# Uradni list L 132/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 132 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 573. maj 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 132

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 573. maj 2014

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep št. 445/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 in o razveljavitvi Sklepa št. 1622/2006/ES | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep št. 445/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 in o razveljavitvi Sklepa št. 1622/2006/ES

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 446/2014 z dne 2. maja 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o strukturni statistiki podjetij ter uredb Komisije (ES) št. 251/2009 in (EU) št. 275/2010, glede serije podatkov, ki jih je treba zbirati, in meril za ocenjevanje kakovosti strukturne statistike podjetij (
  1
  ) | 13 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 447/2014 z dne 2. maja 2014 o posebnih pravilih za izvajanje Uredbe (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) | 32 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 448/2014 z dne 2. maja 2014 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011 s posodobitvijo sklicevanj na priloge k Čikaški konvenciji (
  1
  ) | 53 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 449/2014 z dne 2. maja 2014 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 498/2012 o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo | 57 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 450/2014 z dne 30. aprila 2014 o dvestotrinajsti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida | 59 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 451/2014 z dne 2. maja 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 61 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/244/SZVP |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora Atalanta/2/2014 z dne 29. aprila 2014 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) in spremembi Sklepa ATALANTA/3/2009 | 63 |
| | | 2014/245/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Brazilije za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  ) | 65 |
| | | 2014/246/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Argentine za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  ) | 68 |
| | | 2014/247/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Mehike za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  ) | 71 |
| | | 2014/248/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Singapurja za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  ) | 73 |
| | | 2014/249/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Hongkonga za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  ) | 76 |
| | | 2014/250/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. aprila 2014 o spremembi Sklepa 2010/221/EU o odobritvi nacionalnih ukrepov za preprečitev vnosa ostreidnega herpesvirusa 1 μνar (OsHV-1 μνar) v nekatera območja Irske in Združenega kraljestva
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2763)

   (
  1
  ) | 79 |
| | | 2014/251/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. aprila 2014 o potrditvi obračunov plačilnih agencij držav članic v zvezi z izdatki, ki jih financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) za proračunsko leto 2013 (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2785) | 81 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 446/2014 z dne 2. maja 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o strukturni statistiki podjetij ter uredb Komisije (ES) št. 251/2009 in (EU) št. 275/2010, glede serije podatkov, ki jih je treba zbirati, in meril za ocenjevanje kakovosti strukturne statistike podjetij (
  1
  )

1

13

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 447/2014 z dne 2. maja 2014 o posebnih pravilih za izvajanje Uredbe (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II)

32

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 448/2014 z dne 2. maja 2014 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011 s posodobitvijo sklicevanj na priloge k Čikaški konvenciji (
  1
  )

1

53

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 449/2014 z dne 2. maja 2014 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 498/2012 o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo

57

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 450/2014 z dne 30. aprila 2014 o dvestotrinajsti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

59

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 451/2014 z dne 2. maja 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

61

SKLEPI

2014/244/SZVP

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora Atalanta/2/2014 z dne 29. aprila 2014 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) in spremembi Sklepa ATALANTA/3/2009

63

2014/245/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Brazilije za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  )

1

65

2014/246/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Argentine za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  )

1

68

2014/247/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Mehike za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  )

1

71

2014/248/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Singapurja za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  )

1

73

2014/249/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Hongkonga za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  )

1

76

2014/250/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. aprila 2014 o spremembi Sklepa 2010/221/EU o odobritvi nacionalnih ukrepov za preprečitev vnosa ostreidnega herpesvirusa 1 μνar (OsHV-1 μνar) v nekatera območja Irske in Združenega kraljestva
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2763)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2763)

1

79

2014/251/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. aprila 2014 o potrditvi obračunov plačilnih agencij držav članic v zvezi z izdatki, ki jih financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) za proračunsko leto 2013 (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2785)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2785)

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

SKLEPI

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/1

---

SKLEP št. 445/2014/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. aprila 2014

o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 in o razveljavitvi Sklepa št. 1622/2006/ES

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alineje člena 167(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenj Odbora regij (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je vse tesnejša zveza med narodi Evrope in daje Uniji nalogo, da med drugim prispeva k razcvetu kultur držav članic in pri tem upošteva njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati poudarja skupno kulturno dediščino. Unija pri tem po potrebi podpira in dopolnjuje aktivnosti držav članic, da bi izboljšali poznavanje ter razširjanje kulture in zgodovine evropskih narodov. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je vse tesnejša zveza med narodi Evrope in daje Uniji nalogo, da med drugim prispeva k razcvetu kultur držav članic in pri tem upošteva njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati poudarja skupno kulturno dediščino. Unija pri tem po potrebi podpira in dopolnjuje aktivnosti držav članic, da bi izboljšali poznavanje ter razširjanje kulture in zgodovine evropskih narodov.

| (2) | Sporočilo Komisije z dne 10. maja 2007 o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije, ki jo je Svet podprl v svoji resoluciji z dne 16. novembra 2007 (3), Evropski parlament pa v svoji resoluciji z dne 10. aprila 2008 (4), določa cilje za prihodnje dejavnosti Unije na področju kulture. Te aktivnosti bi morale spodbujati kulturno raznolikost in medkulturni dialog ter kulturo, ki spodbuja ustvarjalnost v okviru strategije za rast in delovna mesta, pa tudi bistveno vlogo kulture v mednarodnih odnosih Unije. |
| --- | --- |

(2)

Sporočilo Komisije z dne 10. maja 2007 o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije, ki jo je Svet podprl v svoji resoluciji z dne 16. novembra 2007 (3), Evropski parlament pa v svoji resoluciji z dne 10. aprila 2008 (4), določa cilje za prihodnje dejavnosti Unije na področju kulture. Te aktivnosti bi morale spodbujati kulturno raznolikost in medkulturni dialog ter kulturo, ki spodbuja ustvarjalnost v okviru strategije za rast in delovna mesta, pa tudi bistveno vlogo kulture v mednarodnih odnosih Unije.

| (3) | Konvencija Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki je stopila v veljavo dne 18. marca 2007 in katere podpisnica je tudi Unija, je namenjena zaščiti in spodbujanju kulturne raznolikosti, pospeševanju medkulturnosti in osveščanju o vrednosti kulturne raznolikosti na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(3)

Konvencija Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki je stopila v veljavo dne 18. marca 2007 in katere podpisnica je tudi Unija, je namenjena zaščiti in spodbujanju kulturne raznolikosti, pospeševanju medkulturnosti in osveščanju o vrednosti kulturne raznolikosti na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni.

| (4) | Sklep št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) je vzpostavil aktivnost za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019. |
| --- | --- |

(4)

Sklep št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) je vzpostavil aktivnost za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019.

| (5) | Ocenjevanje Evropskih prestolnic kulture pa tudi javno posvetovanje o prihodnosti te aktivnosti po letu 2019 razkrivajo, da postopoma postajajo ena najambicioznejših kulturnih pobud v Evropi, pa tudi ena tistih, ki jih evropski državljani najbolj cenijo. Zato bi bilo treba vzpostaviti novo aktivnost, ki bo zajemala leta od 2020 do 2033. |
| --- | --- |

(5)

Ocenjevanje Evropskih prestolnic kulture pa tudi javno posvetovanje o prihodnosti te aktivnosti po letu 2019 razkrivajo, da postopoma postajajo ena najambicioznejših kulturnih pobud v Evropi, pa tudi ena tistih, ki jih evropski državljani najbolj cenijo. Zato bi bilo treba vzpostaviti novo aktivnost, ki bo zajemala leta od 2020 do 2033.

| (6) | Prvotna cilja Evropskih prestolnic kulture sta bila poudariti bogastvo in raznolikost evropskih kultur in značilnosti, ki si jih te kulture delijo, kakor tudi spodbujati večje medsebojno razumevanje med evropskimi državljani; poleg tega so mesta, ki so nosila naziv Evropska prestolnica kulture (v nadaljnjem besedilu: naziv), postopoma dodajala tudi novo razsežnost z uporabo učinka vzvoda naziva za spodbujanje širšega razvoja mesta v skladu z njegovimi ustreznimi strategijami in prednostnimi nalogami. |
| --- | --- |

(6)

Prvotna cilja Evropskih prestolnic kulture sta bila poudariti bogastvo in raznolikost evropskih kultur in značilnosti, ki si jih te kulture delijo, kakor tudi spodbujati večje medsebojno razumevanje med evropskimi državljani; poleg tega so mesta, ki so nosila naziv Evropska prestolnica kulture (v nadaljnjem besedilu: naziv), postopoma dodajala tudi novo razsežnost z uporabo učinka vzvoda naziva za spodbujanje širšega razvoja mesta v skladu z njegovimi ustreznimi strategijami in prednostnimi nalogami.

| (7) | Cilji aktivnosti, vzpostavljeni s tem sklepom, bi morali biti povsem v skladu s cilji programa Ustvarjalna Evropa, uvedenega z Uredbo (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki ohranja, razvija in spodbuja evropsko kulturno in jezikovno raznolikost, spodbuja evropsko kulturno dediščino ter krepi konkurenčnost evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, zlasti konkurenčnost avdiovizualnega sektorja, s ciljem podpiranja pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Uresničevanje navedenih ciljev bi prav tako moralo pomagati krepiti občutek pripadnosti skupnemu kulturnemu prostoru ter spodbujati medkulturni dialog in medsebojno razumevanje. |
| --- | --- |

(7)

Cilji aktivnosti, vzpostavljeni s tem sklepom, bi morali biti povsem v skladu s cilji programa Ustvarjalna Evropa, uvedenega z Uredbo (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki ohranja, razvija in spodbuja evropsko kulturno in jezikovno raznolikost, spodbuja evropsko kulturno dediščino ter krepi konkurenčnost evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, zlasti konkurenčnost avdiovizualnega sektorja, s ciljem podpiranja pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Uresničevanje navedenih ciljev bi prav tako moralo pomagati krepiti občutek pripadnosti skupnemu kulturnemu prostoru ter spodbujati medkulturni dialog in medsebojno razumevanje.

| (8) | Za dosego teh ciljev je pomembno, da si mesta, ki nosijo naziv, prizadevajo razviti vezi med svojimi kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji na eni strani ter sektorji, kot so izobraževanje, raziskave, okolje, razvoj mest ali kulturni turizem, na drugi strani. Izkušnje iz preteklosti zlasti kažejo na potencial Evropskih prestolnic kulture kot pospeševalcev lokalnega razvoja in kulturnega turizma, kot je poudarjeno v sporočilu Komisije z dne 30. junija 2010 z naslovom „Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike“, ki sta ga podprla Svet v svojih sklepih z dne 12. oktobra 2010 in Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 27. septembra 2011 (7). |
| --- | --- |

(8)

Za dosego teh ciljev je pomembno, da si mesta, ki nosijo naziv, prizadevajo razviti vezi med svojimi kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji na eni strani ter sektorji, kot so izobraževanje, raziskave, okolje, razvoj mest ali kulturni turizem, na drugi strani. Izkušnje iz preteklosti zlasti kažejo na potencial Evropskih prestolnic kulture kot pospeševalcev lokalnega razvoja in kulturnega turizma, kot je poudarjeno v sporočilu Komisije z dne 30. junija 2010 z naslovom „Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike“, ki sta ga podprla Svet v svojih sklepih z dne 12. oktobra 2010 in Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 27. septembra 2011 (7).

| (9) | Za mesta, ki nosijo naziv, je tudi pomembno, da si prizadevajo spodbuditi socialno vključevanje in enake možnosti ter da naredijo vse, kar je v njihovih moči, za čim večjo vključitev vseh delov civilne družbe pri pripravi in izvajanju kulturnega programa, posebno pozornost pa namenijo mladim ter marginaliziranim in prikrajšanim skupinam. |
| --- | --- |

(9)

Za mesta, ki nosijo naziv, je tudi pomembno, da si prizadevajo spodbuditi socialno vključevanje in enake možnosti ter da naredijo vse, kar je v njihovih moči, za čim večjo vključitev vseh delov civilne družbe pri pripravi in izvajanju kulturnega programa, posebno pozornost pa namenijo mladim ter marginaliziranim in prikrajšanim skupinam.

| (10) | Ocenjevanja in javno posvetovanje so tudi prepričljivo pokazala, da imajo Evropske prestolnice kulture številne potencialne koristi, če so skrbno načrtovane. Ostajajo predvsem kulturna pobuda, lahko pa prinesejo tudi znatne družbene in gospodarske koristi, še zlasti kadar so vpete v dolgoročno kulturno usmerjeno razvojno strategijo za zadevno mesto. |
| --- | --- |

(10)

Ocenjevanja in javno posvetovanje so tudi prepričljivo pokazala, da imajo Evropske prestolnice kulture številne potencialne koristi, če so skrbno načrtovane. Ostajajo predvsem kulturna pobuda, lahko pa prinesejo tudi znatne družbene in gospodarske koristi, še zlasti kadar so vpete v dolgoročno kulturno usmerjeno razvojno strategijo za zadevno mesto.

| (11) | Aktivnost Evropskih prestolnic kulture je tudi velik izziv. Izvajanje celoletnega programa kulturnih dejavnosti je zahtevno in nekatera mesta, ki so nosila naziv, so bila pri izkoriščanju potenciala uspešnejša kakor druga. Zato bi bilo treba to aktivnost okrepiti, da bi vsem mestom pomagali kar najbolje izkoristiti naziv. |
| --- | --- |

(11)

Aktivnost Evropskih prestolnic kulture je tudi velik izziv. Izvajanje celoletnega programa kulturnih dejavnosti je zahtevno in nekatera mesta, ki so nosila naziv, so bila pri izkoriščanju potenciala uspešnejša kakor druga. Zato bi bilo treba to aktivnost okrepiti, da bi vsem mestom pomagali kar najbolje izkoristiti naziv.

| (12) | Naziv bi moral biti še naprej ohranjen za mesta, ne glede na njihovo velikost, da pa bi ta mesta dosegla širše občinstvo in povečala učinek, bi morala imeti zadevna mesta še naprej možnost, da vključijo svoja okoliška območja. |
| --- | --- |

(12)

Naziv bi moral biti še naprej ohranjen za mesta, ne glede na njihovo velikost, da pa bi ta mesta dosegla širše občinstvo in povečala učinek, bi morala imeti zadevna mesta še naprej možnost, da vključijo svoja okoliška območja.

| (13) | Podelitev naziva bi morala še naprej temeljiti na posebej pripravljenem kulturnem programu, ki bi moral imeti močno evropsko razsežnost. Ta kulturni program bi moral biti del dolgoročne strategije s trajnostnim vplivom na lokalni gospodarski, kulturni in družbeni razvoj. |
| --- | --- |

(13)

Podelitev naziva bi morala še naprej temeljiti na posebej pripravljenem kulturnem programu, ki bi moral imeti močno evropsko razsežnost. Ta kulturni program bi moral biti del dolgoročne strategije s trajnostnim vplivom na lokalni gospodarski, kulturni in družbeni razvoj.

| (14) | Dvostopenjski izbirni postopek, ki temelji na kronološkem seznamu držav članic in ga izvaja svet neodvisnih strokovnjakov, se je izkazal kot pošten in pregleden. Mestom je omogočil, da izboljšajo svoje prijave v času od predizbora do izbirne faze na podlagi strokovnih nasvetov navedenega sveta, in zagotovil pravično razporeditev naziva v vseh državah članicah. Da se ohrani kontinuiteta aktivnosti Evropske prestolnice kulture in se ne izgubijo izkušnje in strokovno znanje – kar bi bila posledica sočasne zamenjave vseh strokovnjakov sveta – bi bilo treba zamenjavo strokovnjakov opraviti postopoma. |
| --- | --- |

(14)

Dvostopenjski izbirni postopek, ki temelji na kronološkem seznamu držav članic in ga izvaja svet neodvisnih strokovnjakov, se je izkazal kot pošten in pregleden. Mestom je omogočil, da izboljšajo svoje prijave v času od predizbora do izbirne faze na podlagi strokovnih nasvetov navedenega sveta, in zagotovil pravično razporeditev naziva v vseh državah članicah. Da se ohrani kontinuiteta aktivnosti Evropske prestolnice kulture in se ne izgubijo izkušnje in strokovno znanje – kar bi bila posledica sočasne zamenjave vseh strokovnjakov sveta – bi bilo treba zamenjavo strokovnjakov opraviti postopoma.

| (15) | Nacionalno strokovno znanje bi bilo treba nadalje zagotavljati s tem, da imajo države članice možnost imenovati do dva strokovnjaka v svet, ki izvaja postopke izbora in spremljanja. |
| --- | --- |

(15)

Nacionalno strokovno znanje bi bilo treba nadalje zagotavljati s tem, da imajo države članice možnost imenovati do dva strokovnjaka v svet, ki izvaja postopke izbora in spremljanja.

| (16) | Izbirna merila bi morala biti bolj natančna, da se zagotovi mestom, ki kandidirajo, boljše napotke v zvezi s cilji in zahtevami, ki jih morajo izpolnjevati, da bi jim bil podeljen naziv. Ta merila bi morala biti tudi lažje merljiva, da bi bila v pomoč svetu pri izboru in spremljanju mest. V zvezi s tem bi se bilo treba zlasti osredotočiti na načrte mest, ki kandidirajo za dejavnosti, ki prinašajo trajne koristi in so vključene v dolgoročno strategijo kulturne politike, ki lahko spodbudijo trajnostni kulturni, gospodarski in družbeni vpliv. |
| --- | --- |

(16)

Izbirna merila bi morala biti bolj natančna, da se zagotovi mestom, ki kandidirajo, boljše napotke v zvezi s cilji in zahtevami, ki jih morajo izpolnjevati, da bi jim bil podeljen naziv. Ta merila bi morala biti tudi lažje merljiva, da bi bila v pomoč svetu pri izboru in spremljanju mest. V zvezi s tem bi se bilo treba zlasti osredotočiti na načrte mest, ki kandidirajo za dejavnosti, ki prinašajo trajne koristi in so vključene v dolgoročno strategijo kulturne politike, ki lahko spodbudijo trajnostni kulturni, gospodarski in družbeni vpliv.

| (17) | Mesta, ki kandidirajo, bi morala, kjer je ustrezno, raziskati tudi možnosti za finančno podporo iz programov in skladov Unije. |
| --- | --- |

(17)

Mesta, ki kandidirajo, bi morala, kjer je ustrezno, raziskati tudi možnosti za finančno podporo iz programov in skladov Unije.

| (18) | Pripravljalna faza v času od imenovanja mesta do leta naziva je bistvenega pomena za uspeh aktivnosti Evropske prestolnice kulture. Med zainteresiranimi stranmi obstaja široko soglasje, da so bili spremljajoči ukrepi, uvedeni s Sklepom št. 1622/2006/ES, izredno koristni za zadevna mesta. Te ukrepe bi bilo treba nadalje razviti, zlasti s pogostejšimi sestanki za spremljanje in obiski mest s strani strokovnjakov sveta ter še večjo izmenjavo izkušenj med nekdanjimi, sedanjimi in prihodnjimi mesti, ki nosijo naziv, pa tudi mesti, ki kandidirajo zanj. Imenovana mesta bi se lahko tudi tesneje povezala z drugimi mesti, ki nosijo naziv. |
| --- | --- |

(18)

Pripravljalna faza v času od imenovanja mesta do leta naziva je bistvenega pomena za uspeh aktivnosti Evropske prestolnice kulture. Med zainteresiranimi stranmi obstaja široko soglasje, da so bili spremljajoči ukrepi, uvedeni s Sklepom št. 1622/2006/ES, izredno koristni za zadevna mesta. Te ukrepe bi bilo treba nadalje razviti, zlasti s pogostejšimi sestanki za spremljanje in obiski mest s strani strokovnjakov sveta ter še večjo izmenjavo izkušenj med nekdanjimi, sedanjimi in prihodnjimi mesti, ki nosijo naziv, pa tudi mesti, ki kandidirajo zanj. Imenovana mesta bi se lahko tudi tesneje povezala z drugimi mesti, ki nosijo naziv.

| (19) | Nagrada Melina Mercouri, uvedena s Sklepom št. 1622/2006/ES, je pridobila veliko simbolično vrednost, ki daleč presega dejanski znesek nagrade, ki ga podeli Komisija. Da pa bi zagotovili, da bodo imenovana mesta izpolnila svoje zaveze, bi morali biti pogoji za izplačilo zneska nagrade strožji in natančnejši. |
| --- | --- |

(19)

Nagrada Melina Mercouri, uvedena s Sklepom št. 1622/2006/ES, je pridobila veliko simbolično vrednost, ki daleč presega dejanski znesek nagrade, ki ga podeli Komisija. Da pa bi zagotovili, da bodo imenovana mesta izpolnila svoje zaveze, bi morali biti pogoji za izplačilo zneska nagrade strožji in natančnejši.

| (20) | Pomembno je, da zadevna mesta v vsem svojem komunikacijskem gradivu jasno navedejo, da je aktivnost, vzpostavljena s tem sklepom, aktivnost Unije. |
| --- | --- |

(20)

Pomembno je, da zadevna mesta v vsem svojem komunikacijskem gradivu jasno navedejo, da je aktivnost, vzpostavljena s tem sklepom, aktivnost Unije.

| (21) | Komisija s svojimi ocenami nekdanjih Evropskih prestolnic kulture, ki temeljijo na podatkih, zbranih na lokalni ravni, ne more zagotoviti primarnih podatkov o učinku naziva. Zato bi morali biti ključni akterji v procesu ocenjevanja mesta sama. |
| --- | --- |

(21)

Komisija s svojimi ocenami nekdanjih Evropskih prestolnic kulture, ki temeljijo na podatkih, zbranih na lokalni ravni, ne more zagotoviti primarnih podatkov o učinku naziva. Zato bi morali biti ključni akterji v procesu ocenjevanja mesta sama.

| (22) | Pretekle izkušnje so pokazale, da lahko sodelovanje držav kandidatk s poudarjanjem skupnih vidikov evropskih kultur pripomore k temu, da jih približa Uniji. Zato bi bilo treba aktivnost, vzpostavljeno s tem sklepom, po letu 2019 odpreti za sodelovanje držav kandidatk in potencialnih kandidatk. |
| --- | --- |

(22)

Pretekle izkušnje so pokazale, da lahko sodelovanje držav kandidatk s poudarjanjem skupnih vidikov evropskih kultur pripomore k temu, da jih približa Uniji. Zato bi bilo treba aktivnost, vzpostavljeno s tem sklepom, po letu 2019 odpreti za sodelovanje držav kandidatk in potencialnih kandidatk.

| (23) | Vendar bi moralo biti v obdobju, zajetim s tem sklepom, in sicer med letoma 2020 in 2033, zaradi enakosti z mesti držav članic mestom v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah dovoljeno sodelovati le na enem natečaju za naziv. Poleg tega bi moralo biti – prav tako zaradi enakosti z državami članicami – vsaki državi kandidatki ali potencialni kandidatki dovoljeno, da gosti naziv le enkrat v navedenem obdobju. |
| --- | --- |

(23)

Vendar bi moralo biti v obdobju, zajetim s tem sklepom, in sicer med letoma 2020 in 2033, zaradi enakosti z mesti držav članic mestom v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah dovoljeno sodelovati le na enem natečaju za naziv. Poleg tega bi moralo biti – prav tako zaradi enakosti z državami članicami – vsaki državi kandidatki ali potencialni kandidatki dovoljeno, da gosti naziv le enkrat v navedenem obdobju.

| (24) | Sklep št. 1622/2006/ES bi bilo treba razveljaviti. Vendar bi se njegove določbe morale še naprej uporabljati za vsa mesta, ki so že bila imenovana ali so v postopku imenovanja za leta do 2019. |
| --- | --- |

(24)

Sklep št. 1622/2006/ES bi bilo treba razveljaviti. Vendar bi se njegove določbe morale še naprej uporabljati za vsa mesta, ki so že bila imenovana ali so v postopku imenovanja za leta do 2019.

| (25) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa, in sicer ohranjanja in spodbujanja raznolikosti kultur v Evropi, poudarjanja njihovih skupnih značilnosti in spodbujanja prispevka kulture k dolgoročnemu razvoju mest, zlasti zato, ker so potrebna skupna, jasna in pregledna merila ter postopki za izbor in spremljanje, pa tudi tesno usklajevanje med državami članicami, temveč se jih zaradi obsega in pričakovanih učinkov aktivnosti lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kot ga določa navedeni člen, ta sklep ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(25)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa, in sicer ohranjanja in spodbujanja raznolikosti kultur v Evropi, poudarjanja njihovih skupnih značilnosti in spodbujanja prispevka kulture k dolgoročnemu razvoju mest, zlasti zato, ker so potrebna skupna, jasna in pregledna merila ter postopki za izbor in spremljanje, pa tudi tesno usklajevanje med državami članicami, temveč se jih zaradi obsega in pričakovanih učinkov aktivnosti lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kot ga določa navedeni člen, ta sklep ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vzpostavitev aktivnosti

Vzpostavlja se aktivnost Unije z imenom „Evropske prestolnice kulture“ za leta 2020 do 2033 (v nadaljnjem besedilu: aktivnost).

Člen 2

Cilji

1.   Splošni cilji aktivnosti so:

| (a) | ohranjati in spodbujati raznolikost kultur v Evropi in poudarjati njihove skupne značilnosti ter povečati občutek državljanov, da pripadajo skupnemu kulturnemu prostoru; |
| --- | --- |

(a)

ohranjati in spodbujati raznolikost kultur v Evropi in poudarjati njihove skupne značilnosti ter povečati občutek državljanov, da pripadajo skupnemu kulturnemu prostoru;

| (b) | spodbujati prispevek kulture k dolgoročnemu razvoju mest v skladu z njihovimi ustreznimi strategijami in prednostnimi nalogami. |
| --- | --- |

(b)

spodbujati prispevek kulture k dolgoročnemu razvoju mest v skladu z njihovimi ustreznimi strategijami in prednostnimi nalogami.

2.   Posebni cilji aktivnosti so:

| (a) | povečati obseg, raznolikost in evropsko razsežnost kulturne ponudbe mest, vključno z transnacionalnim sodelovanjem; |
| --- | --- |

(a)

povečati obseg, raznolikost in evropsko razsežnost kulturne ponudbe mest, vključno z transnacionalnim sodelovanjem;

| (b) | razširiti dostop do kulture in sodelovanje v njej; |
| --- | --- |

(b)

razširiti dostop do kulture in sodelovanje v njej;

| (c) | okrepiti zmogljivost kulturnega sektorja in njegovih povezav z drugimi sektorji; |
| --- | --- |

(c)

okrepiti zmogljivost kulturnega sektorja in njegovih povezav z drugimi sektorji;

| (d) | povečati mednarodno prepoznavnost mest s pomočjo kulture. |
| --- | --- |

(d)

povečati mednarodno prepoznavnost mest s pomočjo kulture.

Člen 3

Dostop do aktivnosti

1.   Natečaj za naziv je odprt za mesta, ta pa lahko vključijo svoja okoliška območja.

2.   Število mest, ki v danem letu nosijo naziv (v nadaljnjem besedilu: leto naziva), ne presega tri.

Vsako leto se naziv podeli največ enemu mestu v vsaki od dveh držav članic, ki sta navedeni na koledarju iz Priloge (v nadaljnjem besedilu: koledar), in v zadevnih letih enemu mestu iz države kandidatke in potencialne kandidatke ali enemu mestu iz države, ki pristopa k Uniji, pod pogoji iz odstavka 5.

3.   Mesta v državah članicah so upravičena, da nosijo naziv eno leto v skladu z vrstnim redom držav članic iz koledarja.

4.   Mesta v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah, ki na dan objave razpisa za predložitev prijav iz člena 10(2) sodelujejo v programu Ustvarjalna Evropa ali v poznejših programih Unije, ki podpirajo kulturo, se lahko v okviru javnega natečaja, ki se organizira vsako tretje leto v skladu s koledarjem, prijavijo za naziv za eno leto.

Mestom v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah je v obdobju od leta 2020 do leta 2033 dovoljeno sodelovati le na enem natečaju.

Vsaki državi kandidatki ali potencialni kandidatki je dovoljeno, da gosti dogodek samo enkrat v obdobju od leta 2020 do leta 2033.

5.   Država, ki pristopi k Uniji po 4. maju 2014, vendar pred 1. januarjem 2027, je upravičena do gostitve naziva sedem let po svojem pristopu v skladu s pravili in postopki, veljavnimi za države članice. Koledar se ustrezno posodobi. Država, ki pristopi k Uniji 1. januarja 2027 ali pozneje, ni upravičena do sodelovanja v tej aktivnosti kot država članica.

V letih, ko v skladu s koledarjem že tri mesta nosijo naziv, pa so mesta v državah iz prvega pododstavka upravičena do naziva le v naslednjem prostem letu v koledarju in po vrstnem redu pristopa teh držav.

Če je mesto iz države iz prvega pododstavka že prej sodelovalo v natečaju za države kandidatke in potencialne kandidatke, to mesto ne sme sodelovati v nobenem poznejšem natečaju za države članice. Kadar je v obdobju od leta 2020 do leta 2033 mesto iz takšne države v skladu z odstavkom 4 imenovano za naziv, ta država po svojem pristopu v tem obdobju ni upravičena do organizacije natečaja kot država članica.

Če več kot ena država pristopi k Uniji na isti datum in če ni soglasja o vrstnem redu sodelovanja v aktivnosti med temi državami, Svet opravi žreb.

Člen 4

Prijava

1.   Komisija pripravi skupen obrazec za prijavo na podlagi meril iz člena 5, ki ga uporabijo vsa mesta, ki kandidirajo.

Če mesto, ki kandidira, vključi svoje okoliško območje, se prijava odda v imenu tega mesta.

2.   Vsaka prijava temelji na kulturnem programu z močno evropsko razsežnostjo.

Kulturni program obsega leto naziva in je pripravljen posebej za naziv, v skladu z merili iz člena 5.

Člen 5

Merila

Merila za ocenjevanje prijav (v nadaljnjem besedilu: merila) so razdeljena v kategorije „prispevek k dolgoročni strategiji“, „evropska razsežnost“, „kulturna in umetniška vsebina“, „izvedbena zmogljivost“, „doseg“ in „upravljanje“, kakor sledi:

| 1. | glede kategorije „prispevek k dolgoročni strategiji“ se upoštevajo naslednji dejavniki:






  (a) | kulturna strategija za mesto, ki kandidira, je pripravljena v času prijave in zajema aktivnost ter vključuje načrte za podporo kulturnim dejavnostim tudi po letu naziva; |
| --- | --- | --- |

1.

glede kategorije „prispevek k dolgoročni strategiji“ se upoštevajo naslednji dejavniki:

(a)

kulturna strategija za mesto, ki kandidira, je pripravljena v času prijave in zajema aktivnost ter vključuje načrte za podporo kulturnim dejavnostim tudi po letu naziva;

| (b) | načrti za okrepitev zmogljivosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja, vključno z oblikovanjem dolgoročnih povezav med kulturnim, gospodarskim in družbenim sektorjem v mestu, ki kandidira; |
| --- | --- |

(b)

načrti za okrepitev zmogljivosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja, vključno z oblikovanjem dolgoročnih povezav med kulturnim, gospodarskim in družbenim sektorjem v mestu, ki kandidira;

| (c) | predviden dolgoročen kulturni, družbeni in gospodarski vpliv, vključno z razvojem mest, ki bi ga imel naziv za mesto, ki kandidira; |
| --- | --- |

(c)

predviden dolgoročen kulturni, družbeni in gospodarski vpliv, vključno z razvojem mest, ki bi ga imel naziv za mesto, ki kandidira;

| (d) | načrti za spremljanje in ocenjevanje učinka naziva na mesto, ki kandidira, in za razširjanje rezultatov ocenjevanja; |
| --- | --- |

(d)

načrti za spremljanje in ocenjevanje učinka naziva na mesto, ki kandidira, in za razširjanje rezultatov ocenjevanja;

| 2. | glede kategorije „evropska razsežnost“ se ocenijo naslednji dejavniki:






  (a) | obseg in kakovost dejavnosti, ki spodbujajo kulturno raznolikost Evrope, medkulturni dialog in večje medsebojno razumevanje med evropskimi državljani; |
| --- | --- | --- |

2.

glede kategorije „evropska razsežnost“ se ocenijo naslednji dejavniki:

(a)

obseg in kakovost dejavnosti, ki spodbujajo kulturno raznolikost Evrope, medkulturni dialog in večje medsebojno razumevanje med evropskimi državljani;

| (b) | obseg in kakovost dejavnosti, ki poudarjajo skupne vidike evropskih kultur, dediščine in zgodovine, pa tudi evropsko povezovanje in aktualne evropske teme; |
| --- | --- |

(b)

obseg in kakovost dejavnosti, ki poudarjajo skupne vidike evropskih kultur, dediščine in zgodovine, pa tudi evropsko povezovanje in aktualne evropske teme;

| (c) | obseg in kakovost dejavnosti, ki vključujejo evropske umetnike, sodelovanje z izvajalci ali mesti v različnih državah, vključno z drugimi mesti, ki nosijo naziv, kadar je to primerno, in transnacionalna partnerstva; |
| --- | --- |

(c)

obseg in kakovost dejavnosti, ki vključujejo evropske umetnike, sodelovanje z izvajalci ali mesti v različnih državah, vključno z drugimi mesti, ki nosijo naziv, kadar je to primerno, in transnacionalna partnerstva;

| (d) | strategija za pritegnitev zanimanja širše evropske in mednarodne javnosti; |
| --- | --- |

(d)

strategija za pritegnitev zanimanja širše evropske in mednarodne javnosti;

| 3. | glede kategorije „kulturne in umetniške vsebine“ se ocenijo naslednji dejavniki:






  (a) | jasna in usklajena umetniška vizija in strategija za kulturni program; |
| --- | --- | --- |

3.

glede kategorije „kulturne in umetniške vsebine“ se ocenijo naslednji dejavniki:

(a)

jasna in usklajena umetniška vizija in strategija za kulturni program;

| (b) | vključitev lokalnih umetnikov in kulturnih organizacij v zasnovo in izvedbo kulturnega programa; |
| --- | --- |

(b)

vključitev lokalnih umetnikov in kulturnih organizacij v zasnovo in izvedbo kulturnega programa;

| (c) | obseg in raznolikost predlaganih dejavnosti ter njihova splošna umetniška kakovost; |
| --- | --- |

(c)

obseg in raznolikost predlaganih dejavnosti ter njihova splošna umetniška kakovost;

| (d) | zmožnost za povezovanje kulturne dediščine in tradicionalnih umetniških oblik z novimi, inovativnimi in eksperimentalnimi kulturnimi izrazi; |
| --- | --- |

(d)

zmožnost za povezovanje kulturne dediščine in tradicionalnih umetniških oblik z novimi, inovativnimi in eksperimentalnimi kulturnimi izrazi;

| 4. | glede kategorije „izvedbena zmogljivost“ mesta, ki kandidirajo, izkažejo, da:






  (a) | prijava ima široko in močno politično podporo in trdno zavezo lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov; |
| --- | --- | --- |

4.

glede kategorije „izvedbena zmogljivost“ mesta, ki kandidirajo, izkažejo, da:

(a)

prijava ima široko in močno politično podporo in trdno zavezo lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov;

| (b) | mesto, ki kandidira, ima ali bo imelo ustrezno in delujočo infrastrukturo, da bo nosilo naziv; |
| --- | --- |

(b)

mesto, ki kandidira, ima ali bo imelo ustrezno in delujočo infrastrukturo, da bo nosilo naziv;

| 5. | glede kategorije „doseg“ se ocenijo naslednji dejavniki:






  (a) | vključitev lokalnega prebivalstva in civilne družbe v pripravo prijave in izvedbo aktivnosti; |
| --- | --- | --- |

5.

glede kategorije „doseg“ se ocenijo naslednji dejavniki:

(a)

vključitev lokalnega prebivalstva in civilne družbe v pripravo prijave in izvedbo aktivnosti;

| (b) | oblikovanje novih in trajnostnih priložnosti za udeležbo ali za sodelovanje najrazličnejših skupin državljanov v kulturnih dejavnostih, zlasti mladih, prostovoljcev ter marginaliziranih in prikrajšanih, vključno z manjšinami, ob čemer se posebno pozornost nameni dostopnosti teh dejavnosti za invalide in starejše; |
| --- | --- |

(b)

oblikovanje novih in trajnostnih priložnosti za udeležbo ali za sodelovanje najrazličnejših skupin državljanov v kulturnih dejavnostih, zlasti mladih, prostovoljcev ter marginaliziranih in prikrajšanih, vključno z manjšinami, ob čemer se posebno pozornost nameni dostopnosti teh dejavnosti za invalide in starejše;

| (c) | celotna strategija za razvoj občinstva in zlasti povezava z izobraževanjem ter sodelovanje šol; |
| --- | --- |

(c)

celotna strategija za razvoj občinstva in zlasti povezava z izobraževanjem ter sodelovanje šol;

| 6. | glede kategorije „upravljanje“ se ocenijo naslednji dejavniki:






  (a) | izvedljivost strategije za zbiranje sredstev in predlaganega proračuna, kar po potrebi vključuje načrte za uporabo finančne podpore iz programov in skladov Unije ter zajema pripravljalno fazo, leto naziva, ocenjevanje in predpise glede dejavnosti s trajnostnimi učinki ter načrte ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih; |
| --- | --- | --- |

6.

glede kategorije „upravljanje“ se ocenijo naslednji dejavniki:

(a)

izvedljivost strategije za zbiranje sredstev in predlaganega proračuna, kar po potrebi vključuje načrte za uporabo finančne podpore iz programov in skladov Unije ter zajema pripravljalno fazo, leto naziva, ocenjevanje in predpise glede dejavnosti s trajnostnimi učinki ter načrte ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih;

| (b) | predvidena struktura upravljanja in izvedbe aktivnosti, ki med drugim zagotavlja ustrezno sodelovanje med lokalnimi oblastmi in izvedbeno strukturo, vključno z umetniško ekipo; |
| --- | --- |

(b)

predvidena struktura upravljanja in izvedbe aktivnosti, ki med drugim zagotavlja ustrezno sodelovanje med lokalnimi oblastmi in izvedbeno strukturo, vključno z umetniško ekipo;

| (c) | postopek za imenovanje direktorja in umetniškega direktorja ter njuno področje delovanja; |
| --- | --- |

(c)

postopek za imenovanje direktorja in umetniškega direktorja ter njuno področje delovanja;

| (d) | da je tržna in komunikacijska strategija celovita in poudarja, da gre pri tej aktivnosti za aktivnost Unije; |
| --- | --- |

(d)

da je tržna in komunikacijska strategija celovita in poudarja, da gre pri tej aktivnosti za aktivnost Unije;

| (e) | da je v izvedbeno strukturo vključeno osebje z ustreznim znanjem in izkušnjami za načrtovanje, upravljanje in izvedbo kulturnega programa za leto naziva. |
| --- | --- |

(e)

da je v izvedbeno strukturo vključeno osebje z ustreznim znanjem in izkušnjami za načrtovanje, upravljanje in izvedbo kulturnega programa za leto naziva.

Člen 6

Strokovni svet

1.   Svet neodvisnih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: svet) se ustanovi za izvajanje postopkov izbora in spremljanja.

2.   Svet je sestavljen iz 10 strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: evropski strokovnjaki), ki jih institucije in organi Unije imenujejo v skladu z odstavkom 3.

3.   Komisija po organizaciji javnega razpisa predlaga nabor potencialnih evropskih strokovnjakov.

Evropski parlament, Svet in Komisija iz tega nabora izberejo vsak po tri strokovnjake in jih imenujejo v skladu s svojimi ustreznimi postopki.

Odbor regij izbere enega strokovnjaka iz nabora in ga imenuje v skladu s svojimi postopki.

Pri izboru evropskih strokovnjakov si vse institucije in organi Unije prizadevajo zagotoviti dopolnjevanje kompetenc ter uravnoteženo geografsko porazdeljenost in uravnoteženo zastopanost spolov v svetu kot celoti.

4.   Poleg evropskih strokovnjakov je za izbor in spremljanje mesta iz države članice zadevna država članica upravičena imenovati v svet največ dva strokovnjaka v skladu z lastnimi postopki in po posvetovanju s Komisijo.

5.   Vsi strokovnjaki morajo:

| (a) | biti državljani Unije; |
| --- | --- |

(a)

biti državljani Unije;

| (b) | biti neodvisni; |
| --- | --- |

(b)

biti neodvisni;

| (c) | imeti veliko izkušenj ter strokovnega znanja glede:






  (i) | kulturnega sektorja; |
| --- | --- | --- |

(c)

imeti veliko izkušenj ter strokovnega znanja glede:

(i)

kulturnega sektorja;

| (ii) | kulturnega razvoja mest ali |
| --- | --- |

(ii)

kulturnega razvoja mest ali

| (iii) | organizacije dogodka Evropska prestolnica kulture ali mednarodnih kulturnih dogodkov podobnega obsega in ravni; |
| --- | --- |

(iii)

organizacije dogodka Evropska prestolnica kulture ali mednarodnih kulturnih dogodkov podobnega obsega in ravni;

| (d) | biti na voljo za sodelovanje v svetu ustrezno število delovnih dni na leto. |
| --- | --- |

(d)

biti na voljo za sodelovanje v svetu ustrezno število delovnih dni na leto.

6.   Svet imenuje svojega predsednika.

7.   Evropski strokovnjaki so imenovani za obdobje treh let.

Ne glede na prvi pododstavek, kar zadeva prvo ustanovitev sveta, Evropski parlament imenuje svoje strokovnjake za tri leta, Komisija za dve leti, Svet in Odbor regij pa za eno leto.

8.   Vsi strokovnjaki podajo izjavo o kakršnem koli dejanskem ali morebitnem nasprotju interesov v zvezi s posameznim mestom, ki kandidira. V primeru take izjave ali če se ugotovi nasprotje interesov, zadevni strokovnjak odstopi, ustrezna institucija ali organ Unije ali država članica pa ga zamenja za preostanek mandata v skladu z ustreznim postopkom.

Člen 7

Predložitev prijav v državah članicah

1.   Vsaka država članica je odgovorna za organizacijo natečaja med svojimi mesti v skladu s koledarjem.

2.   Zadevne države članice objavijo razpis za predložitev prijav vsaj šest let pred letom naziva.

Ne glede na prvi pododstavek države članice, upravičene do imenovanja mesta, ki bo nosilo naziv v letu 2020, objavijo razpis čim prej po 4. maju 2014.

Vsakemu razpisu za predložitev prijav se priloži obrazec za prijavo iz člena 4(1).

Rok za predložitev prijav s strani mest, ki kandidirajo, v okviru vsakega od razpisov za predložitev prijav ni krajši od 10 mesecev po njegovi objavi.

3.   Zadevne države članice o prijavah uradno obvestijo Komisijo.

Člen 8

Predizbor v državah članicah

1.   Vsaka zadevna država članica skliče sestanek sveta za predizbor z mesti, ki kandidirajo, najpozneje pet let pred letom naziva.

Ne glede na prvi pododstavek lahko države članice, ki so upravičene do imenovanja mesta, ki bo nosilo naziv v letu 2020, podaljšajo ta rok za največ eno leto.

2.   Svet se po oceni prijav v skladu z merili dogovori o seznamu mest, ki kandidirajo, v ožjem izboru in predloži poročilo o predizboru glede vseh prijav, pri čemer med drugim oblikuje priporočila za mesta, ki kandidirajo, v ožjem izboru.

3.   Svet predloži svoje poročilo o predizboru zadevnim državam članicam in Komisiji.

4.   Vsaka zadevna država članica uradno potrdi ožji izbor, ki temelji na poročilu sveta.

Člen 9

Izbor v državah članicah

1.   Mesta, ki kandidirajo, v ožjem izboru dopolnijo in spremenijo svoje prijave, tako da so v skladu z merili in da upoštevajo priporočila iz poročila o predizboru, ter jih predložijo zadevnim državam članicam, ki jih nato posredujejo Komisiji.

2.   Vsaka zadevna država članica skliče sestanek sveta za izbor z mesti, ki kandidirajo, v ožjem izboru najpozneje devet mesecev po sestanku za predizbor.

