnog svjetla pod uvjetom da se os svjetla ne pomakne bočno za više od 1° udesno ili ulijevo (1).

| 1.2.4. | Glavna svjetla s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir. |
| --- | --- |

1.2.4.

Glavna svjetla s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir.

| 1.2.5. | Referentna oznaka ne uzima se u obzir. |
| --- | --- |

1.2.5.

Referentna oznaka ne uzima se u obzir.

| 1.3. | Potrebno je pridržavati se koordinata kromatičnosti. |
| --- | --- |

1.3.

Potrebno je pridržavati se koordinata kromatičnosti.

2.   PRVO UZIMANJE UZORAKA

U prvom se uzorkovanju nasumično izaberu četiri glavna svjetla. Prvi uzorak označava se slovom A, a drugi uzorak od dva označava se slovom B.

2.1.   Sukladnost se ne osporava

| 2.1.1. | Sljedeći postupak uzorkovanja prikazan na slici 1. u ovom Prilogu, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne treba osporavati ako odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih svjetala u najnepovoljnijim smjerovima iznose:






  2.1.1.1. | za uzorak A








  A1: | jedno glavno svjetlo | | 0 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | ne više od | 20 posto |
| A2: | oba glavna svjetla | više od | 0 posto |
| ali | ne više od | 20 posto |
| prijelaz na uzorak B | | |

2.1.1.

Sljedeći postupak uzorkovanja prikazan na slici 1. u ovom Prilogu, sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne treba osporavati ako odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih svjetala u najnepovoljnijim smjerovima iznose:

2.1.1.1.

za uzorak A

A1:

jedno glavno svjetlo

0 posto

jedno glavno svjetlo

ne više od

20 posto

A2:

oba glavna svjetla

više od

0 posto

ali

ne više od

20 posto

prijelaz na uzorak B

| 2.1.1.2. | uzorak B







  B1: | oba glavna svjetla | 0 posto |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

uzorak B

B1:

oba glavna svjetla

0 posto

| 2.1.2. | ili ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak A. |
| --- | --- |

2.1.2.

ili ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak A.

2.2.   Sukladnost se osporava

| 2.2.1. | Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala osporava se i od proizvođača se zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih svjetala:






  2.2.1.1. | za uzorak A








  A3: | jedno glavno svjetlo | ne više od | 20 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | više od | 20 posto |
| Ali | ne više od | 30 posto |

2.2.1.

Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala osporava se i od proizvođača se zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih svjetala:

2.2.1.1.

za uzorak A

A3:

jedno glavno svjetlo

ne više od

20 posto

jedno glavno svjetlo

više od

20 posto

Ali

ne više od

30 posto

| 2.2.1.2. | uzorak B








  B2: | u slučaju A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | više od | 0 posto |
| Ali | ne više od | 20 posto |
| jedno glavno svjetlo | ne više od | 20 posto |
| B3: | u slučaju A2 | | |
| jedno glavno svjetlo | | 0 posto |
| jedno glavno svjetlo | više od | 20 posto |
| Ali | ne više od | 30 posto |

2.2.1.2.

uzorak B

B2:

u slučaju A2

jedno glavno svjetlo

više od

0 posto

Ali

ne više od

20 posto

jedno glavno svjetlo

ne više od

20 posto

B3:

u slučaju A2

jedno glavno svjetlo

0 posto

jedno glavno svjetlo

više od

20 posto

Ali

ne više od

30 posto

| 2.2.2. | ili ako su nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak A. |
| --- | --- |

2.2.2.

ili ako su nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak A.

2.3.   Homologacija se povlači

Sukladnost se osporava i primjenjuje stavak 10. ako nakon postupka uzorkovanja sa slike 1. u ovom Prilogu odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

| 2.3.1. | za uzorak A








  A4: | jedno glavno svjetlo | ne više od | 20 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | više od | 30 posto |
| A5: | oba glavna svjetla | više od | 20 posto |

2.3.1.

za uzorak A

A4:

jedno glavno svjetlo

ne više od

20 posto

jedno glavno svjetlo

više od

30 posto

A5:

oba glavna svjetla

više od

20 posto

| 2.3.2. | uzorak B








  B4: | u slučaju A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | više od | 0 posto |
| ali | ne više od | 20 posto |
| jedno glavno svjetlo | više od | 20 posto |
| B5: | u slučaju A2 | | |
| oba glavna svjetla | više od | 20 posto |
| B6: | u slučaju A2 | | |
| jedno glavno svjetlo | | 0 posto |
| jedno glavno svjetlo | više od | 30 posto |

2.3.2.

uzorak B

B4:

u slučaju A2

jedno glavno svjetlo

više od

0 posto

ali

ne više od

20 posto

jedno glavno svjetlo

više od

20 posto

B5:

u slučaju A2

oba glavna svjetla

više od

20 posto

B6:

u slučaju A2

jedno glavno svjetlo

0 posto

jedno glavno svjetlo

više od

30 posto

| 2.3.3. | ili ako su nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorke A i B. |
| --- | --- |

2.3.3.

ili ako su nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorke A i B.

3.   PONOVLJENO UZORKOVANJE

U slučajevima A3, B2 i B3 potrebno je ponovljeno uzorkovanje unutar razdoblja od dva mjeseca nakon obavijesti, pri čemu se treći uzorak C od dvaju glavnih svjetala i četvrti uzorak D od dvaju glavnih svjetala odabiru iz zalihe proizvedene nakon uspostave sukladnosti.

3.1.   Sukladnost se ne osporava

| 3.1.1. | Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne osporava se ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla:






  3.1.1.1. | za uzorak C








  C1: | jedno glavno svjetlo | | 0 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | ne više od | 20 posto |
| C2: | oba glavna svjetla | više od | 0 posto |
| ali | ne više od | 20 posto |
| | | prijelaz na uzorak D |

3.1.1.

Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne osporava se ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla:

3.1.1.1.

za uzorak C

C1:

jedno glavno svjetlo

0 posto

jedno glavno svjetlo

ne više od

20 posto

C2:

oba glavna svjetla

više od

0 posto

ali

ne više od

20 posto

prijelaz na uzorak D

| 3.1.1.2. | za uzorak D







  D1: | u slučaju C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| oba glavna svjetla | 0 posto |

3.1.1.2.

za uzorak D

D1:

u slučaju C2

oba glavna svjetla

0 posto

| 3.1.2. | ili ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak C. |
| --- | --- |

3.1.2.

ili ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak C.

3.2.   Sukladnost se osporava

| 3.2.1. | Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala osporava se i od proizvođača se zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih svjetala:






  3.2.1.1. | za uzorak D








  D2: | u slučaju C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | više od | 0 posto |
| ali ne | više od | 20 posto |
| jedno glavno svjetlo | ne više od | 20 posto |

3.2.1.

Nakon postupka uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala osporava se i od proizvođača se zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) ako su odstupanja izmjerenih vrijednosti glavnih svjetala:

3.2.1.1.

za uzorak D

D2:

u slučaju C2

jedno glavno svjetlo

više od

0 posto

ali ne

više od

20 posto

jedno glavno svjetlo

ne više od

20 posto

| 3.2.1.2. | ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak C. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak C.

3.3.   Homologacija se povlači

Sukladnost se osporava i primjenjuje se stavak 13. ako, nakon postupka uzorkovanja sa slike 1. ovog Priloga, odstupanja izmjerenih vrijednosti za glavna svjetla iznose:

| 3.3.1. | za uzorak C








  C3: | jedno glavno svjetlo | ne više od | 20 posto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | više od | 20 posto |
| C4: | oba glavna svjetla | više od | 20 posto |

3.3.1.

za uzorak C

C3:

jedno glavno svjetlo

ne više od

20 posto

jedno glavno svjetlo

više od

20 posto

C4:

oba glavna svjetla

više od

20 posto

| 3.3.2. | za uzorak D








  D3: | u slučaju C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jedno glavno svjetlo | 0 ili više od | 0 posto |
| jedno glavno svjetlo | više od | 20 posto |

3.3.2.

za uzorak D

D3:

u slučaju C2

jedno glavno svjetlo

0 ili više od

0 posto

jedno glavno svjetlo

više od

20 posto

| 3.3.3. | ili, ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorke C i D. |
| --- | --- |

3.3.3.

ili, ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorke C i D.

4.   PROMJENA OKOMITOG POLOŽAJA GRANICE „SVJETLO-TAMA”

U odnosu na provjeru promjene okomitog položaja granice „svjetlo-tama” pod utjecajem topline primjenjuje se sljedeći postupak:

Jedno od glavnih svjetala iz uzorka A, nakon postupka uzorkovanja prema slici 1. u ovom prilogu, treba se ispitati u skladu s postupkom opisanim u Prilogu 5., stavku 2.1. nakon što je tri puta uzastopno bilo izloženo ciklusu opisanom u Prilogu 5. stavku 2.2.2.

Glavno svjetlo treba smatrati prihvatljivim ako Δr ne prekoračuje 1,5 mrad.

Ako je ta vrijednost veća od 1,5 mrad, ali ne veća od 2,0 mrad, drugo glavno svjetlo iz uzorka A treba podvrgnuti ispitivanju, poslije kojega srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti 1,5 mrad.

Međutim, ako ta vrijednost od 1,5 mrad na uzorku A nije ispunjena, dva glavna svjetla iz uzorka B treba podvrgnuti istom postupku i vrijednost Δr ni za jednog od njih ne smije prekoračiti 1,5 mrad.

Slika 1.

---

(1)  Jedinica koja emitira kratki svjetlosni snop može emitirati i dugi svjetlosni snop koji ne podliježe tom zahtjevu.

---

| 29.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 162/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 162/43

---

Samo izvorni tekstovi UN/ECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u posljednjem izdanju UN/ECE dokumenta TRANS/WP.29/343, koji je dostupan na poveznici:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik br. 128 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE): Jedinstvene odredbe o homologaciji izvora svjetlosti sa svjetlećom diodom (LED) za upotrebu u homologiranim svjetlima motornih vozila i njihovih prikolica

Uključuje sav važeći tekst do:

dopune 2. izvorne verzije Pravilnika – datum stupanja na snagu: 10. lipnja 2014.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Administrativne odredbe |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tehnički zahtjevi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kazne za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Konačna obustava proizvodnje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nazivi i adrese tehničkih službi koje su odgovorne za provođenje homologacijskih ispitivanja te tijela nadležnih za homologaciju |
| --- | --- |

7.

