# Euroopa Liidu C 193/2014

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 193 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide24. juuni 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 193

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide24. juuni 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 193/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets / JV) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2014/C 193/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets / JV) (
  1
  )

1

1

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Keskpank |
| 2014/C 193/02 | Euroopa Keskpanga arvamus, 5. veebruar 2014, seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust kaardipõhiste maksetehingute vahendustasude kohta (CON/2014/10) | 2 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

2014/C 193/02

Euroopa Keskpanga arvamus, 5. veebruar 2014, seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust kaardipõhiste maksetehingute vahendustasude kohta (CON/2014/10)

2

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2014/C 193/03 | Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/137/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas | 19 |
| 2014/C 193/04 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/798/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega 2014/382/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 224/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 691/2014 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Kesk-Aafrika Vabariigis | 20 |
| 2014/C 193/05 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias | 21 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 193/06 | Euro vahetuskurss | 22 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2014/C 193/03

Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/137/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

19

2014/C 193/04

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/798/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega 2014/382/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 224/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 691/2014 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Kesk-Aafrika Vabariigis

20

2014/C 193/05

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

21

Euroopa Komisjon

2014/C 193/06

Euro vahetuskurss

22

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 193/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7267 – Sopra Group / Groupe Steria) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 23 |
| 2014/C 193/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7271 – Russian Machines / Fritzmeier / JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 24 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 193/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7267 – Sopra Group / Groupe Steria) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

23

2014/C 193/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7271 – Russian Machines / Fritzmeier / JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 24.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 193/01

15. mail 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7185 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7185 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

| 24.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/2

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

5. veebruar 2014,

seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust kaardipõhiste maksetehingute vahendustasude kohta

(CON/2014/10)

2014/C 193/02

Sissejuhatus ja õiguslik alus

31. oktoobril 2013 sai Euroopa Keskpank (EKP) nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb kaardipõhiste maksetehingute vahendustasusid (1) (edaspidi „ettepandud määrus”).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna ettepandud määruse sätted mõjutavad Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesandeid edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist ja aidata kaasa finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele, millele osutavad lepingu artikli 127 lõike 2 neljas taane ning artikli 127 lõige 5. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

| 1. | Ettepandud määrusega kehtestatakse ühtsed tehnilised ja ärilised nõuded selliste liidus tehtavate maksekaarditehingute suhtes, mille puhul nii maksja makseteenuse pakkuja kui ka makse saaja makseteenuse pakkuja asuvad liidus. Ettepandud määrus koosneb kahest osast. Esimeses osas kehtestatakse vahendustasude (2) piirmääraks erakliendi deebetkaardiga tehtavate tehingute puhul kuni 0,20 % ning erakliendi kreeditkaardiga tehtavate tehingute puhul kuni 0,30 % tehingu väärtusest ning nähakse ette, et need piirmäärad hakkavad riigisisestele ja piiriülestele (3) tehingutele kehtima pärast erinevaid üleminekuperioode (4). Ettepandud määruse esimese osa nõudeid ei kohaldata ärikliendi kaartidega ning kolme osapoolega maksekaardisüsteemide väljaantud kaartidega tehtavate tehingute ning pangaautomaatidest sularaha väljavõtmise suhtes. |
| --- | --- |

1.

Ettepandud määrusega kehtestatakse ühtsed tehnilised ja ärilised nõuded selliste liidus tehtavate maksekaarditehingute suhtes, mille puhul nii maksja makseteenuse pakkuja kui ka makse saaja makseteenuse pakkuja asuvad liidus. Ettepandud määrus koosneb kahest osast. Esimeses osas kehtestatakse vahendustasude (2) piirmääraks erakliendi deebetkaardiga tehtavate tehingute puhul kuni 0,20 % ning erakliendi kreeditkaardiga tehtavate tehingute puhul kuni 0,30 % tehingu väärtusest ning nähakse ette, et need piirmäärad hakkavad riigisisestele ja piiriülestele (3) tehingutele kehtima pärast erinevaid üleminekuperioode (4). Ettepandud määruse esimese osa nõudeid ei kohaldata ärikliendi kaartidega ning kolme osapoolega maksekaardisüsteemide väljaantud kaartidega tehtavate tehingute ning pangaautomaatidest sularaha väljavõtmise suhtes.

| 2. | Ettepandud määruse teises osas kehtestatakse äritegevuse eeskirjad ja muud tehnilised nõuded, mis kehtivad igat liiki kaardipõhiste maksetehingute suhtes. Kõige tähelepanuväärsem on maksekaardisüsteemi ja töötlevate üksuste eraldamine (5), muudatused kõigi maksekaartide tunnustamise reegli kohaldamises (6) ning kaubamärkide ühiskasutust (7) takistavate või välistavate eeskirjade keeld. Kehtestatakse ka uus reegel, mille kohaselt maksekaardisüsteemide poolt väljaandmiseks või vastuvõtmiseks antud litsentsid peavad hõlmama kogu liidu territooriumi, ning reeglid, mis suurendavad kaubandusettevõtjatelt nõutavate tasude läbipaistvust („eraldamine”) ja keelustavad suunamist keelavad meetmed litsentsilepingutes (8). Samuti kehtestatakse uued reeglid tasude struktuuri läbipaistvuse suurendamiseks – näiteks keelustatakse mis tahes eeskirjad, millega takistatakse kaubandusettevõtjatel avalikustamast oma klientidele tasu, mida nad maksavad makseteenuse vastuvõtjatele, ning kehtestatakse nõue, mille kohaselt vastuvõttev makseteenuse pakkuja peab esitama kaubandusettevõtjatele tasude kohta vähemalt kord kuus aruande, milles on välja toodud tasud, mida kaubandusettevõtja on asjaomase kuu jooksul maksnud seoses igat liiki kaartide ja iga konkreetse kaubamärgiga, millele vastuvõtja osutab vastuvõtuteenust. |
| --- | --- |

2.

Ettepandud määruse teises osas kehtestatakse äritegevuse eeskirjad ja muud tehnilised nõuded, mis kehtivad igat liiki kaardipõhiste maksetehingute suhtes. Kõige tähelepanuväärsem on maksekaardisüsteemi ja töötlevate üksuste eraldamine (5), muudatused kõigi maksekaartide tunnustamise reegli kohaldamises (6) ning kaubamärkide ühiskasutust (7) takistavate või välistavate eeskirjade keeld. Kehtestatakse ka uus reegel, mille kohaselt maksekaardisüsteemide poolt väljaandmiseks või vastuvõtmiseks antud litsentsid peavad hõlmama kogu liidu territooriumi, ning reeglid, mis suurendavad kaubandusettevõtjatelt nõutavate tasude läbipaistvust („eraldamine”) ja keelustavad suunamist keelavad meetmed litsentsilepingutes (8). Samuti kehtestatakse uued reeglid tasude struktuuri läbipaistvuse suurendamiseks – näiteks keelustatakse mis tahes eeskirjad, millega takistatakse kaubandusettevõtjatel avalikustamast oma klientidele tasu, mida nad maksavad makseteenuse vastuvõtjatele, ning kehtestatakse nõue, mille kohaselt vastuvõttev makseteenuse pakkuja peab esitama kaubandusettevõtjatele tasude kohta vähemalt kord kuus aruande, milles on välja toodud tasud, mida kaubandusettevõtja on asjaomase kuu jooksul maksnud seoses igat liiki kaartide ja iga konkreetse kaubamärgiga, millele vastuvõtja osutab vastuvõtuteenust.

| 3. | EKP toetab asjaolu, et ettepandud määruses sätestatakse ühised kogu liitu hõlmavad vahendustasude eeskirjad ning samuti ühtsed äritegevuse eeskirjad ja tehnilised nõuded kaardipõhistele maksetehingutele. Ettepanekud on üldiselt kooskõlas praeguste eurosüsteemi seisukohtadega. Maksekaardid on jaeostudel kõige laialdasemalt kasutatavad elektroonilised makseviisid ning esindavad seega suurt osa liidus tehtavatest maksetehingutest. Sellele vaatamata on vahendustasud seni suures osas reguleerimata ning on seetõttu liikmesriikides väga erinevad. Ühiste eeskirjade kasutusele võtmine peaks aitama kaasa makseteenuste siseturu lõplikule viimistlemisele ning toetama ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) loomist. Kuna uued eeskirjad on tihedalt seotud konkurentsiga, peaksid need vähendama turu killustatust ning looma võrdsed võimalused olemasolevatele turuosalistele konkureerimiseks ja uutele tulijatele makseteenuste turule sisenemiseks, suurendades seega tõhusust ja elektrooniliste makseinstrumentide kasutamist üldiselt. |
| --- | --- |

3.

EKP toetab asjaolu, et ettepandud määruses sätestatakse ühised kogu liitu hõlmavad vahendustasude eeskirjad ning samuti ühtsed äritegevuse eeskirjad ja tehnilised nõuded kaardipõhistele maksetehingutele. Ettepanekud on üldiselt kooskõlas praeguste eurosüsteemi seisukohtadega. Maksekaardid on jaeostudel kõige laialdasemalt kasutatavad elektroonilised makseviisid ning esindavad seega suurt osa liidus tehtavatest maksetehingutest. Sellele vaatamata on vahendustasud seni suures osas reguleerimata ning on seetõttu liikmesriikides väga erinevad. Ühiste eeskirjade kasutusele võtmine peaks aitama kaasa makseteenuste siseturu lõplikule viimistlemisele ning toetama ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) loomist. Kuna uued eeskirjad on tihedalt seotud konkurentsiga, peaksid need vähendama turu killustatust ning looma võrdsed võimalused olemasolevatele turuosalistele konkureerimiseks ja uutele tulijatele makseteenuste turule sisenemiseks, suurendades seega tõhusust ja elektrooniliste makseinstrumentide kasutamist üldiselt.

Konkreetsed märkused

1.   Määratletud mõisted

Ettepandud määruse mõistete määratlused (9) on viidud teataval määral, kuid mitte täielikult, vastavusse mõistetega, mida kasutatakse ettepanekus teise makseteenuste direktiivi kohta (10) (edaspidi „teise makseteenuste direktiivi ettepanek”) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 260/2012. (11) Omavahel tugevalt seotud liidu õigusaktides oleks otstarbekas kasutada samu mõistete määratlusi, et vältida tõlgendusvigu ja aidata kodanikel õigusraamistikust paremini aru saada. Seetõttu leiab EKP, et selliste põhimõistete määratlused nagu „maksekäsund”, „makseteenuse pakkuja” ja „maksetehing” tuleb viia veelgi paremini kooskõlla teise makseteenuste direktiivi ettepanekus kasutatud määratlustega. Lisaks on mõisted „kaardipõhine maksetehing” ja „maksekaarditehing” väga sarnased. Seetõttu soovitab EKP liita need üheks mõisteks. Käesoleva arvamuse lisas esitatakse veel mitu tehnilist märkust mõistete kohta.

2.   Muud sätted

| 2.1 | EKP toetab asjaolu, et vahendustasudega seonduvat on täpsustatud. Piiriüleste vahendustasude piirmäärade kehtestamine enne riigisiseste vahendustasude piirmäärasid võib väikesed riigisisesed kaartide vastuvõtjad seada ebasoodsamasse olukorda, kuna nad ei suudaks võistelda välismaiste vastuvõtjatega, kes saavad kasu madalamatest piiriülestest vahendustasudest. Seetõttu soovitab EKP kehtestada need piirmäärad samaaegselt. |
| --- | --- |

2.1

EKP toetab asjaolu, et vahendustasudega seonduvat on täpsustatud. Piiriüleste vahendustasude piirmäärade kehtestamine enne riigisiseste vahendustasude piirmäärasid võib väikesed riigisisesed kaartide vastuvõtjad seada ebasoodsamasse olukorda, kuna nad ei suudaks võistelda välismaiste vastuvõtjatega, kes saavad kasu madalamatest piiriülestest vahendustasudest. Seetõttu soovitab EKP kehtestada need piirmäärad samaaegselt.

| 2.2 | EKP toetab ettepanekut, mille kohaselt tuleb juhtudel, kus kaardil kasutatakse kahte või enamat kaubamärki (kaubamärkide ühiskasutus), teha kaubamärgi valik müügikohas. (12) Samas võib maksjatel olla stiimul valida kaardi kaubamärk, mis pakub neile selliseid lisasoodustusi nagu preemiaprogrammid, mille tulemuseks võib olla kallite kaardi kaubamärkide kasutamise suurenemine. Sellega seoses soovitab EKP, et kaardi valdaja ja kaubandusettevõtja lepiksid müügikohas ühiselt kokku konkreetse kaubamärgi valikus. |
| --- | --- |

2.2

EKP toetab ettepanekut, mille kohaselt tuleb juhtudel, kus kaardil kasutatakse kahte või enamat kaubamärki (kaubamärkide ühiskasutus), teha kaubamärgi valik müügikohas. (12) Samas võib maksjatel olla stiimul valida kaardi kaubamärk, mis pakub neile selliseid lisasoodustusi nagu preemiaprogrammid, mille tulemuseks võib olla kallite kaardi kaubamärkide kasutamise suurenemine. Sellega seoses soovitab EKP, et kaardi valdaja ja kaubandusettevõtja lepiksid müügikohas ühiselt kokku konkreetse kaubamärgi valikus.