Kadar je potrebno, lahko zadevne države članice po posvetovanju s Komisijo podaljšajo ta devetmesečni rok za razumno obdobje.

3.   Svet oceni dopolnjene in spremenjene prijave.

4.   Svet izda poročilo o izboru glede prijav mest, ki kandidirajo, v ožjem izboru, skupaj s priporočilom za imenovanje največ enega mesta v zadevni državi članici.

Poročilo o izboru vsebuje tudi priporočila zadevnemu mestu v zvezi z napredkom, ki ga mora doseči do leta naziva.

Svet predloži poročilo o izboru zadevni državi članici in Komisiji.

5.   Ne glede na odstavek 4, lahko svet priporoči, da se naziv za zadevno leto ne podeli, če nobeno od mest, ki kandidirajo, ne izpolnjuje vseh meril.

Člen 10

Predizbor in izbor v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah

1.   Komisija je odgovorna za organizacijo natečaja med mesti v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah.

2.   Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi razpis za predložitev prijav vsaj šest let pred letom naziva.

Vsakemu razpisu za preložitev prijav se priloži obrazec za prijavo iz člena 4(1).

Rok za predložitev prijav v okviru vsakega od razpisov za predložitev prijav ni krajši od 10 mesecev po njegovi objavi.

3.   Svet na podlagi njihovih zadevnih prijav opravi predizbor mest vsaj pet let pred letom naziva. Z mesti, ki kandidirajo, se sestanek ne organizira.

Svet se po oceni prijav v skladu z merili dogovori o seznamu mest, ki kandidirajo, v ožjem izboru in predloži poročilo o predizboru glede vseh prijav, pri čemer med drugim oblikuje priporočila za mesta, ki kandidirajo, v ožjem izboru.

Svet predloži poročilo o predizboru Komisiji.

4.   Mesta, ki kandidirajo, v ožjem izboru dopolnijo in spremenijo svoje prijave, da so v skladu z merili in da upoštevajo priporočila iz poročila o predizboru, ter jih nato posredujejo Komisiji.

Komisija skliče sestanek sveta za izbor z mesti, ki kandidirajo, v ožjem izboru najpozneje devet mesecev po sestanku za predizbor.

Komisija lahko po potrebi podaljša ta devetmesečni rok za razumno obdobje.

5.   Svet oceni dopolnjene in spremenjene prijave.

6.   Svet izda poročilo o izboru glede prijav mest, ki kandidirajo, v ožjem izboru, skupaj s priporočilom za imenovanje največ enega mesta v eni državi kandidatki ali potencialni kandidatki.

Poročilo o izboru vsebuje tudi priporočila zadevnemu mestu v zvezi z napredkom, ki ga mora doseči do leta naziva.

Svet predloži svoje poročilo o izboru Komisiji.

7.   Ne glede na odstavek 6, lahko svet priporoči, da se naziv za zadevno leto ne podeli, če nobeno od mest, ki kandidirajo, ne izpolnjuje vseh meril.

Člen 11

Imenovanje

1.   Vsaka zadevna država članica imenuje eno mesto, ki bo nosilo naziv, na podlagi priporočil iz poročila sveta o izboru in o tem imenovanju najpozneje štiri leta pred letom naziva uradno obvesti Evropski parlament, Svet, Komisijo in Odbor regij.

Z odstopanjem od prvega pododstavka, lahko države članice, ki so upravičene do imenovanja mesta, ki bo nosilo naziv v letu 2020, podaljšajo ta rok za največ eno leto.

2.   V primeru držav kandidatk in potencialnih kandidatk Komisija imenuje eno mesto, ki bo nosilo naziv v zadevnih letih, na podlagi priporočil iz poročila o izboru sveta in o tem imenovanju najpozneje štiri leta pred letom naziva uradno obvesti Evropski parlament, Svet in Odbor regij.

3.   Imenovanju iz odstavkov 1 in 2 je priložena utemeljitev, pripravljena na podlagi poročil sveta.

4.   Če mesto vključi svoje okoliško območje, se imenovanje nanaša na mesto.

5.   Komisija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o imenovanju objavi seznam mest, imenovanih za Evropske prestolnice kulture, v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

Člen 12

Sodelovanje med imenovanimi mesti

Mesta, imenovana za isto leto, si prizadevajo vzpostaviti povezave med svojimi kulturnimi programi, tako sodelovanje pa se lahko upošteva v okviru postopka spremljanja, določenega v členu 13.

Člen 13

Spremljanje

1.   Svet spremlja pripravo imenovanih mest na leto naziva in jim zagotavlja podporo in smernice od njihovega imenovanja do začetka leta naziva.

2.   V ta namen Komisija skliče tri sestanke za spremljanje med svetom in imenovanimi mesti, kakor sledi:

| (a) | tri leta pred letom naziva; |
| --- | --- |

(a)

tri leta pred letom naziva;

| (b) | 18 mesecev pred letom naziva; |
| --- | --- |

(b)

18 mesecev pred letom naziva;

| (c) | dva meseca pred letom naziva. |
| --- | --- |

(c)

dva meseca pred letom naziva.

Država članica ali zadevna država kandidatka oziroma potencialna kandidatka lahko imenuje opazovalca, ki se udeleži teh sestankov.

Imenovana mesta šest tednov pred vsakim sestankom za spremljanje predložijo Komisiji poročila o napredku.

Na sestankih za spremljanje svet pregleda stanje priprav in poda nasvete, da bi pomagal imenovanim mestom pri pripravi kakovostnega kulturnega programa in učinkovite strategije. Svet posebno pozornost nameni priporočilom iz poročil o izboru in morebitnih predhodnih poročil o spremljanju iz odstavka 3.

3.   Svet po vsakem sestanku za spremljanje izda poročilo o spremljanju glede stanja priprav in vseh ukrepov, ki jih je treba sprejeti.

Svet predloži svoja poročila o spremljanju Komisiji, kakor tudi imenovanim mestom in zadevni državi članici ali državi kandidatki ali potencialni kandidatki.

4.   Poleg sestankov za spremljanje lahko Komisija vedno, kadar je to potrebno, organizira tudi obiske sveta v imenovanih mestih.

Člen 14

Nagrada

1.   Komisija lahko imenovanim mestom podeli denarno nagrado v čast Meline Mercouri (v nadaljnjem besedilu: nagrada), če so za to na voljo sredstva v ustreznem večletnem finančnem okviru.

Pravni in finančni vidiki nagrade se obravnavajo v okviru ustreznih programov Unije, ki podpirajo kulturo.

2.   Znesek nagrade se izplača do konca marca v letu naziva, pod pogojem, da zadevno imenovano mesto še naprej izpolnjuje zaveze, dane na stopnji prijave, izpolnjuje merila in upošteva priporočila iz poročil o izboru in o spremljanju.

Šteje se, da je mesto izpolnilo zaveze, dane na stopnji prijave, če se v času od stopnje prijave do leta naziva program in strategija nista izrazito spremenila, zlasti kadar:

| (a) | je proračun ostal na ravni, ki omogoča izvedbo kakovostnega kulturnega programa v skladu s prijavo in merili; |
| --- | --- |

(a)

je proračun ostal na ravni, ki omogoča izvedbo kakovostnega kulturnega programa v skladu s prijavo in merili;

| (b) | je bila neodvisnost umetniške ekipe ustrezno spoštovana; |
| --- | --- |

(b)

je bila neodvisnost umetniške ekipe ustrezno spoštovana;

| (c) | je evropska razsežnost v končni različici kulturnega programa ostala dovolj močna; |
| --- | --- |

(c)

je evropska razsežnost v končni različici kulturnega programa ostala dovolj močna;

| (d) | tržna in komunikacijska strategija ter komunikacijsko gradivo, ki ga uporablja imenovano mesto, jasno izraža dejstvo, da gre pri tej aktivnosti za aktivnost Unije; |
| --- | --- |

(d)

tržna in komunikacijska strategija ter komunikacijsko gradivo, ki ga uporablja imenovano mesto, jasno izraža dejstvo, da gre pri tej aktivnosti za aktivnost Unije;

| (e) | so sprejeti načrti za spremljanje in ocenjevanje učinka naziva na imenovano mesto. |
| --- | --- |

(e)

so sprejeti načrti za spremljanje in ocenjevanje učinka naziva na imenovano mesto.

Člen 15

Praktične ureditve

Komisija predvsem:

| (a) | zagotovi celovito usklajenost aktivnosti; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi celovito usklajenost aktivnosti;

| (b) | zagotovi usklajevanje med državami članicami in svetom; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi usklajevanje med državami članicami in svetom;

| (c) | glede na cilje iz člena 2 in merila oblikuje smernice v pomoč pri postopkih izbora in spremljanja v tesnem sodelovanju z svetom; |
| --- | --- |

(c)

glede na cilje iz člena 2 in merila oblikuje smernice v pomoč pri postopkih izbora in spremljanja v tesnem sodelovanju z svetom;

| (d) | zagotovi tehnično podporo svetu; |
| --- | --- |

(d)

zagotovi tehnično podporo svetu;

| (e) | vsa poročila sveta objavi na svoji spletni strani; |
| --- | --- |

(e)

vsa poročila sveta objavi na svoji spletni strani;

| (f) | javno objavi vse ustrezne informacije in prispeva k prepoznavnosti aktivnosti na evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(f)

javno objavi vse ustrezne informacije in prispeva k prepoznavnosti aktivnosti na evropski in mednarodni ravni;

| (g) | spodbuja izmenjavo izkušenj in dobrih praks med nekdanjimi, sedanjimi in prihodnjimi mesti, ki nosijo naziv, pa tudi mesti, ki kandidirajo, ter spodbuja večje razširjanje ocenjevalnih poročil mest in pridobljenih izkušenj. |
| --- | --- |

(g)

spodbuja izmenjavo izkušenj in dobrih praks med nekdanjimi, sedanjimi in prihodnjimi mesti, ki nosijo naziv, pa tudi mesti, ki kandidirajo, ter spodbuja večje razširjanje ocenjevalnih poročil mest in pridobljenih izkušenj.

Člen 16

Ocenjevanje

1.   Vsako zadevno mesto je odgovorno za ocenjevanje rezultatov svojega leta kot Evropska prestolnica kulture.

Komisija na podlagi ciljev iz člena 2 in na podlagi meril vzpostavi skupne smernice in kazalnike za zadevna mesta, da bi zagotovila usklajen pristop k postopku ocenjevanja.

Zadevna mesta pripravijo svoja ocenjevalna poročila in jih pošljejo Komisiji do 31. decembra v letu, ki sledi letu naziva.

Komisija ocenjevalna poročila objavi na svoji spletni strani.

2.   Poleg ocenjevanja s strani mest Komisija zagotovi redno izvajanje zunanjih in neodvisnih ocenjevanj rezultatov aktivnosti.

Zunanja in neodvisna ocenjevanja se osredotočijo na umestitev vseh nekdanjih Evropskih prestolnic kulture v evropski kontekst, da se lahko naredijo primerjave in pridobijo koristne izkušnje za prihodnje Evropske prestolnice kulture, pa tudi vsa evropska mesta. Ta ocenjevanja zajemajo oceno aktivnosti v celoti, vključno z učinkovitostjo postopkov za njeno izvajanje, njenimi učinki in možnostmi izboljšav.

Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij predloži naslednja poročila, ki temeljijo na navedenih ocenjevanjih, po potrebi pa se jim priložijo ustrezni predlogi:

| (a) | začetno vmesno poročilo do 31. decembra 2024; |
| --- | --- |

(a)

začetno vmesno poročilo do 31. decembra 2024;

| (b) | drugo vmesno poročilo do 31. decembra 2029; |
| --- | --- |

(b)

drugo vmesno poročilo do 31. decembra 2029;

| (c) | naknadno poročilo do 31. decembra 2034. |
| --- | --- |

(c)

naknadno poročilo do 31. decembra 2034.

Člen 17

Razveljavitev in prehodne določbe

Sklep št. 1622/2006/ES se razveljavi. Še naprej pa se uporablja za mesta, ki so že bila imenovana ali so v postopku imenovanja za Evropske prestolnice kulture za leta od 2013 do 2019.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 16. aprila 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 113, 18.4.2012, str. 17, in UL C 17, 19.1.2013, str. 97.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 24. marca 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL C 287, 29.11.2007, str. 1.

3

(4)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 32.

4

(5)  Sklep št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019 (UL L 304, 3.11.2006, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 221).

6

(7)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 41.

7

---

PRILOGA

KOLEDAR

| 2020 | Hrvaška | Irska | |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | Romunija | Grčija | država kandidatka ali potencialna kandidatka |
| 2022 | Litva | Luksemburg | |
| 2023 | Madžarska | Združeno kraljestvo | |
| 2024 | Estonija | Avstrija | država kandidatka ali potencialna kandidatka |
| 2025 | Slovenija | Nemčija | |
| 2026 | Slovaška | Finska | |
| 2027 | Latvija | Portugalska | država kandidatka ali potencialna kandidatka |
| 2028 | Češka | Francija | |
| 2029 | Poljska | Švedska | |
| 2030 | Ciper | Belgija | država kandidatka ali potencialna kandidatka |
| 2031 | Malta | Španija | |
| 2032 | Bolgarija | Danska | |
| 2033 | Nizozemska | Italija | država kandidatka ali potencialna kandidatka |

2020

Hrvaška

Irska

2021

Romunija

Grčija

država kandidatka ali potencialna kandidatka

2022

Litva

Luksemburg

2023

Madžarska

Združeno kraljestvo

2024

Estonija

Avstrija

država kandidatka ali potencialna kandidatka

2025

Slovenija

Nemčija

2026

Slovaška

Finska

2027

Latvija

Portugalska

država kandidatka ali potencialna kandidatka

2028

Češka

Francija

2029

Poljska

Švedska

2030

Ciper

Belgija

država kandidatka ali potencialna kandidatka

2031

Malta

Španija

2032

Bolgarija

Danska

2033

Nizozemska

Italija

država kandidatka ali potencialna kandidatka

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/13

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 446/2014

z dne 2. maja 2014

o spremembi Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o strukturni statistiki podjetij ter uredb Komisije (ES) št. 251/2009 in (EU) št. 275/2010, glede serije podatkov, ki jih je treba zbirati, in meril za ocenjevanje kakovosti strukturne statistike podjetij

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o strukturni statistiki podjetij (1) in zlasti člena 11(2)(a), (b), (d), (e) in (j) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta je vzpostavila skupni okvir za zbiranje, pošiljanje in ocenjevanje evropskih statističnih podatkov o strukturi, dejavnosti, konkurenčnosti ter rezultatih podjetij v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta je vzpostavila skupni okvir za zbiranje, pošiljanje in ocenjevanje evropskih statističnih podatkov o strukturi, dejavnosti, konkurenčnosti ter rezultatih podjetij v Uniji.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 251/2009 (2) je določila pogostost zbiranja večletne strukturne statistike podjetij in razčlenitev rezultatov za proizvodnjo strukturne statistike podjetij, da se pripravijo podatki, primerljivi in usklajeni med državami članicami. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 251/2009 (2) je določila pogostost zbiranja večletne strukturne statistike podjetij in razčlenitev rezultatov za proizvodnjo strukturne statistike podjetij, da se pripravijo podatki, primerljivi in usklajeni med državami članicami.

| (3) | Uredba Komisije (EU) št. 275/2010 (3) je določila merila za ocenjevanje kakovosti in vsebino poročil o kakovosti, ki jih morajo predložiti države članice. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (EU) št. 275/2010 (3) je določila merila za ocenjevanje kakovosti in vsebino poročil o kakovosti, ki jih morajo predložiti države članice.

| (4) | Treba je posodobiti seznam karakteristik z navedbo serije podatkov o demografiji podjetij z vsaj enim zaposlenim, da bi se odzvali na potrebo po povečanju mednarodne primerljivosti rezultatov, zlasti za statistiko podjetništva. Treba bi bilo določiti tudi prvo referenčno leto, pogostost in razčlenitev rezultatov za te karakteristike. Prilogo IX k Uredbi (ES) št. 295/2008 in Prilogo I k Uredbi (ES) št. 251/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Treba je posodobiti seznam karakteristik z navedbo serije podatkov o demografiji podjetij z vsaj enim zaposlenim, da bi se odzvali na potrebo po povečanju mednarodne primerljivosti rezultatov, zlasti za statistiko podjetništva. Treba bi bilo določiti tudi prvo referenčno leto, pogostost in razčlenitev rezultatov za te karakteristike. Prilogo IX k Uredbi (ES) št. 295/2008 in Prilogo I k Uredbi (ES) št. 251/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Izkušnje so pokazale, da karakteristike, določene v prilogah V do VII k Uredbi (ES) št. 295/2008, niso potrebne vsako leto, kakor velja doslej. Pogostost bi bilo zato treba prilagoditi zbiranju vsakih 10 let. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 251/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Izkušnje so pokazale, da karakteristike, določene v prilogah V do VII k Uredbi (ES) št. 295/2008, niso potrebne vsako leto, kakor velja doslej. Pogostost bi bilo zato treba prilagoditi zbiranju vsakih 10 let. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 251/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Poročila o kakovosti statistike, zbrane na podlagi prilog V do VII k Uredbi (ES) št. 295/2008, niso več potrebna na letni osnovi. Njihovo pogostost bi bilo zato treba prilagoditi, tako da bi se predložila vsakih 10 let, v skladu z zahtevami po podatkih. Prilogo k Uredbi (EU) št. 275/2010 bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Poročila o kakovosti statistike, zbrane na podlagi prilog V do VII k Uredbi (ES) št. 295/2008, niso več potrebna na letni osnovi. Njihovo pogostost bi bilo zato treba prilagoditi, tako da bi se predložila vsakih 10 let, v skladu z zahtevami po podatkih. Prilogo k Uredbi (EU) št. 275/2010 bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Za zagotovitev boljšega spremljanja napredka inovacij v okviru strategije Evropa 2020 so Unija in nacionalni deležniki pozvali k oblikovanju enotnega celostnega kazalnika. Ta kazalnik je med drugim namenjen analitičnemu primerjanju zaposlovanja v inovativnih podjetjih z visoko rastjo v Evropi in na mednarodni ravni. Zagotavljanje podatkov, ki so osnova za ta novi kazalnik, je nujno, da bi se lahko uporabljal v evropskem semestru leta 2014. Uredbo (ES) št. 295/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev boljšega spremljanja napredka inovacij v okviru strategije Evropa 2020 so Unija in nacionalni deležniki pozvali k oblikovanju enotnega celostnega kazalnika. Ta kazalnik je med drugim namenjen analitičnemu primerjanju zaposlovanja v inovativnih podjetjih z visoko rastjo v Evropi in na mednarodni ravni. Zagotavljanje podatkov, ki so osnova za ta novi kazalnik, je nujno, da bi se lahko uporabljal v evropskem semestru leta 2014. Uredbo (ES) št. 295/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloge I, V, VI, VII in IX k Uredbi (ES) št. 295/2008 se spremenijo v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 251/2009 se spremenita v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Priloga k Uredbi (ES) št. 275/2010 se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. maja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 97, 9.4.2008, str. 13.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 251/2009 z dne 11. marca 2009 o izvedbi in spremembi Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede serije podatkov za pripravo strukturne statistike podjetij in prilagoditev, potrebnih po reviziji statistične klasifikacije proizvodov po dejavnosti (CPA) (UL L 86, 31.3.2009, str. 170).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 275/2010 z dne 30. marca 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede meril za ovrednotenje kakovosti strukturne statistike podjetij (UL L 86, 1.4.2010, str. 1).

3

---

PRILOGA I

Priloge I, V, VI, VII in IX k Uredbi (ES) št. 295/2008 se spremenijo:

| 1. | V Prilogi I se točka 1 oddelka 8 „Sporočanje rezultatov“ nadomesti z naslednjim:






  „1. | Rezultate je treba sporočiti v 18 mesecih od konca koledarskega leta obdobja opazovanja, razen za razreda dejavnosti 64.11 in 64.19 NACE Rev. 2. Za razreda dejavnosti 64.11 in 64.19 NACE Rev. 2 je rok za sporočanje 10 mesecev. Rok za sporočanje rezultatov v zvezi z razredi dejavnosti, zajetimi v skupinah 64.2, 64.3 in 64.9 ter oddelku 66 NACE Rev. 2, bo določen v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 12(3).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V Prilogi I se točka 1 oddelka 8 „Sporočanje rezultatov“ nadomesti z naslednjim:

„1.

Rezultate je treba sporočiti v 18 mesecih od konca koledarskega leta obdobja opazovanja, razen za razreda dejavnosti 64.11 in 64.19 NACE Rev. 2. Za razreda dejavnosti 64.11 in 64.19 NACE Rev. 2 je rok za sporočanje 10 mesecev. Rok za sporočanje rezultatov v zvezi z razredi dejavnosti, zajetimi v skupinah 64.2, 64.3 in 64.9 ter oddelku 66 NACE Rev. 2, bo določen v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 12(3).“

| 2. | V Prilogi V se oddelek 5 nadomesti z naslednjim:
  „ODDELEK 5

  Prvo referenčno leto

  Prvo referenčno leto, za katero se zbirajo statistični podatki za karakteristike iz oddelka 4, je koledarsko leto 2008.“ |
| --- | --- |

2.

V Prilogi V se oddelek 5 nadomesti z naslednjim:

„ODDELEK 5

Prvo referenčno leto

Prvo referenčno leto, za katero se zbirajo statistični podatki za karakteristike iz oddelka 4, je koledarsko leto 2008.“

| 3. | Priloga VI se spremeni:






  (a) | v oddelku 4(d) se beseda „letne“ nadomesti z „večletne“; |
| --- | --- | --- |

3.

Priloga VI se spremeni:

(a)

v oddelku 4(d) se beseda „letne“ nadomesti z „večletne“;

| (b) | oddelek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „ODDELEK 5

  Prvo referenčno leto

  Prvo referenčno leto, za katero se zbirajo statistični podatki za karakteristike iz oddelka 4, je koledarsko leto 2008.“ |
| --- | --- |

(b)

oddelek 5 se nadomesti z naslednjim:

„ODDELEK 5

Prvo referenčno leto

Prvo referenčno leto, za katero se zbirajo statistični podatki za karakteristike iz oddelka 4, je koledarsko leto 2008.“

| 4. | Priloga VII se spremeni:






  (a) | v oddelkih 4(2) in 4(3) se beseda „letne“ nadomesti z „večletne“; |
| --- | --- | --- |

4.

Priloga VII se spremeni:

(a)

v oddelkih 4(2) in 4(3) se beseda „letne“ nadomesti z „večletne“;

| (b) | oddelek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „ODDELEK 5

  Prvo referenčno leto

  Prvo referenčno leto, za katero se zbirajo statistični podatki za karakteristike iz oddelka 4, je koledarsko leto 2008.“ |
| --- | --- |

(b)

oddelek 5 se nadomesti z naslednjim:

„ODDELEK 5

Prvo referenčno leto

Prvo referenčno leto, za katero se zbirajo statistični podatki za karakteristike iz oddelka 4, je koledarsko leto 2008.“

| 5. | Priloga IX se spremeni:






  (a) | točki 1 oddelka 5 se dodajo naslednje karakteristike:






  „11 01 0 | Populacija aktivnih podjetij, ki imajo vsaj enega zaposlenega v letu t |
| --- | --- | --- | --- |
| 11 02 0 | Število aktivnih podjetij s prvim zaposlenim v letu t |
| 11 03 0 | Število podjetij, ki od katerega koli trenutka v letu t nimajo več zaposlenih |
| 11 04 1 | Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 1 in so imela tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 11 04 2 | Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 2 in so imela tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 11 04 3 | Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 3 in so imela tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 11 04 4 | Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 4 in so imela tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 11 04 5 | Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 5 in so imela tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 11 96 0 | Število podjetij z visoko rastjo, izmerjeno v zaposlovanju v letu t“ |

5.

Priloga IX se spremeni:

(a)

točki 1 oddelka 5 se dodajo naslednje karakteristike:

„11 01 0

Populacija aktivnih podjetij, ki imajo vsaj enega zaposlenega v letu t

11 02 0

Število aktivnih podjetij s prvim zaposlenim v letu t

11 03 0

Število podjetij, ki od katerega koli trenutka v letu t nimajo več zaposlenih

11 04 1

Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 1 in so imela tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

11 04 2

Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 2 in so imela tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

11 04 3

Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 3 in so imela tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

11 04 4

Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 4 in so imela tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

11 04 5

Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 5 in so imela tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

11 96 0

Število podjetij z visoko rastjo, izmerjeno v zaposlovanju v letu t“

| (b) | točki 2 oddelka 5 se dodajo naslednje karakteristike:






  „16 01 0 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji aktivnih podjetij, ki imajo vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| --- | --- | --- |
| 16 01 1 | Število zaposlenih v letu t v populaciji aktivnih podjetij, ki imajo vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 16 02 0 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij s prvim zaposlenim v letu t |
| 16 02 1 | Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij s prvim zaposlenim v letu t |
| 16 03 0 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki nimajo več zaposlenih od katerega koli trenutka v letu t |
| 16 03 1 | Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij, ki nimajo več zaposlenih od katerega koli trenutka v letu t |
| 16 04 1 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 1 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 16 04 2 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 2 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 16 04 3 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 3 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 16 04 4 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 4 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 16 04 5 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 5 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 16 05 1 | Število zaposlenih oseb v letu t – 1 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 1 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 16 05 2 | Število zaposlenih oseb v letu t – 2 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t-2 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 16 05 3 | Število zaposlenih oseb v letu t-3 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t-3 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 16 05 4 | Število zaposlenih oseb v letu t-4 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t-4 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 16 05 5 | Število zaposlenih oseb v letu t-5 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t-5 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t |
| 16 96 1 | Število zaposlenih z visoko rastjo, izmerjeno v zaposlovanju v letu t“ |

(b)

točki 2 oddelka 5 se dodajo naslednje karakteristike:

„16 01 0

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji aktivnih podjetij, ki imajo vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

16 01 1

Število zaposlenih v letu t v populaciji aktivnih podjetij, ki imajo vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

16 02 0

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij s prvim zaposlenim v letu t

16 02 1

Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij s prvim zaposlenim v letu t

16 03 0

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki nimajo več zaposlenih od katerega koli trenutka v letu t

16 03 1

Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij, ki nimajo več zaposlenih od katerega koli trenutka v letu t

16 04 1

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 1 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

16 04 2

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 2 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

16 04 3

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 3 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

16 04 4

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 4 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

16 04 5

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 5 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

16 05 1

Število zaposlenih oseb v letu t – 1 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t – 1 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

16 05 2

Število zaposlenih oseb v letu t – 2 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t-2 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

16 05 3

Število zaposlenih oseb v letu t-3 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t-3 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

16 05 4

Število zaposlenih oseb v letu t-4 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t-4 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

16 05 5

Število zaposlenih oseb v letu t-5 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t-5 in imajo tudi vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v letu t

16 96 1

Število zaposlenih z visoko rastjo, izmerjeno v zaposlovanju v letu t“

| (c) | oddelek 9 se nadomesti z naslednjim:
  „ODDELEK 9
  Predhodne rezultate za karakteristike v zvezi s podjetji, ki so prenehala poslovati (11 93 0, 16 93 0, 16 93 1), je treba sporočiti v 18 mesecih od konca koledarskega leta obdobja opazovanja. Po potrditvi, da je podjetje po dveh letih neaktivnosti prenehalo poslovati, je treba revidirane rezultate za te karakteristike sporočiti v 30 mesecih istega obdobja opazovanja.
  Predhodne rezultate za karakteristike 11 03 0, 16 03 0, 16 03 1 je treba sporočiti v 20 mesecih od konca koledarskega leta obdobja opazovanja. Po potrditvi statusa po dveh letih je treba revidirane rezultate za te karakteristike sporočiti v 32 mesecih istega obdobja opazovanja.
  Vse druge rezultate v zvezi z letno demografsko statistiko podjetij z vsaj enim zaposlenim je treba sporočiti v 20 mesecih od konca obdobja opazovanja.
  Predhodne rezultate za karakteristike v zvezi s podjetji z visoko rastjo, izmerjeno v zaposlovanju, je treba poslati v 12 mesecih od konca obdobja opazovanja.
  Vse druge rezultate je treba sporočiti v 18 mesecih od konca koledarskega leta obdobja opazovanja.“ |
| --- | --- |

(c)

oddelek 9 se nadomesti z naslednjim:

„ODDELEK 9

Predhodne rezultate za karakteristike v zvezi s podjetji, ki so prenehala poslovati (11 93 0, 16 93 0, 16 93 1), je treba sporočiti v 18 mesecih od konca koledarskega leta obdobja opazovanja. Po potrditvi, da je podjetje po dveh letih neaktivnosti prenehalo poslovati, je treba revidirane rezultate za te karakteristike sporočiti v 30 mesecih istega obdobja opazovanja.

Predhodne rezultate za karakteristike 11 03 0, 16 03 0, 16 03 1 je treba sporočiti v 20 mesecih od konca koledarskega leta obdobja opazovanja. Po potrditvi statusa po dveh letih je treba revidirane rezultate za te karakteristike sporočiti v 32 mesecih istega obdobja opazovanja.

Vse druge rezultate v zvezi z letno demografsko statistiko podjetij z vsaj enim zaposlenim je treba sporočiti v 20 mesecih od konca obdobja opazovanja.

Predhodne rezultate za karakteristike v zvezi s podjetji z visoko rastjo, izmerjeno v zaposlovanju, je treba poslati v 12 mesecih od konca obdobja opazovanja.

Vse druge rezultate je treba sporočiti v 18 mesecih od konca koledarskega leta obdobja opazovanja.“

---

PRILOGA II

Priloga I k Uredbi (ES) št. 251/2009 se spremeni:

| 1. | Točka 1 se spremeni:






  (a) | v „Povzetku“ se koda serije 1D nadomesti z naslednjim:





  „Letna statistika podjetij za centralno bančništvo in kreditne institucije, razvrščene v NACE Rev. 2 64.19“ |
| --- | --- | --- |

1.

Točka 1 se spremeni:

(a)

v „Povzetku“ se koda serije 1D nadomesti z naslednjim:

„Letna statistika podjetij za centralno bančništvo in kreditne institucije, razvrščene v NACE Rev. 2 64.19“

| (b) | „Povzetku“ se doda naslednja koda serije:






  „Koda serije | Naziv |
| --- | --- | --- |
| 1G | Letna statistika podjetij za zavarovalne storitve in pokojninske sklade“ |

(b)

„Povzetku“ se doda naslednja koda serije:

„Koda serije

Naziv

1G

Letna statistika podjetij za zavarovalne storitve in pokojninske sklade“

| (c) | tabela „Letna statistika podjetij za centralno bančništvo“ se nadomesti z naslednjim:
  „Letna statistika podjetij za centralno bančništvo in kreditne institucije, razvrščene v NACE Rev. 2 64.19, navedena v odstavkih 3 in 4 oddelka 4 Priloge I k Uredbi (ES) št. 295/2008
  Serija 1D






  Ime serije | Letna statistika podjetij za centralno bančništvo in kreditne institucije, razvrščene v NACE Rev. 2 64.19 |
| --- | --- | --- |
| Prvo referenčno leto | 2013 |
| Pogostost | Letno |
| Zajete dejavnosti | NACE Rev. 2, razreda 64.11 in 64.19 |
| Karakteristike | Karakteristika v odstavku 3 oddelka 4 Priloge I:






  11 11 0 | Število podjetij |

(c)

tabela „Letna statistika podjetij za centralno bančništvo“ se nadomesti z naslednjim:

„Letna statistika podjetij za centralno bančništvo in kreditne institucije, razvrščene v NACE Rev. 2 64.19, navedena v odstavkih 3 in 4 oddelka 4 Priloge I k Uredbi (ES) št. 295/2008

Ime serije

Letna statistika podjetij za centralno bančništvo in kreditne institucije, razvrščene v NACE Rev. 2 64.19

Prvo referenčno leto

2013

Pogostost

Letno

Zajete dejavnosti

NACE Rev. 2, razreda 64.11 in 64.19

Karakteristike

Karakteristika v odstavku 3 oddelka 4 Priloge I:

11 11 0

Število podjetij

Karakteristike iz odstavka 4 oddelka 4 Priloge I:

| 12 12 0 | Vrednost proizvodnje |
| --- | --- |
| 12 15 0 | Dodana vrednost v stroških faktorjev |
| 12 17 0 | Bruto poslovni presežek |
| 13 11 0 | Celotna vrednost nabavljenega blaga in storitev |
| 13 13 1 | Plačila za najem delovne sile |
| 13 31 0 | Stroški dela |
| 13 32 0 | Plače |
| 13 33 0 | Stroški socialnega zavarovanja |
| 15 11 0 | Bruto naložbe v opredmetena osnovna sredstva |
| 16 11 0 | Število oseb, ki delajo |
| 16 13 0 | Število zaposlenih |
| 16 14 0 | Število zaposlenih v ekvivalentu polne zaposlitve |

12 12 0

Vrednost proizvodnje

12 15 0

Dodana vrednost v stroških faktorjev

12 17 0

Bruto poslovni presežek

13 11 0

Celotna vrednost nabavljenega blaga in storitev

13 13 1

Plačila za najem delovne sile

13 31 0

Stroški dela

13 32 0

Plače

13 33 0

Stroški socialnega zavarovanja

15 11 0

Bruto naložbe v opredmetena osnovna sredstva

16 11 0

Število oseb, ki delajo

16 13 0

Število zaposlenih

16 14 0

Število zaposlenih v ekvivalentu polne zaposlitve

Raven razčlenitve dejavnosti

NACE Rev. 2, štirimestna raven (razred)“

| (d) | doda se naslednja tabela:
  „Letna statistika podjetij za zavarovalne storitve in pokojninske sklade, navedena v odstavkih 3 in 4 oddelka 4 Priloge I k Uredbi (ES) št. 295/2008
  Serija 1G






  Ime serije | Letna statistika podjetij za zavarovalne storitve in pokojninske sklade |
| --- | --- | --- |
| Prvo referenčno leto | 2013 |
| Pogostost | Letno |
| Zajete dejavnosti | NACE Rev. 2, oddelek 65 |
| Karakteristike | Karakteristika v odstavku 3 oddelka 4 Priloge I:






  11 11 0 | Število podjetij |

(d)

doda se naslednja tabela:

„Letna statistika podjetij za zavarovalne storitve in pokojninske sklade, navedena v odstavkih 3 in 4 oddelka 4 Priloge I k Uredbi (ES) št. 295/2008

Ime serije

Letna statistika podjetij za zavarovalne storitve in pokojninske sklade

Prvo referenčno leto

2013

Pogostost

Letno

Zajete dejavnosti

NACE Rev. 2, oddelek 65

Karakteristike

Karakteristika v odstavku 3 oddelka 4 Priloge I:

11 11 0

Število podjetij

Karakteristike v odstavku 4 oddelka 4 Priloge I:

| 12 11 0 | Promet |
| --- | --- |
| 12 12 0 | Vrednost proizvodnje |
| 12 15 0 | Dodana vrednost v stroških faktorjev |
| 12 17 0 | Bruto poslovni presežek |
| 13 11 0 | Celotna vrednost nabavljenega blaga in storitev |
| 13 13 1 | Plačila za najem delovne sile |
| 13 31 0 | Stroški dela |
| 13 32 0 | Plače |
| 13 33 0 | Stroški socialnega zavarovanja |
| 15 11 0 | Bruto naložbe v opredmetena osnovna sredstva (NACE Rev. 2, razen skupin 65.1 in 65.2) |
| 16 11 0 | Število oseb, ki delajo |
| 16 13 0 | Število zaposlenih (NACE Rev. 2, razen skupin 65.1 in 65.2) |
| 16 14 0 | Število zaposlenih v ekvivalentu polne zaposlitve |

12 11 0

Promet

12 12 0

Vrednost proizvodnje

12 15 0

Dodana vrednost v stroških faktorjev

12 17 0

Bruto poslovni presežek

13 11 0

Celotna vrednost nabavljenega blaga in storitev

13 13 1

Plačila za najem delovne sile

13 31 0

Stroški dela

13 32 0

Plače

13 33 0

Stroški socialnega zavarovanja

15 11 0

Bruto naložbe v opredmetena osnovna sredstva (NACE Rev. 2, razen skupin 65.1 in 65.2)

16 11 0

Število oseb, ki delajo

16 13 0

Število zaposlenih (NACE Rev. 2, razen skupin 65.1 in 65.2)

16 14 0

Število zaposlenih v ekvivalentu polne zaposlitve

Raven razčlenitve dejavnosti

NACE Rev. 2, štirimestna raven (razred)“

| 2. | Točke 5, 6 in 7 se spremenijo:






  (a) | v povzetkih se zbriše beseda „letno“; |
| --- | --- | --- |

2.

Točke 5, 6 in 7 se spremenijo:

(a)

v povzetkih se zbriše beseda „letno“;

| (b) | tabele se spremenijo:






  (i) | v naslovih in imenih serij se zbriše beseda „letno“; |
| --- | --- | --- |

(b)

tabele se spremenijo:

(i)

v naslovih in imenih serij se zbriše beseda „letno“;

| (ii) | pod Pogostost se beseda „letno“ nadomesti z „vsakih 10 let“. |
| --- | --- |

(ii)

pod Pogostost se beseda „letno“ nadomesti z „vsakih 10 let“.

| 3. | Točka 9 se spremeni:






  (a) | povzetku se doda naslednja serija:






  Koda serije | Naziv |
| --- | --- | --- | --- |
| „9E | Letna demografska statistika podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjena po pravni obliki |
| 9F | Letna demografska statistika podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjena po velikostnih razredih zaposlenih |
| 9G | Letni predhodni rezultati o prenehanju poslovanja podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjeni po pravni obliki |
| 9H | Letni predhodni rezultati o prenehanju poslovanja podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjeni po pravni obliki |
| 9M | Letna statistika podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju |
| 9P | Letna predhodna statistika podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju“ |

3.