PRILOZI

| 1. | Listovi za LED izvore svjetlosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Obrazac |
| --- | --- |

2.

| 3. | Primjer izgleda homologacijske oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metoda mjerenja električnih i fotometrijskih značajki |
| --- | --- |

4.

| 5. | Najmanji zahtjevi za postupke nadzora kvalitete koje provodi proizvođač |
| --- | --- |

5.

| 6. | Uzorkovanje i razine sukladnosti za proizvođačeve zapisnike o ispitivanjima |
| --- | --- |

6.

| 7. | Najmanji zahtjevi za nasumične provjere koje obavlja tijelo nadležno za homologaciju |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sukladnost odobrena nasumičnom provjerom |
| --- | --- |

8.

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se Pravilnik odnosi na LED izvore svjetlosti iz Priloga 1. namijenjene za uporabu u homologiranim signalnim svjetlima vozila na motorni pogon i njihovih prikolica.

2.   ADMINISTRATIVNE ODREDBE

2.1.   Definicije

2.1.1.   Definicija „kategorije”

Pojam „kategorija” upotrebljava se u ovom Pravilniku za opis različitih osnovnih oblika standardiziranih LED izvora svjetlosti. Svaka kategorija ima posebnu oznaku, primjerice: „LW1”, „LY2”, „LR2”.

2.1.2.   Definicija „tipa”

LED izvori svjetlosti različitih „tipova” jesu LED izvori svjetlosti iste kategorije koji se međusobno razlikuju prema bitnim obilježjima kao što su:

| 2.1.2.1. | Trgovački naziv ili oznaka;
  LED izvori svjetlosti s istim trgovačkim nazivom ili oznakom koje su proizveli različiti proizvođači smatraju se različitim tipovima. LED izvori svjetlosti istog proizvođača koji se razlikuju samo prema trgovačkom nazivu ili oznaci mogu se smatrati istim tipom. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

Trgovački naziv ili oznaka;

LED izvori svjetlosti s istim trgovačkim nazivom ili oznakom koje su proizveli različiti proizvođači smatraju se različitim tipovima. LED izvori svjetlosti istog proizvođača koji se razlikuju samo prema trgovačkom nazivu ili oznaci mogu se smatrati istim tipom.

| 2.1.2.2. | konstrukcija izvora svjetlosti, ako te razlike utječu na optičke učinke; |
| --- | --- |

2.1.2.2.

konstrukcija izvora svjetlosti, ako te razlike utječu na optičke učinke;

| 2.1.2.3. | nazivni napon. |
| --- | --- |

2.1.2.3.

nazivni napon.

2.2.   Zahtjev za homologaciju

2.2.1.   Zahtjev za homologaciju podnose nositelj trgovačkog naziva ili oznake, ili njegov propisno ovlašteni zastupnik.

2.2.2.   Svakom se zahtjevu za homologaciju prilažu (vidjeti i Stavak 2.4.2.):

| 2.2.2.1. | crteži u tri primjerka, dovoljno detaljni da omogućuju identifikaciju tipa; |
| --- | --- |

2.2.2.1.

crteži u tri primjerka, dovoljno detaljni da omogućuju identifikaciju tipa;

| 2.2.2.2. | kratak tehnički opis; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

kratak tehnički opis;

| 2.2.2.3. | pet uzoraka za svaku boju za koju je podnesen zahtjev; |
| --- | --- |

2.2.2.3.

pet uzoraka za svaku boju za koju je podnesen zahtjev;

2.2.3.   Kad se tip LED izvora svjetlosti razlikuje od već homologiranog tipa samo prema trgovačkom nazivu ili oznaci dovoljno je dostaviti:

| 2.2.3.1. | izjavu proizvođača da je dostavljeni tip






  (a) | jednak već homologiranom tipu (osim prema trgovačkom nazivu ili oznaci) i |
| --- | --- | --- |

2.2.3.1.

izjavu proizvođača da je dostavljeni tip

(a)

jednak već homologiranom tipu (osim prema trgovačkom nazivu ili oznaci) i

| (b) | proizveo isti proizvođač kao i već homologirani tip, koji se identificira homologacijskim brojem. |
| --- | --- |

(b)

proizveo isti proizvođač kao i već homologirani tip, koji se identificira homologacijskim brojem.

| 2.2.3.2. | Dva uzorka s novim trgovačkim nazivom ili oznakom. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Dva uzorka s novim trgovačkim nazivom ili oznakom.

2.2.4.   Nadležno tijelo provjerava postojanje zadovoljavajućih rješenja za osiguranje učinkovite kontrole sukladnosti proizvoda prije nego što se tip homologira.

2.3.   Natpisi

2.3.1.   LED izvori svjetlosti dostavljeni za homologaciju na podnošku imaju:

| 2.3.1.1. | trgovački naziv ili znak podnositelja zahtjeva; |
| --- | --- |

2.3.1.1.

trgovački naziv ili znak podnositelja zahtjeva;

| 2.3.1.2. | nazivni napon; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

nazivni napon;

| 2.3.1.3. | oznaku odgovarajuće kategorije; |
| --- | --- |

2.3.1.3.

oznaku odgovarajuće kategorije;

| 2.3.1.4. | prostor dovoljno velik za postavljanje homologacijske oznake. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

prostor dovoljno velik za postavljanje homologacijske oznake.

2.3.2.   Prostor iz stavka 2.3.1.4. označuje se na crtežima priloženima zahtjevu za homologaciju.

2.3.3.   Osim napisa iz stavaka 2.3.1. i 2.4.4. mogu se postaviti drugi napisi pod uvjetom da nemaju štetnog utjecaja na svjetlosne značajke.

2.4.   Odobrenje

2.4.1.   Ako svi uzorci tipa LED izvora svjetlosti koji su dostavljeni u skladu s prethodnim stavcima 2.2.2.3. ili 2.2.3.2. ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika, izdaje se homologacija.

2.4.2.   Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Njegova prva znamenka označuje seriju izmjena u vrijeme izdavanja homologacije.

Za njom slijedi identifikacijski kod od najviše triju znakova. Upotrebljavaju se samo sljedeći arapski brojevi i velika slova:

„0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z”.

Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti istu broj drugom tipu LED izvora svjetlosti.

2.4.3.   Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o homologaciji, proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije, odnosno konačnoj obustavi proizvodnje tipa LED izvora svjetlosti u skladu s ovim Pravilnikom obrascem koji je sukladan predlošku iz Priloga 2. ovom Pravilniku i crtežom, koji podnositelj prilaže za homologaciju u formatu ne većem od A4 (210 × 297 mm) i u mjerilu od najmanje 2: 1.

2.4.4.   Povrh natpisa određenih stavkom 2.3.1., svakom se LED izvoru svjetlosti koji je u skladu s tipom homologiranim prema ovom Pravilniku u prostor iz stavka 2.3.1.4. dodaje međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

| 2.4.4.1. | Odsječene kružnice oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj zemlje koja je izdala homologaciju (1); |
| --- | --- |

2.4.4.1.

Odsječene kružnice oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj zemlje koja je izdala homologaciju (1);

| 2.4.4.2. | homologacijskog broja, smještenog blizu odsječene kružnice. |
| --- | --- |

2.4.4.2.

homologacijskog broja, smještenog blizu odsječene kružnice.

2.4.5.   Ako je podnositelj dobio isti homologacijski broj za nekoliko trgovačkih naziva ili oznaka, dovoljno je da jedna ili više njih ispunjava zahtjeve iz stavka 2.3.1.1.

2.4.6.   Oznake i natpisi određeni stavcima 2.3.1. i 2.4.3. moraju biti jasno čitljivi i neizbrisivi.

2.4.7.   U Prilogu 3. ovom Pravilniku prikazan je primjer izgleda homologacijske oznake.

3.   TEHNIČKI ZAHTJEVI

3.1.   Definicije

3.1.1.   Nazivni napon: napon (u voltima) označen na LED izvoru svjetlosti;

3.1.2.   Ispitni napon (naponi): napon (naponi) ili raspon (rasponi) napona na priključcima LED izvora svjetlosti na kojima se ispituju i za koje su predviđene električne i fotometrijske značajke LED izvora svjetlosti.

3.1.3.   Predviđene vrijednosti: Konstrukcijski određena vrijednost električne ili fotometrijske značajke. Tu vrijednost treba postići, unutar dopuštenih odstupanja, kad se LED izvor svjetlosti stavi pod odgovarajući ispitni napon.

3.1.4.   Standardni (etalon) LED izvor svjetlosti: Poseban LED izvor svjetlosti koji se upotrebljava za ispitivanje uređaja za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju. Njegova su dopuštena odstupanja za dimenzije te za električne i fotometrijske značajke sužena, kako je navedeno u odgovarajućem tehničkom listu. Standardnim se LED izvorima svjetlosti za svaku kategoriju određuje samo jedan nazivni napon.

3.1.5.   Referentna os: os određena s obzirom na podnožak i na koju se odnose određene dimenzije LED izvora svjetlosti.

3.1.6.   Referentna ravnina: ravnina određena s obzirom na podnožak, okomita na referentnu os i na koju se odnose određene dimenzije LED izvora svjetlosti.

3.1.7.   Svjetlosno središte: točka na referentnoj osi na određenoj udaljenosti od referentne ravnine koja predstavlja nazivno ishodište vidljivog emitiranog zračenja.

3.1.8.   Duljina svjetlosnog središta: udaljenost između referentne ravnine i svjetlosnog središta.

3.1.9.   Os promatranja LED izvora svjetlosti: os kroz svjetlosno središte pri određenom polarnom i azimutnom kutu koja služi za utvrđivanje fotometrijskih značajki LED izvora svjetlosti.

3.1.10.   Prividno područje emitiranja svjetlosti: područje koje sadržava (prividan) element vidljivog zračenja kad ga se opaža uzduž određene osi promatranja. Prividno područje emitiranja svjetlosti određeno je u ravnini koja sadržava svjetlosno središte i okomita je na odgovarajuću os promatranja.

3.1.11.   Normalizirana svjetlosna jakost: svjetlosna jakost podijeljena svjetlosnim tokom izvora svjetlosti radi utvrđivanja značajki kutnog dijagrama zračenja LED izvora svjetlosti.

3.1.12.   Kumulativni svjetlosni tok: svjetlosni tok koji emitira izvor svjetlosti u radnim uvjetima, unutar stošca koji zatvara određeni prostorni kut i čije je središte na referentnoj osi (2).