| 2.3 | Ehkki EKP toetab selliste eeskirjade keeldu, mis sunnivad kaubandusettevõtjaid vastu võtma teatava kaubamärgi kõiki kaarte, teeb EKP-le muret erand, mille kohaselt peaksid kaubandusettevõtjad olema kohustatud vastu võtma teisi sama kaubamärgi ja/või kategooria makseviise, mille suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu. (13) Otsus selle kohta, kas võtta vastu kaarte, ning samuti selle kohta, milliseid kaubamärke või kaarditooteid teatud süsteemi raames vastu võtta, peaks olema kaubandusettevõtja äriline otsus. |
| --- | --- |

2.3

Ehkki EKP toetab selliste eeskirjade keeldu, mis sunnivad kaubandusettevõtjaid vastu võtma teatava kaubamärgi kõiki kaarte, teeb EKP-le muret erand, mille kohaselt peaksid kaubandusettevõtjad olema kohustatud vastu võtma teisi sama kaubamärgi ja/või kategooria makseviise, mille suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu. (13) Otsus selle kohta, kas võtta vastu kaarte, ning samuti selle kohta, milliseid kaubamärke või kaarditooteid teatud süsteemi raames vastu võtta, peaks olema kaubandusettevõtja äriline otsus.

| 2.4 | Lisaks soovitab EKP täpsustada, et maksekaardisüsteemid ei tohiks diskrimineerida töötlevaid üksusi, kehtestades äritegevuse eeskirju, mis piiravad kohatult töötlevate üksuste omavahelist koostalitlusvõimet. |
| --- | --- |

2.4

Lisaks soovitab EKP täpsustada, et maksekaardisüsteemid ei tohiks diskrimineerida töötlevaid üksusi, kehtestades äritegevuse eeskirju, mis piiravad kohatult töötlevate üksuste omavahelist koostalitlusvõimet.

| 2.5 | Lisaks võivad maksekaardisüsteemid vajada uute nõuetega kohanemiseks lisaaega. Seetõttu võiks kaaluda eraldamisnõude (14) suhtes üleminekuperioodi kehtestamist. |
| --- | --- |

2.5

Lisaks võivad maksekaardisüsteemid vajada uute nõuetega kohanemiseks lisaaega. Seetõttu võiks kaaluda eraldamisnõude (14) suhtes üleminekuperioodi kehtestamist.

| 2.6 | Tõhususe huvides soovitab EKP, et määruse järgimise tagamine oleks ühe pädeva asutuse ülesandeks. Samas on EKP teadlik, et riigisisestest erisustest tulenevalt võib see praktikas osutuda keeruliseks. |
| --- | --- |

2.6

Tõhususe huvides soovitab EKP, et määruse järgimise tagamine oleks ühe pädeva asutuse ülesandeks. Samas on EKP teadlik, et riigisisestest erisustest tulenevalt võib see praktikas osutuda keeruliseks.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, kui EKP on soovitanud ettepandud määrust muuta, on esitatud lisas koos selgitustega.

Frankfurt Maini ääres, 5. veebruar 2014

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 550 final/2.

1

(2)  Vt ettepandud määruse II ja III peatükk. Vahendustasud on pankadevahelised tasud, mida tavaliselt kohaldatakse teatavasse maksekaardisüsteemi kuuluvate maksekaarte vastu võtvate makseteenuse pakkujate ja maksekaarte välja andnud makseteenuse pakkujate vahel. Need on peamine osa tasust, mida vastuvõttev makseteenuse pakkuja nõuab kaubandusettevõtjalt iga kaarditehingu eest.

2

(3)  Piiriülese tehinguga on tegemist juhul, kui tarbija kasutab oma maksekaarti teises liikmesriigis või kui jaemüüja kasutab teises liikmesriigis asuvat vastuvõtva makseteenuse pakkujat.

3

(4)  Piiriüleste tehingute piirmäärad jõustuvad kaks kuud pärast määruse jõustumist. Kaks aastat pärast määruse jõustumist hakatakse piirmäärasid kohaldama ka riigisisestele tehingutele.

4

(5)  Maksekaardisüsteemid ja töötlevad üksused peavad olema üksteisest sõltumatud õigusliku vormi, organisatsioonilise struktuuri kui ka otsuste tegemise seisukohast.

5

(6)  See reegel on seotud kaardisüsteemide või makseteenuse pakkujatega, mis nõuavad kaubandusettevõtjatelt kõikide teatava kaubamärgiga kaartide vastuvõtmist, millest tulenevalt kaubandusettevõtjad ei saa piirduda ainult ühe teatava kaardi vastuvõtmisega. Ettepandud määruse artikkel 10 lubaks kaubandusettevõtjatel võtta vastu ainult konkreetse kaubamärgi ühte liiki kaarte, keelates makseteenuse pakkujal ja maksesüsteemil nõuda rohkemate või kõigi sama kaubamärgi kaartide vastuvõtmist. Lisaks kehtestatakse ettepandud määrusega nõue, mis keelab kaubandusettevõtjatel diskrimineerida kaarte, mille suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu, st kui kaubandusettevõtjad võtavad vastu ühe kaubamärgiga deebetkaarti, siis peavad nad vastu võtma ka kõikide teiste kaubamärkide deebetkaarte.

6

(7)  Teisisõnu kaardipõhise makseviisiga seoses kahe või enama kaubamärgi kasutamine.

7

(8)  Makseteenuste pakkujad või kaardisüsteemid ei tohiks keelata kaubandusettevõtjatel suunata tarbijaid kasutama eelistatud makseviisi ega keelata teavitamast tarbijaid vahendustasudest ja kaubandusettevõtja teenustasudest.

8

(9)  Vt ettepandud määruse artikkel 2.

9

(10)  Ettepanek, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 2002/65/EÜ, 2013/36/EL ja 2009/110/EÜ muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2013) 547 final).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22).

11

(12)  Vt ettepandud määruse artikli 8 lõige 5.

12

(13)  Vt ettepandud määruse artikli 10 lõige 1 ja põhjendus 29.

13

(14)  Vt ettepandud määruse artikkel 7.

14

---

LISA

Muudatusettepanekud

| Euroopa Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanekud (1) |
| --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Põhjendused 15 kuni 17 |
| „(15) | Käesolevas määruses järgitakse järk-järgulist lähenemisviisi. Esimese sammuna tuleb võtta meetmeid, et hõlbustada maksekaarditehingute piiriülest väljaandmist ja vastuvõtmist. Võimaldades kaubandusettevõtjatel valida vastuvõtjat väljaspool asukohaliikmesriiki (piiriülene vastuvõtmine) ja kehtestades piiriüleselt vastuvõetavate tehingute puhul piiriülese vahendustasu maksimumtaseme, peaks see aitama tagada vajaliku õigusliku selguse. Lisaks peaksid litsentsid makseviiside väljaandmiseks või vastuvõtmiseks kehtima ilma geograafiliste piiranguteta kogu liidus. Kõnealused meetmed aitaksid kaasa kaardi-, interneti- ja mobiilimaksete siseturu sujuvale toimimisele, millest saavad kasu tarbijad ja jaemüüjad. |

Euroopa Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanekud (1)

Muudatus 1

Põhjendused 15 kuni 17

„(15)

Käesolevas määruses järgitakse järk-järgulist lähenemisviisi. Esimese sammuna tuleb võtta meetmeid, et hõlbustada maksekaarditehingute piiriülest väljaandmist ja vastuvõtmist. Võimaldades kaubandusettevõtjatel valida vastuvõtjat väljaspool asukohaliikmesriiki (piiriülene vastuvõtmine) ja kehtestades piiriüleselt vastuvõetavate tehingute puhul piiriülese vahendustasu maksimumtaseme, peaks see aitama tagada vajaliku õigusliku selguse. Lisaks peaksid litsentsid makseviiside väljaandmiseks või vastuvõtmiseks kehtima ilma geograafiliste piiranguteta kogu liidus. Kõnealused meetmed aitaksid kaasa kaardi-, interneti- ja mobiilimaksete siseturu sujuvale toimimisele, millest saavad kasu tarbijad ja jaemüüjad.

| (16) | Tulenevalt konkurentsimenetluste raames vastu võetud ühepoolsetest meetmetest ja kohustustest, järgitakse paljude liidus tehtavate piiriüleste kaardimaksetehingute puhul juba vahendustasude piirmäärasid, mida kohaldatakse käesoleva määruse esimeses etapis. Seepärast peaksid kõnealuste tehingutega seotud sätted jõustuma kiiresti, luues jaemüüjatele võimalused odavamate vastuvõtuteenuste otsimiseks piiriüleselt ning tagades riigisisestele pangandusringkondadele või -süsteemidele stiimulid vastuvõtutasude alandamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Tulenevalt konkurentsimenetluste raames vastu võetud ühepoolsetest meetmetest ja kohustustest, järgitakse paljude liidus tehtavate piiriüleste kaardimaksetehingute puhul juba vahendustasude piirmäärasid, mida kohaldatakse käesoleva määruse esimeses etapis. Seepärast peaksid kõnealuste tehingutega seotud sätted jõustuma kiiresti, luues jaemüüjatele võimalused odavamate vastuvõtuteenuste otsimiseks piiriüleselt ning tagades riigisisestele pangandusringkondadele või -süsteemidele stiimulid vastuvõtutasude alandamiseks.

| (17) | Riigisiseste tehingute puhul tuleb ette näha üleminekuperiood, et anda makseteenuse pakkujatele ja süsteemidele aega uute nõuetega kohanemiseks. Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist ning kaardipõhiste maksete siseturu väljaarendamiseks tuleks erakliendi kaarditehingute puhul kohaldatavaid vahendustasude piirmäärasid laiendada, nii et need hõlmaksid kõiki piiriüleseid ja riigisiseseid makseid.” |
| --- | --- |

(17)

Riigisiseste tehingute puhul tuleb ette näha üleminekuperiood, et anda makseteenuse pakkujatele ja süsteemidele aega uute nõuetega kohanemiseks. Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist ning kaardipõhiste maksete siseturu väljaarendamiseks tuleks erakliendi kaarditehingute puhul kohaldatavaid vahendustasude piirmäärasid laiendada, nii et need hõlmaksid kõiki piiriüleseid ja riigisiseseid makseid.”

| „(15) | Käesolevas määruses järgitakse järk-järgulist lähenemisviisi. Esimese sammuna tuleb võtta meetmeid, et hõlbustada maksekaarditehingute piiriülest väljaandmist ja vastuvõtmist. Võimaldades kaubandusettevõtjatel valida vastuvõtjat väljaspool asukohaliikmesriiki (piiriülene vastuvõtmine) ja kehtestades piiriüleselt vastuvõetavate tehingute puhul piiriülese vahendustasu maksimumtaseme, peaks see aitama tagada vajaliku õigusliku selguse.
  ning tagades, et litsentsid makseviiside väljaandmiseks või vastuvõtmiseks kehtivad ilma geograafiliste piiranguteta kogu liidus. Kõnealused meetmed aitab
  ksid kaasa kaardi, interneti- ja mobiilimaksete siseturu sujuvale toimimisele, millest saavad kasu tarbijad ja jaemüüjad. |
| --- | --- |

„(15)

Käesolevas määruses järgitakse järk-järgulist lähenemisviisi. Esimese sammuna tuleb võtta meetmeid, et hõlbustada maksekaarditehingute piiriülest väljaandmist ja vastuvõtmist. Võimaldades kaubandusettevõtjatel valida vastuvõtjat väljaspool asukohaliikmesriiki (piiriülene vastuvõtmine) ja kehtestades piiriüleselt vastuvõetavate tehingute puhul piiriülese vahendustasu maksimumtaseme, peaks see aitama tagada vajaliku õigusliku selguse.
  ning tagades, et litsentsid makseviiside väljaandmiseks või vastuvõtmiseks kehtivad ilma geograafiliste piiranguteta kogu liidus. Kõnealused meetmed aitab
  ksid kaasa kaardi, interneti- ja mobiilimaksete siseturu sujuvale toimimisele, millest saavad kasu tarbijad ja jaemüüjad.

| (16) | Tulenevalt konkurentsimenetluste raames vastu võetud ühepoolsetest meetmetest ja kohustustest, järgitakse paljude liidus tehtavate piiriüleste ning samuti mõnede riigisiseste kaardimaksetehingute puhul juba vahendustasude piirmäärasid, mida kohaldatakse käesoleva määruse kohaseltesimeses etapis. Seepärast peaksid kõnealuste tehingutega seotud sätted jõustuma kiiresti, luues jaemüüjatele võimalused odavamate vastuvõtuteenuste otsimiseks piiriüleselt ning tagades riigisisestele pangandusringkondadele või -süsteemidele stiimulid vastuvõtutasude alandamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Tulenevalt konkurentsimenetluste raames vastu võetud ühepoolsetest meetmetest ja kohustustest, järgitakse paljude liidus tehtavate piiriüleste ning samuti mõnede riigisiseste kaardimaksetehingute puhul juba vahendustasude piirmäärasid, mida kohaldatakse käesoleva määruse kohaseltesimeses etapis. Seepärast peaksid kõnealuste tehingutega seotud sätted jõustuma kiiresti, luues jaemüüjatele võimalused odavamate vastuvõtuteenuste otsimiseks piiriüleselt ning tagades riigisisestele pangandusringkondadele või -süsteemidele stiimulid vastuvõtutasude alandamiseks.

| (17) | Riigisiseste tehingute puhul tuleb ette näha üleminekuperiood, et anda makseteenuse pakkujatele ja süsteemidele aega uute nõuetega kohanemiseks.
  Kaks aastat
  Kaheaastane üleminekuperiood pärast käesoleva määruse jõustumist on
  näib olevat piisav ning kaardipõhiste maksete siseturu väljaarendamiseks tuleks erakliendi kaarditehingute puhul kohaldatavaid vahendustasude piirmäärasid laiendada, nii et need hõlmaksid kõiki piiriüleseid ja riigisiseseid makseid.” |
| --- | --- |

(17)

Riigisiseste tehingute puhul tuleb ette näha üleminekuperiood, et anda makseteenuse pakkujatele ja süsteemidele aega uute nõuetega kohanemiseks.
  Kaks aastat
  Kaheaastane üleminekuperiood pärast käesoleva määruse jõustumist on
  näib olevat piisav ning kaardipõhiste maksete siseturu väljaarendamiseks tuleks erakliendi kaarditehingute puhul kohaldatavaid vahendustasude piirmäärasid laiendada, nii et need hõlmaksid kõiki piiriüleseid ja riigisiseseid makseid.”