Točka 9 se spremeni:

(a)

povzetku se doda naslednja serija:

Koda serije

Naziv

„9E

Letna demografska statistika podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjena po pravni obliki

9F

Letna demografska statistika podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjena po velikostnih razredih zaposlenih

9G

Letni predhodni rezultati o prenehanju poslovanja podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjeni po pravni obliki

9H

Letni predhodni rezultati o prenehanju poslovanja podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjeni po pravni obliki

9M

Letna statistika podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju

9P

Letna predhodna statistika podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju“

| (b) | Dodajo se naslednje tabele:
  „Letna demografska statistika podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjena po pravni obliki, navedena v odstavkih 1 in 2 oddelka 5 Priloge IX k Uredbi (ES) št. 295/2008
  Serija 9E






  Ime serije | Letna demografska statistika podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjena po pravni obliki |
| --- | --- | --- |
| Prvo referenčno leto | 2012 |
| Pogostost | Letno |
| Zajete dejavnosti | Področja B do N NACE Rev. 2 |
| Karakteristike | 11 01 0 | Populacija aktivnih podjetij, ki imajo vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 11 02 0 | Število aktivnih podjetij s prvim zaposlenim v letu t |
| 11 03 0 | Število podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih |
| 16 01 0 | Število oseb, ki delajo v letu t v populaciji aktivnih podjetij z vsaj enim zaposlenim v letu t |
| 16 01 1 | Število zaposlenih v letu t v populaciji aktivnih podjetij z vsaj enim zaposlenim v letu t |
| 16 02 0 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij s prvim zaposlenim v letu t |
| 16 02 1 | Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij s prvim zaposlenim v letu t |
| 16 03 0 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih |
| 16 03 1 | Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih |

(b)

Dodajo se naslednje tabele:

„Letna demografska statistika podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjena po pravni obliki, navedena v odstavkih 1 in 2 oddelka 5 Priloge IX k Uredbi (ES) št. 295/2008

Ime serije

Letna demografska statistika podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjena po pravni obliki

Prvo referenčno leto

2012

Pogostost

Letno

Zajete dejavnosti

Področja B do N NACE Rev. 2

Karakteristike

11 01 0

Populacija aktivnih podjetij, ki imajo vsaj enega zaposlenega v letu t

11 02 0

Število aktivnih podjetij s prvim zaposlenim v letu t

11 03 0

Število podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih

16 01 0

Število oseb, ki delajo v letu t v populaciji aktivnih podjetij z vsaj enim zaposlenim v letu t

16 01 1

Število zaposlenih v letu t v populaciji aktivnih podjetij z vsaj enim zaposlenim v letu t

16 02 0

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij s prvim zaposlenim v letu t

16 02 1

Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij s prvim zaposlenim v letu t

16 03 0

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih

16 03 1

Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih

Raven razčlenitve dejavnosti

| B | RUDARSTVO |
| --- | --- |
| C | PREDELOVALNE DEJAVNOSTI |
| 10 + 11 + 12 | Proizvodnja živil, pijač in tobačnih izdelkov |
| 13 + 14 | Proizvodnja tekstila in oblačil |
| 15. | Proizvodnja usnja, usnjenih in sorodnih izdelkov |
| 16. | Obdelava in predelava lesa, proizvodnja izdelkov iz lesa in plute, razen pohištva proizvodnja izdelkov iz slame in protja |
| 17 + 18 | Proizvodnja papirja in izdelkov iz papirja; tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa |
| 19. | Proizvodnja koksa in naftnih derivatov |
| 20 + 21 | Proizvodnja kemikalij in kemičnih izdelkov; proizvodnja farmacevtskih surovin in preparatov |
| 22. | Proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas |
| 23. | Proizvodnja nekovinskih mineralnih izdelkov |
| 24 + 25 | Proizvodnja kovin in kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav |
| 26 + 27 | Proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov, proizvodnja električnih naprav |
| 28. | Proizvodnja drugih strojev in naprav |
| 29 + 30 | Proizvodnja motornih vozil, prikolic, polprikolic in drugih vozil |
| 31 + 32 | Proizvodnja pohištva in druga proizvodnja |
| 33. | Popravila in montaža strojev in naprav |
| D | OSKRBA Z ELEKTRIČNO ENERGIJO, PLINOM IN PARO |
| E | OSKRBA Z VODO; RAVNANJE Z ODPLAKAMI IN ODPADKI; SANIRANJE OKOLJA |
| F | GRADBENIŠTVO |
| G | TRGOVINA; VZDRŽEVANJE IN POPRAVILA MOTORNIH VOZIL |
| 45. | Trgovina z motornimi vozili in popravila motornih vozil |
| 46. | Posredništvo in trgovina na debelo, razen z motornimi vozili |
| 47. | Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili |
| 47.1 | Trgovina na drobno v nespecializiranih prodajalnah |
| 47.2 | Trgovina na drobno v specializiranih prodajalnah z živili, pijačami in tobačnimi izdelki |
| 47.3 | Trgovina na drobno v specializiranih prodajalnah z motornimi gorivi |
| 47.4 | Trgovina na drobno v specializiranih prodajalnah z računalniškimi, komunikacijskimi, avdio in video napravami |
| 47.5 | Trgovina na drobno v specializiranih prodajalnah z drugo gospodinjsko opremo |
| 47.6 | Trgovina na drobno v specializiranih prodajalnah z izdelki za kulturo, šport in zabavo |
| 47.7 | Trgovina na drobno v specializiranih prodajalnah z drugimi izdelki |
| 47.8 | Trgovina na drobno na stojnicah in tržnicah |
| 47.9 | Trgovina na drobno zunaj prodajaln, stojnic ali tržnic |
| H | PROMET IN SKLADIŠČENJE |
| 49. | Kopenski promet; cevovodni transport |
| 50. | Vodni promet |
| 51. | Zračni promet |
| 52. | Skladiščenje in spremljajoče prometne dejavnosti |
| 53. | Poštna in kurirska dejavnost |
| I | GOSTINSTVO |
| 55. | Nastanitev |
| 56. | Dejavnost strežbe jedi in pijač |
| J | INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE DEJAVNOSTI |
| 58. | Založništvo |
| 59. | Dejavnosti v zvezi s filmi, video- in zvočnimi zapisi Radijska in televizijska dejavnost |
| 60. | Telekomunikacijske dejavnosti |
| 61. | Telekomunikacije |
| 62. | Računalniško programiranje, svetovanje in druge s tem povezane dejavnosti |
| 62.0 | Računalniško programiranje, svetovanje in druge s tem povezane dejavnosti |
| 62.01 | Računalniško programiranje |
| 62.02 | Svetovanje o računalniških napravah in programih |
| 62.03 | Upravljanje računalniških naprav in sistemov |
| 62.09 | Druge z informacijsko tehnologijo in računalniškimi storitvami povezane dejavnosti |
| 63. | Dejavnosti informacijskih storitev |
| K_X_K642 | FINANČNE IN ZAVAROVALNIŠKE DEJAVNOSTI BREZ DEJAVNOSTI HOLDINGOV (NACE Rev. 2 642) |
| 64.1 + 64.3 + 64.9 | Dejavnosti finančnih storitev, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov brez dejavnosti holdingov |
| 65. | Dejavnost zavarovanja, pozavarovanja in pokojninskih skladov, razen obvezne socialne varnosti |
| 66. | Pomožne dejavnosti za finančne in zavarovalniške storitve |
| L | POSLOVANJE Z NEPREMIČNINAMI |
| 68. | Poslovanje z nepremičninami |
| 68.1 | Trgovanje z lastnimi nepremičninami |
| 68.2 | Oddajanje in obratovanje lastnih ali najetih nepremičnin |
| 68.3 | Poslovanje z nepremičninami za plačilo ali po pogodbi |
| 68.31 | Posredništvo v prometu z nepremičninami |
| 68.32 | Upravljanje nepremičnin za plačilo ali po pogodbi |
| M | STROKOVNE, ZNANSTVENE IN TEHNIČNE DEJAVNOSTI |
| 69. | Pravne in računovodske dejavnosti |
| 69.1 | Pravne dejavnosti |
| 69.2 | Računovodske, knjigovodske in revizijske dejavnosti; davčno svetovanje |
| 70. | Dejavnost uprav podjetij; podjetniško in poslovno svetovanje |
| 70.1 | Dejavnost uprav podjetij |
| 70.2 | Podjetniško in poslovno svetovanje |
| 70.21 | Dejavnost stikov z javnostjo |
| 70.22 | Drugo podjetniško in poslovno svetovanje |
| 71. | Arhitekturno in tehnično projektiranje; tehnično preizkušanje in analiziranje |
| 71.1 | Arhitekturno in tehnično projektiranje in s tem povezano svetovanje |
| 71.11 | Arhitekturna in urbanistična dejavnost |
| 71.12 | Tehnično projektiranje in s tem povezano svetovanje |
| 71.2 | Tehnično preizkušanje in analiziranje |
| 72. | Znanstvena raziskovalna in razvojna dejavnost |
| 72.1 | Raziskovalna in razvojna dejavnost na področju naravoslovja in tehnologije |
| 72.11 | Raziskovalna in razvojna dejavnost na področju biotehnologije |
| 72.19 | Raziskovalna in razvojna dejavnost na drugih področjih naravoslovja in tehnologije |
| 72.2 | Raziskovalna in razvojna dejavnost na področju družboslovja in humanistike |
| 73. | Oglaševanje in raziskovanje trga |
| 73.1 | Oglaševanje |
| 73.11 | Dejavnost oglaševalskih agencij |
| 73.12 | Posredovanje oglaševalskega prostora |
| 73.2 | Raziskovanje trga in javnega mnenja |
| 74. | Druge strokovne in tehnične dejavnosti |
| 74.1 | Oblikovanje, aranžerstvo, dekoraterstvo |
| 74.2 | Fotografska dejavnost |
| 74.3 | Prevajanje in tolmačenje |
| 74.9 | Drugje nerazvrščene strokovne in tehnične dejavnosti |
| 75. | Veterinarska dejavnost |
| N | DRUGE RAZNOVRSTNE POSLOVNE DEJAVNOSTI |
| 77. | Dajanje v najem in zakup |
| 77.1 | Dajanje motornih vozil v najem in zakup |
| 77.11 | Dajanje lahkih motornih vozil v najem in zakup |
| 77.12 | Dajanje tovornjakov v najem in zakup |
| 77.2 | Dajanje športne opreme in izdelkov za široko rabo v najem in zakup |
| 77.21 | Dajanje športne opreme v najem in zakup |
| 77.22 | Dajanje videokaset in plošč v najem |
| 77.29 | Dajanje drugih izdelkov za široko rabo v najem in zakup |
| 77.3 | Dajanje strojev in naprav v najem in zakup |
| 77.31 | Dajanje kmetijskih strojev in opreme v najem in zakup |
| 77.32 | Dajanje gradbenih strojev in opreme v najem in zakup |
| 77.33 | Dajanje pisarniške opreme in računalniških naprav v najem in zakup |
| 77.34 | Dajanje vodnih plovil v najem in zakup |
| 77.35 | Dajanje zračnih plovil v najem in zakup |
| 77.39 | Dajanje drugih strojev, naprav in opredmetenih sredstev v najem in zakup, d. n. |
| 77.4 | Dajanje pravic uporabe intelektualne lastnine v zakup, razen avtorsko zaščitenih del |
| 78. | Zaposlovalne dejavnosti |
| 78.1 | Dejavnost pri iskanju zaposlitve |
| 78.2 | Posredovanje začasne delovne sile |
| 78.3 | Druga oskrba s človeškimi viri |
| 79. | Dejavnost potovalnih agencij, organizatorjev potovanj in druge s potovanji povezane dejavnosti |
| 79.1 | Dejavnost potovalnih agencij in organizatorjev potovanj |
| 79.11 | Dejavnost potovalnih agencij |
| 79.12 | Dejavnost organizatorjev potovanj |
| 79.9 | Rezervacije in druge s potovanji povezane dejavnosti |
| 80. | Varovanje in poizvedovalne dejavnosti |
| 80.1 | Osebno varovanje |
| 80.2 | Nadzorovanje delovanja varovalnih sistemov |
| 80.3 | Poizvedovalne dejavnosti |
| 81. | Dejavnost oskrbe stavb in okolice |
| 81.1 | Vzdrževanje objektov in hišniška dejavnost |
| 81.2 | Čiščenje |
| 81.21 | Splošno čiščenje stavb |
| 81.22 | Drugo čiščenje stavb, industrijskih naprav in opreme |
| 81.29 | Čiščenje cest in drugo čiščenje |
| 81.3 | Urejanje in vzdrževanje zelenih površin in okolice |
| 82. | Pisarniške in spremljajoče poslovne storitvene dejavnosti |
| 82.1 | Pisarniške dejavnosti |
| 82.11 | Nudenje celovitih pisarniških storitev |
| 82.19 | Fotokopiranje, priprava dokumentov in druge posamične pisarniške dejavnosti |
| 82.2 | Dejavnost klicnih centrov |
| 82.3 | Organiziranje razstav, sejmov, srečanj |
| 82.9 | Druge spremljajoče dejavnosti za poslovanje, d. n. |
| 82.91 | Zbiranje terjatev in ocenjevanje kreditne sposobnosti |
| 82.92 | Pakiranje |
| 82.99 | Druge spremljajoče dejavnosti za poslovanje, d.n. |

B

RUDARSTVO

C

PREDELOVALNE DEJAVNOSTI

10 + 11 + 12

Proizvodnja živil, pijač in tobačnih izdelkov

13 + 14

Proizvodnja tekstila in oblačil

15.

Proizvodnja usnja, usnjenih in sorodnih izdelkov

16.

Obdelava in predelava lesa, proizvodnja izdelkov iz lesa in plute, razen pohištva proizvodnja izdelkov iz slame in protja

17 + 18

Proizvodnja papirja in izdelkov iz papirja; tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa

19.

Proizvodnja koksa in naftnih derivatov

20 + 21

Proizvodnja kemikalij in kemičnih izdelkov; proizvodnja farmacevtskih surovin in preparatov

22.

Proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas

23.

Proizvodnja nekovinskih mineralnih izdelkov

24 + 25

Proizvodnja kovin in kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav

26 + 27

Proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov, proizvodnja električnih naprav

28.

Proizvodnja drugih strojev in naprav

29 + 30

Proizvodnja motornih vozil, prikolic, polprikolic in drugih vozil

31 + 32

Proizvodnja pohištva in druga proizvodnja

33.

Popravila in montaža strojev in naprav

D

OSKRBA Z ELEKTRIČNO ENERGIJO, PLINOM IN PARO

E

OSKRBA Z VODO; RAVNANJE Z ODPLAKAMI IN ODPADKI; SANIRANJE OKOLJA

F

GRADBENIŠTVO

G

TRGOVINA; VZDRŽEVANJE IN POPRAVILA MOTORNIH VOZIL

45.

Trgovina z motornimi vozili in popravila motornih vozil

46.

Posredništvo in trgovina na debelo, razen z motornimi vozili

47.

Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili

47.1

Trgovina na drobno v nespecializiranih prodajalnah

47.2

Trgovina na drobno v specializiranih prodajalnah z živili, pijačami in tobačnimi izdelki

47.3

Trgovina na drobno v specializiranih prodajalnah z motornimi gorivi

47.4

Trgovina na drobno v specializiranih prodajalnah z računalniškimi, komunikacijskimi, avdio in video napravami

47.5

Trgovina na drobno v specializiranih prodajalnah z drugo gospodinjsko opremo

47.6

Trgovina na drobno v specializiranih prodajalnah z izdelki za kulturo, šport in zabavo

47.7

Trgovina na drobno v specializiranih prodajalnah z drugimi izdelki

47.8

Trgovina na drobno na stojnicah in tržnicah

47.9

Trgovina na drobno zunaj prodajaln, stojnic ali tržnic

H

PROMET IN SKLADIŠČENJE

49.

Kopenski promet; cevovodni transport

50.

Vodni promet

51.

Zračni promet

52.

Skladiščenje in spremljajoče prometne dejavnosti

53.

Poštna in kurirska dejavnost

I

GOSTINSTVO

55.

Nastanitev

56.

Dejavnost strežbe jedi in pijač

J

INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE DEJAVNOSTI

58.

Založništvo

59.

Dejavnosti v zvezi s filmi, video- in zvočnimi zapisi Radijska in televizijska dejavnost

60.

Telekomunikacijske dejavnosti

61.

Telekomunikacije

62.

Računalniško programiranje, svetovanje in druge s tem povezane dejavnosti

62.0

Računalniško programiranje, svetovanje in druge s tem povezane dejavnosti

62.01

Računalniško programiranje

62.02

Svetovanje o računalniških napravah in programih

62.03

Upravljanje računalniških naprav in sistemov

62.09

Druge z informacijsko tehnologijo in računalniškimi storitvami povezane dejavnosti

63.

Dejavnosti informacijskih storitev

K_X_K642

FINANČNE IN ZAVAROVALNIŠKE DEJAVNOSTI BREZ DEJAVNOSTI HOLDINGOV (NACE Rev. 2 642)

64.1 + 64.3 + 64.9

Dejavnosti finančnih storitev, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov brez dejavnosti holdingov

65.

Dejavnost zavarovanja, pozavarovanja in pokojninskih skladov, razen obvezne socialne varnosti

66.

Pomožne dejavnosti za finančne in zavarovalniške storitve

L

POSLOVANJE Z NEPREMIČNINAMI

68.

Poslovanje z nepremičninami

68.1

Trgovanje z lastnimi nepremičninami

68.2

Oddajanje in obratovanje lastnih ali najetih nepremičnin

68.3

Poslovanje z nepremičninami za plačilo ali po pogodbi

68.31

Posredništvo v prometu z nepremičninami

68.32

Upravljanje nepremičnin za plačilo ali po pogodbi

M

STROKOVNE, ZNANSTVENE IN TEHNIČNE DEJAVNOSTI

69.

Pravne in računovodske dejavnosti

69.1

Pravne dejavnosti

69.2

Računovodske, knjigovodske in revizijske dejavnosti; davčno svetovanje

70.

Dejavnost uprav podjetij; podjetniško in poslovno svetovanje

70.1

Dejavnost uprav podjetij

70.2

Podjetniško in poslovno svetovanje

70.21

Dejavnost stikov z javnostjo

70.22

Drugo podjetniško in poslovno svetovanje

71.

Arhitekturno in tehnično projektiranje; tehnično preizkušanje in analiziranje

71.1

Arhitekturno in tehnično projektiranje in s tem povezano svetovanje

71.11

Arhitekturna in urbanistična dejavnost

71.12

Tehnično projektiranje in s tem povezano svetovanje

71.2

Tehnično preizkušanje in analiziranje

72.

Znanstvena raziskovalna in razvojna dejavnost

72.1

Raziskovalna in razvojna dejavnost na področju naravoslovja in tehnologije

72.11

Raziskovalna in razvojna dejavnost na področju biotehnologije

72.19

Raziskovalna in razvojna dejavnost na drugih področjih naravoslovja in tehnologije

72.2

Raziskovalna in razvojna dejavnost na področju družboslovja in humanistike

73.

Oglaševanje in raziskovanje trga

73.1

Oglaševanje

73.11

Dejavnost oglaševalskih agencij

73.12

Posredovanje oglaševalskega prostora

73.2

Raziskovanje trga in javnega mnenja

74.

Druge strokovne in tehnične dejavnosti

74.1

Oblikovanje, aranžerstvo, dekoraterstvo

74.2

Fotografska dejavnost

74.3

Prevajanje in tolmačenje

74.9

Drugje nerazvrščene strokovne in tehnične dejavnosti

75.

Veterinarska dejavnost

N

DRUGE RAZNOVRSTNE POSLOVNE DEJAVNOSTI

77.

Dajanje v najem in zakup

77.1

Dajanje motornih vozil v najem in zakup

77.11

Dajanje lahkih motornih vozil v najem in zakup

77.12

Dajanje tovornjakov v najem in zakup

77.2

Dajanje športne opreme in izdelkov za široko rabo v najem in zakup

77.21

Dajanje športne opreme v najem in zakup

77.22

Dajanje videokaset in plošč v najem

77.29

Dajanje drugih izdelkov za široko rabo v najem in zakup

77.3

Dajanje strojev in naprav v najem in zakup

77.31

Dajanje kmetijskih strojev in opreme v najem in zakup

77.32

Dajanje gradbenih strojev in opreme v najem in zakup

77.33

Dajanje pisarniške opreme in računalniških naprav v najem in zakup

77.34

Dajanje vodnih plovil v najem in zakup

77.35

Dajanje zračnih plovil v najem in zakup

77.39

Dajanje drugih strojev, naprav in opredmetenih sredstev v najem in zakup, d. n.

77.4

Dajanje pravic uporabe intelektualne lastnine v zakup, razen avtorsko zaščitenih del

78.

Zaposlovalne dejavnosti

78.1

Dejavnost pri iskanju zaposlitve

78.2

Posredovanje začasne delovne sile

78.3

Druga oskrba s človeškimi viri

79.

Dejavnost potovalnih agencij, organizatorjev potovanj in druge s potovanji povezane dejavnosti

79.1

Dejavnost potovalnih agencij in organizatorjev potovanj

79.11

Dejavnost potovalnih agencij

79.12

Dejavnost organizatorjev potovanj

79.9

Rezervacije in druge s potovanji povezane dejavnosti

80.

Varovanje in poizvedovalne dejavnosti

80.1

Osebno varovanje

80.2

Nadzorovanje delovanja varovalnih sistemov

80.3

Poizvedovalne dejavnosti

81.

Dejavnost oskrbe stavb in okolice

81.1

Vzdrževanje objektov in hišniška dejavnost

81.2

Čiščenje

81.21

Splošno čiščenje stavb

81.22

Drugo čiščenje stavb, industrijskih naprav in opreme

81.29

Čiščenje cest in drugo čiščenje

81.3

Urejanje in vzdrževanje zelenih površin in okolice

82.

Pisarniške in spremljajoče poslovne storitvene dejavnosti

82.1

Pisarniške dejavnosti

82.11

Nudenje celovitih pisarniških storitev

82.19

Fotokopiranje, priprava dokumentov in druge posamične pisarniške dejavnosti

82.2

Dejavnost klicnih centrov

82.3

Organiziranje razstav, sejmov, srečanj

82.9

Druge spremljajoče dejavnosti za poslovanje, d. n.

82.91

Zbiranje terjatev in ocenjevanje kreditne sposobnosti

82.92

Pakiranje

82.99

Druge spremljajoče dejavnosti za poslovanje, d.n.

Posebni agregati

| B_TO_N | Gospodarstvo brez NACE Rev. 2 642 dejavnosti holdingov |
| --- | --- |
| B_TO_E | Industrija |
| ICT_M | Proizvodnja IKT (NACE Rev. 2: 261 + 262 + 263 + 264 + 268) |
| G_TO_N_X_K642 | Storitve gospodarstva brez NACE 642 dejavnosti holdingov |
| ICT_T | Skupaj IKT (NACE Rev. 2: 261 + 262 + 263 + 264 + 268 + 951 + 465 + 582 + 61 + 62 + 631) |
| ICT_S | Storitve IKT (NACE Rev. 2: 951 + 465 + 582 + 61 + 62 + 631) |
| ICT_W | Prodaja na debelo IKT (NACE Rev. 2 465) |

B_TO_N

Gospodarstvo brez NACE Rev. 2 642 dejavnosti holdingov

B_TO_E

Industrija

ICT_M

Proizvodnja IKT (NACE Rev. 2: 261 + 262 + 263 + 264 + 268)

G_TO_N_X_K642

Storitve gospodarstva brez NACE 642 dejavnosti holdingov

ICT_T

Skupaj IKT (NACE Rev. 2: 261 + 262 + 263 + 264 + 268 + 951 + 465 + 582 + 61 + 62 + 631)

ICT_S

Storitve IKT (NACE Rev. 2: 951 + 465 + 582 + 61 + 62 + 631)

ICT_W

Prodaja na debelo IKT (NACE Rev. 2 465)

Raven razčlenitve po pravni obliki

| 1. | V osebni lasti in brez omejitve osebne odgovornosti |
| --- | --- |

1.

V osebni lasti in brez omejitve osebne odgovornosti

| 2. | Zasebne delniške družbe ali delniške družbe, ki kotirajo na borzi, z omejeno odgovornostjo za lastniške delnice |
| --- | --- |

2.

Zasebne delniške družbe ali delniške družbe, ki kotirajo na borzi, z omejeno odgovornostjo za lastniške delnice

| 3. | Partnerstva v osebni lasti z omejeno ali neomejeno odgovornostjo Vključene so tudi oblike z drugih ravni, na primer zadruge, združenja itd. |
| --- | --- |

3.

Partnerstva v osebni lasti z omejeno ali neomejeno odgovornostjo Vključene so tudi oblike z drugih ravni, na primer zadruge, združenja itd.

| 4. | Vse navedene pravne oblike |
| --- | --- |

4.

Vse navedene pravne oblike

Podatki, poleg podatkov v zvezi s karakteristikami 11 03 0, 16 03 0, 16 03 1, vključenimi v tej seriji, se pošljejo v 20 mesecih po koncu referenčnega leta.

Podatki v zvezi s karakteristikami 11 03 0, 16 03 0, 16 03 1, vključenimi v tej seriji, se pošljejo v 32 mesecih po koncu referenčnega leta.

Letna demografska statistika podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčle njena po velikostnih razredih zaposlenih, navedena v odstavkih 1 in 2 oddelka 5 Priloge IX k Uredbi (ES) št. 295/2008

| Ime serije | Letna demografska statistika podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjena po velikostnih razredih zaposlenih |
| --- | --- |
| Prvo referenčno leto | 2012
  2013 za karakteristike 11 04 1, 16 04 1 in 16 05 1
  2014 za karakteristike 11 04 2, 16 04 2 in 16 05 2
  2015 za karakteristike 11 04 3, 16 04 3 in 16 05 3
  2016 za karakteristike 11 04 4, 16 04 4 in 16 05 4
  2017 za karakteristike 11 04 5, 16 04 5 in 16 05 5 |
| Pogostost | Letno |
| Zajete dejavnosti | Področja B do N NACE Rev. 2 |
| Karakteristike | 11 01 0 | Populacija aktivnih podjetij, ki imajo vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 11 02 0 | Število aktivnih podjetij s prvim zaposlenim v letu t |
| 11 03 0 | Število podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih |
| 11 04 1 | Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 1 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 11 04 2 | Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 2 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 11 04 3 | Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 3 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 11 04 4 | Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 4 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 11 04 5 | Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 5 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 16 01 0 | Število oseb, ki delajo v letu t v populaciji aktivnih podjetij z vsaj enim zaposlenim v letu t |
| 16 01 1 | Število zaposlenih v letu t v populaciji aktivnih podjetij z vsaj enim zaposlenim v letu t |
| 16 02 0 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij s prvim zaposlenim v letu t |
| 16 02 1 | Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij s prvim zaposlenim v letu t |
| 16 03 0 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih |
| 16 03 1 | Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih |
| 16 04 1 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 1 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 16 04 2 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 2 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 16 04 3 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 3 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 16 04 4 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 4 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 16 04 5 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 5 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 16 05 1 | Število zaposlenih oseb v letu t – 1 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 1 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 16 05 2 | Število zaposlenih oseb v letu t – 2 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 2 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 16 05 3 | Število zaposlenih oseb v letu t – 3 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 3 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 16 05 4 | Število zaposlenih oseb v letu t – 4 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 4 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |
| 16 05 5 | Število zaposlenih oseb v letu t – 5 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 5 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t |

Ime serije

Letna demografska statistika podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjena po velikostnih razredih zaposlenih

Prvo referenčno leto

2012

2013 za karakteristike 11 04 1, 16 04 1 in 16 05 1

2014 za karakteristike 11 04 2, 16 04 2 in 16 05 2

2015 za karakteristike 11 04 3, 16 04 3 in 16 05 3

2016 za karakteristike 11 04 4, 16 04 4 in 16 05 4

2017 za karakteristike 11 04 5, 16 04 5 in 16 05 5

Pogostost

Letno

Zajete dejavnosti

Področja B do N NACE Rev. 2

Karakteristike

11 01 0

Populacija aktivnih podjetij, ki imajo vsaj enega zaposlenega v letu t

11 02 0

Število aktivnih podjetij s prvim zaposlenim v letu t

11 03 0

Število podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih

11 04 1

Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 1 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

11 04 2

Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 2 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

11 04 3

Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 3 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

11 04 4

Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 4 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

11 04 5

Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 5 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

16 01 0

Število oseb, ki delajo v letu t v populaciji aktivnih podjetij z vsaj enim zaposlenim v letu t

16 01 1

Število zaposlenih v letu t v populaciji aktivnih podjetij z vsaj enim zaposlenim v letu t

16 02 0

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij s prvim zaposlenim v letu t

16 02 1

Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij s prvim zaposlenim v letu t

16 03 0

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih

16 03 1

Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih

16 04 1

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 1 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

16 04 2

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 2 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

16 04 3

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 3 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

16 04 4

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 4 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

16 04 5

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 5 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

16 05 1

Število zaposlenih oseb v letu t – 1 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 1 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

16 05 2

Število zaposlenih oseb v letu t – 2 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 2 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

16 05 3

Število zaposlenih oseb v letu t – 3 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 3 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

16 05 4

Število zaposlenih oseb v letu t – 4 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 4 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

16 05 5

Število zaposlenih oseb v letu t – 5 v populaciji podjetij, ki so imela prvega zaposlenega v letu t – 5 in tudi vsaj enega zaposlenega v letu t

Raven razčlenitve dejavnosti

Glej serijo 9E

Raven razčlenitve po velikostnih razredih

Število zaposlenih: med 1 in 4, med 5 in 9, 10 ali več, skupaj

Podatki, poleg podatkov v zvezi s karakteristikami 11 03 0, 16 03 0, 16 03 1, vključenimi v tej seriji, se pošljejo v 20 mesecih po koncu referenčnega leta.

Podatki v zvezi s karakteristikami 11 03 0, 16 03 0, 16 03 1, vključenimi v tej seriji, se pošljejo v 32 mesecih po koncu referenčnega leta.

Letni predhodni rezultati o prenehanju poslovanja podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjeni po pravni obliki, navedeni v odstavkih 1 in 2 oddelka 5 Priloge IX k Uredbi (ES) št. 295/2008

| Ime serije | Letni predhodni rezultati o prenehanju poslovanja podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjeni po pravni obliki |
| --- | --- |
| Prvo referenčno leto | 2012 |
| Pogostost | Letno |
| Zajete dejavnosti | Področja B do N NACE Rev. 2 |
| Karakteristike | 11 03 0 | Število podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih |
| 16 03 0 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih |
| 16 03 1 | Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih |

Ime serije

Letni predhodni rezultati o prenehanju poslovanja podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjeni po pravni obliki

Prvo referenčno leto

2012

Pogostost

Letno

Zajete dejavnosti

Področja B do N NACE Rev. 2

Karakteristike

11 03 0

Število podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih

16 03 0

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih

16 03 1

Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih

Raven razčlenitve dejavnosti

Glej serijo 9E

Raven razčlenitve po pravnem statusu

| 1. | V osebni lasti in brez omejitve osebne odgovornosti |
| --- | --- |

1.

V osebni lasti in brez omejitve osebne odgovornosti

| 2. | Zasebne delniške družbe ali delniške družbe, ki kotirajo na borzi, z omejeno odgovornostjo za lastniške delnice |
| --- | --- |

2.

Zasebne delniške družbe ali delniške družbe, ki kotirajo na borzi, z omejeno odgovornostjo za lastniške delnice

| 3. | Partnerstva v osebni lasti z omejeno ali neomejeno odgovornostjo Vključene so tudi oblike z drugih ravni, na primer zadruge, združenja itd. |
| --- | --- |

3.

Partnerstva v osebni lasti z omejeno ali neomejeno odgovornostjo Vključene so tudi oblike z drugih ravni, na primer zadruge, združenja itd.

| 4. | Vse navedene pravne oblike |
| --- | --- |

4.

Vse navedene pravne oblike

Podatki, vključeni v tej seriji, se pošljejo v 20 mesecih po koncu referenčnega leta.

Letni predh odni rezultati o prenehanju poslovanja podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjeni po velikostnih razredih, navedeni v odstavkih 1 in 2 oddelka 5 Priloge IX k Uredbi (ES) št. 295/2008

| Ime serije | Letni predhodni rezultati o prenehanju poslovanja podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjeni po velikostnih razredih |
| --- | --- |
| Prvo referenčno leto | 2012 |
| Pogostost | Letno |
| Zajete dejavnosti | Področja B do N NACE Rev. 2 |
| Karakteristike | 11 03 0 | Število podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih |
| 16 03 0 | Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih |
| 16 03 1 | Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih |

Ime serije

Letni predhodni rezultati o prenehanju poslovanja podjetij z vsaj enim zaposlenim, razčlenjeni po velikostnih razredih

Prvo referenčno leto

2012

Pogostost

Letno

Zajete dejavnosti

Področja B do N NACE Rev. 2

Karakteristike

11 03 0

Število podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih

16 03 0

Število zaposlenih oseb v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih

16 03 1

Število zaposlenih v letu t v populaciji podjetij, ki v letu t nimajo več zaposlenih

Raven razčlenitve dejavnosti

Glej serijo 9E

Raven razčlenitve po velikostnih razredih

Število zaposlenih: med 1 in 4, med 5 in 9, 10 ali več, skupaj

Podatki, vključeni v tej seriji, se pošljejo v 20 mesecih po koncu referenčnega leta.

Letna statistika podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju, navedena v odstavkih 1 in 2 oddelka 5 Priloge IX k Uredbi (ES) št. 295/2008.

| Ime serije | Letna statistika podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju |
| --- | --- |
| Prvo referenčno leto | 2012 |
| Pogostost | Letno |
| Zajete dejavnosti | NACE Rev. 2, področja B do N in oddelek S95 |
| Karakteristike | 11 96 0 | Število podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju v letu t |
| 16 96 1 | Število zaposlenih v populaciji podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju v letu t |

Ime serije

Letna statistika podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju

Prvo referenčno leto

2012

Pogostost

Letno

Zajete dejavnosti

NACE Rev. 2, področja B do N in oddelek S95

Karakteristike

11 96 0

Število podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju v letu t

16 96 1

Število zaposlenih v populaciji podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju v letu t

Raven razčlenitve dejavnosti

NACE Rev. 2, trimestna raven (skupine)

NACE Rev. 2, dvomestna raven (oddelki)

NACE Rev. 2, enomestna raven (področja)

Posebni agregat

B do N, plus S95 (gospodarstvo)

Podatki o podjetjih z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju, vključeni v tej seriji, se pošljejo v 18 mesecih po koncu referenčnega leta.

| Ime serije | Letna predhodna statistika podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju |
| --- | --- |
| Prvo referenčno leto | 2013 |
| Pogostost | Letno |
| Zajete dejavnosti | NACE Rev. 2, področja B do N in oddelek S95 |
| Karakteristike | 11 96 0 | Število podjetij z visoko rastjo, izmerjeno v zaposlovanju v letu t |
| 16 96 1 | Število zaposlenih v populaciji podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju v letu t |

Ime serije

Letna predhodna statistika podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju

Prvo referenčno leto

2013

Pogostost

Letno

Zajete dejavnosti

NACE Rev. 2, področja B do N in oddelek S95

Karakteristike

11 96 0

Število podjetij z visoko rastjo, izmerjeno v zaposlovanju v letu t

16 96 1

Število zaposlenih v populaciji podjetij z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju v letu t

Raven razčlenitve dejavnosti

Glej serijo 9M

Podatki o podjetjih z visoko rastjo, merjeno v zaposlovanju, vključeni v tej seriji, se pošljejo v 12 mesecih po koncu referenčnega leta.“

---

PRILOGA III

Oddelek II Priloge k Uredbi (EU) št. 275/2010 se nadomesti z naslednjim:

„ODDELEK II

Časovni razpored

Komisija (Eurostat) od leta 2011 naprej vsako leto do konca januarja pošlje državam članicam poročila o kakovosti za referenčna leta t-3 v skladu s standardno strukturo poročil o kakovosti ESS, delno vnaprej izpolnjena s količinskimi kazalniki in drugimi informacijami, ki so Komisiji (Eurostatu) na voljo o prilogah I, II, III, IV, VIII in IX. Države članice pošljejo Komisiji (Eurostatu) vsako leto do 31. marca izpolnjena poročila o kakovosti za te priloge.

Komisija (Eurostat) od leta 2021 naprej vsakih 10 let do konca januarja pošlje državam članicam poročila o kakovosti za referenčna leta t-3 v skladu s standardno strukturo poročil o kakovosti ESS, delno vnaprej izpolnjena s količinskimi kazalniki in drugimi informacijami, ki so Komisiji (Eurostatu) na voljo o prilogah V, VI in VII. Države članice pošljejo Komisiji (Eurostatu) vsakih 10 let od leta 2021 naprej do 31. marca izpolnjena poročila o kakovosti za te priloge.“

---

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/32

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 447/2014

z dne 2. maja 2014

o posebnih pravilih za izvajanje Uredbe (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) (1) in zlasti člena 12 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Uredbi (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2) so določeni pravila in postopki za izvajanje pomoči, ki so skupni vsem devetim instrumentom za zunanje delovanje. Za urejanje posebnih razmer bi bilo treba določiti dodatna posebna pravila, zlasti v zvezi s posrednim upravljanjem, programi čezmejnega sodelovanja, financiranimi v okviru področja politike „regionalno in teritorialno sodelovanje“, in programi razvoja podeželja, financiranimi v okviru področja politike „kmetijstvo in razvoj podeželja“. |
| --- | --- |

(1)

V Uredbi (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2) so določeni pravila in postopki za izvajanje pomoči, ki so skupni vsem devetim instrumentom za zunanje delovanje. Za urejanje posebnih razmer bi bilo treba določiti dodatna posebna pravila, zlasti v zvezi s posrednim upravljanjem, programi čezmejnega sodelovanja, financiranimi v okviru področja politike „regionalno in teritorialno sodelovanje“, in programi razvoja podeželja, financiranimi v okviru področja politike „kmetijstvo in razvoj podeželja“.

| (2) | Za zagotovitev, da vse upravičenke iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 231/2014 (v nadaljnjem besedilu: upravičenke do IPA II) enako izvajajo predpristopno pomoč in pri tem spoštujejo načela dobrega finančnega upravljanja, bi morale Komisija in upravičenke do IPA II skleniti sporazume v obliki okvirnih sporazumov ali sporazumov za posamezen sektor, v katerih se določijo načela njihovega sodelovanja v okviru te uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Za zagotovitev, da vse upravičenke iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 231/2014 (v nadaljnjem besedilu: upravičenke do IPA II) enako izvajajo predpristopno pomoč in pri tem spoštujejo načela dobrega finančnega upravljanja, bi morale Komisija in upravičenke do IPA II skleniti sporazume v obliki okvirnih sporazumov ali sporazumov za posamezen sektor, v katerih se določijo načela njihovega sodelovanja v okviru te uredbe.

| (3) | Komisija bi morala podpreti upravičenke do IPA II pri njihovih prizadevanjih za razvoj zmogljivosti za upravljanje sredstev Unije v skladu z načeli in pravili, določenimi v zakonodaji Unije. Zato bi morala Komisija naloge izvrševanja proračuna po potrebi poveriti upravičenkam do IPA II. |
| --- | --- |

(3)

Komisija bi morala podpreti upravičenke do IPA II pri njihovih prizadevanjih za razvoj zmogljivosti za upravljanje sredstev Unije v skladu z načeli in pravili, določenimi v zakonodaji Unije. Zato bi morala Komisija naloge izvrševanja proračuna po potrebi poveriti upravičenkam do IPA II.

| (4) | V prvi vrsti bi morale biti za načrtovanje programov in izvajanje pomoči IPA II odgovorne upravičenke do IPA II, ki bi morale vzpostaviti potrebne strukture in organe ter pri Komisiji vložiti zahtevek, da jim poveri opravljanje nalog izvrševanja proračuna. |
| --- | --- |

(4)

V prvi vrsti bi morale biti za načrtovanje programov in izvajanje pomoči IPA II odgovorne upravičenke do IPA II, ki bi morale vzpostaviti potrebne strukture in organe ter pri Komisiji vložiti zahtevek, da jim poveri opravljanje nalog izvrševanja proračuna.

| (5) | Zato je treba določiti posebna pravila, na podlagi katerih bodo naloge izvrševanja proračuna poverjene upravičenkam do IPA II v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (3) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (4). |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba določiti posebna pravila, na podlagi katerih bodo naloge izvrševanja proračuna poverjene upravičenkam do IPA II v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (3) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (4).

| (6) | Pogoji, ki jih mora izpolnjevati država pristopnica, so nujni za zagotovitev splošne kakovosti upravljanja javnih financ. |
| --- | --- |

(6)

Pogoji, ki jih mora izpolnjevati država pristopnica, so nujni za zagotovitev splošne kakovosti upravljanja javnih financ.

| (7) | Opredeliti je treba posebna pravila za določitev finančnih popravkov in postopek, ki ga je treba uporabljati za upravičenke do IPA II pri izvajanju pomoči Unije v okviru posrednega upravljanja. |
| --- | --- |

(7)

Opredeliti je treba posebna pravila za določitev finančnih popravkov in postopek, ki ga je treba uporabljati za upravičenke do IPA II pri izvajanju pomoči Unije v okviru posrednega upravljanja.

| (8) | Za zagotovitev uspešnega, učinkovitega, doslednega in usklajenega izvajanja predpristopne finančne pomoči Unije v okviru Uredbe (EU) št. 231/2014 (v nadaljnjem besedilu: pomoč IPA II) bi bilo treba Uredbo (EU) št. 236/2014 dopolniti s podrobnimi pravili za spremljanje in vrednotenje. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev uspešnega, učinkovitega, doslednega in usklajenega izvajanja predpristopne finančne pomoči Unije v okviru Uredbe (EU) št. 231/2014 (v nadaljnjem besedilu: pomoč IPA II) bi bilo treba Uredbo (EU) št. 236/2014 dopolniti s podrobnimi pravili za spremljanje in vrednotenje.

| (9) | Za opredelitev dodatnih podrobnosti glede zahtev glede poročanja, ki jih morajo izpolnjevati upravičenke do IPA II, so potrebna posebna pravila v zvezi s poročanjem. |
| --- | --- |

(9)

Za opredelitev dodatnih podrobnosti glede zahtev glede poročanja, ki jih morajo izpolnjevati upravičenke do IPA II, so potrebna posebna pravila v zvezi s poročanjem.

| (10) | Za učinkovito izpolnjevanje Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (5), Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 bi bilo treba opredeliti posebna pravila v zvezi s preglednostjo in prepoznavnostjo pomoči IPA. |
| --- | --- |

(10)

Za učinkovito izpolnjevanje Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (5), Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 bi bilo treba opredeliti posebna pravila v zvezi s preglednostjo in prepoznavnostjo pomoči IPA.

| (11) | Pomoč IPA II bi bilo treba med drugim uporabiti za spodbujanje čezmejnega sodelovanja med upravičenkami do IPA II ter med upravičenkami do IPA II in državami članicami ali državami, ki spadajo v okvir evropskega instrumenta sosedstva, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Ob upoštevanju različnih razmer, zlasti v zvezi s čezmejnim sodelovanjem med upravičenkami do IPA II in državami članicami, je treba določiti vloge in odgovornosti vključenih akterjev. |
| --- | --- |

(11)

Pomoč IPA II bi bilo treba med drugim uporabiti za spodbujanje čezmejnega sodelovanja med upravičenkami do IPA II ter med upravičenkami do IPA II in državami članicami ali državami, ki spadajo v okvir evropskega instrumenta sosedstva, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Ob upoštevanju različnih razmer, zlasti v zvezi s čezmejnim sodelovanjem med upravičenkami do IPA II in državami članicami, je treba določiti vloge in odgovornosti vključenih akterjev.

| (12) | Pomoč IPA II bi morala v okviru programov razvoja podeželja na področju politike „kmetijstvo in razvoj podeželja“ spodbujati postopno usklajevanje s pravnim redom v zvezi s skupno kmetijsko politiko. Posebna pravila so potrebna za financiranje operacij, podobnih tistim v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, in sicer prek sistemov upravljanja in nadzora, ki so podobni ustreznim strukturam s sorodnimi funkcijami v državah članicah. |
| --- | --- |

(12)

Pomoč IPA II bi morala v okviru programov razvoja podeželja na področju politike „kmetijstvo in razvoj podeželja“ spodbujati postopno usklajevanje s pravnim redom v zvezi s skupno kmetijsko politiko. Posebna pravila so potrebna za financiranje operacij, podobnih tistim v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, in sicer prek sistemov upravljanja in nadzora, ki so podobni ustreznim strukturam s sorodnimi funkcijami v državah članicah.

| (13) | Za pravočasno načrtovanje in izvajanje programov IPA II za leto 2014 bi morala ta uredba začeti veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(13)

Za pravočasno načrtovanje in izvajanje programov IPA II za leto 2014 bi morala ta uredba začeti veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (14) | Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora IPA II – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora IPA II –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

PREDMET UREJANJA IN SPLOŠNI OKVIR ZA IZVAJANJE POMOČI IPA

POGLAVJE I

Predmet urejanja in opredelitev pojmov

Člen 1

Predmet urejanja

V tej uredbi so določena posebna pravila za vzpostavitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (EU) št. 231/2014 in podrobna pravila za izvajanje Uredbe (EU) št. 236/2014 v zvezi z načini izvajanja, finančnim upravljanjem, spremljanjem, vrednotenjem in poročanjem, preglednostjo in prepoznavnostjo pomoči IPA II ter posebna pravila o čezmejnem sodelovanju na področju politike „regionalno in teritorialno sodelovanje“ ter pomoči v okviru programov razvoja podeželja na področju politike „kmetijstvo in razvoj podeželja“.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „upravičenka do IPA II“ pomeni eno od upravičenk, naštetih v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 231/2014; |
| --- | --- |

(a)

„upravičenka do IPA II“ pomeni eno od upravičenk, naštetih v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 231/2014;

| (b) | „program“ pomeni akcijski program in posamezne, posebne ali podporne ukrepe, določene v členih 2 in 3 Uredbe (EU) št. 236/2014; |
| --- | --- |

(b)

„program“ pomeni akcijski program in posamezne, posebne ali podporne ukrepe, določene v členih 2 in 3 Uredbe (EU) št. 236/2014;

| (c) | „okvirni sporazum“ pomeni dogovor, sklenjen med Komisijo in upravičenko do IPA II, ki se uporablja za vsa področja politike IPA II ter v katerem so določena načela o finančnem sodelovanju med upravičenko do IPA II in Komisijo v okviru te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

„okvirni sporazum“ pomeni dogovor, sklenjen med Komisijo in upravičenko do IPA II, ki se uporablja za vsa področja politike IPA II ter v katerem so določena načela o finančnem sodelovanju med upravičenko do IPA II in Komisijo v okviru te uredbe;

| (d) | „sektorski sporazum“ pomeni dogovor, sklenjen med Komisijo in upravičenko do IPA II, ki se nanaša na določeno področje politike ali program IPA II ter v katerem so določeni pravila in postopki, ki jih je treba upoštevati, pri čemer ti niso zajeti v okvirnem sporazumu ali v sporazumih o financiranju; |
| --- | --- |

(d)

„sektorski sporazum“ pomeni dogovor, sklenjen med Komisijo in upravičenko do IPA II, ki se nanaša na določeno področje politike ali program IPA II ter v katerem so določeni pravila in postopki, ki jih je treba upoštevati, pri čemer ti niso zajeti v okvirnem sporazumu ali v sporazumih o financiranju;

| (e) | „področje politike“ pomeni glavno področje sodelovanja, ki je urejeno z ukrepi, financiranimi v okviru pomoči IPA II, kot je določeno v členu 3(1) Uredbe (EU) št. 231/2014; |
| --- | --- |

(e)

„področje politike“ pomeni glavno področje sodelovanja, ki je urejeno z ukrepi, financiranimi v okviru pomoči IPA II, kot je določeno v členu 3(1) Uredbe (EU) št. 231/2014;

| (f) | „organi“ pomenijo javne subjekte ali telesa upravičenke do IPA II ali države članice na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; |
| --- | --- |

(f)

„organi“ pomenijo javne subjekte ali telesa upravičenke do IPA II ali države članice na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni;

| (g) | „velik projekt“ pomeni projekt, ki zajema vrsto del, dejavnosti ali storitev, njegov namen pa je izvajanje določene in nedeljive naloge točno določene gospodarske ali tehnične narave in ima jasno opredeljene cilje, njegovi skupni stroški pa presegajo tiste, določene v okvirnem sporazumu; |
| --- | --- |

(g)

„velik projekt“ pomeni projekt, ki zajema vrsto del, dejavnosti ali storitev, njegov namen pa je izvajanje določene in nedeljive naloge točno določene gospodarske ali tehnične narave in ima jasno opredeljene cilje, njegovi skupni stroški pa presegajo tiste, določene v okvirnem sporazumu;

| (h) | „sodelujoče države“ pomenijo zgolj upravičenke do IPA II ali upravičenke do IPA II skupaj z državami članicami ali državami, ki spadajo v okvir evropskega instrumenta sosedstva in sodelujejo v večletnem programu čezmejnega sodelovanja, ki so ga skupaj pripravile sodelujoče države; |
| --- | --- |

(h)

„sodelujoče države“ pomenijo zgolj upravičenke do IPA II ali upravičenke do IPA II skupaj z državami članicami ali državami, ki spadajo v okvir evropskega instrumenta sosedstva in sodelujejo v večletnem programu čezmejnega sodelovanja, ki so ga skupaj pripravile sodelujoče države;

| (i) | „sporazum o financiranju“ pomeni letni ali večletni sporazum, sklenjen med Komisijo in upravičenko do IPA II za izvajanje finančne pomoči Unije na podlagi ukrepa, ki spada na področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(i)

„sporazum o financiranju“ pomeni letni ali večletni sporazum, sklenjen med Komisijo in upravičenko do IPA II za izvajanje finančne pomoči Unije na podlagi ukrepa, ki spada na področje uporabe te uredbe.