3.1.13.   LED izvor svjetlosti: izvor svjetlosti čiji je element za vidljivo zračenje jedan ili više poluvodičkih spojeva koji proizvode injekcijsku luminiscenciju i/ili fluorescenciju.

3.2.   Opći zahtjevi

| 3.2.1. | Svaki dostavljeni uzorak mora biti u skladu s odgovarajućim zahtjevima ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

3.2.1.

Svaki dostavljeni uzorak mora biti u skladu s odgovarajućim zahtjevima ovog Pravilnika.

| 3.2.2. | LED izvori svjetlosti konstruirani su tako da u uobičajenoj upotrebi imaju i zadrže dobra radna svojstva. Usto, ne smiju imati nikakve konstrukcijske ni proizvodne nedostatke. |
| --- | --- |

3.2.2.

LED izvori svjetlosti konstruirani su tako da u uobičajenoj upotrebi imaju i zadrže dobra radna svojstva. Usto, ne smiju imati nikakve konstrukcijske ni proizvodne nedostatke.

| 3.2.3. | LED izvori svjetlosti na svojim optičkim površinama ne smiju imati nikakve brazde ni mrlje zbog kojih bi im bili narušeni učinkovitost i optičko djelovanje. |
| --- | --- |

3.2.3.

LED izvori svjetlosti na svojim optičkim površinama ne smiju imati nikakve brazde ni mrlje zbog kojih bi im bili narušeni učinkovitost i optičko djelovanje.

| 3.2.4. | LED izvori svjetlosti opremljeni su standardnim podnošcima u skladu s tehničkim listovima za podnožja iz Publikacije IEC 60061 kako je navedeno na pojedinačnim tehničkim listovima u Prilogu 1. |
| --- | --- |

3.2.4.

LED izvori svjetlosti opremljeni su standardnim podnošcima u skladu s tehničkim listovima za podnožja iz Publikacije IEC 60061 kako je navedeno na pojedinačnim tehničkim listovima u Prilogu 1.

| 3.2.5. | Podnožak je čvrst i dobro učvršćen za ostatak LED izvora svjetlosti. |
| --- | --- |

3.2.5.

Podnožak je čvrst i dobro učvršćen za ostatak LED izvora svjetlosti.

| 3.2.6. | Radi provjere ispunjavaju li LED izvori svjetlosti zahtjeve iz stavaka 3.2.3. do 3.2.5., provode se vizualni pregled, provjera dimenzija i, kad je potrebno, probna ugradnja u nosač kako je opisano u Publikaciji IEC 60061. |
| --- | --- |

3.2.6.

Radi provjere ispunjavaju li LED izvori svjetlosti zahtjeve iz stavaka 3.2.3. do 3.2.5., provode se vizualni pregled, provjera dimenzija i, kad je potrebno, probna ugradnja u nosač kako je opisano u Publikaciji IEC 60061.

| 3.2.7. | Poluvodički spoj (spojevi) je (jesu) jedini element (elementi) LED izvora svjetlosti koji pod napajanjem proizvodi/proizvode i emitira(ju) svjetlost, izravno ili pretvorbom temeljenom na fluorescenciji. |
| --- | --- |

3.2.7.

Poluvodički spoj (spojevi) je (jesu) jedini element (elementi) LED izvora svjetlosti koji pod napajanjem proizvodi/proizvode i emitira(ju) svjetlost, izravno ili pretvorbom temeljenom na fluorescenciji.

3.3.   Ispitivanja

| 3.3.1. | LED izvori svjetlosti najprije se izlažu starenju na svojem ispitnom naponu najmanje 48 sati. Za višefunkcijske LED izvore svjetlosti svaka se funkcija starenju izlaže zasebno. |
| --- | --- |

3.3.1.

LED izvori svjetlosti najprije se izlažu starenju na svojem ispitnom naponu najmanje 48 sati. Za višefunkcijske LED izvore svjetlosti svaka se funkcija starenju izlaže zasebno.

| 3.3.2. | Ako nije drukčije određeno, električna i fotometrijska mjerenja obavljaju se pri odgovarajućem ispitnom naponu (naponima). |
| --- | --- |

3.3.2.

Ako nije drukčije određeno, električna i fotometrijska mjerenja obavljaju se pri odgovarajućem ispitnom naponu (naponima).

| 3.3.3. | Električna mjerenja navedena u Prilogu 4. provode se instrumentima razreda točnosti najmanje 0,2 (točnost 0,2 % cijele ljestvice). |
| --- | --- |

3.3.3.

Električna mjerenja navedena u Prilogu 4. provode se instrumentima razreda točnosti najmanje 0,2 (točnost 0,2 % cijele ljestvice).

3.4.   Položaj i dimenzije prividnog područja emitiranja svjetlosti

| 3.4.1. | Položaj i dimenzije prividnog područja emitiranja svjetlosti moraju ispunjavati zahtjeve navedene u odgovarajućem tehničkom listu iz Priloga 1. |
| --- | --- |

3.4.1.

Položaj i dimenzije prividnog područja emitiranja svjetlosti moraju ispunjavati zahtjeve navedene u odgovarajućem tehničkom listu iz Priloga 1.

| 3.4.2. | Mjerenje se izvodi nakon starenja LED izvora svjetlosti u skladu sa stavkom 3.3.1. |
| --- | --- |

3.4.2.

Mjerenje se izvodi nakon starenja LED izvora svjetlosti u skladu sa stavkom 3.3.1.

3.5.   Svjetlosni tok

| 3.5.1. | Kad je mjeren u skladu s uvjetima iz Priloga 4., svjetlosni tok mora biti unutar granica zadanih na odgovarajućem tehničkom listu iz Priloga 1. |
| --- | --- |

3.5.1.

Kad je mjeren u skladu s uvjetima iz Priloga 4., svjetlosni tok mora biti unutar granica zadanih na odgovarajućem tehničkom listu iz Priloga 1.

| 3.5.2. | Mjerenje se izvodi nakon starenja LED izvora svjetlosti u skladu sa stavkom 3.3.1. |
| --- | --- |

3.5.2.

Mjerenje se izvodi nakon starenja LED izvora svjetlosti u skladu sa stavkom 3.3.1.

3.6.   Raspodjela normalizirane svjetlosne jakosti/raspodjela kumulativnog svjetlosnog toka

| 3.6.1. | Pri mjerenju u skladu s uvjetima iz Priloga 4. ovom Pravilniku, raspodjela normalizirane svjetlosne jakosti i/ili raspodjela kumulativnog svjetlosnog toka moraju biti unutar granica zadanih na odgovarajućem tehničkom listu iz Priloga 1. |
| --- | --- |

3.6.1.

Pri mjerenju u skladu s uvjetima iz Priloga 4. ovom Pravilniku, raspodjela normalizirane svjetlosne jakosti i/ili raspodjela kumulativnog svjetlosnog toka moraju biti unutar granica zadanih na odgovarajućem tehničkom listu iz Priloga 1.

| 3.6.2. | Mjerenje se izvodi nakon izlaganja LED izvora svjetlosti starenju u skladu sa stavkom 3.3.1. |
| --- | --- |

3.6.2.

Mjerenje se izvodi nakon izlaganja LED izvora svjetlosti starenju u skladu sa stavkom 3.3.1.

3.7.   Boja

| 3.7.1. | Boja svjetlosti koju emitiraju LED izvori svjetlosti navodi se na odgovarajućem tehničkom listu. Na ovaj se Pravilnik primjenjuju definicije boje emitirane svjetlosti iz Pravilnika br. 48 i njegovih serija izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa. |
| --- | --- |

3.7.1.

Boja svjetlosti koju emitiraju LED izvori svjetlosti navodi se na odgovarajućem tehničkom listu. Na ovaj se Pravilnik primjenjuju definicije boje emitirane svjetlosti iz Pravilnika br. 48 i njegovih serija izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa.

| 3.7.2. | Boja emitirane svjetlosti mjeri se postupkom iz Priloga 4. Svaka je izmjerena vrijednost u dopuštenim granicama. |
| --- | --- |

3.7.2.

Boja emitirane svjetlosti mjeri se postupkom iz Priloga 4. Svaka je izmjerena vrijednost u dopuštenim granicama.

| 3.7.3. | Nadalje, u slučaju LED izvora svjetlosti koji emitiraju bijelu svjetlost, najmanji udio crvene boje u svjetlosti takav je da vrijedi:



  gdje je:






  Ee(λ) (jedinica: W) | spektralna raspodjela ozračenja; |
| --- | --- | --- |
| V(λ) (jedinica: 1) | spektralna svjetlosna učinkovitost; |
| λ (jedinica: nm) | valna duljina. |

3.7.3.

Nadalje, u slučaju LED izvora svjetlosti koji emitiraju bijelu svjetlost, najmanji udio crvene boje u svjetlosti takav je da vrijedi:

Formula

gdje je:

Ee(λ) (jedinica: W)

spektralna raspodjela ozračenja;

V(λ) (jedinica: 1)

spektralna svjetlosna učinkovitost;

λ (jedinica: nm)

valna duljina.

Ta se vrijednost izračunava u intervalima od jednog nanometra.

3.8.   UV-zračenje

UV-zračenje LED izvora svjetlosti mora biti takvo da je LED izvor svjetlosti tipa niskog intenziteta UV zračenja u skladu s:

Formula

gdje je:

| S(λ)(jedinica: 1) | spektralna težinska funkcija; |
| --- | --- |
| km = 683 lm/W | najveća vrijednost svjetlosnog učinka zračenja. |

S(λ)(jedinica: 1)

spektralna težinska funkcija;

km = 683 lm/W

najveća vrijednost svjetlosnog učinka zračenja.

(Za definicije drugih simbola vidjeti prethodni stavak 3.7.3.)

Ta se vrijednost izračunava u intervalima od jednog nanometra. UV zračenje vrednuje se prema vrijednostima navedenim u sljedećoj tablici:

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

Napomena: Vrijednosti u skladu sa „Smjernicama IRPA/INIRC o graničnim vrijednostima izlaganja ultraljubičastom zračenju”. Izabrane su valne duljine (u nanometrima) reprezentativne; druge vrijednosti treba interpolirati.

3.9.   Standardni LED izvori svjetlosti

Dodatni zahtjevi za standardne (etalon) LED izvore svjetlosti navedeni su u odgovarajućim tehničkim listovima iz Priloga 1.