Selgitus

Selgitus

Ettepandud 22 kuud piiriüleste ja riigisiseste vahendustasude kehtestamise vahel seaks väikesed riigisisesed kaartide vastuvõtjad ebasoodsamasse olukorda, kuna nad ei suudaks võistelda välismaa vastuvõtjatega, kes saavad kasu madalamatest piiriülestest vahendustasudest. Seetõttu tuleks eelistada ühtset kuupäeva vahendustasude piirmäärade kehtestamiseks. Samas ei ole EKP-l eelistusi tähtaja osas.

Ettepandud 22 kuud piiriüleste ja riigisiseste vahendustasude kehtestamise vahel seaks väikesed riigisisesed kaartide vastuvõtjad ebasoodsamasse olukorda, kuna nad ei suudaks võistelda välismaa vastuvõtjatega, kes saavad kasu madalamatest piiriülestest vahendustasudest. Seetõttu tuleks eelistada ühtset kuupäeva vahendustasude piirmäärade kehtestamiseks. Samas ei ole EKP-l eelistusi tähtaja osas.

Muudatus 2

Muudatus 2

Põhjendus 24

| „(24) | Tarbijad üldiselt ei ole teadlikud tasudest, mida kaubandusettevõtjad maksavad makseviisi kasutamise eest. Samal ajal võivad mitmed soodustused, mida väljaandvad makseteenuse pakkujad annavad (nt reisitšekid, boonused, allahindlused, makse tagasinõudmised, tasuta kindlustus jne), suunata tarbijaid selliste makseviiside kasutamise suunas, millega kaasnevad väljaandvatele makseteenuse pakkujatele suured tasud. Selle vältimiseks tuleks meetmeid, millega kehtestatakse vahendustasule piirangud, kohaldada ainult maksekaartide suhtes, mis on masstoodang ja mille vastuvõtmisest on kaubandusettevõtjatel üldiselt raske keelduda, kuna neid on palju välja antud ja neid kasutatakse laialdaselt (nt tarbija deebet- ja krediitkaardid). Selleks et edendada turu tõhusat toimimist sektori reguleerimata osades ja piirata äritegevuse ülekandumist sektori reguleeritud osast reguleerimata osasse, tuleb võta mitmeid meetmeid, sealhulgas eraldada süsteem ja infrastruktuur, tagada maksja juhtimine makse saaja poolt ja võimaldada makse saajal valikuliselt aktsepteerida makseviise.” |
| --- | --- |

„(24)

Tarbijad üldiselt ei ole teadlikud tasudest, mida kaubandusettevõtjad maksavad makseviisi kasutamise eest. Samal ajal võivad mitmed soodustused, mida väljaandvad makseteenuse pakkujad annavad (nt reisitšekid, boonused, allahindlused, makse tagasinõudmised, tasuta kindlustus jne), suunata tarbijaid selliste makseviiside kasutamise suunas, millega kaasnevad väljaandvatele makseteenuse pakkujatele suured tasud. Selle vältimiseks tuleks meetmeid, millega kehtestatakse vahendustasule piirangud, kohaldada ainult maksekaartide suhtes, mis on masstoodang ja mille vastuvõtmisest on kaubandusettevõtjatel üldiselt raske keelduda, kuna neid on palju välja antud ja neid kasutatakse laialdaselt (nt tarbija deebet- ja krediitkaardid). Selleks et edendada turu tõhusat toimimist sektori reguleerimata osades ja piirata äritegevuse ülekandumist sektori reguleeritud osast reguleerimata osasse, tuleb võta mitmeid meetmeid, sealhulgas eraldada süsteem ja infrastruktuur, tagada maksja juhtimine makse saaja poolt ja võimaldada makse saajal valikuliselt aktsepteerida makseviise.”

| „(24) | Tarbijad üldiselt ei ole teadlikud tasudest, mida kaubandusettevõtjad maksavad makseviisi kasutamise eest. Samal ajal võivad mitmed soodustused, mida väljaandvad makseteenuse pakkujad annavad (nt reisitšekid, boonused, allahindlused, makse tagasinõudmised, tasuta kindlustus jne), suunata tarbijaid selliste makseviiside kasutamise suunas, millega kaasnevad väljaandvatele makseteenuse pakkujatele suured tasud. Selle vältimiseks tuleks meetmeid, millega kehtestatakse vahendustasule piirangud, kohaldada ainult maksekaartide suhtes, mis on masstoodang ja mille vastuvõtmisest on kaubandusettevõtjatel üldiselt raske keelduda, kuna neid on palju välja antud ja neid kasutatakse laialdaselt (nt tarbija deebet- ja krediitkaardid). Selleks et edendada turu tõhusat toimimist sektori reguleerimata osades ja piirata äritegevuse ülekandumist sektori reguleeritud osast reguleerimata osasse, tuleb võta mitmeid meetmeid, sealhulgas eraldada asjaomane süsteem ja infrastruktuur, tagada maksja juhtimine makse saaja poolt ja võimaldada makse saajal valikuliselt aktsepteerida makseviise.” |
| --- | --- |

„(24)

Tarbijad üldiselt ei ole teadlikud tasudest, mida kaubandusettevõtjad maksavad makseviisi kasutamise eest. Samal ajal võivad mitmed soodustused, mida väljaandvad makseteenuse pakkujad annavad (nt reisitšekid, boonused, allahindlused, makse tagasinõudmised, tasuta kindlustus jne), suunata tarbijaid selliste makseviiside kasutamise suunas, millega kaasnevad väljaandvatele makseteenuse pakkujatele suured tasud. Selle vältimiseks tuleks meetmeid, millega kehtestatakse vahendustasule piirangud, kohaldada ainult maksekaartide suhtes, mis on masstoodang ja mille vastuvõtmisest on kaubandusettevõtjatel üldiselt raske keelduda, kuna neid on palju välja antud ja neid kasutatakse laialdaselt (nt tarbija deebet- ja krediitkaardid). Selleks et edendada turu tõhusat toimimist sektori reguleerimata osades ja piirata äritegevuse ülekandumist sektori reguleeritud osast reguleerimata osasse, tuleb võta mitmeid meetmeid, sealhulgas eraldada asjaomane süsteem ja infrastruktuur, tagada maksja juhtimine makse saaja poolt ja võimaldada makse saajal valikuliselt aktsepteerida makseviise.”

Selgitus

Selgitus

Muudatust soovitatakse konteksti selgitamise huvides.

Muudatust soovitatakse konteksti selgitamise huvides.

Muudatus 3

Muudatus 3

Põhjendus 29

| „(29) | [...]
  Selleks et kaitsta tarbijat ning tema suutlikkust kasutada maksekaarte võimalikult sageli, peaksid kaubandusettevõtjad olema kohustatud vastu võtma kõiki maksekaarte, mille suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu. Selline piirang tagaks ka konkurentsitihedama keskkonna maksekaartide puhul, mille vahendustasu ei ole reguleeritud käesoleva määrusega, kuna kaubandusettevõtjad saaksid tugevama läbirääkimispositsiooni tingimuste üle, mille kohaselt nad selliseid kaarte vastu võtavad.” |
| --- | --- |

„(29)

[...]

Selleks et kaitsta tarbijat ning tema suutlikkust kasutada maksekaarte võimalikult sageli, peaksid kaubandusettevõtjad olema kohustatud vastu võtma kõiki maksekaarte, mille suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu. Selline piirang tagaks ka konkurentsitihedama keskkonna maksekaartide puhul, mille vahendustasu ei ole reguleeritud käesoleva määrusega, kuna kaubandusettevõtjad saaksid tugevama läbirääkimispositsiooni tingimuste üle, mille kohaselt nad selliseid kaarte vastu võtavad.”

| „(29) | [...].

  Selleks et kaitsta tarbijat ning tema suutlikkust kasutada maksekaarte võimalikult sageli, peaksid kaubandusettevõtjad olema kohustatud vastu võtma kõiki maksekaarte, mille suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu. Selline piirang tagaks ka konkurentsitihedama keskkonna maksekaartide puhul, mille vahendustasu ei ole reguleeritud käesoleva määrusega, kuna kaubandusettevõtjad saaksid tugevama läbirääkimispositsiooni tingimuste üle, mille kohaselt nad selliseid kaarte vastu võtavad.” |
| --- | --- |

„(29)

[...].

Selleks et kaitsta tarbijat ning tema suutlikkust kasutada maksekaarte võimalikult sageli, peaksid kaubandusettevõtjad olema kohustatud vastu võtma kõiki maksekaarte, mille suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu. Selline piirang tagaks ka konkurentsitihedama keskkonna maksekaartide puhul, mille vahendustasu ei ole reguleeritud käesoleva määrusega, kuna kaubandusettevõtjad saaksid tugevama läbirääkimispositsiooni tingimuste üle, mille kohaselt nad selliseid kaarte vastu võtavad.”

Selgitus

Selgitus

Kaubandusettevõtjad peaksid olema ise võimelised tegema ärilisi otsuseid, milliseid kaarte, süsteeme, kaubamärke või tooteid vastu võtta. Põhjendamatult laiaks tuleb pidada kohustuse kehtestamist võtta vastu kõiki kaarte, mille suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu.

Kaubandusettevõtjad peaksid olema ise võimelised tegema ärilisi otsuseid, milliseid kaarte, süsteeme, kaubamärke või tooteid vastu võtta. Põhjendamatult laiaks tuleb pidada kohustuse kehtestamist võtta vastu kõiki kaarte, mille suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu.

Muudatus 4

Muudatus 4

Artikli 2 lõige 1

| „(1) | „vastuvõtja” – makseteenuse pakkuja, kellel on makse saajaga otse või kaudselt leping makse saaja maksetehingute töötlemiseks;” |
| --- | --- |

„(1)

„vastuvõtja” – makseteenuse pakkuja, kellel on makse saajaga otse või kaudselt leping makse saaja maksetehingute töötlemiseks;”

| „(1) | „vastuvõtja” – makseteenuse pakkuja, kellel on makse saajaga leping maksja makseviisiga algatatud makse saaja maksetehingute vastuvõtmiseks ja töötlemiseks;” |
| --- | --- |

„(1)

„vastuvõtja” – makseteenuse pakkuja, kellel on makse saajaga leping maksja makseviisiga algatatud makse saaja maksetehingute vastuvõtmiseks ja töötlemiseks;”

maksja makseviisiga algatatud

vastuvõtmiseks ja

Selgitus

Selgitus

Artiklit tuleb muuta, et hõlmata mõned täiendavad vastvõtmise tunnused. Muudatusettepanek on kooskõlas eurosüsteemi arvamuses seoses teise makseteenuste direktiivi ettepanekuga ettepandud mõiste „maksetehingute vastuvõtmine” määratlusega.

Artiklit tuleb muuta, et hõlmata mõned täiendavad vastvõtmise tunnused. Muudatusettepanek on kooskõlas eurosüsteemi arvamuses seoses teise makseteenuste direktiivi ettepanekuga ettepandud mõiste „maksetehingute vastuvõtmine” määratlusega.

Muudatus 5

Muudatus 5

Artikli 2 lõige 2

| „(2) | „väljaandja” – makseteenuse pakkuja, kellel on maksjaga otse või kaudselt leping maksja maksetehingute algatamiseks, töötlemiseks ja arveldamiseks;” |
| --- | --- |

„(2)

„väljaandja” – makseteenuse pakkuja, kellel on maksjaga otse või kaudselt leping maksja maksetehingute algatamiseks, töötlemiseks ja arveldamiseks;”

| „(2) | „väljaandja” – makseteenuse pakkuja, kes annab
  kellel on maksjale
  ga otse või kaudselt makseviisi
  leping maksja maksetehingute algatamiseks, töötlemiseks ja arveldamiseks;” |
| --- | --- |

„(2)

„väljaandja” – makseteenuse pakkuja, kes annab
  kellel on maksjale
  ga otse või kaudselt makseviisi
  leping maksja maksetehingute algatamiseks, töötlemiseks ja arveldamiseks;”

kes annab

kellel on

le

ga

makseviisi

leping

Selgitus

Selgitus

Muudetud mõne täiendava väljaandmise tunnuse hõlmamiseks. Muudatusettepanek on kooskõlas eurosüsteemi arvamuses seoses teise makseteenuste direktiivi ettepanekuga ettepandud mõiste „makseviiside väljaandmine” määratlusega.