POGLAVJE II

Splošni okvir za izvajanje pomoči IPA II

Člen 3

Načela financiranja s sredstvi Unije

1.   Pomoč IPA II podpira izvajanja reformnih prizadevanj upravičenk do IPA II, kot je navedeno v členu 1 Uredbe (EU) št. 231/2014. Za posebne programe in samostojne ukrepe so lahko potrebni finančni prispevki upravičenk do IPA II in Unije.

2.   Odhodkovne postavke, financirane v okviru Uredbe (EU) št. 231/2014, se ne financirajo iz nobenih drugih sredstev v okviru proračuna Unije.

Člen 4

Načelo odgovornosti

1.   Za načrtovanje programov in izvajanje pomoči IPA II je v prvi vrsti odgovorna upravičenka do IPA II.

2.   Upravičenka do IPA II imenuje nacionalnega koordinatorja IPA, ki je glavni partner Komisije v celotnem postopku strateškega načrtovanja, usklajevanja načrtovanja programov, spremljanja izvajanja, vrednotenja in poročanja v zvezi s pomočjo IPA II.

Nacionalni koordinator IPA:

| (a) | zagotovi usklajevanje znotraj uprave upravičenke do IPA II ter z drugimi donatorji in tesno povezavo med uporabo pomoči IPA II in splošnim pristopnim postopkom; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi usklajevanje znotraj uprave upravičenke do IPA II ter z drugimi donatorji in tesno povezavo med uporabo pomoči IPA II in splošnim pristopnim postopkom;

| (b) | usklajuje sodelovanje upravičenk do IPA II pri ustreznih programih teritorialnega sodelovanja, zlasti programih čezmejnega sodelovanja iz točk (a) in (c) člena 27, in po potrebi pri programih transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja, vzpostavljenih in izvedenih v skladu z Uredbo (EU) št. 1299/2013. Nacionalni koordinator IPA lahko po potrebi to nalogo prenese na koordinatorja za teritorialno sodelovanje ali operativne strukture; |
| --- | --- |

(b)

usklajuje sodelovanje upravičenk do IPA II pri ustreznih programih teritorialnega sodelovanja, zlasti programih čezmejnega sodelovanja iz točk (a) in (c) člena 27, in po potrebi pri programih transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja, vzpostavljenih in izvedenih v skladu z Uredbo (EU) št. 1299/2013. Nacionalni koordinator IPA lahko po potrebi to nalogo prenese na koordinatorja za teritorialno sodelovanje ali operativne strukture;

| (c) | zagotovi, da so cilji, določeni v akcijskih programih, ki so jih predlagale upravičenke do IPA II, skladni s cilji, določenimi v državnih strateških dokumentih, in so v njihovem okviru ustrezno upoštevane relevantne makroregionalne strategije in strategije za morske bazene; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da so cilji, določeni v akcijskih programih, ki so jih predlagale upravičenke do IPA II, skladni s cilji, določenimi v državnih strateških dokumentih, in so v njihovem okviru ustrezno upoštevane relevantne makroregionalne strategije in strategije za morske bazene;

| (d) | si prizadeva, da uprava upravičenke do IPA II sprejme vse potrebne ukrepe za lažje izvajanje s tem povezanih programov. |
| --- | --- |

(d)

si prizadeva, da uprava upravičenke do IPA II sprejme vse potrebne ukrepe za lažje izvajanje s tem povezanih programov.

Nacionalni koordinator IPA je visoki predstavnik vlade ali nacionalne uprave upravičenke do IPA II ter ima ustrezna pooblastila.

3.   Komisija in upravičenka do IPA II za zagotovitev okrepljene podlage za upravljanje predpristopne pomoči in nacionalnih sredstev vodita dialog o upravljanju javnih financ. Komisija v zvezi s tem oceni raven skladnosti uprave upravičenke do IPA II z načeli odprtega in urejenega sistema upravljanja javnih financ. Kadar uprava le deloma izpolnjuje te zahteve, se upravičenka do IPA II in odgovorni odredbodajalec dogovorita o potrebnih ukrepih za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti.

Člen 5

Okvirni in sektorski sporazumi

1.   Komisija in upravičenka do IPA II skleneta okvirni sporazum, v katerem je določena posebna ureditev glede upravljanja, kontrole, nadzora, spremljanja, vrednotenja, poročanja in revizij v zvezi s pomočjo IPA II ter s katerim se upravičenka do IPA II zaveže, da bo v svoj pravni red prenesla ustrezne zahteve regulativnega okvira Unije. Okvirni sporazum se lahko dopolni s sektorskimi sporazumi, v katerih so določene posebne določbe glede upravljanja in izvajanja pomoči IPA II na posebnih področjih politike ali v okviru programov.

2.   Pomoč IPA II se upravičenki do IPA II dodeli šele po tem, ko začne veljati okvirni sporazum iz odstavka 1. Kadar se sklepajo sektorski sporazumi, se pomoč IPA II v okviru zadevnega področja politike ali programa dodeli po začetku veljavnosti okvirnega sporazuma in ustreznega sektorskega sporazuma.

3.   Okvirni sporazum se uporablja za vse sporazume o financiranju iz člena 6. Sektorski sporazumi se po potrebi uporabljajo za vse sporazume o financiranju, sklenjene v zvezi s področjem politike ali programom, ki ga ureja sektorski sporazum.

4.   V okvirnih sporazumih in po potrebi tudi v sektorskih sporazumih so določene natančne določbe zlasti glede:

| (a) | struktur in organov, potrebnih za upravljanje, kontrolo, nadzor, spremljanje, vrednotenje, poročanje in revizijo v zvezi s pomočjo IPA II, ter njihove naloge in odgovornosti; |
| --- | --- |

(a)

struktur in organov, potrebnih za upravljanje, kontrolo, nadzor, spremljanje, vrednotenje, poročanje in revizijo v zvezi s pomočjo IPA II, ter njihove naloge in odgovornosti;

| (b) | pogojev in zahtev za kontrolo v zvezi z:






  (i) | obveznostjo upravičenke do IPA II, da vzpostavi potrebne strukture in organe, da se ji lahko poveri opravljanje nalog izvrševanja proračuna glede pomoči IPA II; |
| --- | --- | --- |

(b)

pogojev in zahtev za kontrolo v zvezi z:

(i)

obveznostjo upravičenke do IPA II, da vzpostavi potrebne strukture in organe, da se ji lahko poveri opravljanje nalog izvrševanja proračuna glede pomoči IPA II;

| (ii) | spremljanjem, začasno prekinitvijo ali prenehanjem opravljanja poverjenih nalog izvrševanja proračuna; |
| --- | --- |

(ii)

spremljanjem, začasno prekinitvijo ali prenehanjem opravljanja poverjenih nalog izvrševanja proračuna;

| (c) | načrtovanja programov in izvajanja pomoči IPA II ter določbe glede intenzivnosti pomoči, stopenj prispevka Unije in upravičenosti; |
| --- | --- |

(c)

načrtovanja programov in izvajanja pomoči IPA II ter določbe glede intenzivnosti pomoči, stopenj prispevka Unije in upravičenosti;

| (d) | postopkov oddaje javnih naročil, dodelitve nepovratnih sredstev in drugih postopkov dodeljevanja v skladu s členom 1(3) ter členoma 8 in 10 Uredbe (EU) št. 236/2014; |
| --- | --- |

(d)

postopkov oddaje javnih naročil, dodelitve nepovratnih sredstev in drugih postopkov dodeljevanja v skladu s členom 1(3) ter členoma 8 in 10 Uredbe (EU) št. 236/2014;

| (e) | pravil o davkih, carinskih dajatvah in drugih davčnih dajatvah v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 236/2014; |
| --- | --- |

(e)

pravil o davkih, carinskih dajatvah in drugih davčnih dajatvah v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 236/2014;

| (f) | zahtev v zvezi s plačili, pregledom ter potrditvijo zaključnega računa in postopkov v zvezi s finančnimi popravki ter sprostitvijo neporabljenih sredstev; |
| --- | --- |

(f)

zahtev v zvezi s plačili, pregledom ter potrditvijo zaključnega računa in postopkov v zvezi s finančnimi popravki ter sprostitvijo neporabljenih sredstev;

| (g) | zaščite finančnih interesov Unije, kot je določeno v členu 7 Uredbe (EU) št. 236/2014, ter določb glede poročanja o goljufijah in drugih nepravilnostih; |
| --- | --- |

(g)

zaščite finančnih interesov Unije, kot je določeno v členu 7 Uredbe (EU) št. 236/2014, ter določb glede poročanja o goljufijah in drugih nepravilnostih;

| (h) | preglednosti, prepoznavnosti ter zahtev glede objave informacij in obveščanja javnosti. |
| --- | --- |

(h)

preglednosti, prepoznavnosti ter zahtev glede objave informacij in obveščanja javnosti.

Člen 6

Sklepi in sporazumi o financiranju

1.   Sklepi Komisije o sprejetju programov izpolnjujejo zahteve, potrebne za oblikovanje sklepov o financiranju v skladu s členom 84(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in členom 94 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.

2.   Kadar se v okviru takšnega sklepa sprejmejo večletni akcijski programi z deljenimi obveznostmi, programi za področja politike iz točk (a) do (c) člena 3 Uredbe (EU) št. 231/2014 po potrebi vključujejo okvirni seznam velikih projektov. Komisija sprejme sklep o odobritvi finančnega prispevka za izbrani veliki projekt.

3.   V sporazumih o financiranju so med drugim navedeni pogoji glede upravljanja pomoči IPA II, vključno z veljavnimi načini izvajanja, intenzivnostjo pomoči, roki za izvajanje ter pravili glede upravičenosti odhodkov. Kadar se programi izvajajo v okviru posrednega upravljanja s strani upravičenke do IPA II, so v sporazum o financiranju vključene ustrezne določbe iz člena 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.

4.   Sporazume o financiranju za programe čezmejnega sodelovanja iz poglavja II naslova VI lahko podpiše tudi država članica, ki gosti organ upravljanja zadevnega programa. Sporazum o financiranju programov čezmejnega sodelovanja iz poglavja III naslova VI lahko sklenejo vse države, ki sodelujejo pri posameznem programu.

NASLOV II

POSREDNO UPRAVLJANJE S STRANI UPRAVIČENK DO IPA II

POGLAVJE I

Sistemi upravljanja in nadzora

Člen 7

Strukture in organi

1.   Upravičenka do IPA II vzpostavi naslednje strukture in organe, ki so potrebni za upravljanje, kontrolo, nadzor, spremljanje, vrednotenje, poročanje in notranjo revizijo v zvezi s pomočjo IPA II:

| (a) | nacionalnega koordinatorja IPA; |
| --- | --- |

(a)

nacionalnega koordinatorja IPA;

| (b) | nacionalnega odredbodajalca; |
| --- | --- |

(b)

nacionalnega odredbodajalca;

| (c) | operativne strukture. |
| --- | --- |

(c)

operativne strukture.

2.   Nacionalni odredbodajalec vzpostavi upravljavsko strukturo, ki jo sestavljata nacionalni sklad in podporni urad nacionalnega odredbodajalca.

3.   Upravičenka do IPA II zagotovi revizijski organ.

4.   Upravičenka do IPA II zagotovi ustrezno ločitev nalog v okviru struktur in organov iz odstavkov 1 do 3.

Člen 8

Naloge in odgovornosti nacionalnega koordinatorja IPA

Poleg nalog iz člena 4(2) nacionalni koordinator IPA sprejme ukrepe za zagotovitev, da so cilji, določeni v ukrepih ali programih, za katere mu je bilo poverjeno opravljanje nalog izvrševanja proračuna, med izvajanjem pomoči IPA II ustrezno obravnavani.

Člen 9

Naloge in odgovornosti nacionalnega odredbodajalca

1.   Nacionalni odredbodajalec je v celoti odgovoren za finančno upravljanje pomoči IPA II v upravičenki do IPA II ter za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti odhodkov.

2.   Nacionalni odredbodajalec je visoki predstavnik vlade ali nacionalne uprave upravičenke do IPA II ter ima ustrezna pooblastila.

3.   Nacionalni odredbodajalec je zlasti odgovoren za:

| (a) | upravljanje zaključnih računov in finančnih operacij IPA II; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje zaključnih računov in finančnih operacij IPA II;

| (b) | uspešno delovanje sistemov notranje kontrole za izvajanje pomoči IPA II; |
| --- | --- |

(b)

uspešno delovanje sistemov notranje kontrole za izvajanje pomoči IPA II;

| (c) | uvedbo učinkovitih in sorazmernih ukrepov za preprečevanje goljufij ob upoštevanju ugotovljenih tveganj; |
| --- | --- |

(c)

uvedbo učinkovitih in sorazmernih ukrepov za preprečevanje goljufij ob upoštevanju ugotovljenih tveganj;

| (d) | začetek postopka na podlagi člena 14. |
| --- | --- |

(d)

začetek postopka na podlagi člena 14.

4.   Nacionalni odredbodajalec spremlja poročila revizijskega organa iz člena 12 in Komisiji predloži letno izjavo o upravljanju. Slednja se pripravi za posamezen program v obliki, ki je določena v okvirnem sporazumu, ter temelji na dejanskem nadzoru sistemov notranje kontrole, ki ga v celotnem proračunskem letu izvaja nacionalni odredbodajalec.

Nacionalni odredbodajalec ob koncu izvajanja programa predloži končni izkaz o odhodkih.

Člen 10

Naloge in odgovornosti operativnih struktur

1.   Upravičenka do pomoči IPA II vzpostavi operativne strukture za izvajanje in upravljanje pomoči IPA II.

2.   Operativna struktura je v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja odgovorna za izvajanje, objavo informacij in prepoznavnost, spremljanje in poročanje o programih ter po potrebi tudi za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti odhodkov, ki so nastali pri izvajanju programov, za katere je odgovorna.

Člen 11

Naloge in odgovornosti upravljavske strukture

1.   Nacionalni sklad je organ v okviru nacionalnega ministrstva upravičenke do IPA II in ima osrednjo proračunsko pristojnost. Nacionalnega odredbodajalca podpira pri izpolnjevanju njegovih nalog, zlasti tistih iz točke (a) člena 9(3).

2.   Urad za podporo nacionalnega odredbodajalca slednjemu pomaga pri izpolnjevanju njegovih nalog, zlasti tistih iz točke (b) člena 9(3).

Člen 12

Naloge in odgovornosti revizijskega organa

1.   V skladu s točko (c) prvega pododstavka člena 60(2) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 966/2012 se za strukture in organe iz člena 7(1), ki jih je vzpostavila upravičenka do IPA II, in upravljavsko strukturo iz člena 7(2), ki jo je vzpostavil nacionalni odredbodajalec, uporablja neodvisna zunanja revizija, ki jo izvaja revizijski organ iz člena 7(3), ki je neodvisen od zgoraj navedenih struktur in organov. Upravičenka do IPA II zagotovi, da ima vodja revizijskega organa ustrezno usposobljenost, znanje in izkušnje na področju revizije.

2.   Revizijski organ izvaja revizijo sistemov upravljanja in nadzora, ukrepov, transakcij in letnih računovodskih izkazov v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi in v skladu z revizijsko strategijo, pripravljeno vsaka tri leta. Revizijska strategija se letno posodablja.

3.   Revizijski organ pripravi letno poročilo o revizijskih dejavnostih in letno revizijsko mnenje v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi.

4.   Ob koncu izvajanja programa revizijski organ pripravi tudi končno poročilo o revizijski dejavnosti in predloži revizijsko mnenje glede končnega izkaza o odhodkih.

POGLAVJE II

Posebne določbe v zvezi s poveritvijo nalog izvrševanja proračuna

Člen 13

Pogoji, pod katerimi se naloge izvrševanja proračuna poverijo upravičenki do IPA II

1.   Komisija s sklenitvijo sporazuma o financiranju v skladu z določbami člena 60(1) in (2), člena 61 ter točko (b) člena 184(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 naloge izvrševanja proračuna poverijo upravičenki do IPA II.

2.   Upravičenka do IPA II zagotovi raven zaščite finančnih interesov Unije, ki je enakovredna ravni, določeni v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirani uredbi (EU) št. 1268/2012, ter vzpostavi potrebne strukture, ki zagotavljajo uspešno delovanje sistema notranje kontrole.

3.   Sistem upravljanja, kontrole, nadzora in revizije, ki ga vzpostavi upravičenka do IPA II, zagotavlja uspešen sistem notranje kontrole, ki zajema vsaj naslednjih pet področij:

| (a) | okolje kontroliranja; |
| --- | --- |

(a)

okolje kontroliranja;

| (b) | obvladovanje tveganja; |
| --- | --- |

(b)

obvladovanje tveganja;

| (c) | nadzorne dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

nadzorne dejavnosti;

| (d) | obveščanje in komunikacija; |
| --- | --- |

(d)

obveščanje in komunikacija;

| (e) | dejavnosti spremljanja. |
| --- | --- |

(e)

dejavnosti spremljanja.

Člen 14

Poveritev nalog izvrševanja proračuna

1.   Nacionalni odredbodajalec je odgovoren, da v imenu upravičenke IPA II Komisiji predloži zahtevek za poveritev nalog izvrševanja proračuna v skladu s členom 13.

2.   Nacionalni odredbodajalec pred vložitvijo zahtevka iz odstavka 1 zagotovi, da struktura upravljanja in ustrezna operativna struktura izpolnjujeta zahteve iz točk (a), (b) in (d) prvega pododstavka člena 60(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in tiste iz člena 13(3) te uredbe.

3.   Preden Komisija poveri naloge izvrševanja proračuna pomoči IPA II, pregleda zahtevke iz odstavka 1 in vzpostavljene strukture in organe iz člena 7 ter za namene predhodnega preverjanja v skladu s členom 61(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 pridobi dokaze, da so izpolnjene zahteve, določene v točkah (a) do (d) prvega pododstavka člena 60(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, in tiste iz člena 13(3) te uredbe.

Komisija se pri poveritvi nalog izvrševanja proračuna pomoči IPA II lahko opre na predhodno preverjanje, opravljeno ob upoštevanju predhodnega sporazuma o financiranju z upravičenko do IPA II, ali predhodno preverjanje, opravljeno ob upoštevanju prenosa upravljavskih pristojnosti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 (7). Komisija v primeru, da se v teh preverjanjih ne obravnavajo vse zahteve, zahteva dodatne dokaze.

4.   Nacionalni odredbodajalec spremlja stalno izpolnjevanje zahtev iz odstavka 2 s strani upravljavske in operativne strukture. V primeru neizpolnjevanja teh zahtev nacionalni odredbodajalec o tem nemudoma obvesti Komisijo in sprejme vse ustrezne zaščitne ukrepe glede opravljenih plačil ali sklenjenih pogodb.

5.   Komisija spremlja skladnost z zahtevami iz člena 60(2) in (3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in lahko v primeru neizpolnjevanja zahtev kadar koli sprejme ustrezne korektivne ukrepe, vključno z začasno ukinitvijo ali ukinitvijo delov sporazuma o financiranju.

NASLOV III

FINANČNO UPRAVLJANJE

POGLAVJE I

Finančni prispevek Unije

Člen 15

Upravičenost odhodkov

1.   Pred sklenitvijo ustreznega sporazuma o financiranju v skladu s členom 13 podpisane pogodbe in dodatki nastali odhodki pri upravičenki do IPA II in plačila, ki jih ta opravi, niso upravičeni do financiranja v okviru Uredbe (EU) št. 231/2014.

2.   Naslednji odhodki niso upravičeni do financiranja v okviru Uredbe (EU) št. 231/2014:

| (a) | nakup zemljišča in obstoječih stavb, razen kadar je to zaradi vrste ukrepa ustrezno upravičeno v sklepu o financiranju; |
| --- | --- |

(a)

nakup zemljišča in obstoječih stavb, razen kadar je to zaradi vrste ukrepa ustrezno upravičeno v sklepu o financiranju;

| (b) | drugi odhodki, kot so lahko določeni v sporazumih o financiranju ali sektorskih sporazumih. |
| --- | --- |

(b)

drugi odhodki, kot so lahko določeni v sporazumih o financiranju ali sektorskih sporazumih.

POGLAVJE II

Pravila v zvezi z neposrednim upravljanjem s strani upravičenke do IPA II

Člen 16

Poročanje o domnevnih goljufijah in drugih nepravilnostih

Upravičenka do IPA II nemudoma poroča Komisiji o domnevnih goljufijah in drugih nepravilnostih v okviru prve upravne ali sodne ugotovitve in jo obvešča o poteku upravnih in pravnih postopkov. Poročanje poteka z elektronskimi sredstvi prek modula, ki ga za ta namen zagotovi Komisija.

Člen 17

Finančni popravki

1.   Komisija za zagotovitev, da so bila sredstva IPA II uporabljena v skladu z veljavnimi pravili, uporablja mehanizme finančnih popravkov.

2.   Razlogi za finančni popravek so lahko naslednji:

| (a) | ugotovitev določene napake, nepravilnosti ali goljufije; |
| --- | --- |

(a)

ugotovitev določene napake, nepravilnosti ali goljufije;

| (b) | ugotovitev šibkih točk ali pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora upravičenke do IPA II. |
| --- | --- |

(b)

ugotovitev šibkih točk ali pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora upravičenke do IPA II.

3.   Komisija uporablja finančne popravke na podlagi ugotovljenih nepravilno porabljenih zneskov in finančnih posledic za proračun. Kadar teh zneskov za izvedbo posameznih popravkov ni mogoče natančno ugotoviti, lahko Komisija uporabi pavšalne popravke ali popravke na podlagi ekstrapolacije ugotovitev.

4.   Finančni popravki se po potrebi izvedejo s pomočjo izravnave.

5.   Komisija pri odločanju o znesku popravka upošteva vrsto in resnost posamezne napake ali nepravilnosti in/ali obseg ter finančne posledice ugotovljenih šibkih točk in pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora v okviru zadevnega programa.

NASLOV IV

SPREMLJANJE, OCENJEVANJE IN POROČANJE

POGLAVJE I

Spremljanje

Člen 18

Nadzorni odbor IPA

1.   Komisija in upravičenka do IPA II najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti prvega sporazuma o financiranju ustanovita nadzorni odbor IPA.

2.   Nadzorni odbor IPA za doseganje zadanih ciljev pregleda splošno uspešnost, učinkovitost, kakovost, doslednost, usklajenost in primernost izvajanja vseh ukrepov. Zato se po potrebi opira na informacije, ki jih predložijo sektorski nadzorni odbori. Po potrebi lahko pripravi tudi priporočila za korektivne ukrepe.

3.   Nadzorni odbor IPA sestavljajo predstavniki Komisije, nacionalni koordinator IPA in drugi ustrezni nacionalni organi in telesa upravičenke do IPA II ter po potrebi mednarodne organizacije, vključno z mednarodnimi finančnimi institucijami in drugimi deležniki, kot so organizacije civilne družbe in zasebnega sektorja.

4.   Predstavnik Komisije in nacionalni koordinator IPA sopredsedujeta srečanjem nadzornega odbora IPA.

5.   Nadzorni odbor IPA sprejme svoj poslovnik.

6.   Nadzorni odbor IPA se sestane najmanj enkrat letno. Priložnostna srečanja, zlasti tematska, se lahko skličejo na pobudo Komisije ali upravičenke do IPA II.

Člen 19

Sektorski nadzorni odbori

1.   Upravičenke do IPA II v okviru neposrednega upravljanja ustanovijo sektorske nadzorne odbore za področje politike ali za posamezen program najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti prvega sporazuma o financiranju, ki se nanaša na ustrezno področje politike ali program. Po potrebi se lahko sektorski nadzorni odbori ustanovijo tudi priložnostno v okviru drugih načinov izvajanja.

2.   Vsak sektorski nadzorni odbor pregleda uspešnost, učinkovitost, kakovost, doslednost, usklajenost in primernost izvajanja ukrepov na področju politike ali programa ter njihovo skladnost z ustreznimi sektorskimi strategijami. Merijo napredek v zvezi z doseganjem ciljev ukrepov in njihove pričakovane realizacije, rezultatov in učinkov s pomočjo kazalnikov, ki se nanašajo na izhodiščni položaj, ter napredek v zvezi s finančno izvedbo. Sektorski nadzorni odbor poroča nadzornemu odboru IPA ter lahko za zagotovitev doseganja ciljev ukrepov in izboljšanje učinkovitosti, uspešnosti, učinka in vzdržnosti dodeljene pomoči predloži predloge za morebitne korektivne ukrepe.

3.   Sektorski nadzorni odbor sestavljajo predstavniki ustreznih nacionalnih organov in teles, drugih deležnikov, kot so gospodarski, socialni in okoljski partnerji, in po potrebi mednarodnih organizacij, vključno z mednarodnimi finančnimi institucijami in civilno družbo. Komisija sodeluje pri delu odbora. Visoki predstavnik upravičenke do IPA II predseduje srečanju sektorskih nadzornih odborov. Komisija lahko glede na politično področje ali program sopredseduje srečanjem odbora.

4.   Vsak sektorski nadzorni odbor sprejme svoj poslovnik.

5.   Sektorski nadzorni odbor se sestane najmanj dvakrat letno. Skličejo se lahko tudi priložnostna srečanja.

Člen 20

Druge dejavnosti spremljanja

Po potrebi se lahko vzpostavijo druge platforme za spremljanje. O njihovih dejavnostih se poroča nadzornemu odboru IPA.

POGLAVJE II

Ocenjevanje

Člen 21

Načela

1.   Pomoč IPA II se obravnava v okviru ocen v skladu s členom 30(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 za izboljšanje njene ustreznosti, doslednosti, kakovosti, učinkovitosti, uspešnosti, dodane vrednosti Unije, skladnosti in sinergije z ustreznim političnim dialogom.

2.   Ocene se lahko izvajajo na politični, strateški, tematski, sektorski, programski in operativni ravni ter tudi na nacionalni ali regionalni ravni.

3.   Nadzorni odbor IPA in sektorski nadzorni odbori upoštevajo rezultate ocen.

Člen 22

Ocenjevanje, ki ga opravi upravičenka do IPA II v okviru posrednega upravljanja

1.   Upravičenka do IPA II, ki so je bile poverjene naloge izvrševanja proračuna pomoči IPA II, je odgovorna za ocenjevanje programov, ki jih upravlja.

2.   Upravičenka do IPA II pripravi načrt ocenjevanj, v katerem predstavi dejavnosti ocenjevanja, ki jih namerava izvesti v različnih fazah izvajanja.

POGLAVJE III

Poročanje

Člen 23

Letna poročila o izvajanju pomoči IPA II s strani upravičenk do IPA II v okviru posrednega upravljanja

1.   Upravičenka do IPA II v naslednjem proračunskem letu, in sicer do 15. februarja, Komisiji v skladu s točkami (a) do (c) prvega pododstavka člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 predloži naslednje:

| (a) | letno poročilo o izvajanju nalog, ki so ji poverjene; |
| --- | --- |

(a)

letno poročilo o izvajanju nalog, ki so ji poverjene;

| (b) | letna računovodska poročila ali izkaze na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, kot je določeno v sporazumu o financiranju, o odhodkih, nastalih pri izvajanju nalog, ki so ji poverjene; |
| --- | --- |

(b)

letna računovodska poročila ali izkaze na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, kot je določeno v sporazumu o financiranju, o odhodkih, nastalih pri izvajanju nalog, ki so ji poverjene;

| (c) | letno izjavo o upravljanju, kot je navedeno v členu 9(4); |
| --- | --- |

(c)

letno izjavo o upravljanju, kot je navedeno v členu 9(4);

| (d) | povzetek poročil o revizijah in kontrolah, ki jih je izvedela upravljavska struktura, kar zagotavlja dobro podlago za izjavo o upravljanju. Tak povzetek zajema analizo narave in razsežnosti napak ter slabosti ugotovljenih v sistemih, sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov ter spremljanje poročil, ki jih izda revizijski organ. |
| --- | --- |

(d)

povzetek poročil o revizijah in kontrolah, ki jih je izvedela upravljavska struktura, kar zagotavlja dobro podlago za izjavo o upravljanju. Tak povzetek zajema analizo narave in razsežnosti napak ter slabosti ugotovljenih v sistemih, sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov ter spremljanje poročil, ki jih izda revizijski organ.

2.   Upravičenka do IPA II do 15. marca v naslednjem proračunskem letu Komisiji v skladu s členom 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 predloži revizijsko mnenje.

3.   Upravičenka do IPA II ob koncu izvajanja vsakega programa predloži končno poročilo, ki zajema celotno obdobje izvajanja in lahko vključuje zadnje letno poročilo.

4.   Od operativne strukture se lahko odvisno od ukrepa ali programa, za katerega je odgovorna, zahteva, naj pripravi celovito letno poročilo, ki zajema celotno proračunsko leto, in ki ga nacionalni koordinator IPA, potem, ko ga pregleda pristojni sektorski nadzorni odbor, predloži Komisiji.

NASLOV V

PREGLEDNOST IN PREPOZNAVNOST

Člen 24

Objava informacij, obveščanje javnosti in preglednost

1.   Vsak akter, ki izvaja pomoč IPA II, kot je določeno v točkah (a) do (c) člena 58(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, izpolnjuje zahteve glede objave informacij, obveščanja javnosti in preglednosti v skladu s členom 35(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter zagotavlja ustrezno prepoznavnost ukrepov.

2.   Operativne strukture so v primeru posrednega upravljanja s strani upravičenk do IPA II odgovorne za objavo informacij o prejemnikih sredstev Unije v skladu s členi 21 in 22 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012. Operativne strukture zagotovijo, da je prejemnik obveščen o tem, da bo vključen na objavljeni seznam prejemnikov. Vsi osebni podatki, vključeni v ta seznam, se obdelujejo v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 45/2001.

3.   Državni/večdržavni strateški dokumenti, vse njihove spremembe in programi so javni dokumenti ter so po potrebi na voljo širši javnosti in civilni družbi.

Člen 25

Prepoznavnost in komunikacija

1.   Komisija in upravičenka do IPA II se dogovorita o doslednem načrtu za komunikacijske dejavnosti za dajanje na razpolago in aktivno objavljanje informacij o pomoči IPA II v upravičenki do pomoči IPA II.

2.   Upravičenka do IPA II o svojih dejavnostih za prepoznavnost in dejavnostih komuniciranja poroča nadzornemu odboru IPA in sektorskim nadzornim odborom.

NASLOV VI

ČEZMEJNO SODELOVANJE

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 26

Opredelitev pojmov

1.   V tem naslovu se uporabijo naslednje opredelitve:

| (a) | „operacija“ pomeni projekt, pogodbo, ukrep ali skupino projektov, ki jih izbere skupni nadzorni odbor ali javni organ naročnik zadevnega programa ali ki spadajo v okvir njegove pristojnosti, pri čemer ta prispeva k ciljem programov čezmejnega sodelovanja iz točke (a) člena 27 prednostne osi ali prednostnih osi, na katere se nanaša, ali programov čezmejnega sodelovanja iz točk (b) in (c) člena 27 tematske prednostne naloge ali tematskih prednostnih nalog, na katere se nanaša; |
| --- | --- |

(a)

„operacija“ pomeni projekt, pogodbo, ukrep ali skupino projektov, ki jih izbere skupni nadzorni odbor ali javni organ naročnik zadevnega programa ali ki spadajo v okvir njegove pristojnosti, pri čemer ta prispeva k ciljem programov čezmejnega sodelovanja iz točke (a) člena 27 prednostne osi ali prednostnih osi, na katere se nanaša, ali programov čezmejnega sodelovanja iz točk (b) in (c) člena 27 tematske prednostne naloge ali tematskih prednostnih nalog, na katere se nanaša;

| (b) | „upravičenec“ pomeni javni ali zasebni organ, ki je pristojen za zagon ali zagon in izvajanje operacij, pri čemer pojem „upravičenec“ v okviru shem državnih pomoči (kot je določeno v členu 2(13) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega Parlamenta in Sveta (8)) pomeni organ, ki prejme pomoč, v kolikor gre za programe čezmejnega sodelovanja, pri katerih sodelujejo države članice. |
| --- | --- |

(b)

„upravičenec“ pomeni javni ali zasebni organ, ki je pristojen za zagon ali zagon in izvajanje operacij, pri čemer pojem „upravičenec“ v okviru shem državnih pomoči (kot je določeno v členu 2(13) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega Parlamenta in Sveta (8)) pomeni organ, ki prejme pomoč, v kolikor gre za programe čezmejnega sodelovanja, pri katerih sodelujejo države članice.

2.   Kadar gre za programe čezmejnega sodelovanja, v katerih sodelujejo države članice, se v poglavjih I in II tega naslova pojmi „javni izdatki“, „načrtovanje“, „partnerski sporazum“ in „dokument“ uporabljajo v skladu z opredelitvami, navedenimi v členu 2 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Člen 27

Oblika pomoči

Pomoč se dodeli za eno od naslednjih oblik čezmejnega sodelovanja:

| (a) | čezmejno sodelovanje med eno ali več državami članicami in eno ali več upravičenkami do IPA II, kot je določeno v poglavju II; |
| --- | --- |

(a)

čezmejno sodelovanje med eno ali več državami članicami in eno ali več upravičenkami do IPA II, kot je določeno v poglavju II;

| (b) | čezmejno sodelovanje med dvema ali več upravičenkami do IPA II, kot je določeno v poglavju III; |
| --- | --- |

(b)

čezmejno sodelovanje med dvema ali več upravičenkami do IPA II, kot je določeno v poglavju III;

| (c) | čezmejno sodelovanje med upravičenko do IPA II in državami, ki spadajo v okvir evropskega instrumenta sosedstva, kot je določeno v poglavju III. |
| --- | --- |

(c)

čezmejno sodelovanje med upravičenko do IPA II in državami, ki spadajo v okvir evropskega instrumenta sosedstva, kot je določeno v poglavju III.

Člen 28

Intenzivnost pomoči in stopnja pomoči IPA II

1.   S sklepom Komisije, s katerim so sprejeti programi čezmejnega sodelovanja za oblike sodelovanja iz člena 27, se določi stopnja sofinanciranja in najvišji znesek pomoči IPA II, ki temelji na:

| (a) | skupnih upravičenih odhodkih, vključno z javnimi in zasebnimi odhodki, ali |
| --- | --- |

(a)

skupnih upravičenih odhodkih, vključno z javnimi in zasebnimi odhodki, ali

| (b) | javnih upravičenih odhodkih. |
| --- | --- |

(b)

javnih upravičenih odhodkih.

2.   Za programe čezmejnega sodelovanja iz točke (a) člena 27 stopnja sofinanciranja Unije na ravni posamezne prednostne osi v okviru programa čezmejnega sodelovanja, kot je določeno v členu 34(2), ne sme biti nižja od 20 % in ne višja od 85 % upravičenih odhodkov.

3.   Za programe čezmejnega sodelovanja iz točk (b) in (c) člena 27 stopnja sofinanciranja Unije na ravni posamezne tematske prednostne naloge ne sme biti nižja od 20 % in ne višja od 85 % upravičenih odhodkov. Za tehnično pomoč stopnja sofinanciranja znaša 100 %.

Člen 29

Tematske prednostne naloge in koncentracija pomoči IPA II

1.   Tematske prednostne naloge pomoči IPA II so določene v Prilogi III k Uredbi (EU) št. 231/2014.

2.   Za vsak program čezmejnega sodelovanja se izberejo največ štiri tematske prednostne naloge.

Člen 30

Geografska pokritost

Seznam upravičenih regij se vključi v ustrezen program čezmejnega sodelovanja, in sicer obsega:

| (a) | za programe čezmejnega sodelovanja iz točke (a) člena 27 regije na ravni 3 nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS) ali, če klasifikacija NUTS ne obstaja, enakovredna območja ob mejah na kopnem ali na morju, ki so medsebojno oddaljena največ 150 km, in sicer ne glede na morebitne prilagoditve, potrebne za zagotovitev povezanosti in neprekinjenosti čezmejnih programov v programskem obdobju 2007–2013; |
| --- | --- |

(a)

za programe čezmejnega sodelovanja iz točke (a) člena 27 regije na ravni 3 nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS) ali, če klasifikacija NUTS ne obstaja, enakovredna območja ob mejah na kopnem ali na morju, ki so medsebojno oddaljena največ 150 km, in sicer ne glede na morebitne prilagoditve, potrebne za zagotovitev povezanosti in neprekinjenosti čezmejnih programov v programskem obdobju 2007–2013;

| (b) | za programe čezmejnega sodelovanja iz točk (b) in (c) člena 27 se upravičene regije po potrebi določijo v ustreznem programu čezmejnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(b)

za programe čezmejnega sodelovanja iz točk (b) in (c) člena 27 se upravičene regije po potrebi določijo v ustreznem programu čezmejnega sodelovanja.

Člen 31

Priprava, ocena, odobritev in sprememba programov čezmejnega sodelovanja

1.   Sodelujoče države se o tematskih prednostnih nalogah dogovorijo za vsak program čezmejnega sodelovanja glede na vsako mejo ali skupino meja, in sicer na podlagi tematskih prednostnih nalog, kot je določeno v Prilogi III k Uredbi (EU) št. 231/2014.

2.   Komisija oceni skladnost programov čezmejnega sodelovanja s to uredbo, njihov dejanski prispevek k izbranim tematskim prednostnim nalogam iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 231/2014 in tudi ustrezen partnerski sporazum, v kolikor gre za sodelujoče države članice.

3.   Komisija da svoje pripombe v treh mesecih od datuma predložitve predlaganega programa čezmejnega sodelovanja. Sodelujoče države zagotovijo Komisiji vse potrebne dodatne informacije in po potrebi spremenijo predlagani program čezmejnega sodelovanja.

4.   Po uradni predložitvi vsakega programa čezmejnega sodelovanja mora Komisija pri njegovi odobritvi zagotoviti, da so bile vse njene pripombe ustrezno upoštevane.

5.   Zahtevki za spremembo programov čezmejnega sodelovanja, ki so jih predložile sodelujoče države, se ustrezno utemeljijo, v njih pa je naveden zlasti predvideni učinek sprememb v programu čezmejnega sodelovanja na doseganje njegovih ciljev. Ti zahtevki se predložijo skupaj s spremenjenim programom. Glede sprememb programov čezmejnega sodelovanja se uporabljata odstavka 2 in 3.

Člen 32

Tehnična pomoč

1.   Vsak program čezmejnega sodelovanja vključuje posebno dodelitev proračunskih sredstev za dejavnosti tehnične pomoči, vključno s pripravo, upravljanjem, spremljanjem, vrednotenjem, obveščanje, komunikacijo, mreženjem, reševanjem sporov, kontrolnimi in revizijskimi dejavnostmi v zvezi z izvajanjem programa in dejavnostmi za krepitev upravnih zmogljivosti za izvajanje programa. Pomoč IPA II lahko sodelujoče države uporabljajo tudi za podporo ukrepov za zmanjšanje upravnega bremena za upravičence, vključno s sistemom elektronske izmenjave podatkov, ter ukrepov za krepitev zmogljivosti organov sodelujočih držav in upravičencev za dodelitev in porabo pomoči IPA II ter izmenjavo najboljših praks med njimi. Ti ukrepi se lahko nanašajo na predhodna ali naslednja programska obdobja.

2.   Z odstopanjem od člena 15(1) so lahko odhodki za tehnično pomoč za podporo priprave programa čezmejnega sodelovanja in vzpostavitev sistemov upravljanja in nadzora upravičeni pred datumom sprejetja sklepa Komisije za odobritev programa čezmejnega sodelovanja, vendar ne pred 1. januarjem 2014.

POGLAVJE II

Čezmejno sodelovanje med državami članicami in upravičenkami do IPA II

Člen 33

Veljavne določbe

1.   Za zadevno državo članico, ki v skladu s tem poglavjem sodeluje pri programu čezmejnega sodelovanja, in sicer zlasti za državo članico, v kateri se nahaja organ upravljanja, se, kot je določeno v tem poglavju, uporabljajo pravila, ki se uporabljajo za doseganje cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Kadar se ta pravila nanašajo na evropske strukturne in investicijske sklade, kot je določeno v členu 1 Uredbe (EU) št. 1303/2013, se za namene tega poglavja šteje, da je vključena tudi pomoč IPA II.

2.   Za upravičenko do IPA II, ki v skladu s tem poglavjem sodeluje pri programu čezmejnega sodelovanja, se uporabljajo pravila, ki veljajo za evropsko teritorialno sodelovanje, kot je določeno v tem poglavju, in sicer brez poseganja v utemeljena odstopanja, določena v zadevnem sporazumu o financiranju.

Člen 34

Načrtovanje programov

1.   Programi čezmejnega sodelovanja se pripravijo v skladu z načelom partnerstva, kot je določeno v členu 5(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1303/2013, in v skladu s členom 8(2) do (4), (7), (9) in (10) Uredbe (EU) št. 1299/2013.

2.   Programi čezmejnega sodelovanja so sestavljeni iz prednostnih osi. Brez poseganja v člen 32 prednostna os ustreza tematski prednostni nalogi iz člena 29. V okviru prednostne osi se lahko po potrebi, in da bi povečali svoj vpliv in učinkovitost s pomočjo doslednega celostnega pristopa, dodajo elementi drugih tematskih prednostnih nalog.

3.   V okviru programov čezmejnega sodelovanja se lahko izvajajo ukrepi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v smislu členov 32 do 35 Uredbe (EU) št. 1303/2013, skupni akcijski načrti v smislu členov 104 do 109 navedene uredbe in celostne teritorialne naložbe v smislu člena 36 navedene uredbe, pri čemer je treba upoštevati osnovna načela navedenih instrumentov ter člene 9 do 11 Uredbe (EU) št. 1299/2013. Komisija se s sodelujočimi državami dogovori o posebnih pravilih in pogojih za vsak program čezmejnega sodelovanja.

4.   Država članica, v kateri se nahaja organ upravljanja programa, Komisiji predloži program čezmejnega sodelovanja v elektronski obliki.

5.   Evropska investicijska banka lahko na zahtevo sodelujočih držav sodeluje pri pripravi ter tudi pri dejavnostih, povezanih s pripravo operacij, zlasti pri večjih projektih.

Komisija se lahko pred sprejetjem programov čezmejnega sodelovanja posvetuje z Evropsko investicijsko banko.

Člen 35

Tehnična pomoč

Znesek pomoči IPA II, ki se dodeli za tehnično pomoč, je omejen na 10 % celotnega zneska, dodeljenega programu čezmejnega sodelovanja, vendar ni manjši od 1 500 000 EUR.

Člen 36

Način izvajanja in imenovanje organov programa

1.   Programi čezmejnega sodelovanja v okviru tega poglavja se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Zato so države članice in Komisija odgovorne za upravljanje in nadzor programov v skladu s svojimi odgovornostmi, kot je navedeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, Delegirani uredbi (EU) št. 1268/2012 in tej uredbi.

Za države članice, v katerih se nahaja organ upravljanja, se uporabljata člena 73 in 74 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki se nanašata na pristojnosti držav članic v okviru deljenega upravljanja.

Uporablja se tudi člen 75 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki se nanaša na pooblastila in pristojnosti Komisije v okviru deljenega upravljanja.

2.   Sodelujoče države pri programu čezmejnega sodelovanja v skladu s členom 123(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 imenujejo enotni organ upravljanja, v skladu s členom 123(2) navedene uredbe imenujejo enotni organ za potrjevanje in v skladu s členom 123(4) navedene uredbe imenujejo tudi enotni revizijski organ.

3.   Organ upravljanja in revizijski organ se nahajata v isti državi članici. Sodelujoče države lahko pri programu čezmejnega sodelovanja za izvajanje nalog organa za potrjevanje imenujejo enotni organ upravljanja.

Postopek za imenovanje organa upravljanja in po potrebi tudi organa za potrjevanje iz člena 124 Uredbe (EU) št. 1303/2013 izvede država članica, v kateri ima organ sedež.

Imenovanja v okviru tega člena ne posegajo v razdelitev obveznosti v zvezi z uporabo finančnih popravkov med sodelujočimi državami, kot je navedeno v programu čezmejnega sodelovanja.