4.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

| 4.1. | LED izvori svjetlosti homologirani prema ovom Pravilniku proizvode se tako da budu u skladu s homologiranim tipom, ispunjavajući tehničke zahtjeve i zahtjeve za natpise utvrđene stavkom 3. gore i Prilozima 1., 4. i 5. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

4.1.

LED izvori svjetlosti homologirani prema ovom Pravilniku proizvode se tako da budu u skladu s homologiranim tipom, ispunjavajući tehničke zahtjeve i zahtjeve za natpise utvrđene stavkom 3. gore i Prilozima 1., 4. i 5. ovom Pravilniku.

| 4.2. | U svrhu provjere jesu li ispunjeni zahtjevi stavka 4.1. provode se odgovarajuće kontrole proizvodnje. |
| --- | --- |

4.2.

U svrhu provjere jesu li ispunjeni zahtjevi stavka 4.1. provode se odgovarajuće kontrole proizvodnje.

| 4.3. | Nositelj homologacije posebno je dužan:






  4.3.1. | osigurati postojanje postupaka za djelotvornu kontrolu kvalitete proizvoda; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Nositelj homologacije posebno je dužan:

4.3.1.

osigurati postojanje postupaka za djelotvornu kontrolu kvalitete proizvoda;

| 4.3.2. | imati pristup kontrolnoj opremi potrebnoj za provjeru sukladnosti sa svakim homologiranim tipom; |
| --- | --- |

4.3.2.

imati pristup kontrolnoj opremi potrebnoj za provjeru sukladnosti sa svakim homologiranim tipom;

| 4.3.3. | osigurati da podaci o rezultatima ispitivanja budu evidentirani i da priloženi dokumenti budu dostupni za razdoblje koje treba utvrditi u dogovoru s tijelom nadležnim za homologaciju; |
| --- | --- |

4.3.3.

osigurati da podaci o rezultatima ispitivanja budu evidentirani i da priloženi dokumenti budu dostupni za razdoblje koje treba utvrditi u dogovoru s tijelom nadležnim za homologaciju;

| 4.3.4. | analizirati rezultate svakog tipa ispitivanja, primjenjujući kriterije iz Priloga 6., kako bi se provjerila i osigurala stabilnost značajki proizvoda dopuštajući razlike zbog industrijske proizvodnje; |
| --- | --- |

4.3.4.

analizirati rezultate svakog tipa ispitivanja, primjenjujući kriterije iz Priloga 6., kako bi se provjerila i osigurala stabilnost značajki proizvoda dopuštajući razlike zbog industrijske proizvodnje;

| 4.3.5. | osigurati da se za svaki tip LED izvora svjetlosti provedu barem ispitivanja propisana u Prilogu 5. ovome Pravilniku; |
| --- | --- |

4.3.5.

osigurati da se za svaki tip LED izvora svjetlosti provedu barem ispitivanja propisana u Prilogu 5. ovome Pravilniku;

| 4.3.6. | osigurati da bilo koje prikupljanje uzoraka koje pruža dokaz o nesukladnosti s tipom ispitivanja uzetim u obzir dovede do novog prikupljanja i novog ispitivanja. Poduzimaju se sve potrebne mjere kako bi se ponovo uspostavila sukladnost odgovarajuće proizvodnje. |
| --- | --- |

4.3.6.

osigurati da bilo koje prikupljanje uzoraka koje pruža dokaz o nesukladnosti s tipom ispitivanja uzetim u obzir dovede do novog prikupljanja i novog ispitivanja. Poduzimaju se sve potrebne mjere kako bi se ponovo uspostavila sukladnost odgovarajuće proizvodnje.

| 4.4. | Nadležno tijelo koje je dodijelilo homologaciju tipa može u svakom trenutku provjeriti metodu kontrole sukladnosti koja se primjenjuje na svaku proizvodnu jedinicu. |
| --- | --- |

4.4.

Nadležno tijelo koje je dodijelilo homologaciju tipa može u svakom trenutku provjeriti metodu kontrole sukladnosti koja se primjenjuje na svaku proizvodnu jedinicu.

| 4.4.1. | Kod svake je inspekcije inspektoru potrebno predočiti knjige ispitivanja i bilješke o pregledima proizvodnje. |
| --- | --- |

4.4.1.

Kod svake je inspekcije inspektoru potrebno predočiti knjige ispitivanja i bilješke o pregledima proizvodnje.

| 4.4.2. | Inspektor može izuzeti slučajne uzorke za ispitivanje u laboratoriju proizvođača. Najmanji broj uzoraka može biti određen prema rezultatima proizvođačeve vlastite provjere. |
| --- | --- |

4.4.2.

Inspektor može izuzeti slučajne uzorke za ispitivanje u laboratoriju proizvođača. Najmanji broj uzoraka može biti određen prema rezultatima proizvođačeve vlastite provjere.

| 4.4.3. | Ako je razina kvalitete nezadovoljavajuća ili ako se čini da je potrebno provjeriti valjanost ispitivanja provedenih primjenom prethodnog stavka 4.4.2, inspektor odabire uzorke za slanje u tehničku službu koja je provela ispitivanja za homologaciju tipa. |
| --- | --- |

4.4.3.

Ako je razina kvalitete nezadovoljavajuća ili ako se čini da je potrebno provjeriti valjanost ispitivanja provedenih primjenom prethodnog stavka 4.4.2, inspektor odabire uzorke za slanje u tehničku službu koja je provela ispitivanja za homologaciju tipa.

| 4.4.4. | Nadležno tijelo može provoditi sva ispitivanja propisana ovim Pravilnikom. Ako nadležno tijelo odluči obavljati nasumične provjere, primjenjuju se kriteriji iz Priloga 7. i 8. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

4.4.4.

Nadležno tijelo može provoditi sva ispitivanja propisana ovim Pravilnikom. Ako nadležno tijelo odluči obavljati nasumične provjere, primjenjuju se kriteriji iz Priloga 7. i 8. ovom Pravilniku.

| 4.4.5. | Uobičajena je učestalost inspekcija koje odobrava nadležno tijelo jedanput svake dvije godine. Zabilježe li se tijekom jednog od tih obilazaka nepovoljni rezultati, nadležno tijelo osigurava da se poduzmu svi potrebni koraci kako bi se što je moguće prije ponovno uspostavila sukladnost proizvodnje. |
| --- | --- |

4.4.5.

Uobičajena je učestalost inspekcija koje odobrava nadležno tijelo jedanput svake dvije godine. Zabilježe li se tijekom jednog od tih obilazaka nepovoljni rezultati, nadležno tijelo osigurava da se poduzmu svi potrebni koraci kako bi se što je moguće prije ponovno uspostavila sukladnost proizvodnje.

5.   KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

| 5.1. | Homologacija izdana za LED izvor svjetlosti u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako zahtjevi nisu ispunjeni ili ako LED izvor svjetlosti s homologacijskom oznakom nije sukladan homologiranom tipu. |
| --- | --- |

5.1.

Homologacija izdana za LED izvor svjetlosti u skladu s ovim Pravilnikom može se povući ako zahtjevi nisu ispunjeni ili ako LED izvor svjetlosti s homologacijskom oznakom nije sukladan homologiranom tipu.

| 5.2. | Ako stranka Ugovora koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče prethodno izdanu homologaciju, bez odlaganja o tome obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik obrascem za obavješćivanje koji je sukladan predlošku u Prilogu 2. ovome Pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.

Ako stranka Ugovora koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče prethodno izdanu homologaciju, bez odlaganja o tome obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik obrascem za obavješćivanje koji je sukladan predlošku u Prilogu 2. ovome Pravilniku.

6.   KONAČNA OBUSTAVA PROIZVODNJE

Ako ovlaštenik homologacije potpuno prestane proizvoditi tip LED izvora svjetlosti homologiranog u skladu s ovim Pravilnikom, o tome mora obavijestiti tijelo nadležno za homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću obavijest, to tijelo o predmetu obavješćuje ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom u Prilogu 2. ovom Pravilniku.

7.   NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI KOJE SU ODGOVORNE ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA TE TIJELA NADLEŽNIH ZA HOMOLOGACIJU

Stranke Sporazuma iz 1958. godine koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju Tajništvu Ujedinjenih naroda nazive i adrese tehničkih službi odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja te tijela nadležnih za homologaciju koja dodjeljuju homologacije i kojima se trebaju dostaviti obrasci za potvrdu, proširenje, odbacivanje ili povlačenje homologacije, ili konačnu obustavu proizvodnje, izdani u drugim državama.

---

(1)  Kako je određeno u pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev. 2, para. 2.

(2)  Na temelju rječnika IEC-a IEV 845-09-31.

---

PRILOG 1.

LISTOVI
   (1)
  ZA LED IZVORE SVJETLOSTI

Popis kategorija LED izvora svjetlosti i njihovi brojevi listova:

| Kategorija | | Broj(evi) lista |
| --- | --- | --- |
| LR1 | | LR1/1 do 5 |
| LW2 | | LW2/1 do 5 |

Kategorija

Broj(evi) lista

LR1

LR1/1 do 5

LW2

LW2/1 do 5

Popis listova za LED izvore svjetlosti i njihov redoslijed u ovom prilogu:

Broj(evi) lista

LR1/1 do 5

LW2/1 do 5

Kategorija LR1 – List LR1/1

Crteži služe samo kao ilustracija bitnih dimenzija (u mm) LED izvora svjetlosti

Slika 1.

Glavni crtež

Image

Slika 2.

Detalji o priključku

Image

Kategorija LR1 – List LR1/2

Tablica 1.