Muudetud mõne täiendava väljaandmise tunnuse hõlmamiseks. Muudatusettepanek on kooskõlas eurosüsteemi arvamuses seoses teise makseteenuste direktiivi ettepanekuga ettepandud mõiste „makseviiside väljaandmine” määratlusega.

Muudatus 6

Muudatus 6

Artikli 2 lõige 4

| „(4) | „deebetkaarditehing” – kaardimaksetehing, sealhulgas ka ettemaksekaardiga tehtav kaardimaksetehing, mis on seotud arveldus- või hoiukontoga, kus tehing debiteeritakse kuni 48 tundi pärast tehingu lubamist või algatamist;” |
| --- | --- |

„(4)

„deebetkaarditehing” – kaardimaksetehing, sealhulgas ka ettemaksekaardiga tehtav kaardimaksetehing, mis on seotud arveldus- või hoiukontoga, kus tehing debiteeritakse kuni 48 tundi pärast tehingu lubamist või algatamist;”

| „(4) | „deebetkaarditehing” – deebetkaardiga algatatud kaardimaksetehing, sealhulgas ka ettemaksekaardiga tehtav kaardimaksetehing, mis on seotud arveldus- või hoiukontoga, kus tehing debiteeritakse kuni 48 tundi pärast tehingu lubamist või algatamist;” |
| --- | --- |

„(4)

„deebetkaarditehing” – deebetkaardiga algatatud kaardimaksetehing, sealhulgas ka ettemaksekaardiga tehtav kaardimaksetehing, mis on seotud arveldus- või hoiukontoga, kus tehing debiteeritakse kuni 48 tundi pärast tehingu lubamist või algatamist;”

deebetkaardiga algatatud

sealhulgas ka ettemaksekaardiga tehtav kaardimaksetehing, mis on seotud arveldus- või hoiukontoga, kus tehing debiteeritakse kuni 48 tundi pärast tehingu lubamist või algatamist

”

| (4a) | „deebetkaart” – kaart, mis võimaldab selle valdajal teha oste ja/või võtta välja sularaha, mille puhul need tehingud debiteeritakse vahetult ja viivitamatult kaardivaldaja arvelduskontolt, olenemata sellest, kas see asub kaardi väljaandja juures.” |
| --- | --- |

(4a)

(4a)

„deebetkaart” – kaart, mis võimaldab selle valdajal teha oste ja/või võtta välja sularaha, mille puhul need tehingud debiteeritakse vahetult ja viivitamatult kaardivaldaja arvelduskontolt, olenemata sellest, kas see asub kaardi väljaandja juures.”

deebetkaart” – kaart, mis võimaldab selle valdajal teha oste ja/või võtta välja sularaha, mille puhul need tehingud debiteeritakse vahetult ja viivitamatult kaardivaldaja arvelduskontolt, olenemata sellest, kas see asub kaardi väljaandja juures

Selgitus

Selgitus

Ei saa eeldada, et deebetkaart debiteeritakse 48 tunni jooksul. Deebet- ja krediitkaardi eristus peab seetõttu põhinema konto viivitamatul debiteerimisel (deebetkaart) ja kokkulepitud kuupäeval debiteerimisel (krediitkaart). Lisaks peaks deebetkaardi määratlus erinema krediitkaardi määratlusest (vt all) makse saaja kasu osas, et vastavate vahendustasude piirmäärade ettepandud erinevus oleks selgelt põhjendatud.

Ei saa eeldada, et deebetkaart debiteeritakse 48 tunni jooksul. Deebet- ja krediitkaardi eristus peab seetõttu põhinema konto viivitamatul debiteerimisel (deebetkaart) ja kokkulepitud kuupäeval debiteerimisel (krediitkaart). Lisaks peaks deebetkaardi määratlus erinema krediitkaardi määratlusest (vt all) makse saaja kasu osas, et vastavate vahendustasude piirmäärade ettepandud erinevus oleks selgelt põhjendatud.

Muudatus 7

Muudatus 7

Artikli 2 lõige 5

| „(5) | „krediitkaarditehing” – kaardimaksetehing, mille puhul tehing arveldatakse rohkem kui 48 tundi pärast tehingu lubamist või algatamist;” |
| --- | --- |

„(5)

„krediitkaarditehing” – kaardimaksetehing, mille puhul tehing arveldatakse rohkem kui 48 tundi pärast tehingu lubamist või algatamist;”

| „(5) | „krediitkaarditehing” – krediitkaardiga algatatud kaardimaksetehing, mille puhul tehing arveldatakse rohkem kui 48 tundi pärast tehingu lubamist või algatamist; |
| --- | --- |

„(5)

„krediitkaarditehing” – krediitkaardiga algatatud kaardimaksetehing, mille puhul tehing arveldatakse rohkem kui 48 tundi pärast tehingu lubamist või algatamist;

krediitkaardiga algatatud

, mille puhul tehing arveldatakse rohkem kui 48 tundi pärast tehingu lubamist või algatamist

| (5a) | „krediitkaart” – kaart, mille abil kaardivaldaja saab teha oste ja/või võtta välja sularaha ette kokku lepitud krediidilimiidi piires. Antud krediidi võib arveldada määratud perioodi lõpus tervikuna või osaliselt, võttes arvesse võetud krediidi jääki, millelt tavaliselt arvestatakse intressi. Süsteemi eeskirjad ja tehingu töötlemine ning kaubandusettevõtja kaardi vastuvõtmise kord võivad olla laiemad, võrreldes deebetkaarditehingutega.” |
| --- | --- |

(5a)

(5a)

„krediitkaart” – kaart, mille abil kaardivaldaja saab teha oste ja/või võtta välja sularaha ette kokku lepitud krediidilimiidi piires. Antud krediidi võib arveldada määratud perioodi lõpus tervikuna või osaliselt, võttes arvesse võetud krediidi jääki, millelt tavaliselt arvestatakse intressi. Süsteemi eeskirjad ja tehingu töötlemine ning kaubandusettevõtja kaardi vastuvõtmise kord võivad olla laiemad, võrreldes deebetkaarditehingutega.”

krediitkaart” – kaart, mille abil kaardivaldaja saab teha oste ja/või võtta välja sularaha ette kokku lepitud krediidilimiidi piires. Antud krediidi võib arveldada määratud perioodi lõpus tervikuna või osaliselt, võttes arvesse võetud krediidi jääki, millelt tavaliselt arvestatakse intressi. Süsteemi eeskirjad ja tehingu töötlemine ning kaubandusettevõtja kaardi vastuvõtmise kord võivad olla laiemad, võrreldes deebetkaarditehingutega.

Selgitus

Selgitus

Vt muudatuse 6 selgitust.

Vt muudatuse 6 selgitust.

Muudatus 8

Muudatus 8

Artikli 2 lõige 7

| „(7) | „kaardipõhine maksetehing” – teenus, mida kasutatakse maksetehingu tegemiseks mis tahes kaardi, telekommunikatsiooni‐, digitaal- või IT-seadme või tarkvara abil, kui selle tulemuseks on maksekaarditehing. Kaardipõhised maksetehingud ei hõlma tehinguid, mis põhinevad muud liiki makseteenustel;” |
| --- | --- |

„(7)

„kaardipõhine maksetehing” – teenus, mida kasutatakse maksetehingu tegemiseks mis tahes kaardi, telekommunikatsiooni‐, digitaal- või IT-seadme või tarkvara abil, kui selle tulemuseks on maksekaarditehing. Kaardipõhised maksetehingud ei hõlma tehinguid, mis põhinevad muud liiki makseteenustel;”

| „(7) | „kaardipõhine maksetehing” – teenus, mida kasutatakse
  kaardipõhise makseviisi abil algatatud maksetehingu
  tegemiseks mis tahes kaardi, telekommunikatsiooni‐, digitaal- või IT-seadme või tarkvara abil, kui selle tulemuseks on maksekaarditehing
  vastavalt kaardisüsteemi eeskirjadele, praktikale, standarditele ja/või rakendussuunistele, mille tulemuseks ei ole kreeditkorraldus ega otsekorraldus vastavalt määruse (EL) nr 260/2012 artikli 2 määratlusele.” |
| --- | --- |

„(7)

„kaardipõhine maksetehing” – teenus, mida kasutatakse
  kaardipõhise makseviisi abil algatatud maksetehingu
  tegemiseks mis tahes kaardi, telekommunikatsiooni‐, digitaal- või IT-seadme või tarkvara abil, kui selle tulemuseks on maksekaarditehing
  vastavalt kaardisüsteemi eeskirjadele, praktikale, standarditele ja/või rakendussuunistele, mille tulemuseks ei ole kreeditkorraldus ega otsekorraldus vastavalt määruse (EL) nr 260/2012 artikli 2 määratlusele.”

teenus, mida kasutatakse

kaardipõhise makseviisi abil algatatud

u

tegemiseks mis tahes kaardi, telekommunikatsiooni‐, digitaal- või IT-seadme või tarkvara abil, kui selle tulemuseks on maksekaarditehing

vastavalt kaardisüsteemi eeskirjadele, praktikale, standarditele ja/või rakendussuunistele, mille tulemuseks ei ole kreeditkorraldus ega otsekorraldus vastavalt määruse (EL) nr 260/2012 artikli 2 määratlusele.”

Selgitus

Selgitus

Komisjoni ettepandud „kaardipõhise maksetehingu” määratlus on veidi laiem kui „maksekaarditehingu” määratlus ja hõlmab ka füüsilise kaardita tehtud tehinguid. Arvestades kaartide valdkonna tormilist arengut ning kaarditaristut kasutavate erinevate makselahenduste arengut, soovitab EKP liita need kaks mõistet üheks.

Komisjoni ettepandud „kaardipõhise maksetehingu” määratlus on veidi laiem kui „maksekaarditehingu” määratlus ja hõlmab ka füüsilise kaardita tehtud tehinguid. Arvestades kaartide valdkonna tormilist arengut ning kaarditaristut kasutavate erinevate makselahenduste arengut, soovitab EKP liita need kaks mõistet üheks.

Muudatus 9

Muudatus 9

Artikli 2 lõige 8

| „(8) | „piiriülene maksetehing” – kaardimaksetehing või kaardipõhine maksetehing, mille on algatanud maksja või makse saaja ning mille puhul maksja makseteenuse pakkuja ja makse saaja makseteenuse pakkuja asuvad eri liikmesriikides või mille puhul maksekaardi on välja andnud väljaandev makseteenuse pakkuja, kes asub teises liikmesriigis kui müügikoha liikmesriik;” |
| --- | --- |

„(8)

„piiriülene maksetehing” – kaardimaksetehing või kaardipõhine maksetehing, mille on algatanud maksja või makse saaja ning mille puhul maksja makseteenuse pakkuja ja makse saaja makseteenuse pakkuja asuvad eri liikmesriikides või mille puhul maksekaardi on välja andnud väljaandev makseteenuse pakkuja, kes asub teises liikmesriigis kui müügikoha liikmesriik;”

| „(8) | „piiriülene kaardimaksetehing” – kaardimaksetehing või kaardipõhine maksetehing, mille on algatanud maksja või makse saaja ning mille puhul maksja makseteenuse pakkuja ja makse saaja makseteenuse pakkuja
  selle tehingu väljaandja või vastuvõtja asuvad eri liikmesriikides või mille puhul maksekaardi vastuvõtja
  on välja andnud väljaandev makseteenuse pakkuja, kes asub teises liikmesriigis kui müügikoha liikmesriik;” |
| --- | --- |

„(8)

„piiriülene kaardimaksetehing” – kaardimaksetehing või kaardipõhine maksetehing, mille on algatanud maksja või makse saaja ning mille puhul maksja makseteenuse pakkuja ja makse saaja makseteenuse pakkuja
  selle tehingu väljaandja või vastuvõtja asuvad eri liikmesriikides või mille puhul maksekaardi vastuvõtja
  on välja andnud väljaandev makseteenuse pakkuja, kes asub teises liikmesriigis kui müügikoha liikmesriik;”

kaardi

kaardimaksetehing või

maksja makseteenuse pakkuja ja makse saaja makseteenuse pakkuja

selle tehingu väljaandja või vastuvõtja

vastuvõtja

on välja andnud väljaandev makseteenuse pakkuja, kes

Selgitus

Selgitus

Soovitame antud mõiste määratlust eeltoodud viisil lihtsustada.

Soovitame antud mõiste määratlust eeltoodud viisil lihtsustada.

Muudatus 10

Muudatus 10

Artikli 2 lõige 9

| „(9) | „vahendustasu” – iga tehingu eest otse või kaudselt (st kolmanda isiku kaudu) makstud tasu maksekaardi tehingus või maksekaardipõhises tehingus osaleva maksja makseteenuse pakkuja ja makse saaja makseteenuse pakkuja vahel;” |
| --- | --- |

„(9)

„vahendustasu” – iga tehingu eest otse või kaudselt (st kolmanda isiku kaudu) makstud tasu maksekaardi tehingus või maksekaardipõhises tehingus osaleva maksja makseteenuse pakkuja ja makse saaja makseteenuse pakkuja vahel;”

| „(9) | „vahendustasu” – iga
  kaardipõhise maksetehingu eest otse või kaudselt (st kolmanda isiku kaudu) makstud tasu maksekaardi tehingus või
  maksekaardipõhises tehingus osaleva maksja makseteenuse pakkuja ja makse saaja makseteenuse pakkuja vahel
  selle tehingu väljaandja ja vastuvõtja vahel;” |
| --- | --- |

„(9)

„vahendustasu” – iga
  kaardipõhise maksetehingu eest otse või kaudselt (st kolmanda isiku kaudu) makstud tasu maksekaardi tehingus või
  maksekaardipõhises tehingus osaleva maksja makseteenuse pakkuja ja makse saaja makseteenuse pakkuja vahel
  selle tehingu väljaandja ja vastuvõtja vahel;”

iga

kaardipõhise makse

maksekaardi tehingus või

maksekaardipõhises tehingus osaleva maksja makseteenuse pakkuja ja makse saaja makseteenuse pakkuja vahel

selle tehingu väljaandja ja vastuvõtja vahel

Selgitus

Selgitus

Soovitame antud mõiste määratlust lihtsustada, viidates väljaandja ja vastuvõtja mõistetele.

