# Euroopa Liidu L 147/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 147 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide17. mai 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 147

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide17. mai 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 518/2014, 5. märts 2014, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määruseid (EL) nr 1059/2010, (EL) nr 1060/2010, (EL) nr 1061/2010, (EL) nr 1062/2010, (EL) nr 626/2011, (EL) nr 392/2012, (EL) nr 874/2012, (EL) nr 665/2013, (EL) nr 811/2013 ja (EL) nr 812/2013 seoses energiamõjuga toodete märgistamisega internetis (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 519/2014, 16. mai 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 401/2006 seoses suurtest partiidest, vürtsidest ja toidulisanditest proovide võtmise meetoditega, tulemuslikkuse kriteeriumidega toksiinide T-2 ja HT-2 ja tsitriniini osas ja sõelanalüüsimeetoditega (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 520/2014, 16. mai 2014, millega lisatakse 2014. aasta püügikvoodile teatavad 2013. aastal nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt peatatud kogused | 44 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 521/2014, 16. mai 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 68 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/285/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUTM Mali/2/2014, 13. mai 2014, millega kiidetakse heaks kolmandate riikide panus Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavale Euroopa Liidu sõjalisele missioonile (EUTM Mali) | 70 |
| | | 2014/286/EL |
| | * | Komisjoni delegeeritud otsus, 10. märts 2014, millega kehtestatakse tingimused ja kriteeriumid, mida Euroopa tugivõrgustikud ja nendega ühineda soovivad tervishoiuteenuste osutajad peavad täitma (
  1
  ) | 71 |
| | | 2014/287/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 10. märts 2014, millega sätestatakse kriteeriumid Euroopa tugivõrgustike rajamiseks, kõnealuste tugivõrgustike ja nende liikmete hindamiseks ning selliste võrgustike rajamise ja hindamisega seotud teabe ja eksperditeadmiste vahetuse hõlbustamiseks (
  1
  ) | 79 |
| | | 2014/288/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 12. mai 2014, milles käsitletakse aruandluse standardnõudeid teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklike liidu kaasrahastatavate likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide jaoks ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/940/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2976 all) | 88 |
| | | 2014/289/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 15. mai 2014, millega lubatakse liikmesriikidel pikendada toimeainete pinoksadeeni ja meptüüldinokapi ajutisi kasutuslube
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 3059 all)

   (
  1
  ) | 114 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2014/290/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 14. aprill 2014, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ELi-Tšiili assotsiatsioonikomitees seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu XII lisa (milles on loetletud Tšiili üksused, mis teevad hankeid kooskõlas IV osa IV jaotisega (riigihanked)) muudatusega | 116 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 518/2014, 5. märts 2014, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määruseid (EL) nr 1059/2010, (EL) nr 1060/2010, (EL) nr 1061/2010, (EL) nr 1062/2010, (EL) nr 626/2011, (EL) nr 392/2012, (EL) nr 874/2012, (EL) nr 665/2013, (EL) nr 811/2013 ja (EL) nr 812/2013 seoses energiamõjuga toodete märgistamisega internetis (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 519/2014, 16. mai 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 401/2006 seoses suurtest partiidest, vürtsidest ja toidulisanditest proovide võtmise meetoditega, tulemuslikkuse kriteeriumidega toksiinide T-2 ja HT-2 ja tsitriniini osas ja sõelanalüüsimeetoditega (
  1
  )

1

29

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 520/2014, 16. mai 2014, millega lisatakse 2014. aasta püügikvoodile teatavad 2013. aastal nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt peatatud kogused

44

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 521/2014, 16. mai 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

68

OTSUSED

2014/285/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUTM Mali/2/2014, 13. mai 2014, millega kiidetakse heaks kolmandate riikide panus Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavale Euroopa Liidu sõjalisele missioonile (EUTM Mali)

70

2014/286/EL

*

Komisjoni delegeeritud otsus, 10. märts 2014, millega kehtestatakse tingimused ja kriteeriumid, mida Euroopa tugivõrgustikud ja nendega ühineda soovivad tervishoiuteenuste osutajad peavad täitma (
  1
  )

1

71

2014/287/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 10. märts 2014, millega sätestatakse kriteeriumid Euroopa tugivõrgustike rajamiseks, kõnealuste tugivõrgustike ja nende liikmete hindamiseks ning selliste võrgustike rajamise ja hindamisega seotud teabe ja eksperditeadmiste vahetuse hõlbustamiseks (
  1
  )

1

79

2014/288/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 12. mai 2014, milles käsitletakse aruandluse standardnõudeid teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklike liidu kaasrahastatavate likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide jaoks ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/940/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2976 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2976 all)

88

2014/289/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 15. mai 2014, millega lubatakse liikmesriikidel pikendada toimeainete pinoksadeeni ja meptüüldinokapi ajutisi kasutuslube
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 3059 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 3059 all)

1

114

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2014/290/EL

*

Nõukogu otsus, 14. aprill 2014, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ELi-Tšiili assotsiatsioonikomitees seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu XII lisa (milles on loetletud Tšiili üksused, mis teevad hankeid kooskõlas IV osa IV jaotisega (riigihanked)) muudatusega

116

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 147/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 147/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 518/2014,

5. märts 2014,

millega muudetakse komisjoni delegeeritud määruseid (EL) nr 1059/2010, (EL) nr 1060/2010, (EL) nr 1061/2010, (EL) nr 1062/2010, (EL) nr 626/2011, (EL) nr 392/2012, (EL) nr 874/2012, (EL) nr 665/2013, (EL) nr 811/2013 ja (EL) nr 812/2013 seoses energiamõjuga toodete märgistamisega internetis