Člen 37

Naloge organov programa

1.   Za naloge organa upravljanja se uporabljata člen 125 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in člen 23(1), (2), (4) in (5) Uredbe (EU) št. 1299/2013.

2.   Za naloge organa za potrjevanje se uporabljata člen 126 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in člen 24 Uredbe (EU) št. 1299/2013.

Organ za potrjevanje prejme izplačila, ki jih opravi Komisija, in praviloma opravi izplačila vodilnemu upravičencu v skladu s členom 132 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

3.   Za naloge revizijskega organa se uporabljata člen 127 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in člen 25 Uredbe (EU) št. 1299/2013.

Člen 38

Skupni nadzorni odbor

1.   Sodelujoče države ustanovijo skupni nadzorni odbor v treh mesecih od datuma uradnega obvestila o sklepu o potrditvi programa čezmejnega sodelovanja, ki je bilo posredovano državi članici.

2.   Skupni nadzorni odbor sestavljajo predstavniki Komisije, nacionalni koordinator IPA in drugi ustrezni nacionalni organi in telesa upravičenke do IPA II, sodelujoče države članice ter po potrebi mednarodne finančne institucije in drugi deležniki, vključno s predstavniki civilne družbe in organizacijami zasebnega sektorja.

3.   Skupnemu nadzornemu odboru predseduje predstavnik ene od sodelujočih držav ali organa upravljanja.

4.   Komisija pri delu skupnega nadzornega odbora sodeluje v vlogi svetovalke.

5.   Če Evropska investicijska banka prispeva k programu, lahko pri delu skupnega nadzornega odbora sodeluje v vlogi svetovalke.

6.   Skupni nadzorni odbor pregleda splošno uspešnost, kakovost in doslednost izvajanja vseh ukrepov za izpolnjevanje ciljev, določenih v čezmejnem programu, sporazumih o financiranju in ustreznih strateških dokumentih. Po potrebi lahko pripravi tudi priporočila za korektivne ukrepe.

Za naloge navedenega odbora se uporabljata tudi člena 49 in 110 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Skupni nadzorni odbor in organ upravljanja izvajata spremljanje z opiranjem na kazalnike, določene v ustreznem programu čezmejnega sodelovanja, in sicer v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1299/2013.

7.   Skupni nadzorni odbor sprejme svoj poslovnik.

8.   Skupni nadzorni odbor se sestane vsaj enkrat letno. Dodatna srečanja, zlasti tematska, se lahko skličejo na pobudo ene od sodelujočih držav ali Komisije.

Člen 39

Izbira operacij

1.   Operacije v okviru programov čezmejnega sodelovanja izbere skupni nadzorni odbor.

Skupni nadzorni odbor lahko za izbor operacij ustanovi usmerjevalni odbor, ki deluje pod njegovo pristojnostjo.

2.   Izbrane operacije vključujejo upravičence iz vsaj dveh sodelujočih držav, od katerih je vsaj ena država članica. Operacija se lahko izvaja v eni sodelujoči državi, pod pogojem, da se identificirajo čezmejni učinki in koristi.

3.   Upravičenci sodelujejo pri razvoju in izvajanju operacij. Poleg tega sodelujejo tudi pri zaposlovanju osebja ali financiranju operacij.

Člen 40

Upravičenci

1.   Če ima operacija v okviru čezmejnega programa sodelovanja dva ali več upravičencev, ti enega od njih imenujejo za glavnega upravičenca.

2.   Glavni upravičenec izvaja naslednje naloge:

| (a) | z drugimi upravičenci sklene sporazum, ki vsebuje določbe, s katerimi se med drugim jamči dobro finančno poslovodenje sredstev, dodeljenih operaciji, vključno z ureditvami za izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov; |
| --- | --- |

(a)

z drugimi upravičenci sklene sporazum, ki vsebuje določbe, s katerimi se med drugim jamči dobro finančno poslovodenje sredstev, dodeljenih operaciji, vključno z ureditvami za izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov;

| (b) | prevzame odgovornost za zagotovitev izvedbe celotne operacije; |
| --- | --- |

(b)

prevzame odgovornost za zagotovitev izvedbe celotne operacije;

| (c) | zagotovi, da so odhodki, ki so jih prikazali ostali upravičenci, nastali pri izvajanju operacije, da ustrezajo dejavnostim, o katerih so se dogovorili vsi upravičenci, in da so v skladu z dokumentom, ki ga je predložil organ upravljanja, kot je določeno v odstavku 6; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da so odhodki, ki so jih prikazali ostali upravičenci, nastali pri izvajanju operacije, da ustrezajo dejavnostim, o katerih so se dogovorili vsi upravičenci, in da so v skladu z dokumentom, ki ga je predložil organ upravljanja, kot je določeno v odstavku 6;

| (d) | zagotovi, da so odhodke, ki so jih prikazali drugi upravičenci, preverili kontrolorji, kadar tega preverjanja ne izvaja organ upravljanja v skladu s členom 23(1) Uredbe (EU) št. 1299/2013. |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da so odhodke, ki so jih prikazali drugi upravičenci, preverili kontrolorji, kadar tega preverjanja ne izvaja organ upravljanja v skladu s členom 23(1) Uredbe (EU) št. 1299/2013.

3.   Če v sporazumih iz točke (a) odstavka 2 ni določeno drugače, glavni upravičenec zagotovi, da drugi upravičenci čim prej in v celoti prejmejo celotni znesek javne podpore. Noben znesek se ne odšteje ali zadrži niti se ne obračuna nobena posebna ali druga dajatev z enakovrednim učinkom, zaradi katere bi se znižali navedeni zneski za druge upravičence.

4.   Glavni ali edini upravičenec se nahaja v sodelujoči državi.

5.   Brez poseganja v člen 39(2) te uredbe se lahko evropsko združenje za teritorialno sodelovanje, ki je bilo ustanovljeno v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (10), ali druga pravna oseba, ustanovljena v skladu z zakonodajo ene od sodelujočih držav, prijavi kot edini upravičenec za operacijo, in sicer pod pogojem, da ga ustanovijo javni organi in telesa iz vsaj dveh sodelujočih držav.

6.   Organ upravljanja glavnemu ali edinemu upravičencu za vsako operacijo predloži dokument, v katerem so določeni pogoji za podporo operacije, vključno s posebnimi zahtevami za izdelke ali storitve, ki jih je treba izvesti v okviru operacije, finančnim načrtom in rokom za izvedbo.

Člen 41

Vrednotenje

1.   Vrednotenje izvajajo notranji ali zunanji strokovnjaki, ki so funkcionalno neodvisni od organov, pristojnih za izvajanje programa. Vsa vrednotenja se objavijo.

2.   Sodelujoče države skupaj izvedejo predhodno vrednotenje v skladu s členom 55 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

3.   Za vrednotenje v programskem obdobju se uporablja člen 56 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

4.   Za naknadno vrednotenje se uporablja člen 57 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Člen 42

Poročanje, obveščanje in komunikacija

1.   Za poročila o izvajanju se uporablja člen 14 Uredbe (EU) št. 1299/2013.

2.   Sestanek za letni pregled se organizira v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1299/2013.

3.   Organ upravljanja Komisiji za namene spremljanja za vsak čezmejni program in po prednostnih oseh vsako leto do 31. januarja, 31. julija in 31. oktobra v elektronski obliki pošlje:

| (a) | upravičene skupne in javne stroške operacij ter število operacij, izbranih za podporo; |
| --- | --- |

(a)

upravičene skupne in javne stroške operacij ter število operacij, izbranih za podporo;

| (b) | skupne upravičene odhodke, ki jih upravičenci predložijo organu upravljanja. |
| --- | --- |

(b)

skupne upravičene odhodke, ki jih upravičenci predložijo organu upravljanja.

Poleg tega podatki, ki se pošljejo do 31. januarja, vsebujejo podatke iz točk (a) in (b), razčlenjene po kategoriji ukrepov. Ta predložitev podatkov se šteje kot izpolnitev zahteve za predložitev finančnih podatkov iz člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Med podatke, ki se pošljejo do 31. januarja in 31. julija, se vključi predvideni znesek, za katerega organ upravljanja namerava predložiti zahtevke za plačilo za tekoče in naslednje proračunsko leto.

Presečni datum za podatke, predložene v skladu s tem odstavkom, je konec meseca, ki je pred mesecem predložitve.

4.   Organ upravljanja usklajuje naloge, povezane z zahtevami glede objave informacij, obveščanja javnosti in preglednosti v skladu s členom 24(1) in (3) te uredbe.

Z odstopanjem od člena 25 te uredbe je organ upravljanja odgovoren za dejavnosti obveščanja in komuniciranja, kot je določeno v členih 115 in 116 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Člen 43

Upravičenost in trajnost

1.   Z odstopanjem od člena 15(1) te uredbe so v okviru pomoči IPA II za čezmejno sodelovanje do financiranja upravičeni odhodki:

| (a) | če so nastali pri upravičencu iz države članice ter so bili plačani med 1. januarjem 2014 in 31. decembrom 2022 ali |
| --- | --- |

(a)

če so nastali pri upravičencu iz države članice ter so bili plačani med 1. januarjem 2014 in 31. decembrom 2022 ali

| (b) | če so nastali pri upravičencu iz upravičenke do IPA II in so bili plačani po predložitvi programa čezmejnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(b)

če so nastali pri upravičencu iz upravičenke do IPA II in so bili plačani po predložitvi programa čezmejnega sodelovanja.

2.   Poleg pravil, določenih v členu 15(2) te uredbe, se v okviru pomoči IPA za čezmejno sodelovanje ne nameni podpora za:

| (a) | obresti na dolgove; |
| --- | --- |

(a)

obresti na dolgove;

| (b) | davek na dodano vrednost (DDV), razen če ni izterljiv na podlagi nacionalne zakonodaje o DDV; |
| --- | --- |

(b)

davek na dodano vrednost (DDV), razen če ni izterljiv na podlagi nacionalne zakonodaje o DDV;

| (c) | razgradnjo in gradnjo jedrskih elektrarn; |
| --- | --- |

(c)

razgradnjo in gradnjo jedrskih elektrarn;

| (d) | naložbe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, ki so vključene v Prilogo I k Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11); |
| --- | --- |

(d)

naložbe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, ki so vključene v Prilogo I k Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11);

| (e) | proizvodnjo, predelavo ter trženje tobaka in tobačnih izdelkov; |
| --- | --- |

(e)

proizvodnjo, predelavo ter trženje tobaka in tobačnih izdelkov;

| (f) | podjetja v težavah, kot je določeno v pravilih Unije o državni pomoči; |
| --- | --- |

(f)

podjetja v težavah, kot je določeno v pravilih Unije o državni pomoči;

| (g) | naložbe v letališko infrastrukturo, razen če so povezane z varstvom okolja ali jih spremljajo naložbe, potrebne za blažitev ali zmanjšanje njenega negativnega vpliva na okolje. |
| --- | --- |

(g)

naložbe v letališko infrastrukturo, razen če so povezane z varstvom okolja ali jih spremljajo naložbe, potrebne za blažitev ali zmanjšanje njenega negativnega vpliva na okolje.

Z odstopanjem od člena 15(2) te uredbe je nakup nepozidanega zemljišča in pozidanega zemljišča v znesku do 10 % skupnih upravičenih odhodkov za zadevno operacijo upravičen do financiranja v okviru pomoči IPA II za čezmejno sodelovanje. Za opuščena območja in tista, ki so bila prej v industrijski rabi, skupaj z objekti, se ta meja lahko poveča na 15 %. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih se ta meja dvigne nad ustrezne predhodne odstotke za operacije, povezane z ohranjanjem okolja;

3.   Operacije niso izbrane za pomoč IPA II, če so bile fizično dokončane ali v celoti izvedene, preden je upravičenec organu upravljanja predložil zahtevek za financiranje v okviru programa čezmejnega sodelovanja, ne glede na to, ali je upravičenec opravil vsa s tem povezana plačila.

4.   Za nepovratna sredstva se uporabljajo člen 61, člen 65(4) in (6) do (9) in (11), členi 66 do 68, člen 69(1) in (2) ter člen 71 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

5.   Poleg člena 6(2) te uredbe se s sporazumi o financiranju za programe čezmejnega sodelovanja v okviru tega poglavja vzpostavi hierarhija pravil za upravičenost, ki se uporabljajo za zadevni program čezmejnega sodelovanja v skladu z načeli, določenimi v členu 18 Uredbe (EU) št. 1299/2013.

6.   Za stroške za osebje se uporablja člen 19 Uredbe (EU) št. 1299/2013.

Člen 44

Upravičenost glede na lokacijo

1.   Operacije, za katere se uporabljajo odstopanja iz odstavkov 2 in 3, sodijo v programsko območje, ki zajema del teritorija sodelujočih držav, kot je določen v ustreznem programu o čezmejnem sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: programsko območje).

2.   Organ upravljanja se lahko strinja, da se operacija v celoti ali delno izvaja zunaj programskega območja, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | operacija koristi programskemu območju; |
| --- | --- |

(a)

operacija koristi programskemu območju;

| (b) | skupni znesek, dodeljen v okviru programa čezmejnega sodelovanja za operacije, ki se izvajajo zunaj programskega območja, ne presega 20 % podpore Unije na ravni programa; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek, dodeljen v okviru programa čezmejnega sodelovanja za operacije, ki se izvajajo zunaj programskega območja, ne presega 20 % podpore Unije na ravni programa;

| (c) | obveznosti organov upravljanja in revizijskih organov glede upravljanja, kontrol in revizije v zvezi z operacijo izpolnjujejo organi programov čezmejnega sodelovanja ali pa ti sklenejo sporazume z organi države članice ali tretje države, v kateri se izvaja operacija. |
| --- | --- |

(c)

obveznosti organov upravljanja in revizijskih organov glede upravljanja, kontrol in revizije v zvezi z operacijo izpolnjujejo organi programov čezmejnega sodelovanja ali pa ti sklenejo sporazume z organi države članice ali tretje države, v kateri se izvaja operacija.

3.   Za operacije v zvezi s tehnično pomočjo, promocijo in krepitvijo zmogljivosti lahko odhodki nastanejo zunaj programskega območja, če so izpolnjeni pogoji iz točk (a) in (c) odstavka 2.

Člen 45

Javna naročila

1.   Pri oddaji javnih naročil storitev, blaga in dela s strani upravičencev se v zvezi s postopki za javna naročila upoštevajo določbe poglavja 3 naslova IV v drugem delu Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in poglavja 3 naslova II v drugem delu Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, ki se uporabljajo za celotno programsko območje na ozemlju države članice in upravičenk do IPA II.

2.   Pri oddaji javnih naročil storitev, blaga in gradenj s strani organa upravljanja v okviru posebnih proračunskih sredstev za operacije tehnične pomoči so postopki javnih naročil, ki jih uporablja organ upravljanja, lahko tisti iz odstavka 1 ali tisti, določeni z nacionalno zakonodajo.

Člen 46

Finančno upravljanje, sprostitev obveznosti, pregled in sprejetje računov, zaključek in finančni popravki

1.   Za proračunske obveznosti se uporablja člen 76 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

2.   Za plačila se uporabljajo členi 77 do 80, 82 do 83, 129 do 132, 134 do 135 in 142 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Poleg tega se za plačila na enoten račun uporablja člen 27(1) Uredbe (EU) št. 1299/2013. Za uporabo eura se uporablja člen 28 Uredbe (EU) št. 1299/2013.

3.   Kar zadeva predfinanciranje, se na podlagi sklepa Komisije o sprejetju programa za čezmejno sodelovanje Komisija plača enkraten znesek predfinanciranja.

Znesek predfinanciranja znaša 50 % prvih treh proračunskih obveznosti do programa.

Znesek predfinanciranja se lahko po potrebi izplača v dveh obrokih v skladu s proračunskimi potrebami.

Komisiji se povrne celotni znesek, nakazan za predfinanciranje, če v roku štiriindvajsetih mesecev od datuma nakazila prvega obroka predfinanciranja ni bil predložen zahtevek za plačilo iz naslova programa čezmejnega sodelovanja.

4.   Za sprostitev obveznosti se uporabljajo členi 86 do 88 in 136 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

5.   Za pregled in potrditev zaključnih računov ter tudi njihov zaključek se uporabljajo členi 84 in 137 do 141 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

6.   Za finančne popravke in izterjave se uporabljajo členi 85, 122(2) in 143 do 147 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Uporablja se tudi člen 27(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1299/2013.

Člen 47

Sistem upravljanja in nadzora ter revizija

1.   Za splošna načela sistema upravljanja in nadzora se uporablja člen 72 in člen 122(1) in (3) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

2.   Za sodelovanje med Komisijo in revizijskimi organi se uporablja člen 128 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

3.   Za sorazmerni nadzor programov čezmejnega sodelovanja se uporablja člen 148 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Člen 48

Prekinitev programov čezmejnega sodelovanja

1.   Če nobena od sodelujočih upravičenk do IPA II ne sklene sporazuma o financiranju do konca leta, ki sledi letu po sprejetju programa, Komisija prekine program čezmejnega sodelovanja.

Letni obroki Evropskega sklada za regionalni razvoj, za katerega so že bile prevzete obveznosti, ostanejo na voljo v njihovim običajnem obdobju veljavnosti, vendar se lahko uporabljajo samo za dejavnosti, ki potekajo izključno v zadevnih državah članicah in je pogodba zanje sklenjena pred sklepom Komisije o prekinitvi programa. Organ upravljanja pošlje Komisiji končno poročilo v treh mesecih po izteku pogodb, slednja pa ravna v skladu z odstavkoma 2 in 3.

2.   Kadar programa čezmejnega sodelovanja ni mogoče izvajati zaradi težav pri odnosih med sodelujočimi državami in v drugih utemeljenih primerih, se Komisija lahko na zahtevo skupnega odbora ali na lastno pobudo in po posvetovanju s skupnim nadzornim odborom odloči za prekinitev programa pred datumom izteka roka za izvajanje.

Če se program prekine, organ upravljanja pošlje končno poročilo v šestih mesecih po sklepu Komisije. Po obračunu plačil predhodnih predfinanciranj Komisija opravi končno plačilo ali po potrebi izda nalog za izterjavo. Komisija tudi sprosti preostali saldo obveznosti.

Komisija se lahko v skladu s členom 31(5) odloči za možnost zmanjšanja sredstev, dodeljenih za program, in sicer glede na njegov obseg.

3.   V primerih iz odstavkov 1 in 2 se podpora iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, ki ni bila prevzeta kot obveznost in ustreza letnim obrokom, ki še niso bili prevzeti kot obveznost ali so bili v celoti ali deloma prevzeti in sproščeni v istem proračunskem letu, vendar niso bili ponovno dodeljeni drugemu programu v isti kategoriji programov zunanjega sodelovanja, dodeli notranjim programom čezmejnega sodelovanja v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 1299/2013.

Pomoč IPA II, ki ustreza letnim obrokom, ki še niso bili v celoti prevzeti kot obveznost ali so bili deloma prevzeti kot obveznost v istem proračunskem letu, se uporabi za financiranje drugih programov ali projektov, ki so upravičeni do pomoči IPA II.

POGLAVJE III

Čezmejno sodelovanje med upravičenkami do IPA II in upravičenkami do IPA II in državami, ki spadajo v okvir evropskega instrumenta sosedstva

Člen 49

Načrtovanje programov

1.   Program čezmejnega sodelovanja, ki ga v skladu z modelnim programom, ki ga zagotovi Komisija, skupaj pripravijo sodelujoče države, se Komisiji predloži z elektronskimi sredstvi.

2.   Program čezmejnega sodelovanja je v skladu s členom 29 sestavljen iz tematskih prednostnih nalog.

Člen 50

Tehnična pomoč

Znesek pomoči IPA II, ki se dodeli za tehnično pomoč, je omejen na 10 % celotnega zneska, dodeljenega programu čezmejnega sodelovanja.

Člen 51

Načini izvajanja

1.   Programi čezmejnega sodelovanja iz točk (b) in (c) člena 27 se izvajajo v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja.

2.   Programe čezmejnega sodelovanja upravlja en javni organ naročnik, kot je navedeno v Izvedbenem sklepu Komisije o odobritvi ustreznega programa čezmejnega sodelovanja.

Člen 52

Strukture in organi

1.   Pri upravljanju programov čezmejnega sodelovanja s strani upravičenk do IPA II sodelujejo naslednje strukture:

| (a) | nacionalni koordinatorji IPA tistih držav, ki sodelujejo v programu čezmejnega sodelovanja, kot je navedeno v členu 4, in po potrebi koordinatorji za teritorialno sodelovanje; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni koordinatorji IPA tistih držav, ki sodelujejo v programu čezmejnega sodelovanja, kot je navedeno v členu 4, in po potrebi koordinatorji za teritorialno sodelovanje;

| (b) | nacionalni odredbodajalec in upravljavske strukture iz člena 7 tistih sodelujočih držav, in sicer upravičenk do IPA II, v katerih se javni organ naročnik nahaja, kadar se čezmejni program izvaja v okviru posrednega upravljanja; |
| --- | --- |

(b)

nacionalni odredbodajalec in upravljavske strukture iz člena 7 tistih sodelujočih držav, in sicer upravičenk do IPA II, v katerih se javni organ naročnik nahaja, kadar se čezmejni program izvaja v okviru posrednega upravljanja;

| (c) | operativne strukture vseh sodelujočih držav upravičenk, ki tesno sodelujejo pri načrtovanju programov in izvajanju zadevnega programa čezmejnega sodelovanja. V primeru posrednega upravljanja je v operativne strukture vključen javni organ naročnik; |
| --- | --- |

(c)

operativne strukture vseh sodelujočih držav upravičenk, ki tesno sodelujejo pri načrtovanju programov in izvajanju zadevnega programa čezmejnega sodelovanja. V primeru posrednega upravljanja je v operativne strukture vključen javni organ naročnik;

| (d) | revizijski organ iz člena 7(3), kadar se čezmejni program izvaja v okviru posrednega upravljanja. Kadar ta nima dovoljenja za opravljanje nalog, določenih v členu 12, mu pomaga skupina revizorjev, ki jo sestavljajo predstavniki vsake države, ki sodeluje v programu čezmejnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(d)

revizijski organ iz člena 7(3), kadar se čezmejni program izvaja v okviru posrednega upravljanja. Kadar ta nima dovoljenja za opravljanje nalog, določenih v členu 12, mu pomaga skupina revizorjev, ki jo sestavljajo predstavniki vsake države, ki sodeluje v programu čezmejnega sodelovanja.

2.   Upravičenke do IPA II in države v okviru evropskega instrumenta sosedstva, ki sodelujejo v programu čezmejnega sodelovanja, vzpostavijo skupni nadzorni odbor, ki izpolnjuje tudi vlogo sektorskega nadzornega odbora iz člena 19.

3.   Skupni tehnični sekretariat se ustanovi za pomoč Komisiji, operativnim strukturam in skupnemu nadzornemu odboru.

4.   Vloge in odgovornosti teh struktur se določijo v okvirnem sporazumu iz člena 5.

5.   Sodelujoče države v okviru posrednega upravljanja sklenejo dvostranski dogovor, ki določa njihove pristojnosti za izvajanje ustreznega programa čezmejnega sodelovanja. Minimalne zahteve za tak dvostranski dogovor se določijo v okvirnem sporazumu iz člena 5.

Člen 53

Izbira operacij

1.   Operacije, izbrane v okviru programa čezmejnega sodelovanja, zagotovijo jasne čezmejne učinke in koristi.

2.   Operacije v okviru programov čezmejnega sodelovanja izbere javni organ naročnik prek razpisov za zbiranje predlogov, ki zajemajo celotno upravičeno območje.

3.   Sodelujoče države lahko opredelijo tudi operacije, ki niso zajete z razpisi za zbiranje predlogov. V tem primeru se operacije izrecno navedejo v programu čezmejnega sodelovanja iz člena 49.

4.   Operacije, izbrane za čezmejno sodelovanje, vključujejo upravičence iz vsaj dveh sodelujočih držav. Upravičenci sodelujejo pri razvoju in izvajanju operacij. Poleg tega sodelujejo bodisi pri zaposlovanju osebja bodisi pri financiranju operacij ali pri obojem.

5.   Operacija se lahko izvaja v eni sodelujoči državi, pod pogojem, da se identificirajo čezmejni učinki in koristi.

Člen 54

Upravičenci

1.   Za programe čezmejnega sodelovanja iz točke (b) člena 27 imajo upravičenci sedež v upravičenki do IPA II. Za programe čezmejnega sodelovanja iz točke (c) člena 27 imajo upravičenci sedež v upravičenki do IPA II ali v državi, ki spada v okvir evropskega instrumenta sosedstva.

2.   Enega od upravičencev, ki sodeluje v določeni operaciji, vsi upravičenci imenujejo za glavnega upravičenca.

3.   Glavni upravičenec prevzame odgovornost za zagotavljanje finančnega izvajanja celotne operacije, za nadzor, da se operacija izvaja v skladu s pogoji iz pogodbe, in z drugimi upravičenci sklene sporazume za zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja sredstev, dodeljenih operaciji, vključno z ureditvami o izterjavi neupravičeno plačanih zneskov.

NASLOV VII

KMETIJSTVO IN RAZVOJ PODEŽELJA

Člen 55

Posebne določbe v zvezi s programi razvoja podeželja

1.   V okviru področja politike „kmetijstvo in razvoj podeželja“ se programi razvoja podeželja, ki ga ustrezni organi, ki jih imenuje upravičenka do IPA II, pripravijo na nacionalni ravni in po posvetovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi predložijo Komisiji.

2.   Programe razvoja podeželja upravičenke do IPA II izvajajo na podlagi posrednega upravljanja v skladu s členom 58(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 966/2012, pri čemer se s temi programi financirajo izbrane vrste ukrepov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

3.   Operativna struktura, ki jo je za programe razvoja podeželja treba vzpostaviti v skladu s členom 10, je sestavljena iz naslednjih ločenih organov, ki med seboj tesno sodelujejo:

| (a) | organa upravljanja, tj. javnega organa, ki deluje na nacionalni ravni, je zadolžen za načrtovanje in izvajanje programov, vključno z izbiro ukrepov in obveščanjem javnosti ter usklajevanjem, vrednotenjem, spremljanjem in poročanjem o zadevnem programu, vodi pa ga visoki uradnik z izključnimi pristojnostmi, in |
| --- | --- |

(a)

organa upravljanja, tj. javnega organa, ki deluje na nacionalni ravni, je zadolžen za načrtovanje in izvajanje programov, vključno z izbiro ukrepov in obveščanjem javnosti ter usklajevanjem, vrednotenjem, spremljanjem in poročanjem o zadevnem programu, vodi pa ga visoki uradnik z izključnimi pristojnostmi, in

| (b) | agencije za razvoj podeželja IPA s podobnimi funkcijami kot plačilna agencija v državah članicah, pri čemer je ta zadolžena za obveščanje javnosti, izbor projektov in potrjevanje ter nadzor in računovodstvo za obveznosti in plačila ter tudi opravljanje plačil. |
| --- | --- |

(b)

agencije za razvoj podeželja IPA s podobnimi funkcijami kot plačilna agencija v državah članicah, pri čemer je ta zadolžena za obveščanje javnosti, izbor projektov in potrjevanje ter nadzor in računovodstvo za obveznosti in plačila ter tudi opravljanje plačil.

4.   Z odstopanjem od člena 15(1) so lahko odhodki za tehnično pomoč za podporo priprave programov razvoja podeželja in vzpostavitev sistemov upravljanja in nadzora upravičeni pred datumom sprejetja sklepa Komisije za odobritev programa razvoja podeželja, vendar ne pred 1. januarjem 2014.

5.   Pri ugotavljanju deleža javnih odhodkov kot odstotka skupnih upravičenih stroškov v okviru naložbe se ne upošteva nacionalna državna pomoč za lajšanje dostopa do posojil, odobrenih brez kakršnega koli prispevka Unije v skladu z Uredbo (EU) št. 231/2014.

6.   Investicijski projekti v okviru programov razvoja podeželja so še naprej upravičeni do financiranja Unije, pod pogojem, da se v petih letih od datuma končnega plačila, ki ga opravi operativna struktura, bistveno ne spremenijo.

NASLOV VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 56

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. maja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 77, 15.3.2014, str. 11.

1

(2)  Uredba (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o določitvi skupnih pravil in postopkov za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja (UL L 77, 15.3.2014, str. 95).

2

(3)  Uredba EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

4

(5)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega sosedskega instrumenta (UL L 77, 15.3.2014, str. 27).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (UL L 210, 31.7.2006, str. 82).

7

(8)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

8

(9)  Uredba (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo Evropskega sklada za regionalni razvoj cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ (UL L 347, 20.12.2013, str. 259).

9

(10)  Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (UL L 210, 31.7.2006, str. 19).

10

(11)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

11

(12)  Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005, (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

12

---

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/53

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 448/2014

z dne 2. maja 2014

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011 s posodobitvijo sklicevanj na priloge k Čikaški konvenciji

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (Uredba o izvajanju služb) (1) in zlasti členov 4, 6 in 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (2) ter zlasti člena 8b(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1035/2011 (3) določa izvedbena pravila za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa. S temi izvedbenimi pravili se uveljavljajo standardi in obveznosti iz Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisane v Čikagu dne 7. decembra 1944 (Čikaška konvencija), v skladu s cilji, določenimi v členu 1(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter členu 2(2)(d) Uredbe (ES) št. 216/2008. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1035/2011 (3) določa izvedbena pravila za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa. S temi izvedbenimi pravili se uveljavljajo standardi in obveznosti iz Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisane v Čikagu dne 7. decembra 1944 (Čikaška konvencija), v skladu s cilji, določenimi v členu 1(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter členu 2(2)(d) Uredbe (ES) št. 216/2008.

| (2) | Mednarodna organizacija civilnega letalstva (v nadaljnjem besedilu: ICAO) je nedavno spremenila priloge 3, 4, 10, 11, 14 in 15 k Čikaški konvenciji. Spremembe prilog 3, 4, 10 in 11 ter sprememba 11-A Priloge 14 in Priloge 15 so začele veljati 14. novembra 2013, sprememba 11-B Priloge 14 pa bo začela veljati 14. novembra 2014. |
| --- | --- |

(2)

Mednarodna organizacija civilnega letalstva (v nadaljnjem besedilu: ICAO) je nedavno spremenila priloge 3, 4, 10, 11, 14 in 15 k Čikaški konvenciji. Spremembe prilog 3, 4, 10 in 11 ter sprememba 11-A Priloge 14 in Priloge 15 so začele veljati 14. novembra 2013, sprememba 11-B Priloge 14 pa bo začela veljati 14. novembra 2014.

| (3) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 14 Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011, bi morale navigacijske službe zračnega prometa do popolnega prenosa ustreznih standardov ICAO v zakonodajo Unije delovati v skladu z ustreznimi standardi ICAO. To velja tudi za revidirane standarde, ki izhajajo iz nedavnih sprememb prilog k Čikaški konvenciji. Sklicevanja na Konvencijo iz Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti. |
| --- | --- |

(3)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 14 Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011, bi morale navigacijske službe zračnega prometa do popolnega prenosa ustreznih standardov ICAO v zakonodajo Unije delovati v skladu z ustreznimi standardi ICAO. To velja tudi za revidirane standarde, ki izhajajo iz nedavnih sprememb prilog k Čikaški konvenciji. Sklicevanja na Konvencijo iz Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo, ki je bil ustanovljen s členom 5 Uredbe (ES) št. 549/2004 – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo, ki je bil ustanovljen s členom 5 Uredbe (ES) št. 549/2004 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1035/2011 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. maja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 96, 31.3.2004, str. 10.

1

(2)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1035/2011 z dne 17. oktobra 2011 o skupnih zahtevah za izvajanje služb navigacijskih služb v zračnem prometu ter o spremembi uredb (ES) št. 482/2008 in (EU) št. 691/2010 (UL L 271, 18.10.2011, str. 23).

3

(4)  Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (UL L 96, 31.3.2004, str. 1).

4

---

PRILOGA

| 1. | Drugi odstavek točke 2.2.1 Priloge I se nadomesti z naslednjim:
  „Informacije v točkah (a) in (b) so v skladu z nacionalnim načrtom izvedbe ali načrtom izvedbe funkcionalnega bloka zračnega prostora iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004 in, glede varovanja podatkov, v skladu s programom državne varnosti iz Standarda 3.1.1 Priloge 19 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, kot je ustrezno.“ |
| --- | --- |

1.

Drugi odstavek točke 2.2.1 Priloge I se nadomesti z naslednjim:

„Informacije v točkah (a) in (b) so v skladu z nacionalnim načrtom izvedbe ali načrtom izvedbe funkcionalnega bloka zračnega prostora iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004 in, glede varovanja podatkov, v skladu s programom državne varnosti iz Standarda 3.1.1 Priloge 19 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, kot je ustrezno.“

| 2. | Pododstavka (b) in (c) točke 4 Priloge II se nadomestita z naslednjim:






  „(b) | Priloge 10 o letalskih telekomunikacijah, zvezek II o postopkih komunikacije, vključno s postopki za navigacijske službe zračnega prometa (PANS) (6. izdaja iz oktobra 2001, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 88-A); |
| --- | --- | --- |

2.

Pododstavka (b) in (c) točke 4 Priloge II se nadomestita z naslednjim:

„(b)

Priloge 10 o letalskih telekomunikacijah, zvezek II o postopkih komunikacije, vključno s postopki za navigacijske službe zračnega prometa (PANS) (6. izdaja iz oktobra 2001, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 88-A);

| (c) | Priloge 11 o službah zračnega prometa (13. izdaja iz julija 2001, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 49) in Izvedbene uredbe (EU) št. 923/2012 (1), kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(c)

Priloge 11 o službah zračnega prometa (13. izdaja iz julija 2001, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 49) in Izvedbene uredbe (EU) št. 923/2012 (1), kot je ustrezno.

(1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 923/2012 z dne 26. septembra 2012 o določitvi skupnih pravil zračnega prometa in operativnih določb v zvezi z navigacijskimi službami in postopki zračnega prometa ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011 in uredb (ES) št. 1265/2007, (ES) št. 1794/2006, (ES) št. 730/2006, (ES) št. 1033/2006 in (EU) št. 255/2010 (UL L 281, 13.10.2012, str. 1).“"

| 3. | Pododstavki (a), (b) in (c) točke 2 Priloge III se nadomestijo z naslednjim:






  „(a) | brez poseganja v Izvedbeno uredbo (EU) št. 923/2012, Priloge 3 o meteoroloških službah za mednarodno zračno plovbo (18. izdaja, julij 2013, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 76); |
| --- | --- | --- |

3.

Pododstavki (a), (b) in (c) točke 2 Priloge III se nadomestijo z naslednjim:

„(a)

brez poseganja v Izvedbeno uredbo (EU) št. 923/2012, Priloge 3 o meteoroloških službah za mednarodno zračno plovbo (18. izdaja, julij 2013, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 76);

| (b) | Priloge 11 o službah zračnega prometa (13. izdaja, julij 2001, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 49) in Izvedbene uredbe (EU) št. 923/2012, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

Priloge 11 o službah zračnega prometa (13. izdaja, julij 2001, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 49) in Izvedbene uredbe (EU) št. 923/2012, kot je ustrezno;

| (c) | brez poseganja v Uredbo (EU) št. 139/2014 (2), Priloga 14 o letališčih v naslednjih izdajah:






  (i) | Zvezek I o načrtovanju in delovanju letališč (6. izdaja, julij 2013, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 11-A in od 13. novembra 2014 vključno s spremembo 11-B); |
| --- | --- | --- |

(c)

brez poseganja v Uredbo (EU) št. 139/2014 (2), Priloga 14 o letališčih v naslednjih izdajah:

(i)

Zvezek I o načrtovanju in delovanju letališč (6. izdaja, julij 2013, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 11-A in od 13. novembra 2014 vključno s spremembo 11-B);

| (ii) | Zvezek II o helioportih (4. izdaja, julij 2013, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 5). |
| --- | --- |

(ii)

Zvezek II o helioportih (4. izdaja, julij 2013, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 5).

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 139/2014 z dne 12. februarja 2014 o določitvi zahtev in upravnih postopkov v zvezi z aerodromi v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 44, 14.2.2014, str. 1).“"

| 4. | Pododstavek (b) točke 2 Priloge IV se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | naslednjih prilog h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, če so pomembni za izvajanje letalskih informacijskih služb v zadevnem zračnem prostoru:






  (i) | Priloge 3 o meteoroloških službah za mednarodno zračno plovbo (18. izdaja, julij 2013, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 76); |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Pododstavek (b) točke 2 Priloge IV se nadomesti z naslednjim:

„(b)

naslednjih prilog h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, če so pomembni za izvajanje letalskih informacijskih služb v zadevnem zračnem prostoru:

(i)

Priloge 3 o meteoroloških službah za mednarodno zračno plovbo (18. izdaja, julij 2013, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 76);

| (ii) | Priloge 4 o letalskih navigacijskih kartah (11. izdaja, julij 2009, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 57); |
| --- | --- |

(ii)

Priloge 4 o letalskih navigacijskih kartah (11. izdaja, julij 2009, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 57);

| (iii) | brez poseganja v Uredbo (EU) št. 73/2010, Priloge 15 o letalskih informacijskih službah (14. izdaja, julij 2013, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 37).“ |
| --- | --- |

(iii)

brez poseganja v Uredbo (EU) št. 73/2010, Priloge 15 o letalskih informacijskih službah (14. izdaja, julij 2013, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 37).“

| 5. | Pododstavki (a) do (e) točke 3 Priloge V se nadomestijo z naslednjim:






  „(a) | Zvezek I o pripomočkih za radijsko navigacijo (6. izdaja, julij 2006, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 88-A); |
| --- | --- | --- |

5.

Pododstavki (a) do (e) točke 3 Priloge V se nadomestijo z naslednjim:

„(a)

Zvezek I o pripomočkih za radijsko navigacijo (6. izdaja, julij 2006, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 88-A);

| (b) | Zvezek II o komunikacijskih postopkih, vključno s postopki za navigacijske službe zračnega prometa (PANS) (6. izdaja, oktober 2001, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 88-A); |
| --- | --- |

(b)

Zvezek II o komunikacijskih postopkih, vključno s postopki za navigacijske službe zračnega prometa (PANS) (6. izdaja, oktober 2001, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 88-A);

| (c) | Zvezek III o komunikacijskih sistemih (2. izdaja, julij 2007, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 88-A); |
| --- | --- |

(c)

Zvezek III o komunikacijskih sistemih (2. izdaja, julij 2007, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 88-A);

| (d) | Zvezek IV o nadzornem radarju in sistemih za preprečevanje trčenja (4. izdaja, julij 2007, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 88-A); |
| --- | --- |

(d)

Zvezek IV o nadzornem radarju in sistemih za preprečevanje trčenja (4. izdaja, julij 2007, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 88-A);

| (e) | Zvezek V o uporabi radijskega spektra za zračni promet (3. izdaja, julij 2013, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 88-A).“ |
| --- | --- |

(e)

Zvezek V o uporabi radijskega spektra za zračni promet (3. izdaja, julij 2013, vključno z vsemi spremembami do vključno št. 88-A).“

---

---

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/57 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/57

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 449/2014

z dne 2. maja 2014

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 498/2012 o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/105/EU z dne 14. decembra 2011 o podpisu Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo, ter Protokola med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o tehničnih podrobnostih v skladu z navedenim sporazumom (1) in zlasti člena 4 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ruska federacija je 22. avgusta 2012 pristopila k Svetovni trgovinski organizaciji. Obveznosti Ruske federacije vključujejo tarifne kvote za izvoz lesa nekaterih vrst iglavcev, katerih delež je dodeljen za izvoz v Unijo. Podrobnosti upravljanja teh tarifnih kvot določata Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter Protokol (3) med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o tehničnih podrobnostih v skladu s Sporazumom (v nadaljnjem besedilu: Protokol). Sporazum in Protokol sta bila podpisana 16. decembra 2011. Uporabljata se začasno od datuma pristopa Ruske federacije k Svetovni trgovinski organizaciji. |
| --- | --- |

(1)

Ruska federacija je 22. avgusta 2012 pristopila k Svetovni trgovinski organizaciji. Obveznosti Ruske federacije vključujejo tarifne kvote za izvoz lesa nekaterih vrst iglavcev, katerih delež je dodeljen za izvoz v Unijo. Podrobnosti upravljanja teh tarifnih kvot določata Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter Protokol (3) med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o tehničnih podrobnostih v skladu s Sporazumom (v nadaljnjem besedilu: Protokol). Sporazum in Protokol sta bila podpisana 16. decembra 2011. Uporabljata se začasno od datuma pristopa Ruske federacije k Svetovni trgovinski organizaciji.

| (2) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 498/2012 (4) v skladu s členom 4 Sklepa Sveta 2012/105/EU določa pravila o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo. Navedena uredba se preneha uporabljati na datum, ko se preneha začasno uporabljati Protokol. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 498/2012 (4) v skladu s členom 4 Sklepa Sveta 2012/105/EU določa pravila o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo. Navedena uredba se preneha uporabljati na datum, ko se preneha začasno uporabljati Protokol.

| (3) | Čeprav se Sporazum in Protokol še naprej začasno uporabljata do zaključka postopkov, potrebnih za njuno sklenitev, so izkušnje z izvajanjem Izvedbene uredbe (EU) št. 498/2012 v prvih treh kvotnih obdobjih pokazale, da je treba spremeniti člen 15 navedene uredbe, da bi se upoštevala nizka stopnja izkoriščenosti tarifnih kvot v prvih treh kvotnih obdobjih. Opustitev zmanjšanja zgornjih meja uvoza iz členov 13 in 14 v kvotnem obdobju 2015 je potrebna za polno izkoriščenost s strani tradicionalnih uvoznikov, zlasti tarifnih kvot, dodeljenih za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav se Sporazum in Protokol še naprej začasno uporabljata do zaključka postopkov, potrebnih za njuno sklenitev, so izkušnje z izvajanjem Izvedbene uredbe (EU) št. 498/2012 v prvih treh kvotnih obdobjih pokazale, da je treba spremeniti člen 15 navedene uredbe, da bi se upoštevala nizka stopnja izkoriščenosti tarifnih kvot v prvih treh kvotnih obdobjih. Opustitev zmanjšanja zgornjih meja uvoza iz členov 13 in 14 v kvotnem obdobju 2015 je potrebna za polno izkoriščenost s strani tradicionalnih uvoznikov, zlasti tarifnih kvot, dodeljenih za izvoz v Unijo.

| (4) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 498/2012 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 498/2012 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora za les, ustanovljenega s Sklepom Sveta 2012/105/EU – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora za les, ustanovljenega s Sklepom Sveta 2012/105/EU –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 15 Izvedbene uredbe (EU) št. 498/2012 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15

1.   Če sta sočasno izpolnjena pogoja za zmanjšanje zgornjih meja uvoza iz členov 13 in 14, se uporabi samo večje zmanjšanje (Ri ali ri).

2.   Določbe iz členov 13 in 14 se ne uporabljajo v prvem kvotnem obdobju po prvih treh kvotnih obdobjih.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. maja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  Sklep Sveta z dne 14. decembra 2011 o podpisu Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo, ter Protokola med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o tehničnih podrobnostih v skladu z navedenim sporazumom (UL L 57, 29.2.2012, str. 1).

1

(2)  Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo (UL L 57, 29.2.2012, str. 3).

2

(3)  Protokol med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o tehničnih podrobnostih v skladu s sporazumom v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo (UL L 57, 29.2.2012, str. 5).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 498/2012 z dne 12. junija 2012 o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo (UL L 152, 13.6.2012, str. 28).