Soovitame antud mõiste määratlust lihtsustada, viidates väljaandja ja vastuvõtja mõistetele.

Muudatus 11

Muudatus 11

Artikli 2 lõige 10

| „(10) | „kaubandusettevõtja teenustasu” – tasu, mida makse saaja maksab vastuvõtjale iga tehingu eest ja mis koosneb vahendustasust, maksesüsteemi- ja töötlemistasust ning vastuvõtja marginaalist;” |
| --- | --- |

„(10)

„kaubandusettevõtja teenustasu” – tasu, mida makse saaja maksab vastuvõtjale iga tehingu eest ja mis koosneb vahendustasust, maksesüsteemi- ja töötlemistasust ning vastuvõtja marginaalist;”

| „(10) | „kaubandusettevõtja teenustasu” – tasu, mida makse saaja maksab vastuvõtjale iga
  vastuvõtja pakutava kaardipõhise maksetehingu teenuste eest ja mis koosneb vahendustasust, maksesüsteemi- ja töötlemistasust ning vastuvõtja marginaalist;” |
| --- | --- |

„(10)

„kaubandusettevõtja teenustasu” – tasu, mida makse saaja maksab vastuvõtjale iga
  vastuvõtja pakutava kaardipõhise maksetehingu teenuste eest ja mis koosneb vahendustasust, maksesüsteemi- ja töötlemistasust ning vastuvõtja marginaalist;”

iga

vastuvõtja pakutava kaardipõhise makse

teenuste

ja mis koosneb vahendustasust, maksesüsteemi- ja töötlemistasust ning vastuvõtja marginaalist

Selgitus

Selgitus

Soovitame mitte piirata kaubandusettevõtja teenustasu määratlust suletud loeteluga.

Soovitame mitte piirata kaubandusettevõtja teenustasu määratlust suletud loeteluga.

Muudatus 12

Muudatus 12

Artikli 2 lõige 13

| „(13) | „maksekaardisüsteem” – kogu liidus ja liikmesriikide siseselt maksetehingute tegemiseks kasutatavad ühtsed eeskirjad, tavad, standardid ja/või rakendussuunised, mis on eraldatud mis tahes infrastruktuurist või maksesüsteemist, mis toetab selle toimimist;” |
| --- | --- |

„(13)

„maksekaardisüsteem” – kogu liidus ja liikmesriikide siseselt maksetehingute tegemiseks kasutatavad ühtsed eeskirjad, tavad, standardid ja/või rakendussuunised, mis on eraldatud mis tahes infrastruktuurist või maksesüsteemist, mis toetab selle toimimist;”

| „(13) | „maksekaardisüsteem” – kogu liidus ja liikmesriikide siseselt
  kaardipõhise maksevahendiga algatatud maksetehingute tegemiseks kasutatavad ühtsed eeskirjad, tavad, standardid ja/või rakendussuunised, mis on eraldatud mis tahes infrastruktuurist või maksesüsteemist, mis toetab selle toimimist;” |
| --- | --- |

„(13)

„maksekaardisüsteem” – kogu liidus ja liikmesriikide siseselt
  kaardipõhise maksevahendiga algatatud maksetehingute tegemiseks kasutatavad ühtsed eeskirjad, tavad, standardid ja/või rakendussuunised, mis on eraldatud mis tahes infrastruktuurist või maksesüsteemist, mis toetab selle toimimist;”

kogu liidus ja liikmesriikide siseselt

kaardipõhise maksevahendiga algatatud

ühtsed

, mis on eraldatud mis tahes infrastruktuurist või maksesüsteemist, mis toetab selle toimimist

Selgitus

Selgitus

Muudetud, et lisada algatamise element; viited liidule ja liikmesriikidele tuleks kustutada, kuna need ei ole vajalikud.

Muudetud, et lisada algatamise element; viited liidule ja liikmesriikidele tuleks kustutada, kuna need ei ole vajalikud.

Muudatus 13

Muudatus 13

Artikli 2 lõige 14

| „(14) | „nelja osapoolega maksekaardisüsteem” – maksekaardisüsteem, mille puhul tehakse maksed kaardi valdaja maksekontolt makse saaja maksekontole süsteemi, maksekaardi välja andnud makseteenuse pakkuja (kaardi valdaja poolel) ja vastuvõtva makseteenuse pakkuja (makse saaja poolel) vahendusel, samuti samal struktuuril põhinevad kaardipõhised tehingud;” |
| --- | --- |

„(14)

„nelja osapoolega maksekaardisüsteem” – maksekaardisüsteem, mille puhul tehakse maksed kaardi valdaja maksekontolt makse saaja maksekontole süsteemi, maksekaardi välja andnud makseteenuse pakkuja (kaardi valdaja poolel) ja vastuvõtva makseteenuse pakkuja (makse saaja poolel) vahendusel, samuti samal struktuuril põhinevad kaardipõhised tehingud;”

| „(14) | „nelja osapoolega maksekaardisüsteem” – maksekaardisüsteem, mille puhul väljaandmisteenust ja vastuvõtuteenust pakuvad muud üksused peale kaardisüsteemi haldaja
  tehakse maksed kaardi valdaja maksekontolt makse saaja maksekontole süsteemi, maksekaardi välja andnud makseteenuse pakkuja (kaardi valdaja poolel) ja vastuvõtva makseteenuse pakkuja (makse saaja poolel) vahendusel, samuti samal struktuuril põhinevad kaardipõhised tehingud;” |
| --- | --- |

„(14)

„nelja osapoolega maksekaardisüsteem” – maksekaardisüsteem, mille puhul väljaandmisteenust ja vastuvõtuteenust pakuvad muud üksused peale kaardisüsteemi haldaja
  tehakse maksed kaardi valdaja maksekontolt makse saaja maksekontole süsteemi, maksekaardi välja andnud makseteenuse pakkuja (kaardi valdaja poolel) ja vastuvõtva makseteenuse pakkuja (makse saaja poolel) vahendusel, samuti samal struktuuril põhinevad kaardipõhised tehingud;”

väljaandmisteenust ja vastuvõtuteenust pakuvad muud üksused peale kaardisüsteemi haldaja

tehakse maksed kaardi valdaja maksekontolt makse saaja maksekontole süsteemi, maksekaardi välja andnud makseteenuse pakkuja (kaardi valdaja poolel) ja vastuvõtva makseteenuse pakkuja (makse saaja poolel) vahendusel, samuti samal struktuuril põhinevad kaardipõhised tehingud

Selgitus

Selgitus

Soovitame mitte eristada kolme ja nelja osapoolega kaardisüsteeme väljaandmisteenuse ja vastuvõtuteenuse osutamise alusel.

Soovitame mitte eristada kolme ja nelja osapoolega kaardisüsteeme väljaandmisteenuse ja vastuvõtuteenuse osutamise alusel.

Muudatus 14

Muudatus 14

Artikli 2 lõige 15

| „(15) | „kolme osapoolega maksekaardisüsteem” – maksekaardisüsteem, mille puhul tehakse maksed kaardi valdaja nimel süsteemis hoitavalt maksekontolt makse saaja nimel süsteemis hoitavale maksekontole, samuti samal struktuuril põhinevad kaardipõhised tehingud. Kui kolme osapoolega maksekaardisüsteem annab teistele makseteenuse pakkujatele loa maksekaartide väljaandmiseks ja/või vastuvõtmiseks, käsitatakse seda süsteemi nelja osapoolega maksekaardisüsteemina;” |
| --- | --- |

„(15)

„kolme osapoolega maksekaardisüsteem” – maksekaardisüsteem, mille puhul tehakse maksed kaardi valdaja nimel süsteemis hoitavalt maksekontolt makse saaja nimel süsteemis hoitavale maksekontole, samuti samal struktuuril põhinevad kaardipõhised tehingud. Kui kolme osapoolega maksekaardisüsteem annab teistele makseteenuse pakkujatele loa maksekaartide väljaandmiseks ja/või vastuvõtmiseks, käsitatakse seda süsteemi nelja osapoolega maksekaardisüsteemina;”

| „(15) | „kolme osapoolega maksekaardisüsteem” – maksekaardisüsteem, mille puhul nii süsteemi kaubamärgiga hõlmatud maksetehingute väljaandmise kui ka vastuvõtmise teostab kaardisüsteemi haldaja
  tehakse maksed kaardi valdaja nimel süsteemis hoitavalt maksekontolt makse saaja nimel süsteemis hoitavale maksekontole, samuti samal struktuuril põhinevad kaardipõhised tehingud. Kui kolme osapoolega maksekaardisüsteem annab teistele makseteenuse pakkujatele loa oma kaardipõhiste makseviiside
  maksekaartide väljaandmiseks ja/või oma kaardipõhiste maksetehingute vastuvõtmiseks, käsitatakse seda süsteemi nelja osapoolega maksekaardisüsteemina;” |
| --- | --- |

„(15)

„kolme osapoolega maksekaardisüsteem” – maksekaardisüsteem, mille puhul nii süsteemi kaubamärgiga hõlmatud maksetehingute väljaandmise kui ka vastuvõtmise teostab kaardisüsteemi haldaja
  tehakse maksed kaardi valdaja nimel süsteemis hoitavalt maksekontolt makse saaja nimel süsteemis hoitavale maksekontole, samuti samal struktuuril põhinevad kaardipõhised tehingud. Kui kolme osapoolega maksekaardisüsteem annab teistele makseteenuse pakkujatele loa oma kaardipõhiste makseviiside
  maksekaartide väljaandmiseks ja/või oma kaardipõhiste maksetehingute vastuvõtmiseks, käsitatakse seda süsteemi nelja osapoolega maksekaardisüsteemina;”

nii süsteemi kaubamärgiga hõlmatud maksetehingute väljaandmise kui ka vastuvõtmise teostab kaardisüsteemi haldaja

tehakse maksed kaardi valdaja nimel süsteemis hoitavalt maksekontolt makse saaja nimel süsteemis hoitavale maksekontole, samuti samal struktuuril põhinevad kaardipõhised tehingud

kaardipõhiste makseviiside

maksekaartide

oma kaardipõhiste maksetehingute

Selgitus

Selgitus

Vt muudatuse 13 selgitus.

Vt muudatuse 13 selgitus.

Muudatus 15

Muudatus 15

Artikli 2 lõige 16

| „(16) | „makseviis” – makseteenuse kasutaja ja makseteenuse pakkuja vahel kokku lepitud isikustatud seade (seadmed) ja/või toimingute kogum, mida makseteenuse kasutaja kasutab või mida tema nimel kasutatakse maksekäsundi algatamiseks.” |
| --- | --- |

„(16)

„makseviis” – makseteenuse kasutaja ja makseteenuse pakkuja vahel kokku lepitud isikustatud seade (seadmed) ja/või toimingute kogum, mida makseteenuse kasutaja kasutab või mida tema nimel kasutatakse maksekäsundi algatamiseks.”

| „(16) | „makseviis” – makseteenuse kasutaja ja makseteenuse pakkuja vahel kokku lepitud isikustatud seade (seadmed) ja/või toimingute kogum, mida makseteenuse kasutaja kasutab või mida tema nimel kasutatakse maksekäsundi algatamiseks.” |
| --- | --- |

„(16)

„makseviis” – makseteenuse kasutaja ja makseteenuse pakkuja vahel kokku lepitud isikustatud seade (seadmed) ja/või toimingute kogum, mida makseteenuse kasutaja kasutab või mida tema nimel kasutatakse maksekäsundi algatamiseks.”

makseteenuse kasutaja kasutab või mida tema nimel

Selgitus

Selgitus

Määratlus tuleks viia vastavusse teise makseteenuste direktiivi ettepanekuga.

Määratlus tuleks viia vastavusse teise makseteenuste direktiivi ettepanekuga.