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/30/EL energiamõjuga toodete energia- ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses, (1) eriti selle artikleid 7 ja 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2010/30/EL kohaselt peab komisjon sätestama energiamõjuga toodete märgistuse üksikasjad delegeeritud õigusaktides, mis sisaldavad meetmeid selle tagamiseks, et võimalikud lõppkasutajad saavad kõnealusel märgisel ja tootekirjelduses olevat teavet toote ostmisel kaugmüügis, sh posti teel või kataloogi, telefonimüügi või interneti kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2010/30/EL kohaselt peab komisjon sätestama energiamõjuga toodete märgistuse üksikasjad delegeeritud õigusaktides, mis sisaldavad meetmeid selle tagamiseks, et võimalikud lõppkasutajad saavad kõnealusel märgisel ja tootekirjelduses olevat teavet toote ostmisel kaugmüügis, sh posti teel või kataloogi, telefonimüügi või interneti kaudu.

| (2) | Praegu on sätestatud, et kaugmüügi puhul tuleb energiamärgisel olev teave esitada teatavas järjekorras. Küll aga puudub praegu selle märgise või tootekirjelduse lisamise nõue. See mõjutab aga kaugmüügist ostvate lõppkasutajate suutlikkust teha informeeritumaid ostuotsuseid, sest nad ei saa juhinduda märgise värviskaalast, neil ei ole teavet selle kohta, milline energiamärgistuse klass on asjaomase tooterühma puhul kõige parem, ja neil ei ole tootekirjelduses esitatud lisateavet. |
| --- | --- |

(2)

Praegu on sätestatud, et kaugmüügi puhul tuleb energiamärgisel olev teave esitada teatavas järjekorras. Küll aga puudub praegu selle märgise või tootekirjelduse lisamise nõue. See mõjutab aga kaugmüügist ostvate lõppkasutajate suutlikkust teha informeeritumaid ostuotsuseid, sest nad ei saa juhinduda märgise värviskaalast, neil ei ole teavet selle kohta, milline energiamärgistuse klass on asjaomase tooterühma puhul kõige parem, ja neil ei ole tootekirjelduses esitatud lisateavet.

| (3) | Järjest märkimisväärsem osa energiamõjuga toodetest müüakse kaugmüügis interneti kaudu. Internetis on võimalik kuvada energiamärgis ja tootekirjeldus ilma täiendava halduskoormuseta. Seepärast peaksid edasimüüjad selle märgise ja tootekirjelduse internetis müües lisama. |
| --- | --- |

(3)

Järjest märkimisväärsem osa energiamõjuga toodetest müüakse kaugmüügis interneti kaudu. Internetis on võimalik kuvada energiamärgis ja tootekirjeldus ilma täiendava halduskoormuseta. Seepärast peaksid edasimüüjad selle märgise ja tootekirjelduse internetis müües lisama.

| (4) | Energiamärgise ja tootekirjelduse internetis kuvamiseks peaksid tarnijad tegema edasimüüjatele elektrooniliselt kättesaadavaks kõigi energiamõjuga toodete mudelite energiamärgise ja tootekirjelduse, nt veebisaidil, kus edasimüüjad saavad need alla laadida. |
| --- | --- |

(4)

Energiamärgise ja tootekirjelduse internetis kuvamiseks peaksid tarnijad tegema edasimüüjatele elektrooniliselt kättesaadavaks kõigi energiamõjuga toodete mudelite energiamärgise ja tootekirjelduse, nt veebisaidil, kus edasimüüjad saavad need alla laadida.

| (5) | Käesoleva määruse nõuete rakendamiseks tavapäraste äritsüklite osana peaksid tarnijad olema kohustatud tegema energiamärgise ja tootekirjelduse elektrooniliselt kättesaadavaks üksnes uute mudelite (sh olemasolevate mudelite ajakohastatud versioonide) ehk siis uue mudelitähisega mudelite puhul. Olemasolevate mudelite elektroonilise energiamärgise ja tootekirjelduse kättesaadavaks tegemine peaks olema vabatahtlik. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse nõuete rakendamiseks tavapäraste äritsüklite osana peaksid tarnijad olema kohustatud tegema energiamärgise ja tootekirjelduse elektrooniliselt kättesaadavaks üksnes uute mudelite (sh olemasolevate mudelite ajakohastatud versioonide) ehk siis uue mudelitähisega mudelite puhul. Olemasolevate mudelite elektroonilise energiamärgise ja tootekirjelduse kättesaadavaks tegemine peaks olema vabatahtlik.

| (6) | Kuna energiamärgise ja tootekirjelduse kuvamine toote kõrval võib võtta kuvaril rohkem ruumi, peaks olema lubatud kuvada need pesastatult. |
| --- | --- |

(6)

Kuna energiamärgise ja tootekirjelduse kuvamine toote kõrval võib võtta kuvaril rohkem ruumi, peaks olema lubatud kuvada need pesastatult.

| (7) | Seepärast tuleks vastavalt muuta komisjoni delegeeritud määrusi (EL) nr 1059/2010, (2) (EL) nr 1060/2010, (3) (EL) nr 1061/2010, (4) (EL) nr 1062/2010, (5) (EL) nr 626/2011, (6) (EL) nr 392/2012, (7) (EL) nr 874/2012, (8) (EL) nr 665/2013, (9) (EL) nr 811/2013 (10) ning (EL) nr 812/2013 (11), |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks vastavalt muuta komisjoni delegeeritud määrusi (EL) nr 1059/2010, (2) (EL) nr 1060/2010, (3) (EL) nr 1061/2010, (4) (EL) nr 1062/2010, (5) (EL) nr 626/2011, (6) (EL) nr 392/2012, (7) (EL) nr 874/2012, (8) (EL) nr 665/2013, (9) (EL) nr 811/2013 (10) ning (EL) nr 812/2013 (11),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) nr 1059/2010 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) nr 1059/2010 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punkt f:






  „f) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks I lisa kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate mudelite edasimüüjatele;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punkt f:

„f)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks I lisa kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate mudelite edasimüüjatele;”;

| b) | lisatakse punkt g:






  „g) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks II lisa kohane tootekirjeldus. Tootekirjelduse võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate mudelite edasimüüjatele.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt g:

„g)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks II lisa kohane tootekirjeldus. Tootekirjelduse võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate mudelite edasimüüjatele.”

| 2) | Artikli 4 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kodumajapidamises kasutatavaid nõudepesumasinaid, mille puhul lõppkasutaja nõudepesumasinat eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt IV lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis ja tootekirjeldus on kooskõlas artikli 3 punktidega f ja g kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse VIII lisa;”. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kodumajapidamises kasutatavaid nõudepesumasinaid, mille puhul lõppkasutaja nõudepesumasinat eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt IV lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis ja tootekirjeldus on kooskõlas artikli 3 punktidega f ja g kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse VIII lisa;”.

| 3) | Kooskõlas käesoleva määruse I lisaga lisatakse VIII lisa. |
| --- | --- |

3)

Kooskõlas käesoleva määruse I lisaga lisatakse VIII lisa.

Artikkel 2

Delegeeritud määruse (EL) nr 1060/2010 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) nr 1060/2010 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punkt f:






  „f) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks II lisa kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete mudelite edasimüüjatele;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punkt f:

„f)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks II lisa kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete mudelite edasimüüjatele;”;

| b) | lisatakse punkt g:






  „g) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa kohane tootekirjeldus. Tootekirjelduse võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete mudelite edasimüüjatele.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt g:

„g)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa kohane tootekirjeldus. Tootekirjelduse võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete mudelite edasimüüjatele.”

| 2) | Artikli 4 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kodumajapidamises kasutatavaid külmutusseadmeid, mille puhul lõppkasutaja toodet eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt V lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis ja tootekirjeldus on kooskõlas artikli 3 punktidega f ja g kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse X lisa;”. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kodumajapidamises kasutatavaid külmutusseadmeid, mille puhul lõppkasutaja toodet eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt V lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis ja tootekirjeldus on kooskõlas artikli 3 punktidega f ja g kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse X lisa;”.

| 3) | Kooskõlas käesoleva määruse II lisaga lisatakse X lisa. |
| --- | --- |

3)

Kooskõlas käesoleva määruse II lisaga lisatakse X lisa.

Artikkel 3

Delegeeritud määruse (EL) nr 1061/2010 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) nr 1061/2010 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punkt f:






  „f) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks I lisa kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate mudelite edasimüüjatele;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punkt f:

„f)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks I lisa kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate mudelite edasimüüjatele;”;

| b) | lisatakse punkt g:






  „g) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks II lisa kohane tootekirjeldus. Tootekirjelduse võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate mudelite edasimüüjatele.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt g:

„g)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks II lisa kohane tootekirjeldus. Tootekirjelduse võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate mudelite edasimüüjatele.”

| 2) | Artikli 4 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kodumajapidamises kasutatavaid pesumasinaid, mille puhul lõppkasutaja toodet eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt IV lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis ja tootekirjeldus on kooskõlas artikli 3 punktidega f ja g kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse VIII lisa;”. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kodumajapidamises kasutatavaid pesumasinaid, mille puhul lõppkasutaja toodet eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt IV lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis ja tootekirjeldus on kooskõlas artikli 3 punktidega f ja g kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse VIII lisa;”.

| 3) | Kooskõlas käesoleva määruse III lisaga lisatakse VIII lisa. |
| --- | --- |

3)

Kooskõlas käesoleva määruse III lisaga lisatakse VIII lisa.

Artikkel 4

Delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2010 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) nr 1062/2010 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse punkt f:






  „f) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud televiisorite uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks V lisa kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude televiisorimudelite edasimüüjatele;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse punkt f:

„f)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud televiisorite uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks V lisa kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude televiisorimudelite edasimüüjatele;”;

| b) | lõikesse 1 lisatakse punkt g:






  „g) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud televiisorite uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa kohane tootekirjeldus. Tootekirjelduse võib teha kättesaadavaks ka muude televiisorimudelite edasimüüjatele.” |
| --- | --- | --- |

b)

lõikesse 1 lisatakse punkt g:

„g)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud televiisorite uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa kohane tootekirjeldus. Tootekirjelduse võib teha kättesaadavaks ka muude televiisorimudelite edasimüüjatele.”

| 2) | Artikli 4 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid televiisoreid, mille puhul lõppkasutaja televiisorit eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis ja tootekirjeldus on kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktidega f ja g kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse IX lisa;”. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid televiisoreid, mille puhul lõppkasutaja televiisorit eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis ja tootekirjeldus on kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktidega f ja g kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse IX lisa;”.

| 3) | Kooskõlas käesoleva määruse IV lisaga lisatakse IX lisa. |
| --- | --- |

3)

Kooskõlas käesoleva määruse IV lisaga lisatakse IX lisa.