4

---

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/59 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/59

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 450/2014

z dne 30. aprila 2014

o dvestotrinajsti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida (1), ter zlasti člena 7(1)(a) in člena 7a(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 15. aprila 2014 sklenil črtati eno osebo s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, potem ko je proučil zahtevo za umik s seznama, ki jo je predložila ta oseba, in celovito poročilo varuha človekovih pravic, pripravljeno na podlagi Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1904(2009). |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 15. aprila 2014 sklenil črtati eno osebo s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, potem ko je proučil zahtevo za umik s seznama, ki jo je predložila ta oseba, in celovito poročilo varuha človekovih pravic, pripravljeno na podlagi Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1904(2009).

| (3) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. aprila 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Vodja Službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se pod naslovom „Fizične osebe“ črta naslednji vnos:

„Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui (tudi (a) Abu Abdullah, (b) Abdellah, (c) Abdullah, (d) Abou Abdullah, (e) Abdullah Youssef). Naslov: Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Italija. Datum rojstva: 4. 9. 1966. Kraj rojstva: Kairouan, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: G025057 (tunizijski potni list, izdan 23. 6. 1999, prenehanje veljavnosti 5. 2. 2004). Nacionalna matična številka: AO 2879097 (italijanska osebna izkaznica, veljavna do 30. 10. 2012). Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: BDA YSF 66P04 Z352Q; (b) nezaželen v schengenskem območju; (c) ime matere je Fatima Abdaoui; (d) član organizacije, ki deluje v Italiji in je neposredno povezana z Al-Kaido v islamskem Magrebu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“

---

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/61 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/61

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 451/2014

z dne 2. maja 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. maja 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | CL | 173,8 |
| MA | 40,5 |
| MK | 102,8 |
| TN | 109,1 |
| TR | 97,3 |
| ZZ | 104,7 |
| 0707 00 05 | MA | 35,6 |
| TR | 133,7 |
| ZZ | 84,7 |
| 0709 93 10 | MA | 70,8 |
| TR | 112,1 |
| ZA | 31,4 |
| ZZ | 71,4 |
| 0805 10 20 | EG | 49,6 |
| IL | 91,1 |
| MA | 48,7 |
| TN | 64,4 |
| TR | 63,3 |
| ZZ | 63,4 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 89,9 |
| ZZ | 62,8 |
| 0808 10 80 | AR | 118,6 |
| BR | 86,6 |
| CL | 104,3 |
| CN | 98,7 |
| MK | 30,8 |
| NZ | 147,4 |
| US | 158,7 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 107,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

CL

173,8

MA

40,5

MK

102,8

TN

109,1

TR

97,3

ZZ

104,7

0707 00 05

MA

35,6

TR

133,7

ZZ

84,7

0709 93 10

MA

70,8

TR

112,1

ZA

31,4

ZZ

71,4

0805 10 20

EG

49,6

IL

91,1

MA

48,7

TN

64,4

TR

63,3

ZZ

63,4

0805 50 10

MA

35,6

TR

89,9

ZZ

62,8

0808 10 80

AR

118,6

BR

86,6

CL

104,3

CN

98,7

MK

30,8

NZ

147,4

US

158,7

ZA

118,0

ZZ

107,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/63 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/63

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA ATALANTA/2/2014

z dne 29. aprila 2014

o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) in spremembi Sklepa ATALANTA/3/2009

(2014/244/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) ter zlasti člena 10 Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju Sklepa Političnega in varnostnega odbora ATALANTA/3/2009 z dne 21. aprila 2009 o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) (2009/369/SZVP) (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 10(2) Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih odločitev o sprejetju predlaganih prispevkov tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 10(2) Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih odločitev o sprejetju predlaganih prispevkov tretjih držav.

| (2) | Glede na priporočilo poveljnika operacije EU o prispevku Nove Zelandije z dne 11. marca 2014 ter nasvet Vojaškega odbora Evropske unije z dne 25. marca 2014 bi bilo treba prispevek Nove Zelandije sprejeti. |
| --- | --- |

(2)

Glede na priporočilo poveljnika operacije EU o prispevku Nove Zelandije z dne 11. marca 2014 ter nasvet Vojaškega odbora Evropske unije z dne 25. marca 2014 bi bilo treba prispevek Nove Zelandije sprejeti.

| (3) | Sklep Političnega in varnostnega odbora ATALANTA/3/2009 bi bilo zato treba spremeniti, da se črta Priloga, ki navaja tretje države, katerih prispevki so bili sprejeti. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Političnega in varnostnega odbora ATALANTA/3/2009 bi bilo zato treba spremeniti, da se črta Priloga, ki navaja tretje države, katerih prispevki so bili sprejeti.

| (4) | V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo – |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Prispevek Nove Zelandije za vojaško operacijo Evropske unije kot prispevek k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) se sprejme in velja za znatnega.

2.   Nova Zelandija je oproščena finančnih prispevkov v proračun Atalanta.

Člen 2

Sklep Političnega in varnostnega odbora ATALANTA/3/2009 se spremeni:

| 1. | v drugi alinei člena 2(1) se črtajo besede „, kakor je navedeno v Prilogi“; |
| --- | --- |

1.

v drugi alinei člena 2(1) se črtajo besede „, kakor je navedeno v Prilogi“;

| 2. | Priloga se črta. |
| --- | --- |

2.

Priloga se črta.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 29. aprila 2014

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

1

(2)  UL L 112, 6.5.2009, str. 9.

2

---

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/65 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/65

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 28. aprila 2014

o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Brazilije za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

(2014/245/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (1), zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 22. oktobra 2012 podelila mandat Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) in ga prosila za nasvet v zvezi s tehnično oceno pravnega in nadzornega okvira Brazilije v zvezi z bonitetnimi agencijami. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 22. oktobra 2012 podelila mandat Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) in ga prosila za nasvet v zvezi s tehnično oceno pravnega in nadzornega okvira Brazilije v zvezi z bonitetnimi agencijami.

| (2) | ESMA je v svojem tehničnem nasvetu z dne 31. maja 2013 navedla, da je glede na rezultate ocene brazilski pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami primerljiv tistemu iz Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(2)

ESMA je v svojem tehničnem nasvetu z dne 31. maja 2013 navedla, da je glede na rezultate ocene brazilski pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami primerljiv tistemu iz Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (3) | V skladu z drugim pododstavkom člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, da se pravni in nadzorni okvir tretje države lahko obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z drugim pododstavkom člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, da se pravni in nadzorni okvir tretje države lahko obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam navedene uredbe.

| (4) | V skladu s prvim pogojem morajo imeti bonitetne agencije v tretjih državah dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Brazilski pravni in regulativni okvir za bonitetne agencije sestavlja Uredba ICVM 521 brazilske komisije za vrednostne papirje in borzo (Comissão de Valores Mobiliários – CVM), ki je bila sprejeta 25. aprila 2012 na podlagi Zakona št. 6.385 iz leta 1976. Regulativni okvir zahteva od bonitetnih agencij, da spoštujejo vse določbe kodeksa ravnanja Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO). Vsi ustrezni zakoni in predpisi so že začeli veljati. V skladu s tem regulativnim okvirom morajo biti bonitetne agencije registrirane, CVM pa jih stalno nadzoruje. Brazilski pravni in nadzorni okvir podeljuje CVM vsa pooblastila, ki ji omogočajo preiskave glede izpolnjevanja pravnih obveznosti bonitetnih agencij. CMV lahko preuči in pridobi vzorce računovodskih evidenc, knjig ali dokumentov ter vse druge dokumentacije in lahko zahteva informacije ali pojasnila, ki so lahko predmet globe, brez poseganja v druge globe. Pooblastila CMV vključujejo tudi izvajanje inšpekcij s predhodnim opozorilom ali brez njega, da bi se zagotovil učinkovit nadzor in izpolnjevanje obveznosti bonitetnih agencij, ter nalaganje kazni bonitetnim agencijam, ki kršijo veljavna pravila. CVM lahko bonitetnim agencijam in vsem osebam, neposredno vpletenim v postopek priprave bonitetnih ocen, naloži vrsto kazni, ki vključujejo opozorila, globe, začasno prepoved opravljanja dejavnosti in odvzem registracije bonitetni agenciji. Če CVM ugotovi, da je prišlo do kaznivega dejanja, mora zadevo predati uradu javnega tožilca (Ministério Público). CVM lahko na zahtevo sodeluje tudi v pravnih sporih, ki zadevajo trg vrednostnih papirjev, pri čemer lahko med drugim zbira dokaze ali tudi izda pravno mnenje. Bonitetne agencije morajo CVM predložiti letni obrazec o referencah, pa tudi informacije o dogodkih, kot so večja sprememba metodologije bonitetnega ocenjevanja, odločitev o prenehanju izdajanja določene bonitetne ocene, ali primeri, ko izdajatelj pri razkrivanju posla ni upošteval predhodnega mnenja. Do septembra 2013 so vse bonitetne agencije CVM predložile dopolnjene obrazce o referencah ter informacije o pomembnih dogodkih. CVM je pregledala dokumente in od ene bonitetne agencije zahtevala, da pojasni ugotovljeno nasprotje interesov, kar je bonitetna agencija storila. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in CVM, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije. Na podlagi tega bi se moralo sklepati, da za bonitetne agencije v Braziliji veljajo zahteve za izdajo dovoljenja in registracijo, ki so enakovredne zahtevam iz Uredbe (ES) št. 1060/2009, in da se ureditev nadzora in izvrševanja v Braziliji, ki se uporablja za bonitetne agencije, učinkovito izvaja in uveljavlja. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s prvim pogojem morajo imeti bonitetne agencije v tretjih državah dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Brazilski pravni in regulativni okvir za bonitetne agencije sestavlja Uredba ICVM 521 brazilske komisije za vrednostne papirje in borzo (Comissão de Valores Mobiliários – CVM), ki je bila sprejeta 25. aprila 2012 na podlagi Zakona št. 6.385 iz leta 1976. Regulativni okvir zahteva od bonitetnih agencij, da spoštujejo vse določbe kodeksa ravnanja Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO). Vsi ustrezni zakoni in predpisi so že začeli veljati. V skladu s tem regulativnim okvirom morajo biti bonitetne agencije registrirane, CVM pa jih stalno nadzoruje. Brazilski pravni in nadzorni okvir podeljuje CVM vsa pooblastila, ki ji omogočajo preiskave glede izpolnjevanja pravnih obveznosti bonitetnih agencij. CMV lahko preuči in pridobi vzorce računovodskih evidenc, knjig ali dokumentov ter vse druge dokumentacije in lahko zahteva informacije ali pojasnila, ki so lahko predmet globe, brez poseganja v druge globe. Pooblastila CMV vključujejo tudi izvajanje inšpekcij s predhodnim opozorilom ali brez njega, da bi se zagotovil učinkovit nadzor in izpolnjevanje obveznosti bonitetnih agencij, ter nalaganje kazni bonitetnim agencijam, ki kršijo veljavna pravila. CVM lahko bonitetnim agencijam in vsem osebam, neposredno vpletenim v postopek priprave bonitetnih ocen, naloži vrsto kazni, ki vključujejo opozorila, globe, začasno prepoved opravljanja dejavnosti in odvzem registracije bonitetni agenciji. Če CVM ugotovi, da je prišlo do kaznivega dejanja, mora zadevo predati uradu javnega tožilca (Ministério Público). CVM lahko na zahtevo sodeluje tudi v pravnih sporih, ki zadevajo trg vrednostnih papirjev, pri čemer lahko med drugim zbira dokaze ali tudi izda pravno mnenje. Bonitetne agencije morajo CVM predložiti letni obrazec o referencah, pa tudi informacije o dogodkih, kot so večja sprememba metodologije bonitetnega ocenjevanja, odločitev o prenehanju izdajanja določene bonitetne ocene, ali primeri, ko izdajatelj pri razkrivanju posla ni upošteval predhodnega mnenja. Do septembra 2013 so vse bonitetne agencije CVM predložile dopolnjene obrazce o referencah ter informacije o pomembnih dogodkih. CVM je pregledala dokumente in od ene bonitetne agencije zahtevala, da pojasni ugotovljeno nasprotje interesov, kar je bonitetna agencija storila. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in CVM, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije. Na podlagi tega bi se moralo sklepati, da za bonitetne agencije v Braziliji veljajo zahteve za izdajo dovoljenja in registracijo, ki so enakovredne zahtevam iz Uredbe (ES) št. 1060/2009, in da se ureditev nadzora in izvrševanja v Braziliji, ki se uporablja za bonitetne agencije, učinkovito izvaja in uveljavlja.

| (5) | V skladu z drugim pogojem morajo za bonitetno agencijo v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 in Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009, z izjemo členov 6a, 6b, 8a, 8b, 8c in 11a, točke (ba) točke 3 ter točk 3a in 3b oddelka B Priloge I k navedeni uredbi. Pri ocenjevanju, ali je ta pogoj izpolnjen, bi bilo treba ustrezno pozornost nameniti členu 2(1) Uredbe (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) glede datuma uporabe nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1060/2009. Kar zadeva korporativno upravljanje, brazilski pravni in nadzorni okvir od bonitetnih agencij pri postopku registracije zahteva, da imajo strukturo korporativnega upravljanja z vsaj dvema direktorjema, od katerih mora biti eden neodvisen in odgovoren za zagotavljanje skladnosti s pravili. V skladu z brazilskim pravnim in zakonodajnim okvirom, ki zahteva obvezno skladnost z določbami kodeksa IOSCO, morajo imeti bonitetne agencije ustrezno ureditev za upravljanje nasprotij interesov. Kodeks ravnanja bonitetne agencije mora določati vzpostavitev mehanizmov za ugotavljanje, odpravljanje, upravljanje in razkrivanje primerov, ki vključujejo nasprotja interesov. Brazilski pravni in nadzorni okvir vsebuje tudi podrobna pravila o uporabi zunanjih izvajalcev, vodenju evidenc in zaupnosti. Bonitetne agencije morajo vzpostaviti funkcijo pregleda za pregledovanje metodologij bonitetnega ocenjevanja, brazilski pravni in nadzorni okvir pa vsebuje vrsto različnih zahtev po razkritju v zvezi z bonitetnimi ocenami in dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, na primer zahtevo po pravočasni objavi odločitve o bonitetnih ocenah, zahtevo po objavi dokumenta o pretekli zanesljivosti bonitetnih ocen in zahtevo po objavi letnega poročila z informacijami o dejavnostih bonitetne agencije. Zato bi moral brazilski pravni in nadzorni okvir doseči iste rezultate kot Uredba (ES) št. 1060/2009 v zvezi z upravljanjem nasprotij interesov, organizacijskimi procesi in postopki, ki jih mora vzpostaviti bonitetna agencija, kakovostjo bonitetnih ocen in metodologijo bonitetnega ocenjevanja, razkritjem bonitetnih ocen ter splošnimi in rednimi razkritji v zvezi z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Tako bi moral zagotavljati ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z drugim pogojem morajo za bonitetno agencijo v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 in Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009, z izjemo členov 6a, 6b, 8a, 8b, 8c in 11a, točke (ba) točke 3 ter točk 3a in 3b oddelka B Priloge I k navedeni uredbi. Pri ocenjevanju, ali je ta pogoj izpolnjen, bi bilo treba ustrezno pozornost nameniti členu 2(1) Uredbe (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) glede datuma uporabe nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1060/2009. Kar zadeva korporativno upravljanje, brazilski pravni in nadzorni okvir od bonitetnih agencij pri postopku registracije zahteva, da imajo strukturo korporativnega upravljanja z vsaj dvema direktorjema, od katerih mora biti eden neodvisen in odgovoren za zagotavljanje skladnosti s pravili. V skladu z brazilskim pravnim in zakonodajnim okvirom, ki zahteva obvezno skladnost z določbami kodeksa IOSCO, morajo imeti bonitetne agencije ustrezno ureditev za upravljanje nasprotij interesov. Kodeks ravnanja bonitetne agencije mora določati vzpostavitev mehanizmov za ugotavljanje, odpravljanje, upravljanje in razkrivanje primerov, ki vključujejo nasprotja interesov. Brazilski pravni in nadzorni okvir vsebuje tudi podrobna pravila o uporabi zunanjih izvajalcev, vodenju evidenc in zaupnosti. Bonitetne agencije morajo vzpostaviti funkcijo pregleda za pregledovanje metodologij bonitetnega ocenjevanja, brazilski pravni in nadzorni okvir pa vsebuje vrsto različnih zahtev po razkritju v zvezi z bonitetnimi ocenami in dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, na primer zahtevo po pravočasni objavi odločitve o bonitetnih ocenah, zahtevo po objavi dokumenta o pretekli zanesljivosti bonitetnih ocen in zahtevo po objavi letnega poročila z informacijami o dejavnostih bonitetne agencije. Zato bi moral brazilski pravni in nadzorni okvir doseči iste rezultate kot Uredba (ES) št. 1060/2009 v zvezi z upravljanjem nasprotij interesov, organizacijskimi procesi in postopki, ki jih mora vzpostaviti bonitetna agencija, kakovostjo bonitetnih ocen in metodologijo bonitetnega ocenjevanja, razkritjem bonitetnih ocen ter splošnimi in rednimi razkritji v zvezi z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Tako bi moral zagotavljati ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja.

| (6) | V skladu s tretjim pogojem mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologije bonitetnega ocenjevanja. Vsako tako poseganje bi bilo v nasprotju z načelom zakonitosti, ki je zagotovljeno z brazilsko ustavo, v skladu s katerim lahko javni organi ukrepajo samo, če to določa zakon. Kolikor je mogoče ugotoviti, ne obstaja nobena pravna določba o pooblastitvi CVM ali katerega koli drugega javnega organa, v skladu s katero lahko ta vpliva na vsebino bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s tretjim pogojem mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologije bonitetnega ocenjevanja. Vsako tako poseganje bi bilo v nasprotju z načelom zakonitosti, ki je zagotovljeno z brazilsko ustavo, v skladu s katerim lahko javni organi ukrepajo samo, če to določa zakon. Kolikor je mogoče ugotoviti, ne obstaja nobena pravna določba o pooblastitvi CVM ali katerega koli drugega javnega organa, v skladu s katero lahko ta vpliva na vsebino bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja.

| (7) | Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, se lahko šteje, da brazilski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato bi bilo treba brazilski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnavati kot okvir, enakovreden pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenemu z Uredbo (ES) št. 1060/2009. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj brazilskega pravnega in nadzornega okvira za bonitetne agencije ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. |
| --- | --- |

(7)

Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, se lahko šteje, da brazilski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato bi bilo treba brazilski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnavati kot okvir, enakovreden pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenemu z Uredbo (ES) št. 1060/2009. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj brazilskega pravnega in nadzornega okvira za bonitetne agencije ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 5 Uredbe (ES) št. 1060/2009 se veljavni brazilski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013., str. 1).

2

---

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/68 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/68

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 28. aprila 2014

o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Argentine za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

(2014/246/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (1) ter zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 22. oktobra 2012 podelila mandat Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) in ga prosila za nasvet v zvezi s tehnično oceno pravnega in nadzornega okvira Argentine v zvezi z bonitetnimi agencijami. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 22. oktobra 2012 podelila mandat Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) in ga prosila za nasvet v zvezi s tehnično oceno pravnega in nadzornega okvira Argentine v zvezi z bonitetnimi agencijami.

| (2) | ESMA je v svojem tehničnem nasvetu z dne 31. maja 2013 in dopolnitvi navedenega tehničnega nasveta z dne 18. decembra 2013 navedla, da je glede na rezultate ocene argentinski pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami primerljiv tistemu iz Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(2)

ESMA je v svojem tehničnem nasvetu z dne 31. maja 2013 in dopolnitvi navedenega tehničnega nasveta z dne 18. decembra 2013 navedla, da je glede na rezultate ocene argentinski pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami primerljiv tistemu iz Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (3) | V skladu z drugim pododstavkom člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, da se pravni in nadzorni okvir tretje države lahko obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z drugim pododstavkom člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, da se pravni in nadzorni okvir tretje države lahko obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam navedene uredbe.

| (4) | V skladu s prvim pogojem morajo imeti bonitetne agencije v tretjih državah dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Argentinski pravni in regulativni okvir je v veljavi od leta 1992. Nedavno je bil revidiran in okrepljen, trenutno pa ga sestavljajo Zakon št. 26.831 (zakon o kapitalskih trgih), sprejet 29. novembra 2012 in dopolnjen z Odlokom št. 1023/13 z dne 29. julija 2013, ki določa splošna načela o argentinskih kapitalskih trgih, vključno z vodilnimi načeli, ki jih morajo spoštovati bonitetne agencije, in nove izvedbene uredbe državne komisije za vrednostne papirje (Comision Nacional de Valores – CNV), ki so bile sprejete s Splošno uredbo št. 622/2013 in so vse že v veljavi. Bonitetne agencije morajo poleg tega spoštovati vse določbe kodeksa ravnanja Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO). V skladu s tem regulativnim okvirom morajo biti bonitetne agencije registrirane, CNV pa jih stalno nadzoruje. Zakon št. 26.831 določa nadzorne pristojnosti in pooblastila za sankcije CNV. CNV je pooblaščena, da izvaja inšpekcijske preglede in preiskave v zvezi s fizičnimi in pravnimi osebami, ki jih nadzoruje, zahteva pomoč organov kazenskega pregona, sproži sodne postopke in prijavi kazniva dejanja. CNV za vsako registrirano bonitetno agencijo dvakrat letno izvede inšpekcijski pregled na kraju samem in pregled predložene dokumentacije. V primeru kršitve veljavnih določb lahko CNV naloži kazni, kot so globe ali prepoved opravljanja dejavnosti direktorja, poslovodje, revizorja ali člana odbora za bonitetno ocenjevanje za obdobje vsaj petih let. CNV lahko tudi suspendira ali odpusti odgovorne osebe ali prekliče registracijo oziroma odvzame dovoljenje bonitetni agenciji. CNV na svoji spletni strani vodi javni register izvršilnih zadev, kjer je navedeno, kdaj je bil postopek začet, kakšna je bila končna odločitev in kakšna kazen je bila naložena. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in CNV, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije. Na podlagi tega bi se moralo sklepati, da za bonitetne agencije v Argentini veljajo zahteve za izdajo dovoljenja in registracijo, ki so enakovredne zahtevam iz Uredbe (ES) št. 1060/2009, in da se ureditev nadzora in izvrševanja v Argentini, ki se uporablja za bonitetne agencije, učinkovito izvaja in uveljavlja. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s prvim pogojem morajo imeti bonitetne agencije v tretjih državah dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Argentinski pravni in regulativni okvir je v veljavi od leta 1992. Nedavno je bil revidiran in okrepljen, trenutno pa ga sestavljajo Zakon št. 26.831 (zakon o kapitalskih trgih), sprejet 29. novembra 2012 in dopolnjen z Odlokom št. 1023/13 z dne 29. julija 2013, ki določa splošna načela o argentinskih kapitalskih trgih, vključno z vodilnimi načeli, ki jih morajo spoštovati bonitetne agencije, in nove izvedbene uredbe državne komisije za vrednostne papirje (Comision Nacional de Valores – CNV), ki so bile sprejete s Splošno uredbo št. 622/2013 in so vse že v veljavi. Bonitetne agencije morajo poleg tega spoštovati vse določbe kodeksa ravnanja Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO). V skladu s tem regulativnim okvirom morajo biti bonitetne agencije registrirane, CNV pa jih stalno nadzoruje. Zakon št. 26.831 določa nadzorne pristojnosti in pooblastila za sankcije CNV. CNV je pooblaščena, da izvaja inšpekcijske preglede in preiskave v zvezi s fizičnimi in pravnimi osebami, ki jih nadzoruje, zahteva pomoč organov kazenskega pregona, sproži sodne postopke in prijavi kazniva dejanja. CNV za vsako registrirano bonitetno agencijo dvakrat letno izvede inšpekcijski pregled na kraju samem in pregled predložene dokumentacije. V primeru kršitve veljavnih določb lahko CNV naloži kazni, kot so globe ali prepoved opravljanja dejavnosti direktorja, poslovodje, revizorja ali člana odbora za bonitetno ocenjevanje za obdobje vsaj petih let. CNV lahko tudi suspendira ali odpusti odgovorne osebe ali prekliče registracijo oziroma odvzame dovoljenje bonitetni agenciji. CNV na svoji spletni strani vodi javni register izvršilnih zadev, kjer je navedeno, kdaj je bil postopek začet, kakšna je bila končna odločitev in kakšna kazen je bila naložena. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in CNV, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije. Na podlagi tega bi se moralo sklepati, da za bonitetne agencije v Argentini veljajo zahteve za izdajo dovoljenja in registracijo, ki so enakovredne zahtevam iz Uredbe (ES) št. 1060/2009, in da se ureditev nadzora in izvrševanja v Argentini, ki se uporablja za bonitetne agencije, učinkovito izvaja in uveljavlja.

| (5) | V skladu z drugim pogojem morajo za bonitetno agencijo v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 in Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009, z izjemo členov 6a, 6b, 8a, 8b, 8c in 11a, točke (ba) točke 3 ter točk 3a in 3b oddelka B Priloge I k navedeni uredbi. Pri ocenjevanju, ali je ta pogoj izpolnjen, bi bilo treba ustrezno pozornost nameniti členu 2(1) Uredbe (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) glede datuma uporabe nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1060/2009. Argentinski pravni in nadzorni okvir zahteva, da bonitetne agencije vodijo upravni odbori, ki so odgovorni za zagotavljanje, da se bonitetne agencije preudarno in skrbno upravljajo, da so storitve bonitetnega ocenjevanja neodvisne ter da se nasprotja interesov ustrezno ugotavljajo, upravljajo, razkrivajo in odpravljajo. Bonitetne agencije morajo v ta namen sprejeti ustrezno in učinkovito organizacijsko in upravno ureditev, pa tudi posredovati in hraniti informacije o dejanskih ali potencialnih nasprotjih interesov, povezanih s člani odbora za bonitetno ocenjevanje, člani upravnega odbora, poslovodjami in zaposlenimi, prek sistema za poročanje finančnih informacij (Autopista de la informacion financiera). Bonitetne agencije morajo vzpostaviti in ohranjati stalno ter učinkovito funkcijo za zagotavljanje skladnosti, ki deluje neodvisno in poroča neposredno upravnemu odboru. V zvezi z organizacijskimi procesi in postopki argentinski pravni in nadzorni okvir vsebuje podrobna pravila o uporabi zunanjih izvajalcev, vodenju evidenc in zaupnosti. Bonitetne agencije morajo vsaj enkrat letno opraviti pregled metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja ter spremljati in revidirati bonitetne ocene vsaj štirikrat letno. Argentinski pravni in nadzorni okvir vsebuje številne različne zahteve po razkritju v zvezi z bonitetnimi ocenami in dejavnostjo bonitetnega ocenjevanja, kot so obvezna uporaba kategorij bonitetnih ocen, zahteva po objavi bonitetnih ocen takoj po odločitvi odbora za bonitetno ocenjevanje ter zahteva po predložitvi vseh bonitetnih ocen in bonitetnih poročil za objavo prek sistema za poročanje finančnih informacij na spletni strani CNV. Zato bi moral argentinski pravni in nadzorni okvir doseči iste rezultate kot Uredba (ES) št. 1060/2009 v zvezi z upravljanjem nasprotij interesov, organizacijskimi procesi in postopki, ki jih mora vzpostaviti bonitetna agencija, kakovostjo bonitetnih ocen in metodologijo bonitetnega ocenjevanja, razkritjem bonitetnih ocen ter splošnimi in rednimi razkritji v zvezi z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Tako ta okvir zagotavlja ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z drugim pogojem morajo za bonitetno agencijo v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 in Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009, z izjemo členov 6a, 6b, 8a, 8b, 8c in 11a, točke (ba) točke 3 ter točk 3a in 3b oddelka B Priloge I k navedeni uredbi. Pri ocenjevanju, ali je ta pogoj izpolnjen, bi bilo treba ustrezno pozornost nameniti členu 2(1) Uredbe (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) glede datuma uporabe nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1060/2009. Argentinski pravni in nadzorni okvir zahteva, da bonitetne agencije vodijo upravni odbori, ki so odgovorni za zagotavljanje, da se bonitetne agencije preudarno in skrbno upravljajo, da so storitve bonitetnega ocenjevanja neodvisne ter da se nasprotja interesov ustrezno ugotavljajo, upravljajo, razkrivajo in odpravljajo. Bonitetne agencije morajo v ta namen sprejeti ustrezno in učinkovito organizacijsko in upravno ureditev, pa tudi posredovati in hraniti informacije o dejanskih ali potencialnih nasprotjih interesov, povezanih s člani odbora za bonitetno ocenjevanje, člani upravnega odbora, poslovodjami in zaposlenimi, prek sistema za poročanje finančnih informacij (Autopista de la informacion financiera). Bonitetne agencije morajo vzpostaviti in ohranjati stalno ter učinkovito funkcijo za zagotavljanje skladnosti, ki deluje neodvisno in poroča neposredno upravnemu odboru. V zvezi z organizacijskimi procesi in postopki argentinski pravni in nadzorni okvir vsebuje podrobna pravila o uporabi zunanjih izvajalcev, vodenju evidenc in zaupnosti. Bonitetne agencije morajo vsaj enkrat letno opraviti pregled metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja ter spremljati in revidirati bonitetne ocene vsaj štirikrat letno. Argentinski pravni in nadzorni okvir vsebuje številne različne zahteve po razkritju v zvezi z bonitetnimi ocenami in dejavnostjo bonitetnega ocenjevanja, kot so obvezna uporaba kategorij bonitetnih ocen, zahteva po objavi bonitetnih ocen takoj po odločitvi odbora za bonitetno ocenjevanje ter zahteva po predložitvi vseh bonitetnih ocen in bonitetnih poročil za objavo prek sistema za poročanje finančnih informacij na spletni strani CNV. Zato bi moral argentinski pravni in nadzorni okvir doseči iste rezultate kot Uredba (ES) št. 1060/2009 v zvezi z upravljanjem nasprotij interesov, organizacijskimi procesi in postopki, ki jih mora vzpostaviti bonitetna agencija, kakovostjo bonitetnih ocen in metodologijo bonitetnega ocenjevanja, razkritjem bonitetnih ocen ter splošnimi in rednimi razkritji v zvezi z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Tako ta okvir zagotavlja ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja.

| (6) | V skladu s tretjim pogojem mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologije bonitetnega ocenjevanja. CNV je upravni organ, zato se zanj uporablja Zakon št. 19.549 z dne 3. aprila 1972, tj. zakon o upravnih postopkih. CNV deluje prek upravnih aktov v okviru pooblastil, ki so mu bila podeljena. Kolikor je mogoče ugotoviti, ne obstaja nobena pravna določba o pooblastitvi CNV ali katerega koli drugega javnega organa, v skladu s katero lahko ta vpliva na vsebino bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s tretjim pogojem mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologije bonitetnega ocenjevanja. CNV je upravni organ, zato se zanj uporablja Zakon št. 19.549 z dne 3. aprila 1972, tj. zakon o upravnih postopkih. CNV deluje prek upravnih aktov v okviru pooblastil, ki so mu bila podeljena. Kolikor je mogoče ugotoviti, ne obstaja nobena pravna določba o pooblastitvi CNV ali katerega koli drugega javnega organa, v skladu s katero lahko ta vpliva na vsebino bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja.

| (7) | Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, se lahko šteje, da argentinski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato bi bilo treba argentinski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnavati kot okvir, enakovreden pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenemu z Uredbo (ES) št. 1060/2009. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj argentinskega pravnega in nadzornega okvira za bonitetne agencije ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. |
| --- | --- |

(7)

Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, se lahko šteje, da argentinski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato bi bilo treba argentinski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnavati kot okvir, enakovreden pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenemu z Uredbo (ES) št. 1060/2009. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj argentinskega pravnega in nadzornega okvira za bonitetne agencije ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 5 Uredbe (ES) št. 1060/2009 se veljavni argentinski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013., str. 1).

2

---

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/71 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/71

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 28. aprila 2014

o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Mehike za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

(2014/247/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (1), zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 22. oktobra 2012 podelila mandat Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) in ga prosila za nasvet v zvezi s tehnično oceno pravnega in nadzornega okvira Mehike v zvezi z bonitetnimi agencijami. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 22. oktobra 2012 podelila mandat Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) in ga prosila za nasvet v zvezi s tehnično oceno pravnega in nadzornega okvira Mehike v zvezi z bonitetnimi agencijami.

| (2) | ESMA je v svojem tehničnem nasvetu z dne 31. maja 2013 navedla, da je glede na rezultate ocene mehiški pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami primerljiv tistemu iz Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(2)

ESMA je v svojem tehničnem nasvetu z dne 31. maja 2013 navedla, da je glede na rezultate ocene mehiški pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami primerljiv tistemu iz Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (3) | V skladu z drugim pododstavkom člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, da se pravni in nadzorni okvir tretje države lahko obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z drugim pododstavkom člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, da se pravni in nadzorni okvir tretje države lahko obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam navedene uredbe.

| (4) | V skladu s prvim pogojem morajo imeti bonitetne agencije v tretjih državah dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. V Mehiki bonitetne agencije od julija 1993 ureja in nadzira mehiška komisija za bančništvo in vrednostne papirje (Comisión Nacional Bancaria y de Valores – CNBV). Bonitetne agencije morajo od decembra 1999 pridobiti predhodno dovoljenje CNVB, če želijo poslovati in opravljati storitve bonitetnega ocenjevanja. CNBV je 17. februarja 2013 v svojem uradnem listu objavila uredbo o bonitetnih agencijah (Disposiciones Aplicables a las Institutiones Calificadoras de Valores), ki je bila kasneje spremenjena in je še vedno v veljavi. CNBV ima pooblastilo za preiskavo vseh dejanj ali zadev, ki bi lahko predstavljale kršenje zakona. Pooblaščena je tudi, da zahteva vse vrste informacij in dokumentov, izvaja inšpekcijske preglede na kraju samem ter pozove k sodelovanju katero koli osebo, ki bi lahko prispevala k preiskavi. Bonitetnim agencijam se lahko trajno ali začasno prepove opravljanje dejavnosti, se jih začasno suspendira ali se jim odvzame dovoljenje. CNBV ima tudi pooblastilo za nalaganje upravnih kazni. CNBV je izvedla letne preglede skladnosti registriranih bonitetnih agencij, na podlagi katerih je podala pripombe in naložila sankcije. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in CNBV, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije. Na podlagi tega bi se moralo sklepati, da za bonitetne agencije v Mehiki veljajo zahteve za izdajo dovoljenja in registracijo, ki so enakovredne zahtevam iz Uredbe (ES) št. 1060/2009, in da se ureditev nadzora in izvrševanja v Mehiki, ki se uporablja za bonitetne agencije, učinkovito izvaja in uveljavlja. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s prvim pogojem morajo imeti bonitetne agencije v tretjih državah dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. V Mehiki bonitetne agencije od julija 1993 ureja in nadzira mehiška komisija za bančništvo in vrednostne papirje (Comisión Nacional Bancaria y de Valores – CNBV). Bonitetne agencije morajo od decembra 1999 pridobiti predhodno dovoljenje CNVB, če želijo poslovati in opravljati storitve bonitetnega ocenjevanja. CNBV je 17. februarja 2013 v svojem uradnem listu objavila uredbo o bonitetnih agencijah (Disposiciones Aplicables a las Institutiones Calificadoras de Valores), ki je bila kasneje spremenjena in je še vedno v veljavi. CNBV ima pooblastilo za preiskavo vseh dejanj ali zadev, ki bi lahko predstavljale kršenje zakona. Pooblaščena je tudi, da zahteva vse vrste informacij in dokumentov, izvaja inšpekcijske preglede na kraju samem ter pozove k sodelovanju katero koli osebo, ki bi lahko prispevala k preiskavi. Bonitetnim agencijam se lahko trajno ali začasno prepove opravljanje dejavnosti, se jih začasno suspendira ali se jim odvzame dovoljenje. CNBV ima tudi pooblastilo za nalaganje upravnih kazni. CNBV je izvedla letne preglede skladnosti registriranih bonitetnih agencij, na podlagi katerih je podala pripombe in naložila sankcije. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in CNBV, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije. Na podlagi tega bi se moralo sklepati, da za bonitetne agencije v Mehiki veljajo zahteve za izdajo dovoljenja in registracijo, ki so enakovredne zahtevam iz Uredbe (ES) št. 1060/2009, in da se ureditev nadzora in izvrševanja v Mehiki, ki se uporablja za bonitetne agencije, učinkovito izvaja in uveljavlja.

| (5) | V skladu z drugim pogojem morajo za bonitetno agencijo v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 in Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009, z izjemo členov 6a, 6b, 8a, 8b, 8c in 11a, točke (ba) točke 3 ter točk 3a in 3b oddelka B Priloge I k navedeni uredbi. Pri ocenjevanju, ali je ta pogoj izpolnjen, bi bilo treba ustrezno pozornost nameniti členu 2(1) Uredbe (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) glede datuma uporabe nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1060/2009. Mehiški pravni in nadzorni okvir v zvezi s korporativnim upravljanjem od bonitetnih agencij zahteva, da imajo upravni odbor, ki ima največ 21 direktorjev, od katerih jih vsaj 25 % izpolnjuje zahteve glede neodvisnosti. Neodvisni direktorji so med drugim pristojni za razvoj politike in metodologij bonitetnega ocenjevanja, učinkovitost sistema notranjega nadzora ter nadzorovanje postopkov zagotavljanja skladnosti in upravljanja. Nasprotja interesov se morajo ugotavljati in upravljati, odgovorno osebo za zagotavljanje skladnosti pa je treba obvestiti, če je smiselno, o vseh potencialnih nasprotjih interesov, ki bi lahko vplivala na bonitetne ocene. Če bonitetna agencija ugotovi obstoj nasprotij interesov, ki bi lahko vplivala na bonitetne ocene, ne sme opravljati storitev. Mehiški pravni in nadzorni okvir vsebuje obsežne organizacijske zahteve glede vodenja evidenc in zaupnosti ter določa, da morajo bonitetne agencije biti v celoti odgovorne za vse dejavnosti, ki jih izvedejo zunanji izvajalci. Zunanje izvajalce storitev bonitetnih agencij prav tako nadzira CNBV. Bonitetne agencije morajo vzpostaviti formalno funkcijo pregleda za pregledovanje metodologij in modelov bonitetnega ocenjevanja, mehiški pravni in nadzorni okvir pa vsebuje vrsto različnih zahtev po razkritju v zvezi z bonitetnimi ocenami in dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Zato bi moral mehiški pravni in nadzorni okvir doseči iste rezultate kot Uredba (ES) št. 1060/2009 v zvezi z upravljanjem nasprotij interesov, organizacijskimi procesi in postopki, ki jih mora vzpostaviti bonitetna agencija, kakovostjo bonitetnih ocen in metodologijo bonitetnega ocenjevanja, razkritjem bonitetnih ocen ter splošnimi in rednimi razkritji v zvezi z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Tako zagotavlja ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z drugim pogojem morajo za bonitetno agencijo v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 in Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009, z izjemo členov 6a, 6b, 8a, 8b, 8c in 11a, točke (ba) točke 3 ter točk 3a in 3b oddelka B Priloge I k navedeni uredbi. Pri ocenjevanju, ali je ta pogoj izpolnjen, bi bilo treba ustrezno pozornost nameniti členu 2(1) Uredbe (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) glede datuma uporabe nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1060/2009. Mehiški pravni in nadzorni okvir v zvezi s korporativnim upravljanjem od bonitetnih agencij zahteva, da imajo upravni odbor, ki ima največ 21 direktorjev, od katerih jih vsaj 25 % izpolnjuje zahteve glede neodvisnosti. Neodvisni direktorji so med drugim pristojni za razvoj politike in metodologij bonitetnega ocenjevanja, učinkovitost sistema notranjega nadzora ter nadzorovanje postopkov zagotavljanja skladnosti in upravljanja. Nasprotja interesov se morajo ugotavljati in upravljati, odgovorno osebo za zagotavljanje skladnosti pa je treba obvestiti, če je smiselno, o vseh potencialnih nasprotjih interesov, ki bi lahko vplivala na bonitetne ocene. Če bonitetna agencija ugotovi obstoj nasprotij interesov, ki bi lahko vplivala na bonitetne ocene, ne sme opravljati storitev. Mehiški pravni in nadzorni okvir vsebuje obsežne organizacijske zahteve glede vodenja evidenc in zaupnosti ter določa, da morajo bonitetne agencije biti v celoti odgovorne za vse dejavnosti, ki jih izvedejo zunanji izvajalci. Zunanje izvajalce storitev bonitetnih agencij prav tako nadzira CNBV. Bonitetne agencije morajo vzpostaviti formalno funkcijo pregleda za pregledovanje metodologij in modelov bonitetnega ocenjevanja, mehiški pravni in nadzorni okvir pa vsebuje vrsto različnih zahtev po razkritju v zvezi z bonitetnimi ocenami in dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Zato bi moral mehiški pravni in nadzorni okvir doseči iste rezultate kot Uredba (ES) št. 1060/2009 v zvezi z upravljanjem nasprotij interesov, organizacijskimi procesi in postopki, ki jih mora vzpostaviti bonitetna agencija, kakovostjo bonitetnih ocen in metodologijo bonitetnega ocenjevanja, razkritjem bonitetnih ocen ter splošnimi in rednimi razkritji v zvezi z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Tako zagotavlja ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja.

| (6) | V skladu s tretjim pogojem mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologije bonitetnega ocenjevanja. Mehiška ustava določa, da lahko upravni organi ukrepajo samo, kadar imajo izrecno pooblastilo ali pristojnost v skladu z zadevno zakonodajo. Kolikor je mogoče ugotoviti, ne obstaja nobena pravna določba o pooblastitvi CNBV ali katerega koli drugega javnega organa, v skladu s katero lahko ta vpliva na vsebino bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s tretjim pogojem mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologije bonitetnega ocenjevanja. Mehiška ustava določa, da lahko upravni organi ukrepajo samo, kadar imajo izrecno pooblastilo ali pristojnost v skladu z zadevno zakonodajo. Kolikor je mogoče ugotoviti, ne obstaja nobena pravna določba o pooblastitvi CNBV ali katerega koli drugega javnega organa, v skladu s katero lahko ta vpliva na vsebino bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja.

| (7) | Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, se lahko šteje, da mehiški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato bi bilo treba mehiški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnavati kot okvir, enakovreden pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenemu z Uredbo (ES) št. 1060/2009. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj mehiškega pravnega in nadzornega okvira za bonitetne agencije ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. |
| --- | --- |

(7)

Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, se lahko šteje, da mehiški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato bi bilo treba mehiški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnavati kot okvir, enakovreden pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenemu z Uredbo (ES) št. 1060/2009. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj mehiškega pravnega in nadzornega okvira za bonitetne agencije ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 5 Uredbe (ES) št. 1060/2009 se veljavni mehiški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013., str. 1).