Muudatus 16

Muudatus 16

Artikli 2 lõige 17

| „(17) | „kaardipõhine makseviis” – mis tahes makseviis, sealhulgas kaart, mobiiltelefon, arvuti või mis tahes muu tehniline seade, mida maksja kasutab sellise maksekäsundi algatamiseks, mis ei ole kreeditkorraldus või otsekorraldus nagu on määratletud määruse (EL) nr 260/2012 artiklis 2;” |
| --- | --- |

„(17)

„kaardipõhine makseviis” – mis tahes makseviis, sealhulgas kaart, mobiiltelefon, arvuti või mis tahes muu tehniline seade, mida maksja kasutab sellise maksekäsundi algatamiseks, mis ei ole kreeditkorraldus või otsekorraldus nagu on määratletud määruse (EL) nr 260/2012 artiklis 2;”

| „(17) | „kaardipõhine makseviis” – mis tahes makseviis, sealhulgas kaart või muu samade omadustega makseviis, mobiiltelefon, arvuti või mis tahes muu tehniline seade, mida makse saaja kasutab makse saamiseks ja maksja kasutab sellise maksekäsundi algatamiseks, mis
  mille tulemuseks ei ole kreeditkorraldus või otsekorraldus nagu on määratletud määruse (EL) nr 260/2012 artiklis 2;” |
| --- | --- |

„(17)

„kaardipõhine makseviis” – mis tahes makseviis, sealhulgas kaart või muu samade omadustega makseviis, mobiiltelefon, arvuti või mis tahes muu tehniline seade, mida makse saaja kasutab makse saamiseks ja maksja kasutab sellise maksekäsundi algatamiseks, mis
  mille tulemuseks ei ole kreeditkorraldus või otsekorraldus nagu on määratletud määruse (EL) nr 260/2012 artiklis 2;”

mis tahes makseviis, sealhulgas

, mobiiltelefon, arvuti või mis tahes muu tehniline seade

makse saaja kasutab makse saamiseks ja

käsundi

mis

mille tulemuseks

Selgitus

Selgitus

Määratlus tuleks viia vastavusse muudatuses 8 esitatud muudatusettepanekuga „kaardipõhise maksetehingu” kohta.

Määratlus tuleks viia vastavusse muudatuses 8 esitatud muudatusettepanekuga „kaardipõhise maksetehingu” kohta.

Muudatus 17

Muudatus 17

Artikli 2 lõige 18

| „(18) | „makserakendus” – arvutitarkvara või samaväärne rakendus, mis on laaditud seadmesse ning mis võimaldab algatada kaardipõhiseid maksetehinguid ja võimaldab maksjal anda maksekäsundeid;” |
| --- | --- |

„(18)

„makserakendus” – arvutitarkvara või samaväärne rakendus, mis on laaditud seadmesse ning mis võimaldab algatada kaardipõhiseid maksetehinguid ja võimaldab maksjal anda maksekäsundeid;”

| „(18) | „kaardipõhine makserakendus” – arvutitarkvara või samaväärne rakendus, mis on laaditud seadmesse või mida kasutatakse kaugjuurdepääsu teel ning mis võimaldab maksjal algatada kaardipõhiseid maksetehinguid ja võimaldab maksjal anda maksekäsundeid;” |
| --- | --- |

„(18)

„kaardipõhine makserakendus” – arvutitarkvara või samaväärne rakendus, mis on laaditud seadmesse või mida kasutatakse kaugjuurdepääsu teel ning mis võimaldab maksjal algatada kaardipõhiseid maksetehinguid ja võimaldab maksjal anda maksekäsundeid;”

kaardipõhine

või mida kasutatakse kaugjuurdepääsu teel

maksjal

ja võimaldab maksjal anda maksekäsundeid

Selgitus

Selgitus

Soovitame lisada antud mõiste määratlusele kaugjuurdepääsu aspekti.

Soovitame lisada antud mõiste määratlusele kaugjuurdepääsu aspekti.

Muudatus 18

Muudatus 18

Artikli 2 lõige 19

| „(19) | „maksekäsund” – makseteenuse pakkujale maksja antud juhis maksetehingu tegemiseks;” |
| --- | --- |

„(19)

„maksekäsund” – makseteenuse pakkujale maksja antud juhis maksetehingu tegemiseks;”

| „(19) | „maksekäsund” – makseteenuse pakkujale maksja või makse saaja antud juhis maksetehingu tegemiseks;” |
| --- | --- |

„(19)

„maksekäsund” – makseteenuse pakkujale maksja või makse saaja antud juhis maksetehingu tegemiseks;”

või makse saaja

Selgitus

Selgitus

Kaardimaksete maksekäsundi võib algatada ka makse saaja. Lisaks on selline muudatus kooskõlas teise makseteenuste direktiivi ettepanekuga.

Kaardimaksete maksekäsundi võib algatada ka makse saaja. Lisaks on selline muudatus kooskõlas teise makseteenuste direktiivi ettepanekuga.

Muudatus 19

Muudatus 19

Artikli 2 lõige 20

| „(20) | „maksekaarditehing” – maksekaardiga või maksekaarditehingu infrastruktuuri kaudu tehtav maksetehing, mis põhineb maksekaardi tehingu äritegevuse eeskirjadel;” |
| --- | --- |

„(20)

„maksekaarditehing” – maksekaardiga või maksekaarditehingu infrastruktuuri kaudu tehtav maksetehing, mis põhineb maksekaardi tehingu äritegevuse eeskirjadel;”

| „(20) | „maksekaarditehing” – maksekaardiga või maksekaarditehingu infrastruktuuri kaudu tehtav maksetehing, mis põhineb maksekaardi tehingu äritegevuse eeskirjadel;” |
| --- | --- |

„(20)

„(20)

„maksekaarditehing” – maksekaardiga või maksekaarditehingu infrastruktuuri kaudu tehtav maksetehing, mis põhineb maksekaardi tehingu äritegevuse eeskirjadel;”

„maksekaarditehing” – maksekaardiga või maksekaarditehingu infrastruktuuri kaudu tehtav maksetehing, mis põhineb maksekaardi tehingu äritegevuse eeskirjadel;”

Selgitus

Selgitus

See mõiste on väga sarnane mõistega „kaardipõhine maksetehing”. Need kaks mõistet oleks otstarbekas liita üheks.

See mõiste on väga sarnane mõistega „kaardipõhine maksetehing”. Need kaks mõistet oleks otstarbekas liita üheks.

Muudatus 20

Muudatus 20

Artikli 2 lõige 21

| „(21) | „makseteenuse pakkuja” – füüsilised või juriidilised isikud, kellele on antud luba osutada makseteenuseid, mis on loetletud direktiivi 2007/64/EÜ lisas. Makseteenuse pakkuja võib olla väljaandja või vastuvõtja või mõlemad;” |
| --- | --- |

„(21)

„makseteenuse pakkuja” – füüsilised või juriidilised isikud, kellele on antud luba osutada makseteenuseid, mis on loetletud direktiivi 2007/64/EÜ lisas. Makseteenuse pakkuja võib olla väljaandja või vastuvõtja või mõlemad;”

| „(21) | „makseteenuse pakkuja” – füüsilised või juriidilised isikud, kellele on antud luba osutada makseteenuseid, mis on loetletud direktiivi 2007/64/EÜ lisas. Makseteenuse pakkuja võib olla väljaandja või vastuvõtja või mõlemad;
  teise makseteenuste direktiivi ettepaneku (2) COM(2013) 547/3 artikli 1 lõikes 1 osutatud üksus ning juriidiline või füüsiline isik, kelle suhtes rakendatakse teise makseteenuste direktiivi ettepaneku artiklis 27 sätestatud erandit;” |
| --- | --- |

„(21)

„makseteenuse pakkuja” – füüsilised või juriidilised isikud, kellele on antud luba osutada makseteenuseid, mis on loetletud direktiivi 2007/64/EÜ lisas. Makseteenuse pakkuja võib olla väljaandja või vastuvõtja või mõlemad;
  teise makseteenuste direktiivi ettepaneku (2) COM(2013) 547/3 artikli 1 lõikes 1 osutatud üksus ning juriidiline või füüsiline isik, kelle suhtes rakendatakse teise makseteenuste direktiivi ettepaneku artiklis 27 sätestatud erandit;”

füüsilised või juriidilised isikud, kellele on antud luba osutada makseteenuseid, mis on loetletud direktiivi 2007/64/EÜ lisas. Makseteenuse pakkuja võib olla väljaandja või vastuvõtja või mõlemad;

teise makseteenuste direktiivi ettepaneku (2

Selgitus

Selgitus

Viidud vastavusse teise makseteenuste direktiivi ettepanekuga.

Viidud vastavusse teise makseteenuste direktiivi ettepanekuga.

Muudatus 21

Muudatus 21

Artikli 2 lõige 23

| „(23) | „maksetehing” – maksja või tema nimel või makse saaja algatatud rahaülekandetoiming, mis ei olene makse aluseks olevatest mis tahes kohustustest maksja ja makse saaja vahel;” |
| --- | --- |

„(23)

„maksetehing” – maksja või tema nimel või makse saaja algatatud rahaülekandetoiming, mis ei olene makse aluseks olevatest mis tahes kohustustest maksja ja makse saaja vahel;”

| „(23) | „maksetehing” – maksja või tema nimel või makse saaja algatatud raha sissemakse, ülekandmine või väljanõudmine
  ülekandetoiming, mis ei olene makse aluseks olevatest mis tahes kohustustest maksja ja makse saaja vahel;” |
| --- | --- |

„(23)

„maksetehing” – maksja või tema nimel või makse saaja algatatud raha sissemakse, ülekandmine või väljanõudmine
  ülekandetoiming, mis ei olene makse aluseks olevatest mis tahes kohustustest maksja ja makse saaja vahel;”

sissemakse, ülekandmine või väljanõudmine

ülekandetoiming

Selgitus

Selgitus

Viidud vastavusse teise makseteenuste direktiivi ettepanekuga.

Viidud vastavusse teise makseteenuste direktiivi ettepanekuga.

Muudatus 22

Muudatus 22

Artikli 2 lõige 24

| „(24) | „töötlemine” – maksetehingute töötlemise teenuste osutamine, mille puhul tehakse toiminguid, mida on vaja vastuvõtja ja väljaandja vahelise maksejuhise käsitlemiseks;” |
| --- | --- |

„(24)

„töötlemine” – maksetehingute töötlemise teenuste osutamine, mille puhul tehakse toiminguid, mida on vaja vastuvõtja ja väljaandja vahelise maksejuhise käsitlemiseks;”

| „(24) | „töötlemine” – maksetehingute töötlemise teenuste osutamine, mille puhul tehakse toiminguid, mida on vaja vastuvõtja ja väljaandja vahelise maksejuhise käsitlemiseks
  väljaandja või vastuvõtja jaoks algatatud automaatne andmetöötlus kaardipõhise maksetehingu kontekstis;” |
| --- | --- |

„(24)

„töötlemine” – maksetehingute töötlemise teenuste osutamine, mille puhul tehakse toiminguid, mida on vaja vastuvõtja ja väljaandja vahelise maksejuhise käsitlemiseks
  väljaandja või vastuvõtja jaoks algatatud automaatne andmetöötlus kaardipõhise maksetehingu kontekstis;”

maksetehingute töötlemise teenuste osutamine, mille puhul tehakse toiminguid, mida on vaja vastuvõtja ja väljaandja vahelise maksejuhise käsitlemiseks

väljaandja või vastuvõtja jaoks algatatud automaatne andmetöötlus kaardipõhise maksetehingu kontekstis

Selgitus

Selgitus

Muudetud, et täpsustada, mida hõlmavad makseteenuse pakkuja pakutavad maksetehingute töötlemise teenused.

Muudetud, et täpsustada, mida hõlmavad makseteenuse pakkuja pakutavad maksetehingute töötlemise teenused.

Muudatus 23

Muudatus 23

Artikli 2 lõige 25

| „(25) | „töötlev üksus” – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes osutab maksetehingute töötlemise teenuseid.” |
| --- | --- |

„(25)

„töötlev üksus” – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes osutab maksetehingute töötlemise teenuseid.”

| „(25) | „töötlev üksus” – mis tahes tehnilise teenuse pakkuja
  füüsiline või juriidiline isik, kes osutab maksetehingute töötlemise teenuseid.” |
| --- | --- |

„(25)

„töötlev üksus” – mis tahes tehnilise teenuse pakkuja
  füüsiline või juriidiline isik, kes osutab maksetehingute töötlemise teenuseid.”

tehnilise teenuse pakkuja

füüsiline või juriidiline isik

Selgitus

Selgitus

Muudetud, et rõhutada osutatavate makseteenuste tehnilist laadi, st arvutitöötlust.

Muudetud, et rõhutada osutatavate makseteenuste tehnilist laadi, st arvutitöötlust.

Muudatus 24

Muudatus 24

Artiklid 3 ja 4

„Artikkel 3

„Artikkel 3

Vahendustasu erakliendi piiriüleste deebet- või krediitkaarditehingute puhul

Vahendustasu erakliendi piiriüleste deebet- või krediitkaarditehingute puhul

| 1. | Kahe kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad piiriüleste deebetkaarditehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,2 % tehingu väärtusest. |
| --- | --- |

1.

Kahe kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad piiriüleste deebetkaarditehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,2 % tehingu väärtusest.

| 2. | Kahe kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad piiriüleste deebetkaarditehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,3 % tehingu väärtusest. |
| --- | --- |

2.

Kahe kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad piiriüleste deebetkaarditehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,3 % tehingu väärtusest.

Artikkel 4

Artikkel 4

Vahendustasu erakliendi kõigi deebet- või krediitkaarditehingute puhul

Vahendustasu erakliendi kõigi deebet- või krediitkaarditehingute puhul

| 1. | Kahe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad mis tahes deebetkaardipõhiste tehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,2 % tehingu väärtusest. |
| --- | --- |

1.

Kahe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad mis tahes deebetkaardipõhiste tehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,2 % tehingu väärtusest.

| 2. | Kahe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad mis tahes krediitkaardipõhiste tehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,3 % tehingu väärtusest.” |
| --- | --- |

2.

Kahe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad mis tahes krediitkaardipõhiste tehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,3 % tehingu väärtusest.”