Artikkel 5

Delegeeritud määruse (EL) nr 626/2011 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) nr 626/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse punkt h:






  „h) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kliimaseadmete uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa kohastele energiatõhususe klassidele. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude kliimaseadmemudelite edasimüüjatele;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse punkt h:

„h)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kliimaseadmete uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa kohastele energiatõhususe klassidele. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude kliimaseadmemudelite edasimüüjatele;”;

| b) | lõikesse 1 lisatakse punkt i:






  „i) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kliimaseadmete uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa kohane tootekirjeldus. Tootekirjelduse võib teha kättesaadavaks ka muude kliimaseadmemudelite edasimüüjatele.” |
| --- | --- | --- |

b)

lõikesse 1 lisatakse punkt i:

„i)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kliimaseadmete uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa kohane tootekirjeldus. Tootekirjelduse võib teha kättesaadavaks ka muude kliimaseadmemudelite edasimüüjatele.”

| 2) | Artikli 4 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kliimaseadmeid, mille puhul lõppkasutaja toodet eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt IV ja VI lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis ja tootekirjeldus on kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktidega h ja i kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse IX lisa;”. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kliimaseadmeid, mille puhul lõppkasutaja toodet eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt IV ja VI lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis ja tootekirjeldus on kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktidega h ja i kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse IX lisa;”.

| 3) | Kooskõlas käesoleva määruse V lisaga lisatakse IX lisa. |
| --- | --- |

3)

Kooskõlas käesoleva määruse V lisaga lisatakse IX lisa.

Artikkel 6

Delegeeritud määruse (EL) nr 392/2012 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) nr 392/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punkt f:






  „f) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks I lisa kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite mudelite edasimüüjatele;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punkt f:

„f)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks I lisa kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite mudelite edasimüüjatele;”;

| b) | lisatakse punkt g:






  „g) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks II lisa kohane tootekirjeldus. Tootekirjelduse võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite mudelite edasimüüjatele.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt g:

„g)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks II lisa kohane tootekirjeldus. Tootekirjelduse võib teha kättesaadavaks ka muude kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite mudelite edasimüüjatele.”

| 2) | Artikli 4 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kodumajapidamises kasutatavaid trummelkuivateid, mille puhul lõppkasutaja toodet eeldatavasti esitletuna ei näe, nagu on sätestatud direktiivi 2010/30/EL artiklis 7, turustatakse koos tarnija poolt käesoleva määruse IV lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis ja tootekirjeldus on kooskõlas artikli 3 punktidega f ja g kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse VIII lisa;”. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kodumajapidamises kasutatavaid trummelkuivateid, mille puhul lõppkasutaja toodet eeldatavasti esitletuna ei näe, nagu on sätestatud direktiivi 2010/30/EL artiklis 7, turustatakse koos tarnija poolt käesoleva määruse IV lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis ja tootekirjeldus on kooskõlas artikli 3 punktidega f ja g kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse VIII lisa;”.

| 3) | Kooskõlas käesoleva määruse VI lisaga lisatakse VIII lisa. |
| --- | --- |

3)

Kooskõlas käesoleva määruse VI lisaga lisatakse VIII lisa.

Artikkel 7

Delegeeritud määruse (EL) nr 874/2012 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) nr 874/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse punkt f:






  „f) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud lampide uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks I lisa punkti 1 kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude lambimudelite edasimüüjatele;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse punkt f:

„f)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud lampide uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks I lisa punkti 1 kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude lambimudelite edasimüüjatele;”;

| b) | lõikesse 2 lisatakse punkt e:






  „e) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud lampide uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks I lisa punkti 2 kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude lambimudelite edasimüüjatele.” |
| --- | --- | --- |

b)

lõikesse 2 lisatakse punkt e:

„e)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud lampide uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks I lisa punkti 2 kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude lambimudelite edasimüüjatele.”

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kõiki müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid mudeleid, mille puhul lõppomanik toodet eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt IV lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis on kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga f kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse VIII lisa;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kõiki müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid mudeleid, mille puhul lõppomanik toodet eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt IV lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis on kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga f kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse VIII lisa;”;

| b) | lõikesse 2 lisatakse punkt d:






  „d) | kõigile interneti kaudu müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavatele mudelitele, mille elektrooniline märgis on kooskõlas artikli 3 lõike 2 punktiga e kättesaadavaks tehtud, lisatakse VIII lisa kohane märgis.” |
| --- | --- | --- |

b)

lõikesse 2 lisatakse punkt d:

„d)

kõigile interneti kaudu müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavatele mudelitele, mille elektrooniline märgis on kooskõlas artikli 3 lõike 2 punktiga e kättesaadavaks tehtud, lisatakse VIII lisa kohane märgis.”

| 3) | Kooskõlas käesoleva määruse VII lisaga lisatakse VIII lisa. |
| --- | --- |

3)

Kooskõlas käesoleva määruse VII lisaga lisatakse VIII lisa.

Artikkel 8

Delegeeritud määruse (EL) nr 665/2013 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) nr 665/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse punkt f:






  „f) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud tolmuimejate uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks II lisa kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude tolmuimejamudelite edasimüüjatele;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse punkt f:

„f)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud tolmuimejate uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks II lisa kohase vormi ja sisuga märgis. Märgise võib teha kättesaadavaks ka muude tolmuimejamudelite edasimüüjatele;”;

| b) | lõikesse 1 lisatakse punkt g:






  „g) | kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud tolmuimejate uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa kohane tootekirjeldus. Tootekirjelduse võib teha kättesaadavaks ka muude tolmuimejamudelite edasimüüjatele.” |
| --- | --- | --- |

b)

lõikesse 1 lisatakse punkt g:

„g)

kõigi alates 1. jaanuarist 2015 turule lastud tolmuimejate uue mudelitähisega mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa kohane tootekirjeldus. Tootekirjelduse võib teha kättesaadavaks ka muude tolmuimejamudelite edasimüüjatele.”