2

---

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/73 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/73

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 28. aprila 2014

o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Singapurja za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

(2014/248/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (1) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 22. oktobra 2012 podelila mandat Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) in ga prosila za nasvet v zvezi s tehnično oceno pravnega in nadzornega okvira Singapurja v zvezi z bonitetnimi agencijami. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 22. oktobra 2012 podelila mandat Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) in ga prosila za nasvet v zvezi s tehnično oceno pravnega in nadzornega okvira Singapurja v zvezi z bonitetnimi agencijami.

| (2) | ESMA je v svojem tehničnem nasvetu z dne 31. maja 2013 navedla, da je glede na rezultate ocene singapurski pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami primerljiv tistemu iz Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(2)

ESMA je v svojem tehničnem nasvetu z dne 31. maja 2013 navedla, da je glede na rezultate ocene singapurski pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami primerljiv tistemu iz Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (3) | V skladu z drugim pododstavkom člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, da se pravni in nadzorni okvir tretje države lahko obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z drugim pododstavkom člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, da se pravni in nadzorni okvir tretje države lahko obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam navedene uredbe.

| (4) | V skladu s prvim pogojem morajo imeti bonitetne agencije v tretjih državah dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Singapurski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije je začel veljati 17. januarja 2012. Centralna banka Singapurja (Monetary Authority of Singapore – MAS) ima pooblastilo za sprejemanje sekundarne zakonodaje na podlagi zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. V skladu z zakonom morajo bonitetne agencije pridobiti dovoljenje za opravljanje storitev na kapitalskih trgih, da lahko izvajajo storitve bonitetnega ocenjevanja v Singapurju, in so pod stalnim nadzorom MAS. Predpisi MAS, ki veljajo za bonitetne agencije z dovoljenjem za opravljanje storitev na kapitalskih trgih, vključujejo predpise o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih v zvezi z izdajo dovoljenj in izvajanjem poslov ter v zvezi s finančnimi zahtevami in zahtevami glede kritja za imetnike dovoljenja za opravljanje storitev na kapitalskih trgih, kot tudi pravno zavezujoč kodeks ravnanja za bonitetne agencije. Singapurski pravni in nadzorni okvir daje MAS vsa pooblastila, ki mu omogočajo preiskave glede izpolnjevanja pravnih obveznosti bonitetnih agencij; poleg tega morajo bonitetne agencije MAS redno obveščati o vseh spremembah njihovih podatkov ter MAS predložiti finančne podatke. MAS ima pooblastilo za inšpekcijske preglede bonitetnih agencij z dovoljenjem za opravljanje storitev na kapitalskih trgih, slednje pa morajo MAS omogočiti neomejen dostop do poslovnih knjig, računovodskih evidenc in dokumentov ter zagotoviti informacije in ukrepe, potrebne za izvedbo pregleda. MAS je pristojen za izdelavo kopij ali zaseg vseh predloženih poslovnih knjig ter se lahko sklicuje na preiskovalna pooblastila, ki zahtevajo predložitev dokumentov. Do aprila 2012 so bile v Singapurju tri bonitetne agencije z dovoljenjem in v prvih osmih mesecih leta 2013 je MAS izvedel en inšpekcijski pregled na kraju samem. MAS ima poleg tega pooblastilo, da izda pisna navodila bonitetni agenciji, ki se ne nanašajo na vsebino bonitetnih ocen, obete glede bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja, če meni, da je to potrebno in primerno zaradi javnega interesa ali zaščite vlagateljev, odvzame dovoljenje ali začasno prepove opravljanje dejavnosti bonitetne agencije in objavi informacije v zvezi z morebitnimi kršitvami regulativnih obveznosti s strani bonitetne agencije. MAS lahko zadeve predloži pristojnim nacionalnim organom za namene kazenske preiskave ali sodnega pregona. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in MAS, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije. Na podlagi tega bi se moralo sklepati, da za bonitetne agencije v Singapurju veljajo zahteve za izdajo dovoljenja in registracijo, ki so enakovredne zahtevam iz Uredbe (ES) št. 1060/2009, in da se ureditev nadzora in izvrševanja v Singapurju, ki se uporablja za bonitetne agencije, učinkovito izvaja in uveljavlja. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s prvim pogojem morajo imeti bonitetne agencije v tretjih državah dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Singapurski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije je začel veljati 17. januarja 2012. Centralna banka Singapurja (Monetary Authority of Singapore – MAS) ima pooblastilo za sprejemanje sekundarne zakonodaje na podlagi zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. V skladu z zakonom morajo bonitetne agencije pridobiti dovoljenje za opravljanje storitev na kapitalskih trgih, da lahko izvajajo storitve bonitetnega ocenjevanja v Singapurju, in so pod stalnim nadzorom MAS. Predpisi MAS, ki veljajo za bonitetne agencije z dovoljenjem za opravljanje storitev na kapitalskih trgih, vključujejo predpise o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih v zvezi z izdajo dovoljenj in izvajanjem poslov ter v zvezi s finančnimi zahtevami in zahtevami glede kritja za imetnike dovoljenja za opravljanje storitev na kapitalskih trgih, kot tudi pravno zavezujoč kodeks ravnanja za bonitetne agencije. Singapurski pravni in nadzorni okvir daje MAS vsa pooblastila, ki mu omogočajo preiskave glede izpolnjevanja pravnih obveznosti bonitetnih agencij; poleg tega morajo bonitetne agencije MAS redno obveščati o vseh spremembah njihovih podatkov ter MAS predložiti finančne podatke. MAS ima pooblastilo za inšpekcijske preglede bonitetnih agencij z dovoljenjem za opravljanje storitev na kapitalskih trgih, slednje pa morajo MAS omogočiti neomejen dostop do poslovnih knjig, računovodskih evidenc in dokumentov ter zagotoviti informacije in ukrepe, potrebne za izvedbo pregleda. MAS je pristojen za izdelavo kopij ali zaseg vseh predloženih poslovnih knjig ter se lahko sklicuje na preiskovalna pooblastila, ki zahtevajo predložitev dokumentov. Do aprila 2012 so bile v Singapurju tri bonitetne agencije z dovoljenjem in v prvih osmih mesecih leta 2013 je MAS izvedel en inšpekcijski pregled na kraju samem. MAS ima poleg tega pooblastilo, da izda pisna navodila bonitetni agenciji, ki se ne nanašajo na vsebino bonitetnih ocen, obete glede bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja, če meni, da je to potrebno in primerno zaradi javnega interesa ali zaščite vlagateljev, odvzame dovoljenje ali začasno prepove opravljanje dejavnosti bonitetne agencije in objavi informacije v zvezi z morebitnimi kršitvami regulativnih obveznosti s strani bonitetne agencije. MAS lahko zadeve predloži pristojnim nacionalnim organom za namene kazenske preiskave ali sodnega pregona. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in MAS, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije. Na podlagi tega bi se moralo sklepati, da za bonitetne agencije v Singapurju veljajo zahteve za izdajo dovoljenja in registracijo, ki so enakovredne zahtevam iz Uredbe (ES) št. 1060/2009, in da se ureditev nadzora in izvrševanja v Singapurju, ki se uporablja za bonitetne agencije, učinkovito izvaja in uveljavlja.

| (5) | V skladu z drugim pogojem morajo za bonitetno agencijo v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 in Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009, z izjemo členov 6a, 6b, 8a, 8b, 8c in 11a, točke (ba) točke 3 ter točk 3a in 3b oddelka B Priloge I k navedeni uredbi. Pri ocenjevanju, ali je ta pogoj izpolnjen, bi bilo treba ustrezno pozornost nameniti členu 2(1) Uredbe (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) glede datuma uporabe nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1060/2009. Kar zadeva korporativno upravljanje, singapurski pravni in nadzorni okvir določa splošno obveznost za bonitetne agencije, njihove vodstvene delavce ter njihove zaposlene, da svoje naloge opravljajo neodvisno, dejanska neodvisnost direktorjev pa je zagotovljena z zahtevami po izvajanju posebnih politik in se mora dokazati MAS. Imenovanje izvršnega direktorja ali direktorja v bonitetni agenciji mora potrditi MAS, pri čemer upošteva izkušnje, strokovno znanje in pretekle dosežke kandidata. MAS ima tudi pooblastilo, da zahteva odstavitev izvršnega direktorja, direktorja ali drugih vodstvenih delavcev bonitetne agencije, če meni, da te osebe ne opravljajo svojih dolžnosti, kot so dolžnosti v zvezi z nasprotji interesov ter funkcijo pregleda in zagotavljanja skladnosti. Singapurski pravni in nadzorni okvir vsebuje obsežne določbe v zvezi z ugotavljanjem, odpravljanjem, upravljanjem in razkrivanjem dejanskih ali potencialnih nasprotij interesov. Navedeni okvir od bonitetnih agencij tudi zahteva, da vzpostavijo strogo in formalno funkcijo pregleda za pregledovanje metodologij bonitetnega ocenjevanja, in vsebuje vrsto organizacijskih zahtev za zagotavljanje skladnosti z veljavnimi zakoni in predpisi ter zahtev po razkritju, kot so zahteve o informacijah, ki jih je treba objaviti pri izdaji bonitetnih ocen, ter o letnih razkritjih v zvezi z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Zato bi moral singapurski pravni in nadzorni okvir doseči iste rezultate kot Uredba (ES) št. 1060/2009 v zvezi z upravljanjem nasprotij interesov, organizacijskimi procesi in postopki, ki jih mora vzpostaviti bonitetna agencija, kakovostjo bonitetnih ocen in metodologijo bonitetnega ocenjevanja, razkritjem bonitetnih ocen ter splošnimi in rednimi razkritji v zvezi z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Tako ta okvir zagotavlja ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z drugim pogojem morajo za bonitetno agencijo v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 in Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009, z izjemo členov 6a, 6b, 8a, 8b, 8c in 11a, točke (ba) točke 3 ter točk 3a in 3b oddelka B Priloge I k navedeni uredbi. Pri ocenjevanju, ali je ta pogoj izpolnjen, bi bilo treba ustrezno pozornost nameniti členu 2(1) Uredbe (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) glede datuma uporabe nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1060/2009. Kar zadeva korporativno upravljanje, singapurski pravni in nadzorni okvir določa splošno obveznost za bonitetne agencije, njihove vodstvene delavce ter njihove zaposlene, da svoje naloge opravljajo neodvisno, dejanska neodvisnost direktorjev pa je zagotovljena z zahtevami po izvajanju posebnih politik in se mora dokazati MAS. Imenovanje izvršnega direktorja ali direktorja v bonitetni agenciji mora potrditi MAS, pri čemer upošteva izkušnje, strokovno znanje in pretekle dosežke kandidata. MAS ima tudi pooblastilo, da zahteva odstavitev izvršnega direktorja, direktorja ali drugih vodstvenih delavcev bonitetne agencije, če meni, da te osebe ne opravljajo svojih dolžnosti, kot so dolžnosti v zvezi z nasprotji interesov ter funkcijo pregleda in zagotavljanja skladnosti. Singapurski pravni in nadzorni okvir vsebuje obsežne določbe v zvezi z ugotavljanjem, odpravljanjem, upravljanjem in razkrivanjem dejanskih ali potencialnih nasprotij interesov. Navedeni okvir od bonitetnih agencij tudi zahteva, da vzpostavijo strogo in formalno funkcijo pregleda za pregledovanje metodologij bonitetnega ocenjevanja, in vsebuje vrsto organizacijskih zahtev za zagotavljanje skladnosti z veljavnimi zakoni in predpisi ter zahtev po razkritju, kot so zahteve o informacijah, ki jih je treba objaviti pri izdaji bonitetnih ocen, ter o letnih razkritjih v zvezi z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Zato bi moral singapurski pravni in nadzorni okvir doseči iste rezultate kot Uredba (ES) št. 1060/2009 v zvezi z upravljanjem nasprotij interesov, organizacijskimi procesi in postopki, ki jih mora vzpostaviti bonitetna agencija, kakovostjo bonitetnih ocen in metodologijo bonitetnega ocenjevanja, razkritjem bonitetnih ocen ter splošnimi in rednimi razkritji v zvezi z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Tako ta okvir zagotavlja ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja.

| (6) | V skladu s tretjim pogojem mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologije bonitetnega ocenjevanja. Kolikor je mogoče ugotoviti, ne obstaja nobena pravna določba o pooblastitvi MAS ali katerega koli drugega javnega organa, v skladu s katero lahko ta vpliva na vsebino bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja. Vsako ravnanje MAS, ki ni v skladu z njegovimi pooblastili, je lahko predmet sodne presoje. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s tretjim pogojem mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologije bonitetnega ocenjevanja. Kolikor je mogoče ugotoviti, ne obstaja nobena pravna določba o pooblastitvi MAS ali katerega koli drugega javnega organa, v skladu s katero lahko ta vpliva na vsebino bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja. Vsako ravnanje MAS, ki ni v skladu z njegovimi pooblastili, je lahko predmet sodne presoje.

| (7) | Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, se lahko šteje, da singapurski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato bi bilo treba singapurski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnavati kot okvir, enakovreden pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenemu z Uredbo (ES) št. 1060/2009. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj singapurskega pravnega in nadzornega okvira za bonitetne agencije ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. |
| --- | --- |

(7)

Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, se lahko šteje, da singapurski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato bi bilo treba singapurski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnavati kot okvir, enakovreden pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenemu z Uredbo (ES) št. 1060/2009. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj singapurskega pravnega in nadzornega okvira za bonitetne agencije ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 5 Uredbe (ES) št. 1060/2009 se veljavni singapurski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013., str. 1).

2

---

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/76

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 28. aprila 2014

o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Hongkonga za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

(2014/249/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (1), zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 22. oktobra 2012 podelila mandat Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) in ga prosila za nasvet v zvezi s tehnično oceno pravnega in nadzornega okvira Hongkonga v zvezi z bonitetnimi agencijami. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 22. oktobra 2012 podelila mandat Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) in ga prosila za nasvet v zvezi s tehnično oceno pravnega in nadzornega okvira Hongkonga v zvezi z bonitetnimi agencijami.

| (2) | ESMA je v svojem tehničnem nasvetu z dne 31. maja 2013 navedla, da je glede na rezultate ocene hongkonški pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami primerljiv tistemu iz Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(2)

ESMA je v svojem tehničnem nasvetu z dne 31. maja 2013 navedla, da je glede na rezultate ocene hongkonški pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami primerljiv tistemu iz Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (3) | V skladu z drugim pododstavkom člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, da se pravni in nadzorni okvir tretje države lahko obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z drugim pododstavkom člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, da se pravni in nadzorni okvir tretje države lahko obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam navedene uredbe.

| (4) | V skladu s prvim pogojem morajo imeti bonitetne agencije v tretjih državah dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Hongkonški pravni in regulativni okvir za bonitetne agencije je sestavljen iz odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter kodeksa ravnanja za osebe, ki opravljajo storitve bonitetnega ocenjevanja; spremembe kodeksa so začele veljati 1. junija 2011. Bonitetne agencije in njihovi bonitetni analitiki, ki opravljajo storitve bonitetnega ocenjevanja v Hongkongu, morajo imeti dovoljenje za opravljanje teh storitev in so pod nadzorom hongkonške komisije za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle (Securities and Futures Commission – SFC). Hongkonški pravni in nadzorni okvir daje SFC vsa pooblastila, ki mu omogočajo preiskave glede izpolnjevanja pravnih obveznosti bonitetnih agencij. SFC lahko regulirane in neregulirane osebe prisili, da predložijo informacije in dokumente v zvezi s preiskavo, vključno s trgovinskimi evidencami, bančnimi izpiski, telefonskimi in internetnimi evidencami in informacijami o dejanskem lastništvu. To pooblastilo se uporablja za osebe, ki so predmet preiskave ali za katere SFC upravičeno domneva, da imajo informacije, pomembne za preiskavo. Če obstaja tveganje uničenja ali odstranitve dokazov, bega osebe, ki je predmet preiskave, ali do drugih pomislekov, ima SFC poleg tega pooblastilo, da dostopa do zasebnih prostorov reguliranih in nereguliranih oseb, potem ko je sodni organ izdal nalog za hišno preiskavo. SFC ima tudi vsa pooblastila za sprejetje kazenskih, civilnih, upravnih in drugih ukrepov. Ta vključujejo upravno pooblastilo, da naloži disciplinske sankcije osebam, ki imajo dovoljenje ali so registrirane pri SFC, da naloži omejitve osebam z dovoljenjem oziroma registriranim osebam v zvezi z njihovimi poslovnimi dejavnostmi, da dokončno ali začasno odvzame dovoljenje oziroma prekliče registracijo takim osebam in da izdaja opomine, predpiše obveznosti ali naloži globe osebam z dovoljenjem oziroma registriranim osebam v višini do 10 milijonov hongkonških dolarjev oziroma trikratnika pridobljenega dobička ali preprečene izgube. SFC je tudi pristojna, da pri pristojnem sodišču vloži vlogo za izdajo sodne prepovedi (določenega) ravnanja ali odreditev odprave kršitve. Poleg inšpekcij na kraju samem SFC izvaja nadzor tudi drugače, in sicer prek komunikacije z bonitetnimi agencijami z dovoljenjem, tako da bi razumela njihove poslovne modele in načrte ter tveganja, povezana s takimi dejavnostmi, ter opredelila in ocenila tveganja, ki izhajajo iz njihovih poslovnih dejavnosti. Informacije o bonitetnih agencijah z dovoljenjem se zbirajo prek dokumentov, predloženih SFC, ki med drugim vključujejo revidirane letne računovodske izkaze in poročila o letnih kontrolnih pregledih. SFC spremlja tudi pritožbe in kršitve, ki jih bonitetne agencije prijavijo same. Ker je ureditev za hongkonške bonitetne agencije začela veljati 1. junija 2011, so vse bonitetne agencije z dovoljenjem predmet trajnega nadzora in izvršilnih pooblastil SFC. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in SFC, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije. Na podlagi tega bi se moralo sklepati, da za bonitetne agencije v Hong Kongu veljajo zahteve za izdajo dovoljenja in registracijo, ki so enakovredne zahtevam iz Uredbe (ES) št. 1060/2009, in da se ureditve nadzora in izvrševanja v Hong Kongu, ki se uporabljajo za bonitetne agencije, učinkovito izvajajo in uveljavljajo. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s prvim pogojem morajo imeti bonitetne agencije v tretjih državah dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Hongkonški pravni in regulativni okvir za bonitetne agencije je sestavljen iz odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter kodeksa ravnanja za osebe, ki opravljajo storitve bonitetnega ocenjevanja; spremembe kodeksa so začele veljati 1. junija 2011. Bonitetne agencije in njihovi bonitetni analitiki, ki opravljajo storitve bonitetnega ocenjevanja v Hongkongu, morajo imeti dovoljenje za opravljanje teh storitev in so pod nadzorom hongkonške komisije za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle (Securities and Futures Commission – SFC). Hongkonški pravni in nadzorni okvir daje SFC vsa pooblastila, ki mu omogočajo preiskave glede izpolnjevanja pravnih obveznosti bonitetnih agencij. SFC lahko regulirane in neregulirane osebe prisili, da predložijo informacije in dokumente v zvezi s preiskavo, vključno s trgovinskimi evidencami, bančnimi izpiski, telefonskimi in internetnimi evidencami in informacijami o dejanskem lastništvu. To pooblastilo se uporablja za osebe, ki so predmet preiskave ali za katere SFC upravičeno domneva, da imajo informacije, pomembne za preiskavo. Če obstaja tveganje uničenja ali odstranitve dokazov, bega osebe, ki je predmet preiskave, ali do drugih pomislekov, ima SFC poleg tega pooblastilo, da dostopa do zasebnih prostorov reguliranih in nereguliranih oseb, potem ko je sodni organ izdal nalog za hišno preiskavo. SFC ima tudi vsa pooblastila za sprejetje kazenskih, civilnih, upravnih in drugih ukrepov. Ta vključujejo upravno pooblastilo, da naloži disciplinske sankcije osebam, ki imajo dovoljenje ali so registrirane pri SFC, da naloži omejitve osebam z dovoljenjem oziroma registriranim osebam v zvezi z njihovimi poslovnimi dejavnostmi, da dokončno ali začasno odvzame dovoljenje oziroma prekliče registracijo takim osebam in da izdaja opomine, predpiše obveznosti ali naloži globe osebam z dovoljenjem oziroma registriranim osebam v višini do 10 milijonov hongkonških dolarjev oziroma trikratnika pridobljenega dobička ali preprečene izgube. SFC je tudi pristojna, da pri pristojnem sodišču vloži vlogo za izdajo sodne prepovedi (določenega) ravnanja ali odreditev odprave kršitve. Poleg inšpekcij na kraju samem SFC izvaja nadzor tudi drugače, in sicer prek komunikacije z bonitetnimi agencijami z dovoljenjem, tako da bi razumela njihove poslovne modele in načrte ter tveganja, povezana s takimi dejavnostmi, ter opredelila in ocenila tveganja, ki izhajajo iz njihovih poslovnih dejavnosti. Informacije o bonitetnih agencijah z dovoljenjem se zbirajo prek dokumentov, predloženih SFC, ki med drugim vključujejo revidirane letne računovodske izkaze in poročila o letnih kontrolnih pregledih. SFC spremlja tudi pritožbe in kršitve, ki jih bonitetne agencije prijavijo same. Ker je ureditev za hongkonške bonitetne agencije začela veljati 1. junija 2011, so vse bonitetne agencije z dovoljenjem predmet trajnega nadzora in izvršilnih pooblastil SFC. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in SFC, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije. Na podlagi tega bi se moralo sklepati, da za bonitetne agencije v Hong Kongu veljajo zahteve za izdajo dovoljenja in registracijo, ki so enakovredne zahtevam iz Uredbe (ES) št. 1060/2009, in da se ureditve nadzora in izvrševanja v Hong Kongu, ki se uporabljajo za bonitetne agencije, učinkovito izvajajo in uveljavljajo.

| (5) | V skladu z drugim pogojem morajo za bonitetno agencijo v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 in Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009, z izjemo členov 6a, 6b, 8a, 8b, 8c in 11a, točke (ba) točke 3 ter točk 3a in 3b oddelka B Priloge I k navedeni uredbi. Pri ocenjevanju, ali je ta pogoj izpolnjen, bi bilo treba ustrezno pozornost nameniti členu 2(1) Uredbe (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) glede datuma uporabe nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1060/2009. Hongkonški pravni in nadzorni okvir določa podrobne zahteve glede korporativnega upravljanja. Upravni odbor in vodstveni delavci, odgovorni za regulirane dejavnosti, nosijo glavno odgovornost za zagotavljanje, da se v bonitetni agenciji spoštujejo ustrezni standardi ravnanja ter pravilni postopki. Bonitetne agencije morajo imeti dva odgovorna vodstvena delavca, pri čemer mora oba potrditi SFC, vsaj eden od njiju pa mora biti izvršni direktor v skladu z odlokom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. Obstajajo obsežne določbe v zvezi z nasprotji interesov, ki od bonitetnih agencij zahtevajo, da ugotovijo in odpravijo ali upravljajo nasprotja interesov ter da so organizirane na način, ki zagotavlja, da njihovi poslovni interesi ne vplivajo na neodvisnost in natančnost njihovih bonitetnih ocen, pa tudi določbe v zvezi z organizacijskimi zahtevami, vključno z najemanjem zunanjih izvajalcev, vodenjem evidenc in zaupnostjo. V smislu organizacijskih zahtev splošni kodeks SFC in kodeks ravnanja določata zahteve, ki jih morajo izpolnjevati bonitetne agencije, kot so zahteve v zvezi s politikami in postopki za zagotavljanje skladnosti s pravnimi obveznostmi ter stalno in učinkovito funkcijo za zagotavljanje skladnosti. Bonitetne agencije morajo tudi vzpostaviti funkcijo pregleda, odgovorno za redne preglede metodologij in modelov bonitetnega ocenjevanja ter pomembnih sprememb le-teh. Hongkonški pravni in nadzorni okvir vsebuje celo vrsto zahtev po razkritju, kot so javno razkritje bonitetnih ocen in letna javna razkritja o dejavnostih bonitetnega ocenjevanja in pomožnih dejavnostih. Zato bi moral hongkonški pravni in nadzorni okvir privesti do istih rezultatov kot Uredba (ES) št. 1060/2009 v zvezi z upravljanjem nasprotij interesov, organizacijskimi procesi in postopki, ki jih mora imeti vzpostavljene bonitetna agencija, kakovostjo bonitetnih ocen in metodologijo bonitetnega ocenjevanja, razkritjem bonitetnih ocen ter splošnimi in rednimi razkritji v zvezi z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Tako bi moral zagotavljati ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z drugim pogojem morajo za bonitetno agencijo v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 in Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009, z izjemo členov 6a, 6b, 8a, 8b, 8c in 11a, točke (ba) točke 3 ter točk 3a in 3b oddelka B Priloge I k navedeni uredbi. Pri ocenjevanju, ali je ta pogoj izpolnjen, bi bilo treba ustrezno pozornost nameniti členu 2(1) Uredbe (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) glede datuma uporabe nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1060/2009. Hongkonški pravni in nadzorni okvir določa podrobne zahteve glede korporativnega upravljanja. Upravni odbor in vodstveni delavci, odgovorni za regulirane dejavnosti, nosijo glavno odgovornost za zagotavljanje, da se v bonitetni agenciji spoštujejo ustrezni standardi ravnanja ter pravilni postopki. Bonitetne agencije morajo imeti dva odgovorna vodstvena delavca, pri čemer mora oba potrditi SFC, vsaj eden od njiju pa mora biti izvršni direktor v skladu z odlokom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. Obstajajo obsežne določbe v zvezi z nasprotji interesov, ki od bonitetnih agencij zahtevajo, da ugotovijo in odpravijo ali upravljajo nasprotja interesov ter da so organizirane na način, ki zagotavlja, da njihovi poslovni interesi ne vplivajo na neodvisnost in natančnost njihovih bonitetnih ocen, pa tudi določbe v zvezi z organizacijskimi zahtevami, vključno z najemanjem zunanjih izvajalcev, vodenjem evidenc in zaupnostjo. V smislu organizacijskih zahtev splošni kodeks SFC in kodeks ravnanja določata zahteve, ki jih morajo izpolnjevati bonitetne agencije, kot so zahteve v zvezi s politikami in postopki za zagotavljanje skladnosti s pravnimi obveznostmi ter stalno in učinkovito funkcijo za zagotavljanje skladnosti. Bonitetne agencije morajo tudi vzpostaviti funkcijo pregleda, odgovorno za redne preglede metodologij in modelov bonitetnega ocenjevanja ter pomembnih sprememb le-teh. Hongkonški pravni in nadzorni okvir vsebuje celo vrsto zahtev po razkritju, kot so javno razkritje bonitetnih ocen in letna javna razkritja o dejavnostih bonitetnega ocenjevanja in pomožnih dejavnostih. Zato bi moral hongkonški pravni in nadzorni okvir privesti do istih rezultatov kot Uredba (ES) št. 1060/2009 v zvezi z upravljanjem nasprotij interesov, organizacijskimi procesi in postopki, ki jih mora imeti vzpostavljene bonitetna agencija, kakovostjo bonitetnih ocen in metodologijo bonitetnega ocenjevanja, razkritjem bonitetnih ocen ter splošnimi in rednimi razkritji v zvezi z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Tako bi moral zagotavljati ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja.

| (6) | V skladu s tretjim pogojem mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologije bonitetnega ocenjevanja. Oddelka 4 in 5 odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih določata regulativne cilje ter naloge in pooblastila SFC, ki ne vsebujejo nobenih pooblastil SFC, da posega v bonitetne ocene, ki jih izda bonitetna agencija, ali v metodologijo bonitetnega ocenjevanja navedene bonitetne agencije. Kolikor je mogoče ugotoviti, ne obstaja nobena pravna določba o pooblastitvi SFC ali katerega koli drugega javnega organa, v skladu s katero lahko ta vpliva na vsebino bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s tretjim pogojem mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologije bonitetnega ocenjevanja. Oddelka 4 in 5 odloka o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih določata regulativne cilje ter naloge in pooblastila SFC, ki ne vsebujejo nobenih pooblastil SFC, da posega v bonitetne ocene, ki jih izda bonitetna agencija, ali v metodologijo bonitetnega ocenjevanja navedene bonitetne agencije. Kolikor je mogoče ugotoviti, ne obstaja nobena pravna določba o pooblastitvi SFC ali katerega koli drugega javnega organa, v skladu s katero lahko ta vpliva na vsebino bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja.

| (7) | Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, se lahko šteje, da hongkonški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato bi bilo treba hongkonški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnavati kot okvir, enakovreden pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenemu z Uredbo (ES) št. 1060/2009. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj hongkonškega pravnega in nadzornega okvira za bonitetne agencije ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. |
| --- | --- |

(7)

Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, se lahko šteje, da hongkonški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato bi bilo treba hongkonški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnavati kot okvir, enakovreden pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenemu z Uredbo (ES) št. 1060/2009. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj hongkonškega pravnega in nadzornega okvira za bonitetne agencije ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 5 Uredbe (ES) št. 1060/2009 se veljavni hongkonški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije obravnava kot okvir, enakovreden zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013., str. 1).

2

---

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/79 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/79

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 29. aprila 2014

o spremembi Sklepa 2010/221/EU o odobritvi nacionalnih ukrepov za preprečitev vnosa ostreidnega herpesvirusa 1 μνar (OsHV-1 μνar) v nekatera območja Irske in Združenega kraljestva

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2763)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/250/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (1) ter zlasti člena 43(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom Komisije 2010/221/EU (2) je bilo nekaterim državam članicam dovoljeno, da uvedejo omejitve za dajanje na trg in uvoz pošiljk vodnih živali za preprečitev vnosa nekaterih bolezni na njihovo ozemlje. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom Komisije 2010/221/EU (2) je bilo nekaterim državam članicam dovoljeno, da uvedejo omejitve za dajanje na trg in uvoz pošiljk vodnih živali za preprečitev vnosa nekaterih bolezni na njihovo ozemlje.

| (2) | Države članice lahko uvedejo take omejitve, če so dokazale, da na njihovem ozemlju oziroma na nekaterih njegovih razmejenih območjih ni navedenih bolezni, ali če so vzpostavile program za izkoreninjenje bolezni. |
| --- | --- |

(2)

Države članice lahko uvedejo take omejitve, če so dokazale, da na njihovem ozemlju oziroma na nekaterih njegovih razmejenih območjih ni navedenih bolezni, ali če so vzpostavile program za izkoreninjenje bolezni.

| (3) | V Prilogah I in III k Sklepu 2010/221/EU so navedena območja na Irskem in v Združenem kraljestvu z odobrenimi nacionalnimi ukrepi za nadzor ostreidnega herpesvirusa 1 μvar (OsHV-1 μvar). |
| --- | --- |

(3)

V Prilogah I in III k Sklepu 2010/221/EU so navedena območja na Irskem in v Združenem kraljestvu z odobrenimi nacionalnimi ukrepi za nadzor ostreidnega herpesvirusa 1 μvar (OsHV-1 μvar).

| (4) | Ker se OsHV-1 μvar še vedno šteje za nastajajočo bolezen s številnimi nejasnostmi in ker programi nadzora, odobreni s Sklepom 2010/221/EU, še niso bili v celoti ovrednoteni, je bilo z Izvedbenim sklepom Komisije 2013/213/EU (3) določeno, da se lahko na navedenih območjih do 30. aprila 2014 uvedejo omejitve v zvezi z OsHV-1 μvar. |
| --- | --- |

(4)

Ker se OsHV-1 μvar še vedno šteje za nastajajočo bolezen s številnimi nejasnostmi in ker programi nadzora, odobreni s Sklepom 2010/221/EU, še niso bili v celoti ovrednoteni, je bilo z Izvedbenim sklepom Komisije 2013/213/EU (3) določeno, da se lahko na navedenih območjih do 30. aprila 2014 uvedejo omejitve v zvezi z OsHV-1 μvar.

| (5) | Trenutno dostopne znanstvene ugotovitve kažejo, da je OsHV-1 še vedno povzročitelj, ugotovljen v večini vzorcev, odvzetih pri poginih mladih in nedoraslih ostrig, ter da se je skupna stopnja smrtnosti zaradi te bolezni zmanjšala in ustalila v zadnjih dveh letih. Poleg tega programi nadzora za Irsko in Združeno kraljestvo kažejo, da so številna območja proizvodnje pacifiških ostrig še vedno prosta bolezni. Navedeni programi kažejo, da je bila uvedba trenutno veljavnih omejitev gibanja uspešna. Vendar pa še vedno ostajajo nekatere nejasnosti v zvezi z epidemiologijo bolezni in najustreznejšimi potrebnimi ukrepi za zagotovitev njenega učinkovitega nadzora. Zato je potrebna bolj obširna znanstvena ocena razmer, vključno z novim znanstvenim mnenjem Evropske agencije za varnost hrane (EFSA). |
| --- | --- |

(5)

Trenutno dostopne znanstvene ugotovitve kažejo, da je OsHV-1 še vedno povzročitelj, ugotovljen v večini vzorcev, odvzetih pri poginih mladih in nedoraslih ostrig, ter da se je skupna stopnja smrtnosti zaradi te bolezni zmanjšala in ustalila v zadnjih dveh letih. Poleg tega programi nadzora za Irsko in Združeno kraljestvo kažejo, da so številna območja proizvodnje pacifiških ostrig še vedno prosta bolezni. Navedeni programi kažejo, da je bila uvedba trenutno veljavnih omejitev gibanja uspešna. Vendar pa še vedno ostajajo nekatere nejasnosti v zvezi z epidemiologijo bolezni in najustreznejšimi potrebnimi ukrepi za zagotovitev njenega učinkovitega nadzora. Zato je potrebna bolj obširna znanstvena ocena razmer, vključno z novim znanstvenim mnenjem Evropske agencije za varnost hrane (EFSA).

| (6) | Na podlagi razpoložljivih znanstvenih in epidemioloških dokazov o razvoju OsHV-1 μvar v Uniji in do sprejetja novega znanstvenega mnenja EFSA je ustrezno podaljšati obdobje veljavnosti ukrepov, ki so trenutno v veljavi, da lahko države članice uvedejo posebne omejitve v zvezi s to boleznijo. To obdobje bi bilo treba omejiti na dodatni dve leti, tj. do 30. aprila 2016. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi razpoložljivih znanstvenih in epidemioloških dokazov o razvoju OsHV-1 μvar v Uniji in do sprejetja novega znanstvenega mnenja EFSA je ustrezno podaljšati obdobje veljavnosti ukrepov, ki so trenutno v veljavi, da lahko države članice uvedejo posebne omejitve v zvezi s to boleznijo. To obdobje bi bilo treba omejiti na dodatni dve leti, tj. do 30. aprila 2016.

| (7) | Z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/12/EU (4) je bil potrjen status brez bolezni v zvezi z OsHV-1 μvar naslednjih ozemelj Združenega kraljestva, ki so navedena v Prilogi I k Sklepu 2010/221/EU: (i) ozemlje Velike Britanije, razen Whitstable Bay v Kentu, Blackwater Estuary v Essexu in Poole Harbour v Dorsetu; (ii) območje Larne Lough na ozemlju Severne Irske; in (iii) ozemlje Guernseyja. |
| --- | --- |

(7)

Z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/12/EU (4) je bil potrjen status brez bolezni v zvezi z OsHV-1 μvar naslednjih ozemelj Združenega kraljestva, ki so navedena v Prilogi I k Sklepu 2010/221/EU: (i) ozemlje Velike Britanije, razen Whitstable Bay v Kentu, Blackwater Estuary v Essexu in Poole Harbour v Dorsetu; (ii) območje Larne Lough na ozemlju Severne Irske; in (iii) ozemlje Guernseyja.

| (8) | V skladu z izjavo, ki jo je Komisiji poslalo Združeno kraljestvo, program nadzora OsHV-1 μvar dokazuje status območja, prostega bolezni, razen okuženih območij, zato se več ne uporablja, kot je navedeno v Prilogi III k Sklepu 2010/221/EU. |
| --- | --- |

(8)

V skladu z izjavo, ki jo je Komisiji poslalo Združeno kraljestvo, program nadzora OsHV-1 μvar dokazuje status območja, prostega bolezni, razen okuženih območij, zato se več ne uporablja, kot je navedeno v Prilogi III k Sklepu 2010/221/EU.

| (9) | Vnos za Združeno kraljestvo v Prilogi III k Sklepu 2010/221/EU bi bilo zato treba črtati. |
| --- | --- |

(9)

Vnos za Združeno kraljestvo v Prilogi III k Sklepu 2010/221/EU bi bilo zato treba črtati.

| (10) | Sklep 2010/221/EU bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Sklep 2010/221/EU bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 3a(2) Sklepa 2010/221/EU se datum „30. aprila 2014“ nadomesti s „30. aprila 2016“.

Člen 2

V Prilogi III k Sklepu 2010/221/EU se vnos za Združeno kraljestvo v zvezi z ostreidnim herpesvirusom 1μvar (OsHV-1 μvar) črta.

Člen 3

Ta sklep se uporablja od 1. maja 2014.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 29. aprila 2014

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 328, 24.11.2006, str. 14.

1

(2)  Sklep Komisije 2010/221/EU z dne 15. aprila 2010 o odobritvi nacionalnih ukrepov za omejevanje vpliva nekaterih bolezni pri živalih iz ribogojstva in prosto živečih vodnih živalih v skladu s členom 43 Direktive Sveta 2006/88/ES (UL L 98, 24.4.2010, str. 7).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/213/EU z dne 29. aprila 2013 o spremembi Sklepa 2010/221/EU v zvezi z odobritvijo nacionalnih ukrepov za preprečitev vnosa ostreidnega herpesvirusa 1 μνar (OsHV-1 μνar) v nekatera območja Irske in Združenega kraljestva (UL L 120, 1.5.2013, str. 16).

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/12/EU z dne 14. januarja 2014 o spremembi Sklepa 2010/221/EU glede nacionalnih ukrepov za preprečevanje vnosa nekaterih bolezni vodnih živali v dele Irske, Finske, Švedske in Združenega kraljestva (UL L 11, 16.1.2014, str. 6).

4

---

| 3.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/81

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 29. aprila 2014

o potrditvi obračunov plačilnih agencij držav članic v zvezi z izdatki, ki jih financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) za proračunsko leto 2013

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2785)

(2014/251/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (1) in zlasti člena 30 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (2) in zlasti člena 119(1) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 885/2006 (3) in zlasti člena 10 Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za kmetijske sklade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Drugi pododstavek člena 119(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013, kakor je bil spremenjen s členom 8 Uredbe (EU) št. 1310/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o določitvi nekaterih prehodnih določb glede podpore za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sredstev in njihove razdelitve za leto 2014 in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 in uredb (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z njihovo uporabo v letu 2014 (4), določa, da se člen 30 Uredbe (ES) št. 1290/2005 uporablja za potrditev obračunov za izdatke in plačila v kmetijskem proračunskem letu 2013. |
| --- | --- |

(1)

Drugi pododstavek člena 119(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013, kakor je bil spremenjen s členom 8 Uredbe (EU) št. 1310/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o določitvi nekaterih prehodnih določb glede podpore za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sredstev in njihove razdelitve za leto 2014 in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 in uredb (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z njihovo uporabo v letu 2014 (4), določa, da se člen 30 Uredbe (ES) št. 1290/2005 uporablja za potrditev obračunov za izdatke in plačila v kmetijskem proračunskem letu 2013.

| (2) | V skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 1290/2005 (kot je navedeno v drugem pododstavku člena 119(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013, ki je bil spremenjen s členom 8 Uredbe (EU) št. 1310/2013) Komisija na podlagi letnih računovodskih izkazov, ki jih predložijo države članice, skupaj s podatki, ki se zahtevajo za potrditev obračunov, ter potrdilom o popolnosti, točnosti in verodostojnosti obračunov in poročil certifikacijskih organov, potrdi obračune plačilnih agencij iz člena 6 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 1290/2005 (kot je navedeno v drugem pododstavku člena 119(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013, ki je bil spremenjen s členom 8 Uredbe (EU) št. 1310/2013) Komisija na podlagi letnih računovodskih izkazov, ki jih predložijo države članice, skupaj s podatki, ki se zahtevajo za potrditev obračunov, ter potrdilom o popolnosti, točnosti in verodostojnosti obračunov in poročil certifikacijskih organov, potrdi obračune plačilnih agencij iz člena 6 navedene uredbe.

| (3) | V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 883/2006 z dne 21. junija 2006 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi z vodenjem računovodskih evidenc plačilnih agencij, izjavami o izdatkih in prejemkih ter pogojih za povračila izdatkov v okviru EKJS in EKSRP (5) se proračunsko leto za računske evidence EKJS začne 16. oktobra leta N – 1 in se konča 15. oktobra leta N. V okviru potrjevanja obračunov in z namenom uskladitve referenčnega obdobja za izdatke EKSRP z obdobjem za EKJS je treba za proračunsko leto 2013 upoštevati izdatke, ki so jih imele države članice med 16. oktobrom 2012 in 15. oktobrom 2013. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 883/2006 z dne 21. junija 2006 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi z vodenjem računovodskih evidenc plačilnih agencij, izjavami o izdatkih in prejemkih ter pogojih za povračila izdatkov v okviru EKJS in EKSRP (5) se proračunsko leto za računske evidence EKJS začne 16. oktobra leta N – 1 in se konča 15. oktobra leta N. V okviru potrjevanja obračunov in z namenom uskladitve referenčnega obdobja za izdatke EKSRP z obdobjem za EKJS je treba za proračunsko leto 2013 upoštevati izdatke, ki so jih imele države članice med 16. oktobrom 2012 in 15. oktobrom 2013.

| (4) | Drugi pododstavek člena 10(2) Uredbe (ES) št. 885/2006 določa, da se zneski, ki se izterjajo od vsake države članice ali se ji plačajo, v skladu s sklepom o potrditvi obračunov iz prvega pododstavka člena 10(1) navedene uredbe določijo tako, da se vmesna plačila glede na zadevno proračunsko leto odštejejo od izdatkov, priznanih za isto leto v skladu z odstavkom 1. Komisija navedeni znesek odšteje od vmesnega plačila oziroma ga temu plačilu doda. |
| --- | --- |

(4)

Drugi pododstavek člena 10(2) Uredbe (ES) št. 885/2006 določa, da se zneski, ki se izterjajo od vsake države članice ali se ji plačajo, v skladu s sklepom o potrditvi obračunov iz prvega pododstavka člena 10(1) navedene uredbe določijo tako, da se vmesna plačila glede na zadevno proračunsko leto odštejejo od izdatkov, priznanih za isto leto v skladu z odstavkom 1. Komisija navedeni znesek odšteje od vmesnega plačila oziroma ga temu plačilu doda.

| (5) | Komisija je preverila podatke, ki so jih predložile države članice, in pred 31. marcem 2014 državam članicam sporočila rezultate preverjanj, skupaj s potrebnimi spremembami. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je preverila podatke, ki so jih predložile države članice, in pred 31. marcem 2014 državam članicam sporočila rezultate preverjanj, skupaj s potrebnimi spremembami.

| (6) | Komisija lahko na podlagi letnih računovodskih izkazov in spremnih dokumentov za nekatere plačilne agencije odloči o popolnosti, točnosti in verodostojnosti predloženih letnih računovodskih izkazov. V Prilogi I so navedeni zneski, ki so jih potrdile države članice, in zneski, ki jih je od držav članic treba izterjati ali jih državam članicam plačati. |
| --- | --- |

(6)

Komisija lahko na podlagi letnih računovodskih izkazov in spremnih dokumentov za nekatere plačilne agencije odloči o popolnosti, točnosti in verodostojnosti predloženih letnih računovodskih izkazov. V Prilogi I so navedeni zneski, ki so jih potrdile države članice, in zneski, ki jih je od držav članic treba izterjati ali jih državam članicam plačati.

| (7) | Podatke, ki so jih predložile nekatere druge plačilne agencije, je treba dodatno preučiti, zato njihovi obračuni ne morejo biti potrjeni s tem sklepom. Te plačilne agencije so navedene v Prilogi II. |
| --- | --- |

(7)

Podatke, ki so jih predložile nekatere druge plačilne agencije, je treba dodatno preučiti, zato njihovi obračuni ne morejo biti potrjeni s tem sklepom. Te plačilne agencije so navedene v Prilogi II.

| (8) | Komisija lahko v skladu s členom 27 Uredbe (ES) št. 1290/2005 zmanjša ali začasno prekine vmesna plačila državam članicam. O tem obvesti zadevno državo članico. Pri sprejemanju tega sklepa bi Komisija morala upoštevati znižane ali začasno ustavljene zneske, da bi preprečila neustrezna ali nepravočasna plačila in povračila zneskov, ki bi pozneje lahko bila predmet finančnih popravkov. Zlasti druga in tretja četrtletna izjava za leto 2013 sta navajali zneska 753 591,20 EUR oziroma 532 237,50 EUR za program za razvoj podeželja dežele Lacij (CCI 2007IT06RP0005). Ta zneska sta bila vključena tudi v letno poročilo za proračunsko leto 2013. Zadevna zneska sta bila zmanjšana v skladu s členom 27(3) Uredbe (ES) št. 1290/2005 in členom 41 Uredbe (EU) št. 1306/2013 s Sklepom Komisije C(2013) 8989 na podlagi nepravilnega financiranja in Sklepom Komisije C(2014) 1278 na podlagi neupoštevanja rokov za obvezno preverjanje. Ker postopek v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1290/2005 še poteka, bi bilo to zmanjšanje treba ohraniti. |
| --- | --- |

(8)