„Artikkel 3

„Artikkel 3

Vahendustasu erakliendi piiriüleste deebet- või krediitkaarditehingute puhul

Vahendustasu erakliendi piiriüleste deebet- või krediitkaarditehingute puhul

| 1. | Kahe kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad piiriüleste deebetkaarditehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,2 % tehingu väärtusest. |
| --- | --- |

1.

1.

Kahe kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad piiriüleste deebetkaarditehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,2 % tehingu väärtusest.

Kahe kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad piiriüleste deebetkaarditehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,2 % tehingu väärtusest.

| 2. | Kahe kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad piiriüleste deebetkaarditehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,3 % tehingu väärtusest. |
| --- | --- |

2.

2.

Kahe kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad piiriüleste deebetkaarditehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,3 % tehingu väärtusest.

Kahe kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad piiriüleste deebetkaarditehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,3 % tehingu väärtusest.

Artikkel 4

Artikkel 4

Vahendustasu erakliendi kõigi deebet- või krediitkaarditehingute puhul

Vahendustasu erakliendi kõigi

| 1. | Kahe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad mis tahes deebetkaardipõhiste tehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,2 % tehingu väärtusest. |
| --- | --- |

1.

Kahe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad mis tahes deebetkaardipõhiste tehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,2 % tehingu väärtusest.

| 2. | Kahe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad mis tahes krediitkaardipõhiste tehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,3 % tehingu väärtusest.” |
| --- | --- |

2.

Kahe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ei paku ega nõua makseteenuse pakkujad mis tahes krediitkaardipõhiste tehingute puhul vahendustasu tehingu kohta või muud kokkulepitavat tasu, millel on sarnane eesmärk või mõju, üle 0,3 % tehingu väärtusest.”

Selgitus

Selgitus

Vt muudatuse 1 selgitust.

Vt muudatuse 1 selgitust.

Muudatus 25

Muudatus 25

Artikli 7 lõige 3

ning artikli 7 uued lõiked 5 ja 6 (3)

3

| „3. | Maksekaardisüsteemide kohaldatavates töötlemiseeskirjades on keelatud mis tahes territoriaalne diskrimineerimine. |
| --- | --- |

„3.

Maksekaardisüsteemide kohaldatavates töötlemiseeskirjades on keelatud mis tahes territoriaalne diskrimineerimine.

[...]”

| „3. | Maksekaardisüsteemide kohaldatavates töötlemiseeskirjades on keelatud töötleva üksuse valikut puudutav mis tahes territoriaalne diskrimineerimine. |
| --- | --- |

„3.

Maksekaardisüsteemide kohaldatavates töötlemiseeskirjades on keelatud töötleva üksuse valikut puudutav mis tahes territoriaalne diskrimineerimine.

töötlemis

töötleva üksuse valikut puudutav

[...]

| 5. | Maksekaardisüsteemidel peab olema õiglane ja läbipaistev menetlus tagamaks, et teisi töötlevaid üksusi ei diskrimineerita ega piirata tehnilist koostalitlusvõimet sõltumatute töötlevate üksustega. |
| --- | --- |

5.

5.

Maksekaardisüsteemidel peab olema õiglane ja läbipaistev menetlus tagamaks, et teisi töötlevaid üksusi ei diskrimineerita ega piirata tehnilist koostalitlusvõimet sõltumatute töötlevate üksustega.

Maksekaardisüsteemidel peab olema õiglane ja läbipaistev menetlus tagamaks, et teisi töötlevaid üksusi ei diskrimineerita ega piirata tehnilist koostalitlusvõimet sõltumatute töötlevate üksustega.

| 6. | Käesolevat artiklit hakatakse kohaldama kahe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest.” |
| --- | --- |

6.

6.

Käesolevat artiklit hakatakse kohaldama kahe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest.”

Käesolevat artiklit hakatakse kohaldama kahe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest.

Soovitame selguse huvides lõike 3 sõnastust muuta, sest praegu võib lõikest välja lugeda justkui ei võimaldaks see töötlemise eri etappidel (sh autoriseerimisel) riigipõhist riskijuhtimist.

Soovitame selguse huvides lõike 3 sõnastust muuta, sest praegu võib lõikest välja lugeda justkui ei võimaldaks see töötlemise eri etappidel (sh autoriseerimisel) riigipõhist riskijuhtimist.

Soovitame uue lõike 5 lisamist, et vältida töötlevate üksuste võimalikku diskrimineerimist maksekaardisüsteemide poolt selliste eeskirjade kehtestamisega, mis põhjendamatult piiravad töötlevate üksuste koostalitlusvõimet.

Soovitame uue lõike 5 lisamist, et vältida töötlevate üksuste võimalikku diskrimineerimist maksekaardisüsteemide poolt selliste eeskirjade kehtestamisega, mis põhjendamatult piiravad töötlevate üksuste koostalitlusvõimet

Lisaks soovitame uue lõike 6 lisamist. Maksesektor võib süsteemi ja töötlemistaristu eraldamiseks vajada lisaaega. Seetõttu soovitame hakata käesolevat artiklit kohaldama pärast kahe aasta möödumist määruse jõustumisest.

Lisaks soovitame uue lõike 6 lisamist. Maksesektor võib süsteemi ja töötlemistaristu eraldamiseks vajada lisaaega. Seetõttu soovitame hakata käesolevat artiklit kohaldama pärast kahe aasta möödumist määruse jõustumisest.

Muudatus 26

Muudatus 26

Artikli 8 lõiked 3 ja 5

| „3. | Maksekaardisüsteemid ei kehtesta kaarte välja andvatele ja vastu võtvatele makseteenuse pakkujatele aruandlusnõudeid, kohustust maksta tasu või muid kohustusi, millel on sama eesmärk või mõju, tehingute puhul, mis tehakse mis tahes seadmega, millel nende kaubamark on esindatud, seoses tehingutega, mille puhul süsteemi ei kasutata. |
| --- | --- |

„3.

Maksekaardisüsteemid ei kehtesta kaarte välja andvatele ja vastu võtvatele makseteenuse pakkujatele aruandlusnõudeid, kohustust maksta tasu või muid kohustusi, millel on sama eesmärk või mõju, tehingute puhul, mis tehakse mis tahes seadmega, millel nende kaubamark on esindatud, seoses tehingutega, mille puhul süsteemi ei kasutata.

[...]

| 5. | Kui makseseade võimaldab valida erineva kaubamärgiga makseviiside vahel, määrab vastuvõetavas maksetehingus kohaldatava kaubamärgi maksja müügikohas.” |
| --- | --- |

5.

Kui makseseade võimaldab valida erineva kaubamärgiga makseviiside vahel, määrab vastuvõetavas maksetehingus kohaldatava kaubamärgi maksja müügikohas.”

| „3. | Maksekaardisüsteemid ei kehtesta kaarte välja andvatele ja vastu võtvatele makseteenuse pakkujatele aruandlusnõudeid, kohustust maksta tasu või muid kohustusi, millel on sama eesmärk või mõju, tehingute puhul, mis tehakse mis tahes seadmega, millel nende kaubamark on esindatud, seoses tehingutega, mille puhul süsteemi ei kasutata, välja arvatud aruandlusnõuded, mille on kehtestanud seadusandjad, järelevalveasutused või keskpangad. |
| --- | --- |

„3.

Maksekaardisüsteemid ei kehtesta kaarte välja andvatele ja vastu võtvatele makseteenuse pakkujatele aruandlusnõudeid, kohustust maksta tasu või muid kohustusi, millel on sama eesmärk või mõju, tehingute puhul, mis tehakse mis tahes seadmega, millel nende kaubamark on esindatud, seoses tehingutega, mille puhul süsteemi ei kasutata, välja arvatud aruandlusnõuded, mille on kehtestanud seadusandjad, järelevalveasutused või keskpangad.

välja arvatud aruandlusnõuded, mille on kehtestanud seadusandjad, järelevalveasutused või keskpangad

[...]

| 5. | Kui makseseade võimaldab valida erineva kaubamärgiga makseviiside vahel, määrab
  lepitakse
  vastuvõetavas maksetehingus kohaldatavas kaubamärgis kokku maksja ja makse saaja müügikohas.” |
| --- | --- |

5.

Kui makseseade võimaldab valida erineva kaubamärgiga makseviiside vahel, määrab
  lepitakse
  vastuvõetavas maksetehingus kohaldatavas kaubamärgis kokku maksja ja makse saaja müügikohas.”

määrab

lepitakse

vastuvõetavas

s kokku

ja makse saaja

Järelevalve teostamiseks nõuavad keskpangad kaardisüsteemidelt pettuste statistika aruandlust. Aruandlusnõuete muutmine selliselt, et need hõlmaksid suurt hulka teenusepakkujaid, oleks oluliseks koormaks. Seetõttu pakume lahenduseks kehtestada aruandlusnõuded, mis puudutavad teavet, mida seadusandja, järelevalveasutused või keskpangad tegelikult tahavad.

Järelevalve teostamiseks nõuavad keskpangad kaardisüsteemidelt pettuste statistika aruandlust. Aruandlusnõuete muutmine selliselt, et need hõlmaksid suurt hulka teenusepakkujaid, oleks oluliseks koormaks. Seetõttu pakume lahenduseks kehtestada aruandlusnõuded, mis puudutavad teavet, mida seadusandja, järelevalveasutused või keskpangad tegelikult tahavad.

Konkreetse kaubamärgi valikus peaksid ühiselt kokku leppima kaardi valdaja (st maksja) ja kaubandusettevõtja (makse saaja). Kui valiku tegemine oleks ainuüksi maksja pädevuses, kaasneks sellega risk, et maksja valib kalli kaubamärgi, mis annab küll lisasoodustusi maksjale, kuid toob kaasa suuremad kulud kaubandusettevõtjale ning tõstab lõppkokkuvõttes hindu kõikidele kaubandusettevõtja klientidele.

Konkreetse kaubamärgi valikus peaksid ühiselt kokku leppima kaardi valdaja (st maksja) ja kaubandusettevõtja (makse saaja). Kui valiku tegemine oleks ainuüksi maksja pädevuses, kaasneks sellega risk, et maksja valib kalli kaubamärgi, mis annab küll lisasoodustusi maksjale, kuid toob kaasa suuremad kulud kaubandusettevõtjale ning tõstab lõppkokkuvõttes hindu kõikidele kaubandusettevõtja klientidele.

Muudatus 27

Muudatus 27

Artikli 10 lõige 1

| „1. | Maksesüsteemid ja makseteenuse pakkujad ei kohalda mis tahes eeskirju, mis võivad kohustada makse saajaid, kes võtavad vastu maksekaarte ja muid makseviise, mille on välja andnud üks väljaandev makseteenuse pakkuja maksesüsteemi raames, võtma vastu ka muid sama kaubamärgiga ja/või sama liiki makseviise, mille on välja andnud teine väljaandev makseteenuse pakkuja sama maksesüsteemi raames, välja arvatud juhul, kui nende suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu.” |
| --- | --- |

„1.

Maksesüsteemid ja makseteenuse pakkujad ei kohalda mis tahes eeskirju, mis võivad kohustada makse saajaid, kes võtavad vastu maksekaarte ja muid makseviise, mille on välja andnud üks väljaandev makseteenuse pakkuja maksesüsteemi raames, võtma vastu ka muid sama kaubamärgiga ja/või sama liiki makseviise, mille on välja andnud teine väljaandev makseteenuse pakkuja sama maksesüsteemi raames, välja arvatud juhul, kui nende suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu.”

| „1. | Maksesüsteemid ja makseteenuse pakkujad ei kohalda mis tahes eeskirju, mis võivad kohustada makse saajaid, kes võtavad vastu maksekaarte ja muid makseviise, mille mis on välja andnud antud üks väljaandev makseteenuse pakkuja
  maksekaardisüsteemi raames, võtma vastu ka muid kaubamärke, sama kaubamärgiga ja/või sama liiki makseviise või tooteid
  , mille on välja andnud teine väljaandev makseteenuse pakkuja sama maksesüsteemi raames, välja arvatud juhul, kui nende suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu.” |
| --- | --- |

„1.

Maksesüsteemid ja makseteenuse pakkujad ei kohalda mis tahes eeskirju, mis võivad kohustada makse saajaid, kes võtavad vastu maksekaarte ja muid makseviise, mille mis on välja andnud antud üks väljaandev makseteenuse pakkuja
  maksekaardisüsteemi raames, võtma vastu ka muid kaubamärke, sama kaubamärgiga ja/või sama liiki makseviise või tooteid
  , mille on välja andnud teine väljaandev makseteenuse pakkuja sama maksesüsteemi raames, välja arvatud juhul, kui nende suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu.”

mille

andnud

üks väljaandev makseteenuse pakkuja

makse

kaubamärke,

või tooteid

, mille on välja andnud teine väljaandev makseteenuse pakkuja sama maksesüsteemi raames, välja arvatud juhul, kui nende suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu

Selgitus

Selgitus

Otsus selle kohta, kas võtta vastu kaarte, ning samuti selle kohta, milliseid süsteeme, kaubamärke või tooteid teatud süsteemi raames vastu võtta, peaks olema kaubandusettevõtja äriline otsus. Süsteemide ja teenusepakkujate võimalus kohaldada eeskirju, mille kohaselt maksete saajad on kohustatud vastu võtma kaarte, mille suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu, on tarbetult laiaulatuslik. Täiendavate muudatuste eesmärgiks on lihtsustada lõikes sätestatud nõudeid. Vastavalt põhjendusele 29 on lõike eesmärgiks kõrvaldada „kõigi maksekaartide tunnustamise” reeglist „kõigi toodete tunnustamise” element. Väljaandjate suhtes kehtivad tingimused ei ole antud eesmärgi saavutamiseks vajalikud.