| 2) | Artikli 4 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid tolmuimejaid, mille puhul lõppkasutaja toodet eeldatavasti esitletuna ei näe, nagu on sätestatud direktiivi 2010/30/EL artiklis 7, turustatakse koos tarnija poolt käesoleva määruse V lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis ja tootekirjeldus on kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktidega f ja g kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse VIII lisa;”. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid tolmuimejaid, mille puhul lõppkasutaja toodet eeldatavasti esitletuna ei näe, nagu on sätestatud direktiivi 2010/30/EL artiklis 7, turustatakse koos tarnija poolt käesoleva määruse V lisa kohaselt esitatud teabega. Kui toodet pakutakse interneti kaudu ning elektrooniline märgis ja tootekirjeldus on kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktidega f ja g kättesaadavaks tehtud, kohaldatakse VIII lisa;”.

| 3) | Kooskõlas käesoleva määruse VIII lisaga lisatakse VIII lisa. |
| --- | --- |

3)

Kooskõlas käesoleva määruse VIII lisaga lisatakse VIII lisa.

Artikkel 9

Delegeeritud määruse (EL) nr 811/2013 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) nr 811/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimesse lõiku lisatakse punkt f:






  „f) | kõigi kütteseadmemudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 1.1 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele kütteseadme sesoonse energiatõhususe klassidele;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimesse lõiku lisatakse punkt f:

„f)

kõigi kütteseadmemudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 1.1 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele kütteseadme sesoonse energiatõhususe klassidele;”;

| b) | lõike 1 esimesse lõiku lisatakse punkt g:






  „g) | kõigi kütteseadmemudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 1 kohane tootekirjeldus, kusjuures soojuspumbaga kütteseadmete mudelite edasimüüjatele tehakse kättesaadavaks vähemalt soojusgeneraatori elektrooniline tootekirjeldus.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 esimesse lõiku lisatakse punkt g:

„g)

kõigi kütteseadmemudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 1 kohane tootekirjeldus, kusjuures soojuspumbaga kütteseadmete mudelite edasimüüjatele tehakse kättesaadavaks vähemalt soojusgeneraatori elektrooniline tootekirjeldus.”;

| c) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Alates 26. septembrist 2019 tehakse kõigi kütteseadmemudelite edasimüüjatele elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 1.2 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele kütteseadme sesoonse energiatõhususe klassidele.”; |
| --- | --- |

c)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Alates 26. septembrist 2019 tehakse kõigi kütteseadmemudelite edasimüüjatele elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 1.2 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele kütteseadme sesoonse energiatõhususe klassidele.”;

| d) | lõike 2 esimesse lõiku lisatakse punkt f:






  „f) | kõigi veesoojendi-kütteseadme mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 2.1 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele kütteseadme sesoonse energiatõhususe klassidele ja sama lisa punkti 2 kohastele vee soojendamise energiatõhususe klassidele;”; |
| --- | --- | --- |

d)

lõike 2 esimesse lõiku lisatakse punkt f:

„f)

kõigi veesoojendi-kütteseadme mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 2.1 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele kütteseadme sesoonse energiatõhususe klassidele ja sama lisa punkti 2 kohastele vee soojendamise energiatõhususe klassidele;”;

| e) | lõike 2 esimesse lõiku lisatakse punkt g:






  „g) | kõigi veesoojendi-kütteseadme mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 2 kohane tootekirjeldus, kusjuures soojuspumbaga veesoojendi-kütteseadme mudelite edasimüüjatele tehakse kättesaadavaks vähemalt soojusgeneraatori elektrooniline tootekirjeldus.”; |
| --- | --- | --- |

e)

lõike 2 esimesse lõiku lisatakse punkt g:

„g)

kõigi veesoojendi-kütteseadme mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 2 kohane tootekirjeldus, kusjuures soojuspumbaga veesoojendi-kütteseadme mudelite edasimüüjatele tehakse kättesaadavaks vähemalt soojusgeneraatori elektrooniline tootekirjeldus.”;

| f) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Alates 26. septembrist 2019 tehakse kõigi veesoojendi-kütteseadme mudelite edasimüüjatele elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 2.2 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele kütteseadme sesoonse energiatõhususe klassidele ja sama lisa punkti 2 kohastele vee soojendamise energiatõhususe klassidele.”; |
| --- | --- |

f)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Alates 26. septembrist 2019 tehakse kõigi veesoojendi-kütteseadme mudelite edasimüüjatele elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 2.2 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele kütteseadme sesoonse energiatõhususe klassidele ja sama lisa punkti 2 kohastele vee soojendamise energiatõhususe klassidele.”;

| g) | lõikesse 3 lisatakse punkt c:






  „c) | kõigi temperatuuriregulaatorimudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 3 kohane tootekirjeldus.”; |
| --- | --- | --- |

g)

lõikesse 3 lisatakse punkt c:

„c)

kõigi temperatuuriregulaatorimudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 3 kohane tootekirjeldus.”;

| h) | lõikesse 4 lisatakse punkt c:






  „c) | kõigi päikeseenergiaseadmemudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 4 kohane tootekirjeldus.”; |
| --- | --- | --- |

h)

lõikesse 4 lisatakse punkt c:

„c)

kõigi päikeseenergiaseadmemudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 4 kohane tootekirjeldus.”;

| i) | lõikesse 5 lisatakse punkt f:






  „f) | kõigi kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 3 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele kütteseadme sesoonse energiatõhususe klassidele;”; |
| --- | --- | --- |

i)

lõikesse 5 lisatakse punkt f:

„f)

kõigi kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 3 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele kütteseadme sesoonse energiatõhususe klassidele;”;

| j) | lõikesse 5 lisatakse punkt g:






  „g) | kõigi kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 5 kohane tootekirjeldus.”; |
| --- | --- | --- |

j)

lõikesse 5 lisatakse punkt g:

„g)

kõigi kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 5 kohane tootekirjeldus.”;

| k) | lõikesse 6 lisatakse punkt f:






  „f) | kõigi veesoojendist-kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 4 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele kütteseadme sesoonse energiatõhususe klassidele ja sama lisa punkti 2 kohastele vee soojendamise energiatõhususe klassidele;”; |
| --- | --- | --- |

k)

lõikesse 6 lisatakse punkt f:

„f)

kõigi veesoojendist-kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 4 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele kütteseadme sesoonse energiatõhususe klassidele ja sama lisa punkti 2 kohastele vee soojendamise energiatõhususe klassidele;”;

| l) | lõikesse 6 lisatakse punkt g:






  „g) | kõigi veesoojendist-kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 6 kohane tootekirjeldus.” |
| --- | --- | --- |

l)

lõikesse 6 lisatakse punkt g:

„g)

kõigi veesoojendist-kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 6 kohane tootekirjeldus.”

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kütteseadmeid, mille puhul lõppkasutaja kütteseadet eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa punkti 1 kohaselt esitatud teabega, välja arvatud juhul, kui toodet pakutakse interneti kaudu — sel juhul kohaldatakse IX lisa;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kütteseadmeid, mille puhul lõppkasutaja kütteseadet eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa punkti 1 kohaselt esitatud teabega, välja arvatud juhul, kui toodet pakutakse interneti kaudu — sel juhul kohaldatakse IX lisa;”;

| b) | lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid veesoojendeid-kütteseadmeid, mille puhul lõppkasutaja veesoojendit-kütteseadet eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa punkti 2 kohaselt esitatud teabega, välja arvatud juhul, kui toodet pakutakse interneti kaudu — sel juhul kohaldatakse IX lisa;”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid veesoojendeid-kütteseadmeid, mille puhul lõppkasutaja veesoojendit-kütteseadet eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa punkti 2 kohaselt esitatud teabega, välja arvatud juhul, kui toodet pakutakse interneti kaudu — sel juhul kohaldatakse IX lisa;”;

| c) | lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevaid komplekte, mille puhul lõppkasutaja komplekti eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa punkti 3 kohaselt esitatud teabega, välja arvatud juhul, kui toodet pakutakse interneti kaudu — sel juhul kohaldatakse IX lisa;”; |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevaid komplekte, mille puhul lõppkasutaja komplekti eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa punkti 3 kohaselt esitatud teabega, välja arvatud juhul, kui toodet pakutakse interneti kaudu — sel juhul kohaldatakse IX lisa;”;

| d) | lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid veesoojendist-kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevaid komplekte, mille puhul lõppkasutaja komplekti eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa punkti 4 kohaselt esitatud teabega, välja arvatud juhul, kui toodet pakutakse interneti kaudu — sel juhul kohaldatakse IX lisa;”. |
| --- | --- | --- |

d)

lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid veesoojendist-kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevaid komplekte, mille puhul lõppkasutaja komplekti eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa punkti 4 kohaselt esitatud teabega, välja arvatud juhul, kui toodet pakutakse interneti kaudu — sel juhul kohaldatakse IX lisa;”.

| 3) | VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IX lisale. |
| --- | --- |

3)

VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IX lisale.

| 4) | Kooskõlas käesoleva määruse IX lisaga lisatakse IX lisa. |
| --- | --- |

4)

Kooskõlas käesoleva määruse IX lisaga lisatakse IX lisa.

Artikkel 10

Delegeeritud määruse (EL) nr 812/2013 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) nr 812/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimesse lõiku lisatakse punkt f:






  „f) | kõigi veesoojendimudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 1.1 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele vee soojendamise energiatõhususe klassidele;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimesse lõiku lisatakse punkt f:

„f)

kõigi veesoojendimudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 1.1 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele vee soojendamise energiatõhususe klassidele;”;

| b) | lõike 1 esimesse lõiku lisatakse punkt g:






  „g) | kõigi veesoojendimudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 1 kohane tootekirjeldus, kusjuures soojuspumbaga veesoojendimudelite edasimüüjatele tehakse kättesaadavaks vähemalt soojusgeneraatori elektrooniline tootekirjeldus.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 esimesse lõiku lisatakse punkt g:

„g)

kõigi veesoojendimudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 1 kohane tootekirjeldus, kusjuures soojuspumbaga veesoojendimudelite edasimüüjatele tehakse kättesaadavaks vähemalt soojusgeneraatori elektrooniline tootekirjeldus.”;

| c) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Alates 26. septembrist 2017 tehakse kõigi veesoojendimudelite edasimüüjatele elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 1.2 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele vee soojendamise energiatõhususe klassidele.”; |
| --- | --- |

c)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Alates 26. septembrist 2017 tehakse kõigi veesoojendimudelite edasimüüjatele elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 1.2 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele vee soojendamise energiatõhususe klassidele.”;

| d) | lõike 2 esimesse lõiku lisatakse punkt f:






  „f) | kõigi kuumaveesalvestimudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 2.1 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 2 kohastele energiatõhususe klassidele;”; |
| --- | --- | --- |

d)

lõike 2 esimesse lõiku lisatakse punkt f:

„f)

kõigi kuumaveesalvestimudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 2.1 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 2 kohastele energiatõhususe klassidele;”;

| e) | lõike 2 esimesse lõiku lisatakse punkt g:






  „g) | kõigi kuumaveesalvestimudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 2 kohane tootekirjeldus.”; |
| --- | --- | --- |

e)

lõike 2 esimesse lõiku lisatakse punkt g:

„g)

kõigi kuumaveesalvestimudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 2 kohane tootekirjeldus.”;

| f) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Alates 26. septembrist 2017 tehakse kõigi kuumaveesalvestimudelite edasimüüjatele elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 2.2 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 2 kohastele energiatõhususe klassidele.”; |
| --- | --- |

f)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Alates 26. septembrist 2017 tehakse kõigi kuumaveesalvestimudelite edasimüüjatele elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 2.2 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 2 kohastele energiatõhususe klassidele.”;

| g) | lõikesse 3 lisatakse punkt c:






  „c) | kõigi päikeseenergiaseadmemudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 3 kohane tootekirjeldus.”; |
| --- | --- | --- |

g)

lõikesse 3 lisatakse punkt c:

„c)

kõigi päikeseenergiaseadmemudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 3 kohane tootekirjeldus.”;

| h) | lõikesse 4 lisatakse punkt f:






  „f) | kõigi veesalvestiga päikesekütteseadme mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 3 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele vee soojendamise energiatõhususe klassidele;”; |
| --- | --- | --- |

h)

lõikesse 4 lisatakse punkt f:

„f)

kõigi veesalvestiga päikesekütteseadme mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks III lisa punkti 3 kohase vormi ja sisuga märgis vastavalt II lisa punkti 1 kohastele vee soojendamise energiatõhususe klassidele;”;

| i) | lõikesse 4 lisatakse punkt g:






  „g) | kõigi veesalvestiga päikesekütteseadme mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 4 kohane tootekirjeldus.” |
| --- | --- | --- |

i)

lõikesse 4 lisatakse punkt g:

„g)

kõigi veesalvestiga päikesekütteseadme mudelite edasimüüjatele tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks IV lisa punkti 4 kohane tootekirjeldus.”

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid veesoojendeid, mille puhul lõppkasutaja veesoojendit eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa punkti 1 kohaselt esitatud teabega, välja arvatud juhul, kui toodet pakutakse interneti kaudu — sel juhul kohaldatakse X lisa;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid veesoojendeid, mille puhul lõppkasutaja veesoojendit eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa punkti 1 kohaselt esitatud teabega, välja arvatud juhul, kui toodet pakutakse interneti kaudu — sel juhul kohaldatakse X lisa;”;

| b) | lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | müügiks, rendiks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kuumaveesalvesteid, mille puhul lõppkasutaja kuumaveesalvestit eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa punkti 2 kohaselt esitatud teabega, välja arvatud juhul, kui toodet pakutakse interneti kaudu — sel juhul kohaldatakse X lisa;”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

müügiks, rendiks või järelmaksuga müügiks pakutavaid kuumaveesalvesteid, mille puhul lõppkasutaja kuumaveesalvestit eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa punkti 2 kohaselt esitatud teabega, välja arvatud juhul, kui toodet pakutakse interneti kaudu — sel juhul kohaldatakse X lisa;”;

| c) | lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid veesalvestiga päikesekütteseadmeid, mille puhul lõppkasutaja seadet eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa punkti 3 kohaselt esitatud teabega, välja arvatud juhul, kui toodet pakutakse interneti kaudu — sel juhul kohaldatakse X lisa;”. |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavaid veesalvestiga päikesekütteseadmeid, mille puhul lõppkasutaja seadet eeldatavasti esitletuna ei näe, turustatakse koos tarnija poolt VI lisa punkti 3 kohaselt esitatud teabega, välja arvatud juhul, kui toodet pakutakse interneti kaudu — sel juhul kohaldatakse X lisa;”.

| 3) | VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse X lisale. |
| --- | --- |

3)

VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse X lisale.

| 4) | Kooskõlas käesoleva määruse X lisaga lisatakse X lisa. |
| --- | --- |

4)

Kooskõlas käesoleva määruse X lisaga lisatakse X lisa.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 153, 18.6.2010, lk 1.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1059/2010, 28. september 2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate energiamärgistusega (ELT L 314, 30.11.2010, lk 1).

2

(3)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1060/2010, 28. september 2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete energiamärgistusega (ELT L 314, 30.11.2010, lk 17).

3

(4)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1061/2010, 28. september 2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate energiamärgistusega (ELT L 314, 30.11.2010, lk 47).

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2010, 28. september 2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses televiisorite energiamärgistusega (ELT L 314, 30.11.2010, lk 64).

5

(6)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 626/2011, 4. mai 2011, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kliimaseadmete energiamärgistusega (ELT L 178, 6.7.2011, lk 1).

6

(7)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 392/2012, 1. märts 2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökomärgistamisega (ELT L 123, 9.5.2012, lk 1).

7

(8)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 874/2012, 12. juuli 2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses elektrilampide ja valgustite energiamärgistusega (ELT L 258, 26.9.2012, lk 1).

8

(9)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 665/2013, 3. mai 2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses tolmuimejate energiamärgistusega (ELT L 192, 13.7.2013, lk 1).

9

(10)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 811/2013, 18. veebruar 2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kütteseadmete, veesoojendite-kütteseadmete, kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide ning veesoojendist-kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide energiamärgistusega (ELT L 239, 6.9.2013, lk 1).

10

(11)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 812/2013, 18. veebruar 2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses veesoojendite, kuumaveesalvestite ning veesalvestiga päikesekütteseadmete energiamärgistusega (ELT L 239, 6.9.2013, lk 83).