Bitne električne i fotometrijske značajke

| Dimenzije u mm | Dopušteno odstupanje |
| --- | --- |
| Serijski proizvedeni LED izvori svjetlosti | Standardni LED izvor svjetlosti |
| e (2) | 24,0 | 0,2 | 0,1 |
| Podnožak PGJ21t-1 u skladu s Publikacijom IEC 60061 (list 7004-165-1) |
| Električne i fotometrijske značajke (3) |
| Nazivne vrijednosti | | Sporedna funkcija | Glavna funkcija | Sporedna funkcija | Glavna funkcija |
| volta | 12 | 12 |
| Predviđene vrijednosti (4) | watta (pri 13,5 V DC) | maks. 0,75 | maks. 3,5
  min. 1,4 | maks. 0,75 | maks. 3,5
  min. 1,4 |
| Svjetlosni tok (u lm pri 13,5 V DC) | | | 3,5 ± 10 % | 47 ± 10 % |
| Svjetlosni tok (u lm pri 10 – 16 V DC) | 3,5 ± 20 % | 47 ± 20 % | | |

Dimenzije u mm

Dopušteno odstupanje

Serijski proizvedeni LED izvori svjetlosti

Standardni LED izvor svjetlosti

e (2)

24,0

0,2

0,1

Podnožak PGJ21t-1 u skladu s Publikacijom IEC 60061 (list 7004-165-1)

Električne i fotometrijske značajke (3)

Nazivne vrijednosti

Sporedna funkcija

Glavna funkcija

Sporedna funkcija

Glavna funkcija

volta

12

12

Predviđene vrijednosti (4)

watta (pri 13,5 V DC)

maks. 0,75

maks. 3,5

min. 1,4

maks. 0,75

maks. 3,5

min. 1,4

Svjetlosni tok (u lm pri 13,5 V DC)

3,5 ± 10 %

47 ± 10 %

Svjetlosni tok (u lm pri 10 – 16 V DC)

3,5 ± 20 %

47 ± 20 %

Ponašanje u stanju kvara

U slučaju kvara LED izvora svjetlosti (ne emitira svjetlost), maksimalna potrošnja struje, pri radu u načinu glavne funkcije unutar ulaznog raspona napona, manja je od 20 mA (stanje praznog hoda).

Zahtjevi za projekciju na zaslonu

Sljedeće ispitivanje služi za određivanje zahtjeva za prividno područje svjetlosnog emitiranja LED izvora svjetlosti te kako bi se utvrdilo je li područje emitiranja svjetlosti pravilno smješteno u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu radi provjeravanja sukladnosti sa zahtjevima.

Položaj područja emitiranja svjetlosti provjerava se „sustavom predloška” određenim slikom 3., gdje su prikazane projekcije pri promatranju u smjeru γ=90° u ravninama C90 i C180 (C, γ kako je određen slikom 4.). Najmanje 95 % svjetlosnog toka koji se emitira u smjeru promatranja mora potjecati iz trapezoidnog područja određenog dimenzijama d1, d2 i c. Manje od 70 % svjetlosnog toka emitira se iz pravokutnog područja određenog dimenzijama d3 i c.

Kategorija LR1 – List LR1/3

Slika 3.

Definicija područja emitiranja svjetlosti prema predlošku

Image

Tablica 2.

Dimenzije sustava predloška na slici 3.

| Dimenzije u mm | f | c | d1 | d2 | d3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Serijski proizvedeni LED izvori svjetlosti | E + 0,2 | 3,6 | 21,0 | 15,0 | 7,0 |
| Standardni (etalon) LED izvori svjetlosti | E + 0,1 | 3,4 | 21,0 | 15,0 | 7,0 |

Dimenzije u mm

f

c

d1

d2

d3

Serijski proizvedeni LED izvori svjetlosti

E + 0,2

3,6

21,0

15,0

7,0

Standardni (etalon) LED izvori svjetlosti

E + 0,1

3,4

21,0

15,0

7,0

Raspodjela normalizirane svjetlosne jakosti

Sljedeće ispitivanje služi za utvrđivanje raspodjele normalizirane svjetlosne jakosti izvora svjetlosti u proizvoljnoj ravnini koja sadržava referentnu os. Sjecište referentne osi i gornjeg ruba predloška služi kao ishodište koordinatnog sustava.

Izvor svjetlosti pričvršćuje se na ravnu ploču odgovarajućim stopicama za pričvršćivanje. Ta se ploča s pomoću nosača pričvršćuje na postolje goniometra tako da se referentna os izvora svjetlosti poklopi s jednom od rotirajućih osi goniometra. Odgovarajući parametri za mjerenje opisani su na slici 4.

Kategorija LR1 – List LR1/4

Crteži služe samo kao ilustracija bitnih parametara za mjerenje LED izvora svjetlosti.

Slika 4.

Parametri za mjerenje raspodjele svjetlosne jakosti

Image

Podaci o svjetlosnoj jakosti za glavnu funkciju bilježe se standardnim fotogoniometrom. Udaljenost mjerenja treba izabrati prikladno, da se osigura da je detektor postavljen u daljinskom polju svjetlosne raspodjele.

Mjerenja se provode u trima C-ravninama u kojima se nalazi referentna os izvora svjetlosti. Te tri C-ravnine nalaze se između C30 i C330 kako bi se izbjegle sjene priključaka i moraju biti najmanje 30° udaljene jedna od druge. Ispitne točke za svaku ravninu za višestruke polarne kutove γ određene su u tablici 3.

Nakon mjerenja podaci se normaliziraju na 1 000 lm u skladu sa stavkom 3.1.11. s pomoću svjetlosnog toka ispitivanog pojedinačnog izvora svjetlosti. Podaci su u skladu s rasponom dopuštenog odstupanja kako je određeno u tablici 3.

C-ravnine: vidjeti Publikaciju CIE 70., 1987., „Mjerenje raspodjela apsolutnih jakosti”.

Kategorija LR1 – List LR1/5

Tablica 3.

Vrijednosti normalizirane jakosti u ispitnim točkama za glavnu funkciju iz serijske proizvodnje odnosno za standardne izvore svjetlosti.

| | Serijski proizveden LED izvor svjetlosti | Standardni LED izvor svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| γ | Najmanja jakost u cd/1 000 lm | Najveća jakost u cd/1 000 lm | Najmanja jakost u cd/1 000 lm | Najveća jakost u cd/1 000 lm |
| 0° | 0 | 30 | 0 | 20 |
| 15° | 0 | 30 | 0 | 20 |
| 30° | 0 | 70 | 0 | 40 |
| 45° | 20 | 100 | 20 | 60 |
| 60° | 35 | 120 | 35 | 80 |
| 75° | 50 | 140 | 50 | 100 |
| 90° | 70 | 160 | 70 | 120 |
| 105° | 90 | 180 | 90 | 140 |
| 120° | 110 | 200 | 110 | 160 |
| 135° | 110 | 200 | 110 | 160 |
| 150° | 90 | 180 | 90 | 140 |

Serijski proizveden LED izvor svjetlosti

Standardni LED izvor svjetlosti

γ

Najmanja jakost u cd/1 000 lm

Najveća jakost u cd/1 000 lm

Najmanja jakost u cd/1 000 lm

Najveća jakost u cd/1 000 lm

0°

0

30

0

20

15°

0

30

0

20

30°

0

70

0

40

45°

20

100

20

60

60°

35

120

35

80

75°

50

140

50

100

90°

70

160

70

120

105°

90

180

90

140

120°

110

200

110

160

135°

110

200

110

160

150°

90

180

90

140

Raspodjela svjetlosne jakosti kako je opisana u tablici 3. uglavnom je ravnomjerna, tj. potrebna relativna svjetlosna jakost između dviju susjednih točaka mreže izračunava se linearnom interpolacijom s pomoću tih dviju susjednih točka mreže.

Kategorija LW2 – List LW2/1

Crteži služe samo kao ilustracija bitnih dimenzija (u mm) LED izvora svjetlosti

Slika 1.

Glavni crtež – pogled sprijeda i sa strane

Image

Slika 2.

Detalji priključka

Image

Tablica 1.

Bitne električne i fotometrijske značajke

| Dimenzije u mm | Odstupanja |
| --- | --- |
| Serijski proizvedeni LED izvori svjetlosti | Standardni LED izvori svjetlosti |
| e | 26,4 | 0,2 | 0,1 |
| [Podnožak PGJY50] u skladu s Publikacijom IEC 60061 (list 7004-[....]-1) |
| Električne i fotometrijske značajke (5) |
| Nazivne vrijednosti | | Sporedna funkcija | Glavna funkcija | Sporedna funkcija | Glavna funkcija |
| volta | 12 | 12 |
| Predviđene vrijednosti (6)
   (7) | watta (pri 13,5 V DC) | maks. 1 | maks. 12
  min. 4 | maks. 1 | maks. 12
  min. 4 |
| Svjetlosni tok (u lm pri 13,5 V DC) | | | 50 ± 10 % | 725 ± 10 % |
| Svjetlosni tok (u lm pri 10 – 16 V DC) | 50 ± 15 % | 725 ± 15 % | | |
| Odgovarajuća temperatura baze Tb u °C | 30 + 2 | 55 + 2 | 30 + 0,5 | 55 + 0,5 |

Dimenzije u mm

Odstupanja

Serijski proizvedeni LED izvori svjetlosti

Standardni LED izvori svjetlosti

e

26,4

0,2

0,1

[Podnožak PGJY50] u skladu s Publikacijom IEC 60061 (list 7004-[....]-1)

Električne i fotometrijske značajke (5)

Nazivne vrijednosti

Sporedna funkcija

Glavna funkcija

Sporedna funkcija

Glavna funkcija

volta

12

12

Predviđene vrijednosti (6)
   (7)

watta (pri 13,5 V DC)

maks. 1

maks. 12

min. 4

maks. 1

maks. 12

min. 4

Svjetlosni tok (u lm pri 13,5 V DC)

50 ± 10 %

725 ± 10 %

Svjetlosni tok (u lm pri 10 – 16 V DC)

50 ± 15 %

725 ± 15 %

Odgovarajuća temperatura baze Tb u °C

30 + 2

55 + 2

30 + 0,5

55 + 0,5

Kategorija LW2 – List LW2/2

Zahtjevi za projekciju na zaslonu

Ispitivanje služi za utvrđivanje je li područje emitiranja svjetlosti LED izvora svjetlosti u ispravnom položaju u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

Sukladnost položaja i dimenzija kako su određene u tablici 2. provjerava se „sustavom predloška” prikazanim na slici 3. Na lijevom je crtežu prikazana projekcija pri promatranju uzduž referentne osi s ulaznim kutom otvora od ± 40° dok se desnim crtežom određuje položaj referentne ravnine i osi.

Određivanje veličine obavlja se prikladnim sredstvima.

Slika 3.

Definicija područja emitiranja svjetlosti prema predlošku

Image

Tablica 2.