Komisija lahko v skladu s členom 27 Uredbe (ES) št. 1290/2005 zmanjša ali začasno prekine vmesna plačila državam članicam. O tem obvesti zadevno državo članico. Pri sprejemanju tega sklepa bi Komisija morala upoštevati znižane ali začasno ustavljene zneske, da bi preprečila neustrezna ali nepravočasna plačila in povračila zneskov, ki bi pozneje lahko bila predmet finančnih popravkov. Zlasti druga in tretja četrtletna izjava za leto 2013 sta navajali zneska 753 591,20 EUR oziroma 532 237,50 EUR za program za razvoj podeželja dežele Lacij (CCI 2007IT06RP0005). Ta zneska sta bila vključena tudi v letno poročilo za proračunsko leto 2013. Zadevna zneska sta bila zmanjšana v skladu s členom 27(3) Uredbe (ES) št. 1290/2005 in členom 41 Uredbe (EU) št. 1306/2013 s Sklepom Komisije C(2013) 8989 na podlagi nepravilnega financiranja in Sklepom Komisije C(2014) 1278 na podlagi neupoštevanja rokov za obvezno preverjanje. Ker postopek v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1290/2005 še poteka, bi bilo to zmanjšanje treba ohraniti.

| (9) | Drugi in tretji pododstavek člena 10(1) Uredbe (ES) št. 885/2006 določata, da lahko sklep o potrditvi obračunov določi zneske, ki jih je treba izterjati od EU in zadevne države članice v skladu s členoma 32 in 33 Uredbe (ES) št. 1290/2005. V skladu z drugim pododstavkom člena 119(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 se postopek v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 1290/2005 še naprej uporablja za izdatke in plačila, opravljene v kmetijskem proračunskem letu 2013. V kmetijskem proračunskem letu 2013 sta bila člena 32 in 33 v veljavi, zato bi bilo treba zneske, ki izhajajo iz uporabe teh dveh členov, upoštevati v sklepu o potrditvi obračunov za proračunsko leto 2013. |
| --- | --- |

(9)

Drugi in tretji pododstavek člena 10(1) Uredbe (ES) št. 885/2006 določata, da lahko sklep o potrditvi obračunov določi zneske, ki jih je treba izterjati od EU in zadevne države članice v skladu s členoma 32 in 33 Uredbe (ES) št. 1290/2005. V skladu z drugim pododstavkom člena 119(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 se postopek v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 1290/2005 še naprej uporablja za izdatke in plačila, opravljene v kmetijskem proračunskem letu 2013. V kmetijskem proračunskem letu 2013 sta bila člena 32 in 33 v veljavi, zato bi bilo treba zneske, ki izhajajo iz uporabe teh dveh členov, upoštevati v sklepu o potrditvi obračunov za proračunsko leto 2013.

| (10) | V skladu s členom 33(8) Uredbe (ES) št. 1290/2005 zadevna država članica krije 50 % finančnih posledic neizvršene izterjave, če do izterjave ni prišlo pred zaključkom programa razvoja podeželja v štirih letih po datumu prve upravne ali sodne ugotovitve ali v osmih letih, če je izterjava predmet tožbe pred nacionalnimi sodišči, ali ob zaključku programa, če ti roki potečejo pred njegovim zaključkom. V skladu s členom 33(4) navedene uredbe morajo države članice Komisiji skupaj z letnimi računovodskimi izkazi predložiti zbirno poročilo o postopkih izterjav zaradi nepravilnosti. Podrobna pravila za izpolnjevanje obveznosti poročanja držav članic o zneskih, ki jih je treba izterjati, so določena v Uredbi (ES) št. 885/2006. V Prilogi III k navedeni uredbi je preglednica, ki so jo države članice morale predložiti v letu 2014. Na podlagi preglednic, ki jih izpolnijo države članice, bi morala Komisija sprejeti sklep glede finančnih posledic neizvršene izterjave, ki nastanejo zaradi nepravilnosti, ki so starejše od štirih oziroma osmih let. Zato ta sklep ne posega v morebitne nadaljnje sklepe o potrditvi skladnosti, ki jih Komisija lahko sprejme v skladu s členom 33(5) Uredbe (ES) št. 1290/2005. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 33(8) Uredbe (ES) št. 1290/2005 zadevna država članica krije 50 % finančnih posledic neizvršene izterjave, če do izterjave ni prišlo pred zaključkom programa razvoja podeželja v štirih letih po datumu prve upravne ali sodne ugotovitve ali v osmih letih, če je izterjava predmet tožbe pred nacionalnimi sodišči, ali ob zaključku programa, če ti roki potečejo pred njegovim zaključkom. V skladu s členom 33(4) navedene uredbe morajo države članice Komisiji skupaj z letnimi računovodskimi izkazi predložiti zbirno poročilo o postopkih izterjav zaradi nepravilnosti. Podrobna pravila za izpolnjevanje obveznosti poročanja držav članic o zneskih, ki jih je treba izterjati, so določena v Uredbi (ES) št. 885/2006. V Prilogi III k navedeni uredbi je preglednica, ki so jo države članice morale predložiti v letu 2014. Na podlagi preglednic, ki jih izpolnijo države članice, bi morala Komisija sprejeti sklep glede finančnih posledic neizvršene izterjave, ki nastanejo zaradi nepravilnosti, ki so starejše od štirih oziroma osmih let. Zato ta sklep ne posega v morebitne nadaljnje sklepe o potrditvi skladnosti, ki jih Komisija lahko sprejme v skladu s členom 33(5) Uredbe (ES) št. 1290/2005.

| (11) | V skladu s členom 33(7) Uredbe (ES) št. 1290/2005 in na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 885/2006 se lahko države članice po zaključku programa razvoja podeželja odločijo, da ne bodo izvajale postopka izterjave. Takšno odločitev je mogoče sprejeti le, če je skupna vsota obstoječih in verjetnih stroškov izterjave višja od zneska izterjave ali če izterjave ni mogoče izvršiti zaradi plačilne nesposobnosti dolžnika ali oseb, ki so pravno odgovorne za nepravilnost, pri čemer je plačilna nesposobnost ugotovljena in priznana v skladu z nacionalno zakonodajo. Če je takšna odločitev sprejeta v štirih letih po prvi upravni ali sodni ugotovitvi ali v osmih letih, če je izterjava v postopku pred nacionalnimi sodišči, bi bilo treba 100 % finančnih posledic zaradi neizvršene izterjave kriti iz proračuna EU. V zbirnem poročilu iz člena 33(4) Uredbe (ES) št. 1290/2005 so navedeni zneski, za katere so se države članice odločile, da jih ne bodo izterjale, in razlogi za takšno odločitev. Za te zneske se ne bremeni zadevnih držav članic in se zato krijejo iz proračuna EU. Zato ta sklep ne posega v morebitne nadaljnje sklepe o potrditvi skladnosti, ki jih Komisija lahko sprejme v skladu s členom 33(5) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 33(7) Uredbe (ES) št. 1290/2005 in na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 885/2006 se lahko države članice po zaključku programa razvoja podeželja odločijo, da ne bodo izvajale postopka izterjave. Takšno odločitev je mogoče sprejeti le, če je skupna vsota obstoječih in verjetnih stroškov izterjave višja od zneska izterjave ali če izterjave ni mogoče izvršiti zaradi plačilne nesposobnosti dolžnika ali oseb, ki so pravno odgovorne za nepravilnost, pri čemer je plačilna nesposobnost ugotovljena in priznana v skladu z nacionalno zakonodajo. Če je takšna odločitev sprejeta v štirih letih po prvi upravni ali sodni ugotovitvi ali v osmih letih, če je izterjava v postopku pred nacionalnimi sodišči, bi bilo treba 100 % finančnih posledic zaradi neizvršene izterjave kriti iz proračuna EU. V zbirnem poročilu iz člena 33(4) Uredbe (ES) št. 1290/2005 so navedeni zneski, za katere so se države članice odločile, da jih ne bodo izterjale, in razlogi za takšno odločitev. Za te zneske se ne bremeni zadevnih držav članic in se zato krijejo iz proračuna EU. Zato ta sklep ne posega v morebitne nadaljnje sklepe o potrditvi skladnosti, ki jih Komisija lahko sprejme v skladu s členom 33(5) navedene uredbe.

| (12) | V skladu s členom 24(4) Uredbe (ES) št. 1290/2005 (kot je navedeno v členu 34(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, ki je bila spremenjena s členom 8 Uredbe (EU) št. 1310/2013) skupna vsota plačil predfinanciranja in vmesnih plačil znaša največ 95 % prispevka EKSRP za vsak program razvoja podeželja. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 24(4) Uredbe (ES) št. 1290/2005 (kot je navedeno v členu 34(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, ki je bila spremenjena s členom 8 Uredbe (EU) št. 1310/2013) skupna vsota plačil predfinanciranja in vmesnih plačil znaša največ 95 % prispevka EKSRP za vsak program razvoja podeželja.

| (13) | V skladu s členom 26(3)(b) Uredbe (ES) št. 1290/2005 (kakor je navedeno v členu 36(3)(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013) se vmesna plačila izvršijo brez prekoračitve celotnega finančnega načrtovanega prispevka EKSRP za vsako prednostno nalogo. Poleg tega v skladu s členom 17(4) Uredbe (ES) št. 883/2006, ne glede na zgornjo mejo iz člena 24(4) Uredbe (ES) št. 1290/2005 (kakor je navedeno v členu 34(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013), če skupni znesek izjav o izdatkih presega načrtovani skupni znesek za eno od prednostnih nalog programa razvoja podeželja, je največji znesek za plačilo enak načrtovanemu znesku za to prednostno nalogo. Finančni načrt za os 2 iz programa razvoja podeželja 2007PT06RP0001 je bil v četrtletnem poročilu za tretje četrtletje 2013 presežen za 913 212,81 EUR. Tega zneska Komisija ni izplačala. Komisija še ni odobrila in sprejela novega finančnega načrta. Znesek 913 212,81 EUR, ki je vključen v letno poročilo za proračunsko leto 2013, bi v skladu s tem moral biti izključen iz sklepa o potrditvi obračunov za proračunsko leto 2013. Komisija ga bo povrnila pozneje, in sicer po sprejetju novega finančnega načrta. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 26(3)(b) Uredbe (ES) št. 1290/2005 (kakor je navedeno v členu 36(3)(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013) se vmesna plačila izvršijo brez prekoračitve celotnega finančnega načrtovanega prispevka EKSRP za vsako prednostno nalogo. Poleg tega v skladu s členom 17(4) Uredbe (ES) št. 883/2006, ne glede na zgornjo mejo iz člena 24(4) Uredbe (ES) št. 1290/2005 (kakor je navedeno v členu 34(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013), če skupni znesek izjav o izdatkih presega načrtovani skupni znesek za eno od prednostnih nalog programa razvoja podeželja, je največji znesek za plačilo enak načrtovanemu znesku za to prednostno nalogo. Finančni načrt za os 2 iz programa razvoja podeželja 2007PT06RP0001 je bil v četrtletnem poročilu za tretje četrtletje 2013 presežen za 913 212,81 EUR. Tega zneska Komisija ni izplačala. Komisija še ni odobrila in sprejela novega finančnega načrta. Znesek 913 212,81 EUR, ki je vključen v letno poročilo za proračunsko leto 2013, bi v skladu s tem moral biti izključen iz sklepa o potrditvi obračunov za proračunsko leto 2013. Komisija ga bo povrnila pozneje, in sicer po sprejetju novega finančnega načrta.

| (14) | V skladu s členom 30(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005 ta sklep ne posega v morebitne nadaljnje sklepe o potrditvi skladnosti, ki jih Komisija lahko sprejme, da bi iz financiranja Evropske unije izključila izdatke, ki niso bili izvedeni v skladu s pravili Evropske unije – |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členom 30(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005 ta sklep ne posega v morebitne nadaljnje sklepe o potrditvi skladnosti, ki jih Komisija lahko sprejme, da bi iz financiranja Evropske unije izključila izdatke, ki niso bili izvedeni v skladu s pravili Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Razen plačilnih agencij iz člena 2 se obračuni plačilnih agencij držav članic v zvezi z izdatki, ki jih financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) za proračunsko leto 2013, potrdijo.

Zneski, ki se izterjajo od vsake države članice ali izplačajo vsaki državi članici v skladu z vsakim programom razvoja podeželja na podlagi tega sklepa, vključno s tistimi, ki izhajajo iz uporabe člena 33(8) Uredbe (ES) št. 1290/2005, so določeni v Prilogi I.

Člen 2

Za proračunsko leto 2013 se obračuni plačilnih agencij držav članic za izdatke na program razvoja podeželja, ki ga financira EKSRP, opredeljeni v Prilogi II, izključijo iz tega sklepa in se obravnavajo v enem od prihodnjih sklepov o potrditvi obračunov.

Člen 3

Ta sklep ne posega v morebitne nadaljnje sklepe o potrditvi skladnosti, ki jih Komisija lahko sprejme v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1290/2005, da se iz financiranja Evropske unije izključijo izdatki, ki niso bili izvedeni v skladu s pravili Evropske unije.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 29. aprila 2014

Za Komisijo

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

2

(3)  UL L 171, 23.6.2006, str. 90.

3

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 865.

4

(5)  UL L 171, 23.6.2006, str. 1.

5

---

PRILOGA I

Potrjeni izdatki EKSRP za posamezne programe razvoja podeželja v proračunskem letu 2013

Znesek, ki se izterja od države članice ali plača državi članici

Odobreni programi s prijavljenimi izdatki za EKSRP

| (v EUR) |
| --- |
| DČ | CCI | Izdatki 2013 | Popravki | Skupaj | Zneski, ki se jih ne da ponovno uporabiti | Sprejeti zneski, potrjeni za PL 2013 | Vmesna plačila, povrnjena državi članici za zadevno proračunsko leto | Znesek, ki se izterja (–) od države članice ali plača (+) državi članici (1) |
| | | i | ii | iii = i + ii | iv | v = iii – iv | vi | vii = v – vi |
| AT | 2007AT06RPO001 | 526 093 587,02 | 0,00 | 526 093 587,02 | 0,00 | 526 093 587,02 | 526 228 598,38 | – 135 011,36 |
| BE | 2007BE06RPO001 | 17 530 612,03 | 0,00 | 17 530 612,03 | 0,00 | 17 530 612,03 | 17 530 604,51 | 7,52 |
| BE | 2007BE06RPO002 | 24 009 543,25 | 0,00 | 24 009 543,25 | 0,00 | 24 009 543,25 | 24 020 335,79 | – 10 792,54 |
| CY | 2007CY06RPO001 | 22 911 162,41 | 0,00 | 22 911 162,41 | 0,00 | 22 911 162,41 | 22 911 162,05 | 0,36 |
| CZ | 2007CZ06RPO001 | 371 656 567,14 | 0,00 | 371 656 567,14 | 0,00 | 371 656 567,14 | 371 656 234,34 | 332,80 |
| DE | 2007DE06RAT001 | 502 729,46 | 0,00 | 502 729,46 | 0,00 | 502 729,46 | 502 729,47 | – 0,01 |
| DE | 2007DE06RPO003 | 74 073 468,14 | 0,00 | 74 073 468,14 | 0,00 | 74 073 468,14 | 74 028 548,75 | 44 919,39 |
| DE | 2007DE06RPO004 | 189 496 395,12 | 0,00 | 189 496 395,12 | 0,00 | 189 496 395,12 | 189 496 395,12 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO007 | 177 835 416,54 | 0,00 | 177 835 416,54 | 0,00 | 177 835 416,54 | 177 835 470,52 | – 53,98 |
| DE | 2007DE06RPO009 | 3 098 847,36 | 0,00 | 3 098 847,36 | 0,00 | 3 098 847,36 | 3 098 852,43 | – 5,07 |
| DE | 2007DE06RPO010 | 35 055 715,71 | 0,00 | 35 055 715,71 | 0,00 | 35 055 715,71 | 35 055 224,07 | 491,64 |
| DE | 2007DE06RPO011 | 120 203 444,24 | 0,00 | 120 203 444,24 | 0,00 | 120 203 444,24 | 120 203 444,24 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO012 | 133 868 923,35 | 0,00 | 133 868 923,35 | 0,00 | 133 868 923,35 | 133 868 924,53 | – 1,18 |
| DE | 2007DE06RPO015 | 51 957 366,10 | 0,00 | 51 957 366,10 | 0,00 | 51 957 366,10 | 51 957 366,11 | – 0,01 |
| DE | 2007DE06RPO017 | 35 530 668,81 | 0,00 | 35 530 668,81 | 0,00 | 35 530 668,81 | 35 530 668,81 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO018 | 4 837 457,91 | 0,00 | 4 837 457,91 | 0,00 | 4 837 457,91 | 4 837 457,91 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO019 | 186 767 637,25 | 0,00 | 186 767 637,25 | 0,00 | 186 767 637,25 | 186 767 637,25 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO020 | 126 784 016,99 | 0,00 | 126 784 016,99 | 0,00 | 126 784 016,99 | 126 784 016,99 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO021 | 46 018 979,79 | 0,00 | 46 018 979,79 | 0,00 | 46 018 979,79 | 46 019 446,34 | – 466,55 |
| DE | 2007DE06RPO023 | 107 488 779,90 | 0,00 | 107 488 779,90 | 0,00 | 107 488 779,90 | 107 488 779,93 | – 0,03 |
| EE | 2007EE06RPO001 | 126 354 432,67 | 0,00 | 126 354 432,67 | 0,00 | 126 354 432,67 | 126 354 622,82 | – 190,15 |
| ES | 2007ES06RAT001 | 2 699 506,08 | 0,00 | 2 699 506,08 | 0,00 | 2 699 506,08 | 2 699 506,08 | 0,00 |
| ES | 2007ES06RPO002 | 39 287 287,70 | 0,00 | 39 287 287,70 | 0,00 | 39 287 287,70 | 39 287 347,33 | – 59,63 |
| ES | 2007ES06RPO004 | 9 948 454,64 | 0,00 | 9 948 454,64 | 0,00 | 9 948 454,64 | 10 278 838,70 | – 330 384,06 |
| ES | 2007ES06RPO005 | 30 429 329,43 | 0,00 | 30 429 329,43 | 0,00 | 30 429 329,43 | 30 429 329,44 | – 0,01 |
| ES | 2007ES06RPO006 | 12 276 812,82 | 0,00 | 12 276 812,82 | 0,00 | 12 276 812,82 | 12 276 812,82 | 0,00 |
| ES | 2007ES06RPO007 | 133 356 956,86 | 0,00 | 133 356 956,86 | 0,00 | 133 356 956,86 | 133 356 929,78 | 27,08 |
| ES | 2007ES06RPO008 | 120 063 594,07 | 0,00 | 120 063 594,07 | 0,00 | 120 063 594,07 | 120 063 595,49 | – 1,42 |
| ES | 2007ES06RPO009 | 42 760 315,52 | 0,00 | 42 760 315,52 | 0,00 | 42 760 315,52 | 42 760 312,36 | 3,16 |
| ES | 2007ES06RPO010 | 93 302 082,46 | 0,00 | 93 302 082,46 | 0,00 | 93 302 082,46 | 93 415 736,90 | – 113 654,44 |
| ES | 2007ES06RPO011 | 96 056 143,10 | 0,00 | 96 056 143,10 | 0,00 | 96 056 143,10 | 96 056 116,07 | 27,03 |
| ES | 2007ES06RPO012 | 9 605 181,55 | 0,00 | 9 605 181,55 | 0,00 | 9 605 181,55 | 9 605 181,33 | 0,22 |
| ES | 2007ES06RPO013 | 40 890 414,45 | 0,00 | 40 890 414,45 | 0,00 | 40 890 414,45 | 41 008 945,50 | – 118 531,05 |
| ES | 2007ES06RPO014 | 18 968 083,85 | 0,00 | 18 968 083,85 | 0,00 | 18 968 083,85 | 18 968 084,47 | – 0,62 |
| ES | 2007ES06RPO015 | 17 440 397,34 | 0,00 | 17 440 397,34 | 0,00 | 17 440 397,34 | 17 439 870,09 | 527,25 |
| ES | 2007ES06RPO016 | 7 378 938,80 | 0,00 | 7 378 938,80 | 0,00 | 7 378 938,80 | 7 378 941,52 | – 2,72 |
| ES | 2007ES06RPO017 | 22 321 331,40 | 0,00 | 22 321 331,40 | 0,00 | 22 321 331,40 | 22 320 969,57 | 361,83 |
| FI | 2007FI06RPO001 | 331 806 407,76 | 0,00 | 331 806 407,76 | 0,00 | 331 806 407,76 | 331 853 661,89 | – 47 254,13 |
| FI | 2007FI06RPO002 | 2 333 555,42 | 0,00 | 2 333 555,42 | 0,00 | 2 333 555,42 | 2 333 555,42 | 0,00 |
| FR | 2007FR06RPO001 | 870 561 273,84 | 0,00 | 870 561 273,84 | 0,00 | 870 561 273,84 | 871 240 472,64 | – 679 198,80 |
| FR | 2007FR06RPO002 | 15 945 548,51 | 0,00 | 15 945 548,51 | 0,00 | 15 945 548,51 | 15 945 581,19 | – 32,68 |
| FR | 2007FR06RPO003 | 16 566 211,10 | 0,00 | 16 566 211,10 | 0,00 | 16 566 211,10 | 16 566 211,15 | – 0,05 |
| FR | 2007FR06RPO004 | 12 870 693,06 | 0,00 | 12 870 693,06 | 0,00 | 12 870 693,06 | 12 884 347,90 | – 13 654,84 |
| FR | 2007FR06RPO005 | 23 716 944,57 | 0,00 | 23 716 944,57 | 0,00 | 23 716 944,57 | 23 716 945,03 | – 0,46 |
| FR | 2007FR06RPO006 | 47 353 734,75 | 0,00 | 47 353 734,75 | 0,00 | 47 353 734,75 | 47 354 604,75 | – 870,00 |
| HU | 2007HU06RPO001 | 488 440 120,46 | 0,00 | 488 440 120,46 | 0,00 | 488 440 120,46 | 488 367 811,52 | 72 308,94 |
| IE | 2007IE06RPO001 | 321 600 879,23 | 0,00 | 321 600 879,23 | 0,00 | 321 600 879,23 | 321 597 909,38 | 2 969,85 |
| IT | 2007IT06RAT001 | 5 739 453,45 | 0,00 | 5 739 453,45 | 0,00 | 5 739 453,45 | 5 739 453,45 | 0,00 |
| IT | 2007IT06RPO001 | 26 101 736,62 | 0,00 | 26 101 736,62 | 0,00 | 26 101 736,62 | 26 115 464,35 | – 13 727,73 |
| IT | 2007IT06RPO002 | 13 934 964,22 | 0,00 | 13 934 964,22 | 0,00 | 13 934 964,22 | 13 934 964,04 | 0,18 |
| IT | 2007IT06RPO003 | 74 412 930,10 | 0,00 | 74 412 930,10 | 0,00 | 74 412 930,10 | 74 412 930,43 | – 0,33 |
| IT | 2007IT06RPO004 | 20 028 568,61 | 0,00 | 20 028 568,61 | 0,00 | 20 028 568,61 | 20 036 023,32 | – 7 454,71 |
| IT | 2007IT06RPO005 | 42 156 869,89 | 1 285 828,70 | 40 871 041,19 | 0,00 | 40 871 041,19 | 40 873 284,25 | – 2 243,06 |
| IT | 2007IT06RPO006 | 15 828 545,98 | 0,00 | 15 828 545,98 | 0,00 | 15 828 545,98 | 15 842 357,78 | – 13 811,80 |
| IT | 2007IT06RPO007 | 92.277 508,99 | 0,00 | 92 277 508,99 | 0,00 | 92 277 508,99 | 92 277 640,74 | – 131,75 |
| IT | 2007IT06RPO008 | 19 576 025,89 | 0,00 | 19 576 025,89 | 0,00 | 19 576 025,89 | 19 577 291,91 | – 1 266,02 |
| IT | 2007IT06RPO009 | 60 493 655,95 | 0,00 | 60 493 655,95 | 0,00 | 60 493 655,95 | 60 493 655,95 | 0,00 |
| IT | 2007IT06RPO010 | 53 571 538,99 | 0,00 | 53 571 538,99 | 0,00 | 53 571 538,99 | 52 847 443,99 | 724 095,00 |
| IT | 2007IT06RPO011 | 11 452 008,76 | 0,00 | 11 452 008,76 | 0,00 | 11 452 008,76 | 11 452 028,81 | – 20,05 |
| IT | 2007IT06RPO012 | 44 748 298,33 | 0,00 | 44 748 298,33 | 0,00 | 44 748 298,33 | 44 845 581,90 | – 97 283,57 |
| IT | 2007IT06RPO013 | 3 056 780,14 | 0,00 | 3 056 780,14 | 0,00 | 3 056 780,14 | 3 056 780,11 | 0,03 |
| IT | 2007IT06RPO014 | 77 784 956,83 | 0,00 | 77 784 956,83 | 0,00 | 77 784 956,83 | 77 784 953,83 | 3,00 |
| IT | 2007IT06RPO015 | 16 279 466,81 | 0,00 | 16 279 466,81 | 0,00 | 16 279 466,81 | 16 287 891,49 | – 8 424,68 |
| IT | 2007IT06RPO016 | 72 589 147,74 | 0,00 | 72 589 147,74 | 0,00 | 72 589 147,74 | 72 678 747,80 | – 89 600,06 |
| IT | 2007IT06RPO017 | 64 873 608,54 | 0,00 | 64 873 608,54 | 0,00 | 64 873 608,54 | 64 878 548,52 | – 4 939,98 |
| IT | 2007IT06RPO018 | 104 574 776,80 | 0,00 | 104 574 776,80 | 0,00 | 104 574 776,80 | 104 574 775,63 | 1,17 |
| IT | 2007IT06RPO019 | 141 147 110,44 | 0,00 | 141 147 110,44 | 0,00 | 141 147 110,44 | 141 281 980,21 | – 134 869,77 |
| IT | 2007IT06RPO020 | 140 867 300,26 | 0,00 | 140 867 300,26 | 0,00 | 140 867 300,26 | 141 031 688,43 | – 164 388,17 |
| IT | 2007IT06RPO021 | 164 995 430,68 | 0,00 | 164 995 430,68 | 0,00 | 164 995 430,68 | 165 079 479,78 | – 84 049,10 |
| LT | 2007LT06RPO001 | 251 014 977,59 | 0,00 | 251 014 977,59 | 0,00 | 251 014 977,59 | 251 016 471,02 | – 1 493,43 |
| LU | 2007LU06RPO001 | 10 062 399,48 | 0,00 | 10 062 399,48 | 0,00 | 10 062 399,48 | 10 106 570,17 | – 44 170,69 |
| LV | 2007LV06RPO001 | 182 447 017,03 | 0,00 | 182 447 017,03 | 0,00 | 182 447 017,03 | 182 447 017,03 | 0,00 |
| MT | 2007MT06RPO001 | 9 622 621,42 | 0,00 | 9 622 621,42 | 0,00 | 9 622 621,42 | 9 622 621,42 | 0,00 |
| NL | 2007NL06RPO001 | 99 472 352,79 | 0,00 | 99 472 352,79 | 0,00 | 99 472 352,79 | 99 726 051,61 | – 253 698,82 |
| PL | 2007PL06RPO001 | 1 806 188 697,68 | 0,00 | 1 806 188 697,68 | 0,00 | 1 806 188 697,68 | 1 806 191 428,81 | – 2 731,13 |
| PT | 2007PT06RAT001 | 4 131 731,46 | 0,00 | 4 131 731,46 | 0,00 | 4 131 731,46 | 4 131 731,31 | 0,15 |
| PT | 2007PT06RPO001 | 44 696 408,92 | 913 212,81 | 43 783 196,11 | 0,00 | 43 783 196,11 | 43 783 186,91 | 9,20 |
| PT | 2007PT06RPO002 | 586 470 491,24 | 0,00 | 586 470 491,24 | 0,00 | 586 470 491,24 | 586 462 206,07 | 8 285,17 |
| PT | 2007PT06RPO003 | 22 073 226,85 | 0,00 | 22 073 226,85 | 0,00 | 22 073 226,85 | 22 073 205,64 | 21,21 |
| SE | 2007SE06RPO001 | 181 801 899,32 | 0,00 | 181 801 899,32 | 0,00 | 181 801 899,32 | 181 801 843,62 | 55,70 |
| SI | 2007SI06RPO001 | 125 941 693,50 | 0,00 | 125 941 693,50 | 0,00 | 125 941 693,50 | 126 090 950,22 | – 149 256,72 |
| SK | 2007SK06RPO001 | 195 379 480,69 | 0,00 | 195 379 480,69 | 0,00 | 195 379 480,69 | 195 379 530,67 | – 49,98 |
| UK | 2007UK06RPO001 | 531 265 484,57 | 0,00 | 531 265 484,57 | 0,00 | 531 265 484,57 | 531 374 046,06 | – 108 561,49 |
| UK | 2007UK06RPO002 | 58 821 232,49 | 0,00 | 58 821 232,49 | 0,00 | 58 821 232,49 | 58 821 401,09 | – 168,60 |
| UK | 2007UK06RPO003 | 112 691 696,58 | 0,00 | 112 691 696,58 | 0,00 | 112 691 696,58 | 123 600 128,53 | – 10 908 431,95 |
| UK | 2007UK06RPO004 | 47 804 760,73 | 0,00 | 47 804 760,73 | 0,00 | 47 804 760,73 | 47 807 176,80 | – 2 416,07 |

(v EUR)

DČ

CCI

Izdatki 2013

Popravki

Skupaj

Zneski, ki se jih ne da ponovno uporabiti

Sprejeti zneski, potrjeni za PL 2013

Vmesna plačila, povrnjena državi članici za zadevno proračunsko leto

Znesek, ki se izterja (–) od države članice ali plača (+) državi članici (1)

i

ii

iii = i + ii

iv

v = iii – iv

vi

vii = v – vi

AT

2007AT06RPO001

526 093 587,02

0,00

526 093 587,02

0,00

526 093 587,02

526 228 598,38

– 135 011,36

BE

2007BE06RPO001

17 530 612,03

0,00

17 530 612,03

0,00

17 530 612,03

17 530 604,51

7,52

BE

2007BE06RPO002

24 009 543,25

0,00

24 009 543,25

0,00

24 009 543,25

24 020 335,79

– 10 792,54

CY

2007CY06RPO001

22 911 162,41

0,00

22 911 162,41

0,00

22 911 162,41

22 911 162,05

0,36

CZ

2007CZ06RPO001

371 656 567,14

0,00

371 656 567,14

0,00

371 656 567,14

371 656 234,34

332,80

DE

2007DE06RAT001

502 729,46

0,00

502 729,46

0,00

502 729,46

502 729,47

– 0,01

DE

2007DE06RPO003

74 073 468,14

0,00

74 073 468,14

0,00

74 073 468,14

74 028 548,75

44 919,39

DE

2007DE06RPO004

189 496 395,12

0,00

189 496 395,12

0,00

189 496 395,12

189 496 395,12

0,00

DE

2007DE06RPO007

177 835 416,54

0,00

177 835 416,54

0,00

177 835 416,54

177 835 470,52

– 53,98

DE

2007DE06RPO009

3 098 847,36

0,00

3 098 847,36

0,00

3 098 847,36

3 098 852,43

– 5,07

DE

2007DE06RPO010

35 055 715,71

0,00

35 055 715,71

0,00

35 055 715,71

35 055 224,07

491,64

DE

2007DE06RPO011

120 203 444,24

0,00

120 203 444,24

0,00

120 203 444,24

120 203 444,24

0,00

DE

2007DE06RPO012

133 868 923,35

0,00

133 868 923,35

0,00

133 868 923,35

133 868 924,53

– 1,18

DE

2007DE06RPO015

51 957 366,10

0,00

51 957 366,10

0,00

51 957 366,10

51 957 366,11

– 0,01

DE

2007DE06RPO017

35 530 668,81

0,00

35 530 668,81

0,00

35 530 668,81

35 530 668,81

0,00

DE

2007DE06RPO018

4 837 457,91

0,00

4 837 457,91

0,00

4 837 457,91

4 837 457,91

0,00

DE

2007DE06RPO019

186 767 637,25

0,00

186 767 637,25

0,00

186 767 637,25

186 767 637,25

0,00

DE

2007DE06RPO020

126 784 016,99

0,00

126 784 016,99

0,00

126 784 016,99

126 784 016,99

0,00

DE

2007DE06RPO021

46 018 979,79

0,00

46 018 979,79

0,00

46 018 979,79

46 019 446,34

– 466,55

DE

2007DE06RPO023

107 488 779,90

0,00

107 488 779,90

0,00

107 488 779,90

107 488 779,93

– 0,03

EE

2007EE06RPO001

126 354 432,67

0,00

126 354 432,67

0,00

126 354 432,67

126 354 622,82

– 190,15

ES

2007ES06RAT001

2 699 506,08

0,00

2 699 506,08

0,00

2 699 506,08

2 699 506,08

0,00

ES

2007ES06RPO002

39 287 287,70

0,00

39 287 287,70

0,00

39 287 287,70

39 287 347,33

– 59,63

ES

2007ES06RPO004

9 948 454,64

0,00

9 948 454,64

0,00

9 948 454,64

10 278 838,70

– 330 384,06

ES

2007ES06RPO005

30 429 329,43

0,00

30 429 329,43

0,00

30 429 329,43

30 429 329,44

– 0,01

ES

2007ES06RPO006

12 276 812,82

0,00

12 276 812,82

0,00

12 276 812,82

12 276 812,82

0,00

ES

2007ES06RPO007

133 356 956,86

0,00

133 356 956,86

0,00

133 356 956,86

133 356 929,78

27,08

ES

2007ES06RPO008

120 063 594,07

0,00

120 063 594,07

0,00

120 063 594,07

120 063 595,49

– 1,42

ES

2007ES06RPO009

42 760 315,52

0,00

42 760 315,52

0,00

42 760 315,52

42 760 312,36

3,16

ES

2007ES06RPO010

93 302 082,46

0,00

93 302 082,46

0,00

93 302 082,46

93 415 736,90

– 113 654,44

ES

2007ES06RPO011

96 056 143,10

0,00

96 056 143,10

0,00

96 056 143,10

96 056 116,07

27,03

ES

2007ES06RPO012

9 605 181,55

0,00

9 605 181,55

0,00

9 605 181,55

9 605 181,33

0,22

ES

2007ES06RPO013

40 890 414,45

0,00

40 890 414,45

0,00

40 890 414,45

41 008 945,50

– 118 531,05

ES

2007ES06RPO014

18 968 083,85

0,00

18 968 083,85

0,00

18 968 083,85

18 968 084,47

– 0,62

ES

2007ES06RPO015

17 440 397,34

0,00

17 440 397,34

0,00

17 440 397,34

17 439 870,09

527,25

ES

2007ES06RPO016

7 378 938,80

0,00

7 378 938,80

0,00

7 378 938,80

7 378 941,52

– 2,72

ES

2007ES06RPO017

22 321 331,40

0,00

22 321 331,40

0,00

22 321 331,40

22 320 969,57

361,83

FI

2007FI06RPO001

331 806 407,76

0,00

331 806 407,76

0,00

331 806 407,76

331 853 661,89

– 47 254,13

FI

2007FI06RPO002

2 333 555,42

0,00

2 333 555,42

0,00

2 333 555,42

2 333 555,42

0,00

FR

2007FR06RPO001

870 561 273,84

0,00

870 561 273,84

0,00

870 561 273,84

871 240 472,64

– 679 198,80

FR

2007FR06RPO002

15 945 548,51

0,00

15 945 548,51

0,00

15 945 548,51

15 945 581,19

– 32,68

FR

2007FR06RPO003

16 566 211,10

0,00

16 566 211,10

0,00

16 566 211,10

16 566 211,15

– 0,05

FR

2007FR06RPO004

12 870 693,06

0,00

12 870 693,06

0,00

12 870 693,06

12 884 347,90

– 13 654,84

FR

2007FR06RPO005

23 716 944,57

0,00

23 716 944,57

0,00

23 716 944,57

23 716 945,03

– 0,46

FR

2007FR06RPO006

47 353 734,75

0,00

47 353 734,75

0,00

47 353 734,75

47 354 604,75

– 870,00

HU

2007HU06RPO001

488 440 120,46

0,00

488 440 120,46

0,00

488 440 120,46

488 367 811,52

72 308,94

IE

2007IE06RPO001

321 600 879,23

0,00

321 600 879,23

0,00

321 600 879,23

321 597 909,38

2 969,85

IT

2007IT06RAT001

5 739 453,45

0,00

5 739 453,45

0,00

5 739 453,45

5 739 453,45

0,00

IT

2007IT06RPO001

26 101 736,62

0,00

26 101 736,62

0,00

26 101 736,62

26 115 464,35

– 13 727,73

IT

2007IT06RPO002

13 934 964,22

0,00

13 934 964,22

0,00

13 934 964,22

13 934 964,04

0,18

IT

2007IT06RPO003

74 412 930,10

0,00

74 412 930,10

0,00

74 412 930,10

74 412 930,43

– 0,33

IT

2007IT06RPO004

20 028 568,61

0,00

20 028 568,61

0,00

20 028 568,61

20 036 023,32

– 7 454,71

IT

2007IT06RPO005

42 156 869,89

1 285 828,70

40 871 041,19

0,00

40 871 041,19

40 873 284,25

– 2 243,06

IT

2007IT06RPO006

15 828 545,98

0,00

15 828 545,98

0,00

15 828 545,98

15 842 357,78

– 13 811,80

IT

2007IT06RPO007

92.277 508,99

0,00

92 277 508,99

0,00

92 277 508,99

92 277 640,74

– 131,75

IT

2007IT06RPO008

19 576 025,89

0,00

19 576 025,89

0,00

19 576 025,89

19 577 291,91

– 1 266,02

IT

2007IT06RPO009

60 493 655,95

0,00

60 493 655,95

0,00

60 493 655,95

60 493 655,95

0,00

IT

2007IT06RPO010

53 571 538,99

0,00

53 571 538,99

0,00

53 571 538,99

52 847 443,99

724 095,00

IT

2007IT06RPO011

11 452 008,76

0,00

11 452 008,76

0,00

11 452 008,76

11 452 028,81

– 20,05

IT

2007IT06RPO012

44 748 298,33

0,00

44 748 298,33

0,00

44 748 298,33

44 845 581,90

– 97 283,57

IT

2007IT06RPO013

3 056 780,14

0,00

3 056 780,14

0,00

3 056 780,14

3 056 780,11

0,03

IT

2007IT06RPO014

77 784 956,83

0,00

77 784 956,83

0,00

77 784 956,83

77 784 953,83

3,00

IT

2007IT06RPO015

16 279 466,81

0,00

16 279 466,81

0,00

16 279 466,81

16 287 891,49

– 8 424,68

IT

2007IT06RPO016

72 589 147,74

0,00

72 589 147,74

0,00

72 589 147,74

72 678 747,80

– 89 600,06

IT

2007IT06RPO017

64 873 608,54

0,00

64 873 608,54

0,00

64 873 608,54

64 878 548,52

– 4 939,98

IT

2007IT06RPO018

104 574 776,80

0,00

104 574 776,80

0,00

104 574 776,80

104 574 775,63

1,17

IT

2007IT06RPO019

141 147 110,44

0,00

141 147 110,44

0,00

141 147 110,44

141 281 980,21

– 134 869,77

IT

2007IT06RPO020

140 867 300,26

0,00

140 867 300,26

0,00

140 867 300,26

141 031 688,43

– 164 388,17

IT

2007IT06RPO021

164 995 430,68

0,00

164 995 430,68

0,00

164 995 430,68

165 079 479,78

– 84 049,10

LT

2007LT06RPO001

251 014 977,59

0,00

251 014 977,59

0,00

251 014 977,59

251 016 471,02

– 1 493,43

LU

2007LU06RPO001

10 062 399,48

0,00

10 062 399,48

0,00

10 062 399,48

10 106 570,17

– 44 170,69

LV

2007LV06RPO001

182 447 017,03

0,00

182 447 017,03

0,00

182 447 017,03

182 447 017,03

0,00

MT

2007MT06RPO001

9 622 621,42

0,00

9 622 621,42

0,00

9 622 621,42

9 622 621,42

0,00

NL

2007NL06RPO001

99 472 352,79

0,00

99 472 352,79

0,00

99 472 352,79

99 726 051,61

– 253 698,82

PL

2007PL06RPO001

1 806 188 697,68

0,00

1 806 188 697,68

0,00

1 806 188 697,68

1 806 191 428,81

– 2 731,13

PT

2007PT06RAT001

4 131 731,46

0,00

4 131 731,46

0,00

4 131 731,46

4 131 731,31

0,15

PT

2007PT06RPO001

44 696 408,92

913 212,81

43 783 196,11

0,00

43 783 196,11

43 783 186,91

9,20

PT

2007PT06RPO002

586 470 491,24

0,00

586 470 491,24

0,00

586 470 491,24

586 462 206,07

8 285,17

PT

2007PT06RPO003

22 073 226,85

0,00

22 073 226,85

0,00

22 073 226,85

22 073 205,64

21,21

SE

2007SE06RPO001

181 801 899,32

0,00

181 801 899,32

0,00

181 801 899,32

181 801 843,62

55,70

SI

2007SI06RPO001

125 941 693,50

0,00

125 941 693,50

0,00

125 941 693,50

126 090 950,22

– 149 256,72

SK

2007SK06RPO001

195 379 480,69

0,00

195 379 480,69

0,00

195 379 480,69

195 379 530,67

– 49,98

UK

2007UK06RPO001

531 265 484,57

0,00

531 265 484,57

0,00

531 265 484,57

531 374 046,06

– 108 561,49

UK

2007UK06RPO002

58 821 232,49

0,00

58 821 232,49

0,00

58 821 232,49

58 821 401,09

– 168,60

UK

2007UK06RPO003

112 691 696,58

0,00

112 691 696,58

0,00

112 691 696,58

123 600 128,53

– 10 908 431,95

UK

2007UK06RPO004

47 804 760,73

0,00

47 804 760,73

0,00

47 804 760,73

47 807 176,80

– 2 416,07

---

(1)  Kadar plačila dosežejo 95 % celotnega prispevka EKSRP za vsak program razvoja podeželja – člen 24(4) Uredbe (ES) št. 1290/2005 (kot je navedeno v členu 34(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, kakor je bila spremenjena s členom 8 Uredbe (EU) št. 1310/2013), se razlika poravna ob zaključku programa.

---

PRILOGA II

Potrditev obračunov plačilnih agencij

Proračunsko leto 2013 – EKSRP

Seznam plačilnih agencij in programov, katerih obračuni so izvzeti in bodo predmet poznejše odločitve o potrditvi obračunov

| Država članica | Plačilna agencija | Program |
| --- | --- | --- |
| Bolgarija | Državni sklad za kmetijstvo (SFA) | 2007BG06RPO001 |
| Danska | Danska agencija AgriFish (DAFA) | 2007DK06RPO001 |
| Španija | Dirección General de Fondos Agrarios de la Consejería de Agricultura, Pesca y Medio Ambiente de la Junta de Andalucía | 2007ES06RPO001 |
| Organismo Pagador de la Comunidad Autónoma del Principado de Asturias | 2007ES06RPO003 |
| Grčija | Agencija za plačila in nadzor pomoči iz usmerjevalnega in jamstvenega sklada (O.P.E.K.E.P.E.) | 2007GR06RPO001 |
| Romunija | Plačilna agencija za razvoj podeželja in ribištvo (APDRP) | 2007RO6RPO001 |

Država članica

Plačilna agencija

Program

Bolgarija

Državni sklad za kmetijstvo (SFA)

2007BG06RPO001

Danska

Danska agencija AgriFish (DAFA)

2007DK06RPO001

Španija

Dirección General de Fondos Agrarios de la Consejería de Agricultura, Pesca y Medio Ambiente de la Junta de Andalucía

2007ES06RPO001

Organismo Pagador de la Comunidad Autónoma del Principado de Asturias

2007ES06RPO003

Grčija

Agencija za plačila in nadzor pomoči iz usmerjevalnega in jamstvenega sklada (O.P.E.K.E.P.E.)

2007GR06RPO001

Romunija

Plačilna agencija za razvoj podeželja in ribištvo (APDRP)

2007RO6RPO001

---