Otsus selle kohta, kas võtta vastu kaarte, ning samuti selle kohta, milliseid süsteeme, kaubamärke või tooteid teatud süsteemi raames vastu võtta, peaks olema kaubandusettevõtja äriline otsus. Süsteemide ja teenusepakkujate võimalus kohaldada eeskirju, mille kohaselt maksete saajad on kohustatud vastu võtma kaarte, mille suhtes kohaldatakse sama reguleeritud vahendustasu, on tarbetult laiaulatuslik. Täiendavate muudatuste eesmärgiks on lihtsustada lõikes sätestatud nõudeid. Vastavalt põhjendusele 29 on lõike eesmärgiks kõrvaldada „kõigi maksekaartide tunnustamise” reeglist „kõigi toodete tunnustamise” element. Väljaandjate suhtes kehtivad tingimused ei ole antud eesmärgi saavutamiseks vajalikud.

Muudatus 28

Muudatus 28

Artikli 10 uus lõige 5

Tekst puudub

| „5. | Kaubandusettevõtjad võivad otsustada mitte võtta vastu kõiki kaarte või muid makseviise, kui nende turvatase on madal ning kui vastuvõtja ei taga autoriseeritud tehingute täielikku maksmist.” |
| --- | --- |

„5.

5.

Kaubandusettevõtjad võivad otsustada mitte võtta vastu kõiki kaarte või muid makseviise, kui nende turvatase on madal ning kui vastuvõtja ei taga autoriseeritud tehingute täielikku maksmist.”

Kaubandusettevõtjad võivad otsustada mitte võtta vastu kõiki kaarte või muid makseviise, kui nende turvatase on madal ning kui vastuvõtja ei taga autoriseeritud tehingute täielikku maksmist.

Selgitus

Selgitus

Kaubandusettevõtjatel peaks olema lubatud mitte vastu võtta nõrgemate turvaelementidega kaarte, nt ilma mikrokiibita kaarte, kuna selliste kaartidega tehtud makseid ei garanteerita, mistõttu kaasneb nendega suurem finantsrisk.

Kaubandusettevõtjatel peaks olema lubatud mitte vastu võtta nõrgemate turvaelementidega kaarte, nt ilma mikrokiibita kaarte, kuna selliste kaartidega tehtud makseid ei garanteerita, mistõttu kaasneb nendega suurem finantsrisk.

---

(1)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

1

(2)  COM(2013) 547/3.

2

(3)  Käesoleva arvamuse viited kajastavad nummerdust arvamuses COM(2013) final 550/2.

3

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 24.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/19

---

Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/137/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

2014/C 193/03

Nõukogu otsuse 2011/137/ÜVJP, (1) mida on muudetud nõukogu otsusega 2014/380/ÜVJP), (2) II lisas ning nõukogu määruse (EL) nr 204/2011, (3) mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 689/2014 (4) (millega rakendatakse määruse (EL) nr 204/2011 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas) artikli 16 lõiget 2), III lisas loetletud isikutele ja üksustele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu otsustas pärast eespool nimetatud lisadesse kantud isikute ja üksuste loetelu läbivaatamist, et otsuses 2011/137/ÜVJP ja määruses (EL) nr 204/2011 sätestatud piiravate meetmete kohaldamist nimetatud isikute ja üksuste suhtes tuleks jätkata.

Asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud määruse (EL) nr 204/2011 IV lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajaduste rahuldamiseks või erimaksete tegemiseks (vt määruse artiklit 7).

Asjaomased isikud ja üksused võivad enne 15. märtsi 2015 esitada nõukogule koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetelusse uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisele aadressile:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-post: sanctions@consilium.europa.eu

Saadud märkusi võetakse arvesse kõnealuste isikute ja üksuste loetelu järgmisel läbivaatamisel nõukogu poolt kooskõlas otsuse 2011/137/ÜVJP artikli 12 lõikega 2 ja määruse (EÜ) nr 204/2011 artikli 16 lõikega 6.

---

(1)  ELT L 58, 3.3.2011, lk 53.

(2)  ELT L 183, 24.6.2014, lk 52

(3)  ELT L 58, 3.3.2011, lk 1.

(4)  ELT L 183, 24.6.2014, lk 1

---

| 24.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/20

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/798/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega 2014/382/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 224/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 691/2014 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Kesk-Aafrika Vabariigis

2014/C 193/04

Nõukogu rakendusotsusega 2014/382/ÜVJP (1) rakendatava nõukogu otsuse 2013/798/ÜVJP (2) lisas ning nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 691/2014 (3) rakendatava nõukogu määruse (EL) nr 224/2014 (4) (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Kesk-Aafrika Vabariigis) I lisas loetletud isikutele tehakse teatavaks järgmine teave.

9. mail 2014 lisas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2127 (2013) moodustatud sanktsioonide komitee kolm isikut loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse resolutsiooni 2134 (2014) punktidega 30 ja 32 sätestatud meetmeid.

Asjaomased isikud võivad esitada igal ajal resolutsiooni 2127 (2013) kohaselt moodustatud ÜRO komiteele taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsused nende kandmise kohta ÜRO loetelusse läbi vaadataks. Kõik sellised taotlused tuleks saata järgmisel aadressil:

| Focal Point for De-listing |
| --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room DC2 0853B |
| United Nations |
| New York, N.Y. 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Tel +1 9173679448 |
| Faks +1 2129631300 |
| E-post: delisting@un.org |

Focal Point for De-listing

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room DC2 0853B

United Nations

New York, N.Y. 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tel +1 9173679448

Faks +1 2129631300

E-post: delisting@un.org

Lisateabe saamiseks vt: http://www.un.org/sc/committees/2127/

ÜRO otsusele tuginedes otsustas Euroopa Liidu Nõukogu, et ÜRO määratletud isikud tuleks kanda loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse otsuses 2013/798/ÜVJP ja määruses (EL) nr 224/2014 sätestatud piiravaid meetmeid. Asjaomaste isikute ja üksuste loetellu kandmise põhjendused on esitatud otsuse lisa vastavates kannetes ja määruse I lisas.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud määruse (EL) nr 224/2014 II lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artiklit 7).

Asjaomased isikud võivad esitada nõukogule järgmisel aadressil koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loeteludesse vaadataks uuesti läbi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Samuti juhitakse asjaomaste isikute tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 183, 24.6.2014, lk 57.

(2)  ELT L 352, 24.12.2013, lk 51.

(3)  ELT L 183, 24.6.2014, lk 6.

(4)  ELT L 70, 11.3.2014, lk 1.

---

| 24.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/21

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

2014/C 193/05

Nõukogu otsuse 2013/255/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega 2014/387/ÜVJP (1), I lisas ja nõukogu määruse (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 693/2014 (2), II lisas loetletud isikutele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et eespool nimetatud lisades loetletud isikud tuleks kanda otsuse 2013/255/ÜVJP I lisas ja määruse (EL) nr 36/2012 II lisas sätestatud isikute ja üksuste loetellu. Nende isikute loetellu kandmise põhjendused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud määruse (EL) nr 36/2012 IIa lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajaduste rahuldamiseks või erimaksete tegemiseks (vt määruse artiklit 16).

Asjaomased isikud võivad enne 31. märtsi 2015 esitada nõukogule koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetelusse uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisele aadressile:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-post: sanctions@consilium.europa.eu

Saadud märkusi võetakse arvesse kõnealuste isikute ja üksuste loetelu järgmisel läbivaatamisel nõukogu poolt kooskõlas otsuse 2013/255/ÜVJP artikliga 34 ja määruse (EL) nr 36/2012 artikli 32 lõikega 4.

Samuti juhitakse asjaomaste isikute tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimustele.

---

(1)  ELT L 183, 24.6.2014, lk 72.

(2)  ELT L 183, 24.6.2014, lk 15.

---

Euroopa Komisjon

| 24.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/22

---

Euro vahetuskurss (1)

23. juuni 2014

2014/C 193/06

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3596 |
| JPY | Jaapani jeen | 138,46 |
| DKK | Taani kroon | 7,4549 |
| GBP | Inglise nael | 0,79940 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1283 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2167 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,3240 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,458 |
| HUF | Ungari forint | 305,25 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| PLN | Poola zlott | 4,1498 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3969 |
| TRY | Türgi liir | 2,9044 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4405 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4594 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,5385 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5573 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6972 |
| KRW | Korea vonn | 1 385,25 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,4086 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,4643 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5766 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 297,11 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,3691 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,606 |
| RUB | Vene rubla | 46,5038 |
| THB | Tai baat | 44,131 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0261 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,6486 |
| INR | India ruupia | 81,7874 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3596

JPY

Jaapani jeen

138,46

DKK

Taani kroon

7,4549

GBP

Inglise nael

0,79940

SEK

Rootsi kroon

9,1283

CHF

Šveitsi frank

1,2167

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,3240

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,458

HUF

Ungari forint

305,25

LTL

Leedu litt

3,4528

PLN

Poola zlott

4,1498

RON

Rumeenia leu

4,3969

TRY

Türgi liir

2,9044

AUD

Austraalia dollar

1,4405

CAD

Kanada dollar

1,4594

HKD

Hongkongi dollar

10,5385

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5573

SGD

Singapuri dollar

1,6972

KRW

Korea vonn

1 385,25

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,4086

CNY

Hiina jüaan

8,4643

HRK

Horvaatia kuna

7,5766

IDR

Indoneesia ruupia

16 297,11

MYR

Malaisia ringit

4,3691

PHP

Filipiini peeso

59,606

RUB

Vene rubla

46,5038

THB

Tai baat

44,131

BRL

Brasiilia reaal

3,0261

MXN

Mehhiko peeso

17,6486

INR

India ruupia

81,7874

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 24.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/23

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7267 – Sopra Group / Groupe Steria)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 193/07

| 1. | 16. juunil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Sopra Group („Sopra Group”, Prantsusmaa) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Groupe Steria SCA („Groupe Steria”, Prantsusmaa) üle 10. juunil 2014 välja kuulutatud avalikul pakkumisel. |
| --- | --- |

1.

16. juunil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Sopra Group („Sopra Group”, Prantsusmaa) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Groupe Steria SCA („Groupe Steria”, Prantsusmaa) üle 10. juunil 2014 välja kuulutatud avalikul pakkumisel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Sopra Group: IT-teenused ja tarkvara tootmine;
  —   Groupe Steria: IT-süsteemide transformeerimise ja haldamise teenused ning tegevusprotsesside transformeerimise IT-teenused. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Sopra Group: IT-teenused ja tarkvara tootmine;

—   Groupe Steria: IT-süsteemide transformeerimise ja haldamise teenused ning tegevusprotsesside transformeerimise IT-teenused.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ette nähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ette nähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7267 – Sopra Group / Groupe Steria):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7267 – Sopra Group / Groupe Steria):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 24.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/24

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7271 – Russian Machines / Fritzmeier / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 193/08

| 1. | 17. juunil 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Russian Machines RM („Russian Machines”, Venemaa Föderatsioon), mille üle on ettevõtjal Basic Element (Venemaa Föderatsioon) valitsev mõju, ja Fritzmeier Auslandsholding GmbH & Co. KG („Fritzmeier”, Saksamaa), mille üle on grupil Fritzmeier valitsev mõju, omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja (JV, Venemaa Föderatsioo) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

17. juunil 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Russian Machines RM („Russian Machines”, Venemaa Föderatsioon), mille üle on ettevõtjal Basic Element (Venemaa Föderatsioon) valitsev mõju, ja Fritzmeier Auslandsholding GmbH & Co. KG („Fritzmeier”, Saksamaa), mille üle on grupil Fritzmeier valitsev mõju, omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja (JV, Venemaa Föderatsioo) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Russian Machines: tegutseb Venemaa Föderatsioonis mitmesuguste tsiviilmasinate ja seadmete tootjana;
  —   Fritzmeier: tegutseb üleilmselt tööstuse ja põllumajanduse jaoks mõeldud juhikabiinide, süsteemi- ja sõidukiosade tootjana;
  —   JV: tegutseb Venemaa Föderatsioonis ja ilmselt ka teistes SRÜ riikides selliste kabiinide kavandamise, projekteerimise, katsetamise, tootmise, montaaži, turustamise ja müügiga, mida kasutatakse ehitusseadmetes, põllumajandusmasinates, kahveltõstukites ja muudes sõidukites. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Russian Machines: tegutseb Venemaa Föderatsioonis mitmesuguste tsiviilmasinate ja seadmete tootjana;

—   Fritzmeier: tegutseb üleilmselt tööstuse ja põllumajanduse jaoks mõeldud juhikabiinide, süsteemi- ja sõidukiosade tootjana;

—   JV: tegutseb Venemaa Föderatsioonis ja ilmselt ka teistes SRÜ riikides selliste kabiinide kavandamise, projekteerimise, katsetamise, tootmise, montaaži, turustamise ja müügiga, mida kasutatakse ehitusseadmetes, põllumajandusmasinates, kahveltõstukites ja muudes sõidukites.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ette nähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ette nähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7271 – Russian Machines / Fritzmeier / JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7271 – Russian Machines / Fritzmeier / JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---