Dimenzije područja emitiranja svjetlosti na slici 3.

| Dimenzije u mm | e | a | b | c |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Serijski proizvedeni LED izvori svjetlosti | 26,4 ± 0,2 | 14,5 + 0/–2,5 | 10,1 + 0/–1,5 | Ø 50,00 + 0.10/–0 |
| Standardni (etalon) LED izvori svjetlosti | 26,4 ± 0,1 | 14,5 + 0/–2,5 | 10,1 + 0/–1,5 | Ø 50,05 + 0.05/–0 |

Dimenzije u mm

e

a

b

c

Serijski proizvedeni LED izvori svjetlosti

26,4 ± 0,2

14,5 + 0/–2,5

10,1 + 0/–1,5

Ø 50,00 + 0.10/–0

Standardni (etalon) LED izvori svjetlosti

26,4 ± 0,1

14,5 + 0/–2,5

10,1 + 0/–1,5

Ø 50,05 + 0.05/–0

Kategorija LW2 – List LW2/3

Raspodjela kumulativnog svjetlosnog toka

Parametri mjerenja

Ispitivanje služi za utvrđivanje kumulativnog svjetlosnog toka unutar određenih prostornih kutova raspodjele svjetlosne jakosti.

Mogu se upotrijebiti fotogoniometri tipa I. ili II. u skladu s Publikacijom CIE br. 70., 1987., s mogućnošću okretanja izvora svjetlosti oko dviju osi okomitih na os emitiranja svjetlosti. Sjecište referentne osi i ravnine paralelne s referentnom ravninom na udaljenosti e rabi se kao ishodište koordinatnog sustava.

Slika 4.

Parametri za mjerenje raspodjele svjetlosne jakosti fotogoniometrom tipa I

Image

Izvor svjetlosti pričvršćuje se na ravnu ploču s odgovarajućim stopicama za pričvršćivanje. Ta se ploča s pomoću nosača pričvršćuje na postolje goniometra tako da se referentna os izvora svjetlosti poklopi s mjernom osi goniometra. Odgovarajući parametri za mjerenje opisani su na slici 4.

Kategorija LW2 – List LW2/4

Raspodjela kumulativnog svjetlosnog toka

Postupak mjerenja i izračunavanja

Podaci se bilježe za određenu temperaturu baze Tb iz tablice 1. na mjestu prikazanom na slici 5.

Podaci o raspodjeli svjetlosne jakosti bilježe se unutar prostornog kuta od –40° < α < +40° i -40° < β < +40°. Udaljenost mjerenja mora se odabrati tako da se detektor nalazi u daljinskom polju raspodjele svjetlosti. Potrebna je kutna veličina koraka od 1° ili manje,

Nakon mjerenja raspodjela kumulativnog svjetlosnog toka računa se iz zabilježenih podataka za različite prostorne kutove kako je navedeno u tablici 3. u skladu s odjeljkom 4.3. publikacije CIE-a br. 84., 1989. Zatim se distribucija normalizira prema ukupnom svjetlosnom toku utvrđenom za –40° < α < +40° i –40° < β < +40. Podaci su u skladu s rasponom dopuštenog odstupanja iz tablice 3.

Kako bi se osigurala simetrična raspodjela unutar svakog prostornog kuta iz tablice 3., određivanje svjetlosnog toka provodi se neovisno za sva četiri kvadranta, a vrijednosti toka ne smiju se razlikovati za više od 15 %.

Tablica 3.

Vrijednosti normaliziranog kumulativnog svjetlosnog toka za standardne žarulje i žarulje iz serijske proizvodnje

| Kut α, β | Min. normalizirani tok u % | Maks. normalizirani tok u % |
| --- | --- | --- |
| –5° < α, β < +5° | 8 | 14 |
| –10° < α, β < +10° | 31 | 37 |
| –15° < α, β < +15° | 54 | 59 |
| –20° < α, β < +20° | 75 | 81 |
| –25° < α, β < +25° | 91 | 95 |
| –30° < α, β < +30° | 97 | 100 |
| –35° < α, β < +35° | 98 | 100 |
| –40° < α, β < +40° | 100 (po definiciji) |

Kut α, β

Min. normalizirani tok u %

Maks. normalizirani tok u %

–5° < α, β < +5°

8

14

–10° < α, β < +10°

31

37

–15° < α, β < +15°

54

59

–20° < α, β < +20°

75

81

–25° < α, β < +25°

91

95

–30° < α, β < +30°

97

100

–35° < α, β < +35°

98

100

–40° < α, β < +40°

100 (po definiciji)

Raspodjela kumulativnog svjetlosnog toka sporedne funkcije može se provjeriti mjerenjem omjera glavne i sporedne funkcije pod fiksnim kutom i množenjem tog faktora sa svjetlosnim tokom glavne funkcije.

Postoji li sumnja da se raspodjele kumulativnog svjetlosnog toka glavne i sporedne funkcije razlikuju, za sporednu se funkciju ponavlja postupak prethodno opisan za glavnu funkciju.

Geometrija toplinskog sučelja

Toplinsko sučelje LW2 smješteno je u referentnoj ravnini (osjenčano područje na slici 5.) i detaljno opisano u Publikaciji IEC 60061 kako je navedeno u tablici 1. na listu LW2/1. Pričvršćeno je na odgovarajući hladnjak ili sustav za upravljanje toplinom.

Svjetlosni tok iz tablice 1. postiže se kad se stabilizira temperatura baze Tb izmjerena na mjestu prikazanom na slici 5.

Kategorija LW2 – List LW2/5

Slika 5.

Pogled straga: područje toplinskog kontakta i položaj točke Tb na okomitoj osi simetrije, na udaljenosti f od središta

Image

| Dimenzije u mm |
| --- |
| c | 50,0 |
| d | 34,5 |
| f | 13,0 |
| g | 10,0 |

Dimenzije u mm

c

50,0

d

34,5

f

13,0

g

10,0

Ponašanje u stanju kvara

U slučaju kvara LED izvora svjetlosti (ne emitira svjetlost) maksimalna potrošnja struje, pri radu u načinu glavne funkcije unutar raspona ulaznog napona, manja je od 20 mA (stanje praznog hoda).

---

(1)  Tablice, električne i fotometrijske značajke:

| | napon je izražen u V; |
| --- | --- |

napon je izražen u V;

| | snaga je izražena u W; |
| --- | --- |

snaga je izražena u W;

| | svjetlosni tok izražen je u lm; |
| --- | --- |

svjetlosni tok izražen je u lm;

| | normalizirana svjetlosna jakost izražena je u cd/1 000 lm; |
| --- | --- |

normalizirana svjetlosna jakost izražena je u cd/1 000 lm;

| | normalizirani kumulativni svjetlosni tok izražen je u %. |
| --- | --- |

normalizirani kumulativni svjetlosni tok izražen je u %.

(2)  Područje emitiranja svjetlosti: provjerava se „sustavom predloška” („box sustavom”) sa Slike 3.

(3)  Emitirano svjetlo mora biti crveno.

(4)  Neprekidan rad od 30 minuta pri 23 ± 2,5 °C.

(5)  Emitirana je svjetlost bijele boje.

(6)  Neprekidan rad od 30 minuta sa stabiliziranom temperaturom baze Tb kako je prethodno određeno.

(7)  Svjetlosni tok iz područja emitiranja svjetlosti određuje se unutar prostornog kuta od 40° < α < + 40° i 40° < β < +40° integralnim metodama ili postupkom opisanim na listovima LW2/3 i LW2/4.

---

PRILOG 2.

IZJAVA

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PRILOG 3.

PRIMJER IZGLEDA HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

(vidjeti stavak 2.4.4.)

Prikazana homologacijska oznaka na LED izvoru svjetlosti označuje da je taj izvor svjetlosti homologiran u Ujedinjenoj Kraljevini (E11) pod homologacijskim brojem 0A01. Prva znamenka homologacijske oznake pokazuje da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima Pravilnika br. 128 (1) u njegovoj izvornoj verziji.

---

(1)  Ne zahtijeva promjenu homologacijske oznake.

---

PRILOG 4.

METODA MJERENJA ELEKTRIČNIH I FOTOMETRIJSKIH ZNAČAJKI

Izvori svjetlosti svih kategorija s ugrađenim hladnjakom mjere se pri okolnoj temperaturi od (23 ± 2) °C i bez strujanja zraka. Za ta se mjerenja održava najmanji slobodan prostor kako je određeno u tehničkim listovima.

Izvori svjetlosti svih kategorija s definicijom temperature Tb mjeri se stabiliziranjem točke Tb na određenoj temperaturi navedenoj na tehničkom listu dotične kategorije.

1.   Svjetlosni tok

| 1.1. | Svjetlosni tok mjeri se integracijskom metodom:






  (a) | u slučaju ugrađenog hladnjaka, nakon jedne minute i nakon 30 minuta rada
  ili |
| --- | --- | --- |

1.1.

Svjetlosni tok mjeri se integracijskom metodom:

(a)

u slučaju ugrađenog hladnjaka, nakon jedne minute i nakon 30 minuta rada

ili

| (b) | nakon stabiliziranja temperature u točki Tb. |
| --- | --- |

(b)

nakon stabiliziranja temperature u točki Tb.

| 1.2. | Vrijednosti svjetlosnog toka, kako su izmjerene nakon






  (a) | 30 minuta ili |
| --- | --- | --- |

1.2.

Vrijednosti svjetlosnog toka, kako su izmjerene nakon

(a)

30 minuta ili

| (b) | stabilizacije temperature Tb |
| --- | --- |

(b)

stabilizacije temperature Tb

sukladne su zahtijevanim najmanjim i najvećim vrijednostima.

U slučaju (a) ta je vrijednost između 100 % i 80 % vrijednosti izmjerene nakon jedne minute.

| 1.3. | Mjerenja se moraju provesti pri odgovarajućem ispitnom naponu i pri najmanjoj i najvećoj vrijednosti odgovarajućeg raspona napona. Ako nije detaljnije određeno na tehničkom listu, sljedeća odstupanja svjetlosnog toka na granicama intervala dopuštenog odstupanja ne smiju se premašiti.







  Nazivni napon | Najmanji napon | Najveći napon |
| --- | --- | --- | --- |
| 6 | 6,0 | 7,0 |
| 12 | 12,0 | 14,0 |
| 24 | 24,0 | 28,0 |
| Odgovarajuće dopušteno odstupanje za svjetlosni tok (1) | ± 30 % | ± 15 % |

1.3.

Mjerenja se moraju provesti pri odgovarajućem ispitnom naponu i pri najmanjoj i najvećoj vrijednosti odgovarajućeg raspona napona. Ako nije detaljnije određeno na tehničkom listu, sljedeća odstupanja svjetlosnog toka na granicama intervala dopuštenog odstupanja ne smiju se premašiti.

Nazivni napon

Najmanji napon

Najveći napon

6

6,0

7,0

12

12,0

14,0

24

24,0

28,0

Odgovarajuće dopušteno odstupanje za svjetlosni tok (1)

± 30 %

± 15 %

2.   Normalizirana svjetlosna jakost/kumulativni svjetlosni tok

| 2.1. | S mjerenjem svjetlosne jakosti počinje se nakon:






  a) | vremena stabilizacije od 30 minuta ili |
| --- | --- | --- |

2.1.

S mjerenjem svjetlosne jakosti počinje se nakon:

a)

vremena stabilizacije od 30 minuta ili

| b) | stabilizacije temperature Tb na vrijednosti određenoj u odgovarajućem tehničkom listu. |
| --- | --- |

b)

stabilizacije temperature Tb na vrijednosti određenoj u odgovarajućem tehničkom listu.

| 2.2. | Mjerenja se moraju provoditi pri odgovarajućem ispitnom naponu. |
| --- | --- |

2.2.

Mjerenja se moraju provoditi pri odgovarajućem ispitnom naponu.

| 2.3. | Normalizirana svjetlosna jakost ispitnog uzorka izračunava se dijeljenjem raspodjele svjetlosne jakosti, kako je izmjerena u skladu sa stavkom 2.1. ovog Priloga, sa svjetlosnim tokom, kako je utvrđen nakon 30 minuta u skladu sa stavkom 1.2. ovog Priloga. |
| --- | --- |

2.3.

Normalizirana svjetlosna jakost ispitnog uzorka izračunava se dijeljenjem raspodjele svjetlosne jakosti, kako je izmjerena u skladu sa stavkom 2.1. ovog Priloga, sa svjetlosnim tokom, kako je utvrđen nakon 30 minuta u skladu sa stavkom 1.2. ovog Priloga.

| 2.4. | Kumulativni svjetlosni tok ispitnog uzorka izračunava se u skladu s odjeljkom 4.3. publikacije CIE 84 – 1989., integriranjem svjetlosne jakosti unutar stošca koji zatvara prostorni kut. |
| --- | --- |

2.4.

Kumulativni svjetlosni tok ispitnog uzorka izračunava se u skladu s odjeljkom 4.3. publikacije CIE 84 – 1989., integriranjem svjetlosne jakosti unutar stošca koji zatvara prostorni kut.

3.   Boja

Boja emitirane svjetlosti izmjerena u istim uvjetima kako je opisano u stavku 1.1. ovog Priloga mora biti unutar propisanih granica za boje.

4.   Potrošnja snage

| 4.1. | Mjerenje potrošnje snage provodi se u istim uvjetima kako je opisano u stavku 1.1. ovog Priloga prema zahtjevima iz stavka 3.3.3. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

4.1.

Mjerenje potrošnje snage provodi se u istim uvjetima kako je opisano u stavku 1.1. ovog Priloga prema zahtjevima iz stavka 3.3.3. ovog Pravilnika.

| 4.2. | Mjerenja potrošnje snage provode se pri odgovarajućem ispitnom naponu. |
| --- | --- |

4.2.

Mjerenja potrošnje snage provode se pri odgovarajućem ispitnom naponu.

| 4.3. | Dobivene vrijednosti moraju biti u skladu s najmanjim i najvećim zahtijevanim vrijednostima iz odgovarajućeg tehničkog lista. |
| --- | --- |

4.3.

Dobivene vrijednosti moraju biti u skladu s najmanjim i najvećim zahtijevanim vrijednostima iz odgovarajućeg tehničkog lista.

---

(1)  Najveće odstupanje svjetlosnog toka na granicama dopuštenog odstupanja izračunava se uz upotrebu izmjerenog toka pri ispitnom naponu kao referentne vrijednosti. Između ispitnog napona i granica raspona napona ponašanje svjetlosnog toka mora uglavnom je ujednačeno.

---

PRILOG 5.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA POSTUPKE NADZORA KVALITETE KOJE PROVODI PROIZVOĐAČ

1.   Općenito

Zahtjevi za sukladnošću smatraju se ispunjenim u fotometrijskom, geometrijskom, vizualnom i električnom pogledu ako se poštuju dopuštena odstupanja u proizvodnji LED izvora svjetlosti navedena u odgovarajućem tehničkom listu iz Priloga 1 i odgovarajućem tehničkom listu za podnoške.

2.   Najmanji zahtjevi za provjeru sukladnosti koju provodi proizvođač

Za svaki tip LED izvora svjetlosti proizvođač ili nositelj homologacijske oznake provodi ispitivanja u prikladnim vremenskim razmacima u skladu s odredbama ovog Pravilnika.

2.1.   Priroda ispitivanja

Ispitivanjima sukladnosti tih specifikacija obuhvaćene su njihove fotometrijske, geometrijske i optičke značajke.

2.2.   Metode koje se upotrebljavaju u ispitivanjima

| 2.2.1 | Ispitivanja se općenito moraju provoditi u skladu s metodama navedenim u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

2.2.1

Ispitivanja se općenito moraju provoditi u skladu s metodama navedenim u ovom Pravilniku.

| 2.2.2. | Primjena stavka 2.2.1. ovog priloga zahtijeva redovito umjeravanje ispitnih uređaja i njihovu usklađenost s mjerenjima koja obavlja nadležno tijelo. |
| --- | --- |

2.2.2.

Primjena stavka 2.2.1. ovog priloga zahtijeva redovito umjeravanje ispitnih uređaja i njihovu usklađenost s mjerenjima koja obavlja nadležno tijelo.

2.3.   Priroda uzorkovanja

Uzorci LED izvora svjetlosti moraju se odabrati nasumično iz proizvodnje istovrsne serije. Istovrsna serija znači skup LED izvora svjetlosti istog tipa, određenog prema proizvodnim metodama proizvođača.

2.4.   Pregledane i zabilježene značajke

LED izvori svjetlosti pregledavaju se, a ispitni rezultati bilježe prema skupinama značajki iz tablice 1. iz Priloga 6.

2.5.   Kriteriji kojima se uređuje prihvatljivost

Proizvođač ili nositelj homologacije odgovoran je za provedbu statističke raščlambe rezultata ispitivanja radi ispunjenja zahtjeva za provjeru sukladnosti proizvodnje iz stavka 4.1. ovog Pravilnika.

Sukladnost se jamči ako nije premašena razina prihvatljive nesukladnosti po skupini značajki u tablici 1. iz Priloga 6. To znači da broj LED izvora svjetlosti koji nisu u skladu sa zahtjevima za bilo koju skupinu značajki bilo kojeg tipa LED izvora svjetlosti ne prelazi granične vrijednosti iz odgovarajućih tablica 2., 3. ili 4. Priloga 6.

Napomena: Svaki se zahtjev za pojedini LED izvor svjetlosti smatra značajkom.

---

PRILOG 6.

UZORKOVANJE I RAZINE SUKLADNOSTI ZA PROIZVOĐAČEVE ZAPISNIKE O ISPITIVANJIMA

Tablica 1.

Značajke

| Skupine značajki | Grupiranje (1) zapisnika o ispitivanjima različitih tipova žarulja | Najmanje 12-mjesečni uzorak po skupini (1) | Prihvatljiva razina nesukladnosti po skupini značajki
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Oznake, čitljivost i trajnost | Svi tipovi jednakih vanjskih dimenzija | 315 | 1 |
| Vanjske dimenzije žarulje (bez podnoška/postolja) | Svi tipovi iste kategorije | 200 | 1 |
| Dimenzije podnožaka | Svi tipovi iste kategorije | 200 | 6,5 |
| Dimenzije koje se odnose na površinu emitiranja svjetla i unutarnje dijelove (2) | Sve žarulje istog tipa | 200 | 6,5 |
| Početna očitanja, snaga, boja i svjetlosni tok (2) | Sve žarulje istog tipa | 200 | 1 |
| Normalizirana svjetlosna jakost ili raspodjela kumulativnog svjetlosnog toka | Sve žarulje istog tipa | 20 | 6,5 |

Skupine značajki

Grupiranje (1) zapisnika o ispitivanjima različitih tipova žarulja

Najmanje 12-mjesečni uzorak po skupini (1)

Prihvatljiva razina nesukladnosti po skupini značajki

(%)

Oznake, čitljivost i trajnost

Svi tipovi jednakih vanjskih dimenzija

315

1

Vanjske dimenzije žarulje (bez podnoška/postolja)

Svi tipovi iste kategorije

200

1

Dimenzije podnožaka

Svi tipovi iste kategorije

200

6,5

Dimenzije koje se odnose na površinu emitiranja svjetla i unutarnje dijelove (2)

Sve žarulje istog tipa

200

6,5

Početna očitanja, snaga, boja i svjetlosni tok (2)

Sve žarulje istog tipa

200

1

Normalizirana svjetlosna jakost ili raspodjela kumulativnog svjetlosnog toka

Sve žarulje istog tipa

20

6,5

Pragovi prihvaćanja, temeljeni na različitom broju rezultata ispitivanja za svaku skupinu značajki, navedeni su u tablici 2. kao najveći broj nesukladnosti. Temelje se na prihvatljivoj razini 1-postotne nesukladnosti, uz pretpostavljenu vjerojatnost prihvaćanja od najmanje 0,95.

Tablica 2.

| Broj rezultata ispitivanja svake značajke | Prag prihvaćanja |
| --- | --- |
| 20 | 0 |
| 21 - 50 | 1 |
| 51 - 80 | 2 |
| 81 - 125 | 3 |
| 126 - 200 | 5 |
| 201 - 260 | 6 |
| 261 - 315 | 7 |
| 316 - 370 | 8 |
| 371 - 435 | 9 |
| 436 - 500 | 10 |
| 501 - 570 | 11 |
| 571 - 645 | 12 |
| 646 - 720 | 13 |
| 721 - 800 | 14 |
| 801 - 860 | 15 |
| 861 - 920 | 16 |
| 921 - 990 | 17 |
| 991 – 1 060 | 18 |
| 1 061 – 1 125 | 19 |
| 1 126 – 1 190 | 20 |
| 1 191 – 1 249 | 21 |

Broj rezultata ispitivanja svake značajke

Prag prihvaćanja

20

0

21 - 50

1

51 - 80

2

81 - 125

3

126 - 200

5

201 - 260

6

261 - 315

7

316 - 370

8

371 - 435

9

436 - 500

10

501 - 570

11

571 - 645

12

646 - 720

13

721 - 800

14

801 - 860

15

861 - 920

16

921 - 990

17

991 – 1 060

18

1 061 – 1 125

19

1 126 – 1 190

20

1 191 – 1 249

21

Pragovi prihvaćanja, temeljeni na različitom broju rezultata ispitivanja za svaku skupinu značajki, navedeni su u tablici 3. kao najveći broj nesukladnosti. Temelje se na prihvatljivoj razini 6,5-postotne nesukladnosti, uz pretpostavljenu vjerojatnost prihvaćanja od najmanje 0,95.

Tablica 3.

| Broj žarulja u zapisnicima | Prag prihvaćanja |
| --- | --- |
| 20 | 3 |
| 21 – 32 | 5 |
| 33 – 50 | 7 |
| 51 – 80 | 10 |
| 81 – 125 | 14 |
| 126 – 200 | 21 |
| 201 - 213 | 22 |
| 214 - 227 | 23 |
| 228 - 240 | 24 |
| 241 - 254 | 25 |
| 255 - 268 | 26 |
| 269 - 281 | 27 |
| 282 - 295 | 28 |
| 296 - 308 | 29 |
| 309 - 322 | 30 |
| 323 - 336 | 31 |
| 337 - 349 | 32 |
| 350 - 363 | 33 |
| 364 - 376 | 34 |
| 377 - 390 | 35 |
| 391 - 404 | 36 |
| 405 - 417 | 37 |
| 418 - 431 | 38 |
| 432 - 444 | 39 |
| 445 - 458 | 40 |
| 459 - 472 | 41 |
| 473 - 485 | 42 |
| 486 - 499 | 43 |
| 500 - 512 | 44 |
| 513 - 526 | 45 |
| 527 - 540 | 46 |
| 541 - 553 | 47 |
| 554 - 567 | 48 |
| 568 - 580 | 49 |
| 581 - 594 | 50 |
| 595 - 608 | 51 |
| 609 - 621 | 52 |
| 622 - 635 | 53 |
| 636 - 648 | 54 |
| 649 - 662 | 55 |
| 663 - 676 | 56 |
| 677 - 689 | 57 |
| 690 - 703 | 58 |
| 704 - 716 | 59 |
| 717 - 730 | 60 |
| 731 - 744 | 61 |
| 745 - 757 | 62 |
| 758 - 771 | 63 |
| 772 - 784 | 64 |
| 785 - 798 | 65 |
| 799 - 812 | 66 |
| 813 - 825 | 67 |
| 826 - 839 | 68 |
| 840 - 852 | 69 |
| 853 - 866 | 70 |
| 867 - 880 | 71 |
| 881 - 893 | 72 |
| 894 - 907 | 73 |
| 908 - 920 | 74 |
| 921 - 934 | 75 |
| 935 - 948 | 76 |
| 949 - 961 | 77 |
| 962 - 975 | 78 |
| 976 - 988 | 79 |
| 989 - 1 002 | 80 |
| 1 003 – 1 016 | 81 |
| 1 017 - 1 029 | 82 |
| 1 030 - 1 043 | 83 |
| 1 044 - 1 056 | 84 |
| 1 057 - 1 070 | 85 |
| 1 071 - 1 084 | 86 |
| 1 085 - 1 097 | 87 |
| 1 098 - 1 111 | 88 |
| 1 112 - 1 124 | 89 |
| 1 125 - 1 138 | 90 |
| 1 139 - 1 152 | 91 |
| 1 153 - 1 165 | 92 |
| 1 166 - 1 179 | 93 |
| 1 180 - 1 192 | 94 |
| 1 193 - 1 206 | 95 |
| 1 207 - 1 220 | 96 |
| 1 221 - 1 233 | 97 |
| 1 234 - 1 249 | 98 |
| | |

Broj žarulja u zapisnicima

Prag prihvaćanja

20

3

21 – 32

5

33 – 50

7

51 – 80

10

81 – 125

14

126 – 200

21

201 - 213

22

214 - 227

23

228 - 240

24

241 - 254

25

255 - 268

26

269 - 281

27

282 - 295

28

296 - 308

29

309 - 322

30

323 - 336

31

337 - 349

32

350 - 363

33

364 - 376

34

377 - 390

35

391 - 404

36

405 - 417

37

418 - 431

38

432 - 444

39

445 - 458

40

459 - 472

41

473 - 485

42

486 - 499

43

500 - 512

44

513 - 526

45

527 - 540

46

541 - 553

47

554 - 567

48

568 - 580

49

581 - 594

50

595 - 608

51

609 - 621

52

622 - 635

53

636 - 648

54

649 - 662

55

663 - 676

56

677 - 689

57

690 - 703

58

704 - 716

59

717 - 730

60

731 - 744

61

745 - 757

62

758 - 771

63

772 - 784

64

785 - 798

65

799 - 812

66

813 - 825

67

826 - 839

68

840 - 852

69

853 - 866

70

867 - 880

71

881 - 893

72

894 - 907

73

908 - 920

74

921 - 934

75

935 - 948

76

949 - 961

77

962 - 975

78

976 - 988

79

989 - 1 002

80

1 003 – 1 016

81

1 017 - 1 029

82

1 030 - 1 043

83

1 044 - 1 056

84

1 057 - 1 070

85

1 071 - 1 084

86

1 085 - 1 097

87

1 098 - 1 111

88

1 112 - 1 124

89

1 125 - 1 138

90

1 139 - 1 152

91

1 153 - 1 165

92

1 166 - 1 179

93

1 180 - 1 192

94

1 193 - 1 206

95

1 207 - 1 220

96

1 221 - 1 233

97

1 234 - 1 249

98

Pragovi prihvaćanja, temeljeni na različitom broju rezultata ispitivanja za svaku skupinu značajki, navedeni su u tablici 4. kao postotak rezultata, uz pretpostavljenu vjerojatnost prihvaćanja od najmanje 0,95.

Tablica 4.

| Broj rezultata ispitivanja svake značajke | Pragovi prihvaćanja izraženi kao postotak rezultata
  Prihvatljiva razina od 1 % nesukladnosti | Pragovi prihvaćanja izraženi kao postotak rezultata
  Prihvatljiva razina od 6,5 % nesukladnosti |
| --- | --- | --- |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Broj rezultata ispitivanja svake značajke

Pragovi prihvaćanja izraženi kao postotak rezultata

Prihvatljiva razina od 1 % nesukladnosti

Pragovi prihvaćanja izraženi kao postotak rezultata

Prihvatljiva razina od 6,5 % nesukladnosti

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(1)  Procjenom su općenito obuhvaćeni serijski proizvedeni LED izvori svjetlosti iz pojedinačnih tvornica. Ipak, proizvođač smije ujediniti zapisnike o ispitivanju iz nekoliko tvornica koji se odnose na isti tip, pod uvjetom da se u njima primjenjuje isti sustav kvalitete i isto upravljanje kvalitetom.

(2)  U slučaju da LED izvor svjetlosti ima više od jedne funkcije svjetlosnog izlaza, grupiranje značajki (dimenzija, snage, boje i svjetlosnog toka) primjenjuje se zasebno za svaki element.

---

PRILOG 7.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA PROVJERE NASUMIČNIH UZORAKA KOJE OBAVLJA TIJELO NADLEŽNO ZA HOMOLOGACIJU

1.   Općenito

Zahtjevi za sukladnošću smatraju se ispunjenim u fotometrijskom, geometrijskom, vizualnom i električnom pogledu ako se poštuju dopuštena odstupanja u proizvodnji LED izvora svjetlosti navedena u odgovarajućem tehničkom listu iz Priloga 1 i odgovarajućem tehničkom listu za podnoške.

2.   Sukladnost serijski proizvedenih LED izvora svjetlosti ne osporava se ako su rezultati u skladu s Prilogom 8. ovom Pravilniku.

3.   Ako rezultati nisu u skladu s Prilogom 8. ovom Pravilniku, sukladnost se osporava, a od proizvođača traži da proizvodnju uskladi sa zahtjevima.

4.   Ako se primjenjuje stavak 3. ovog priloga, iz posljednje se proizvodne serije unutar dva mjeseca nasumično uzima dodatni uzorak od 250 LED izvora svjetlosti.

---

PRILOG 8.

SUKLADNOST POTVRĐENA NASUMIČNOM PROVJEROM

O potvrđivanju sukladnosti odlučuje se s obzirom na vrijednosti u tablici 1. Za svaku skupinu značajki LED izvori svjetlosti prihvaćaju se ili odbijaju u skladu s vrijednostima u tablici 1 (*).

Tablica 1.

| | 1 %
   (1) | 6,5 % (1) |
| --- | --- | --- |
| Prihvaćanje | Odbijanje | Prihvaćanje | Odbijanje |
| Veličina prvog uzorka: 125 | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Ako je broj nesukladnih jedinica veći od 2 (11) i manji od 5 (16), uzima se drugi uzorak veličine 125 jedinica i ocjenjuje 250 jedinica. | 6 | 7 | 26 | 27 |
| (*) | Predloženi je plan namijenjen ocjenjivanju sukladnosti LED izvora svjetlosti s obzirom na prag prihvaćanja nesukladnosti od 1 % odnosno 6,5 % i temelji se na Planu dvostrukog uzorkovanja za uobičajenu provjeru iz Publikacije IEC 60410: Planovi uzorkovanja i postupci provjere svojstvima |

1 %
   (1)

6,5 % (1)

Prihvaćanje

Odbijanje

Prihvaćanje

Odbijanje

Veličina prvog uzorka: 125

2

5

11

16

Ako je broj nesukladnih jedinica veći od 2 (11) i manji od 5 (16), uzima se drugi uzorak veličine 125 jedinica i ocjenjuje 250 jedinica.

6

7

26

27

(*)

Predloženi je plan namijenjen ocjenjivanju sukladnosti LED izvora svjetlosti s obzirom na prag prihvaćanja nesukladnosti od 1 % odnosno 6,5 % i temelji se na Planu dvostrukog uzorkovanja za uobičajenu provjeru iz Publikacije IEC 60410: Planovi uzorkovanja i postupci provjere svojstvima

---

(1)  LED izvori svjetlosti pregledavaju se, a ispitni rezultati bilježe prema skupinama značajki iz tablice 1. Priloga 6.

---