11

---

I LISA

Delegeeritud määruse (EL) nr 1059/2010 lisade muudatused

Lisatakse VIII lisa:

„VIII LISA

Teave, mis tuleb esitada juhul, kui toodet müüakse, antakse rendile või müüakse järelmaksuga interneti kaudu

| 1) | Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele; |
| --- | --- | --- |

1)

Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele;

| b) | „pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil; |
| --- | --- |

b)

„pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil;

| c) | „puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan; |
| --- | --- |

c)

„puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan;

| d) | „tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina. |
| --- | --- |

d)

„tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina.

| 2) | Tarnijate poolt artikli 3 punkti f kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne I lisa punktis 2 sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist. |
| --- | --- |

2)

Tarnijate poolt artikli 3 punkti f kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne I lisa punktis 2 sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.

| 3) | Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:






  a) | kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi; |
| --- | --- | --- |

3)

Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:

a)

kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi;

| b) | noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning |
| --- | --- |

b)

noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning

| c) | kujutis on esitatud ühes järgmises vormis: |
| --- | --- |

c)

kujutis on esitatud ühes järgmises vormis:

| 4) | Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:






  a) | käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal; |
| --- | --- | --- |

4)

Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:

a)

käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal;

| b) | kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele; |
| --- | --- |

b)

kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele;

| c) | märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel; |
| --- | --- |

c)

märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel;

| d) | märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal; |
| --- | --- |

d)

märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal;

| e) | puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil; |
| --- | --- |

e)

puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil;

| f) | märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

f)

märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu;

| g) | graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas. |
| --- | --- |

g)

graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas.

| 5) | Tarnijate poolt artikli 3 punkti g kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.” |
| --- | --- |

5)

Tarnijate poolt artikli 3 punkti g kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.”

---

II LISA

Delegeeritud määruse (EL) nr 1060/2010 lisade muudatused

Lisatakse X lisa:

„X LISA

Teave, mis tuleb esitada juhul, kui toodet müüakse, antakse rendile või müüakse järelmaksuga interneti kaudu

| 1) | Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele; |
| --- | --- | --- |

1)

Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele;

| b) | „pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil; |
| --- | --- |

b)

„pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil;

| c) | „puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan; |
| --- | --- |

c)

„puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan;

| d) | „tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina. |
| --- | --- |

d)

„tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina.

| 2) | Tarnijate poolt artikli 3 punkti f kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne II lisa punktis 3 sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist. |
| --- | --- |

2)

Tarnijate poolt artikli 3 punkti f kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne II lisa punktis 3 sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.

| 3) | Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:






  a) | kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi; |
| --- | --- | --- |

3)

Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:

a)

kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi;

| b) | noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning |
| --- | --- |

b)

noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning

| c) | kujutis on esitatud ühes järgmises vormis: |
| --- | --- |

c)

kujutis on esitatud ühes järgmises vormis:

| 4) | Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:






  a) | käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal; |
| --- | --- | --- |

4)

Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:

a)

käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal;

| b) | kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele; |
| --- | --- |

b)

kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele;

| c) | märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel; |
| --- | --- |

c)

märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel;

| d) | märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal; |
| --- | --- |

d)

märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal;

| e) | puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil; |
| --- | --- |

e)

puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil;

| f) | märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

f)

märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu;

| g) | graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas. |
| --- | --- |

g)

graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas.

| 5) | Tarnijate poolt artikli 3 punkti g kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.” |
| --- | --- |

5)

Tarnijate poolt artikli 3 punkti g kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.”

---

III LISA

Delegeeritud määruse (EL) nr 1061/2010 lisade muudatused

Lisatakse VIII lisa:

„VIII LISA

Teave, mis tuleb esitada juhul, kui toodet müüakse, antakse rendile või müüakse järelmaksuga interneti kaudu

| 1) | Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele; |
| --- | --- | --- |

1)

Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele;

| b) | „pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil; |
| --- | --- |

b)

„pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil;

| c) | „puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan; |
| --- | --- |

c)

„puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan;

| d) | „tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina. |
| --- | --- |

d)

„tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina.

| 2) | Tarnijate poolt artikli 3 punkti f kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne I lisa punktis 2 sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist. |
| --- | --- |

2)

Tarnijate poolt artikli 3 punkti f kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne I lisa punktis 2 sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.

| 3) | Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:






  a) | kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi; |
| --- | --- | --- |

3)

Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:

a)

kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi;

| b) | noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning |
| --- | --- |

b)

noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning

| c) | kujutis on esitatud ühes järgmises vormis: |
| --- | --- |

c)

kujutis on esitatud ühes järgmises vormis:

| 4) | Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:






  a) | käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal; |
| --- | --- | --- |

4)

Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:

a)

käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal;

| b) | kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele; |
| --- | --- |

b)

kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele;

| c) | märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel; |
| --- | --- |

c)

märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel;

| d) | märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal; |
| --- | --- |

d)

märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal;

| e) | puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil; |
| --- | --- |

e)

puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil;

| f) | märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

f)

märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu;

| g) | graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas. |
| --- | --- |

g)

graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas.

| 5) | Tarnijate poolt artikli 3 punkti g kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.” |
| --- | --- |

5)

Tarnijate poolt artikli 3 punkti g kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.”

---

IV LISA

Delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2010 lisade muudatused

Lisatakse IX lisa:

„IX LISA

Teave, mis tuleb esitada juhul, kui toodet müüakse, antakse rendile või müüakse järelmaksuga interneti kaudu

| 1) | Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele; |
| --- | --- | --- |

1)

Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele;

| b) | „pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil; |
| --- | --- |

b)

„pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil;

| c) | „puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan; |
| --- | --- |

c)

„puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan;

| d) | „tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina. |
| --- | --- |

d)

„tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina.

| 2) | Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti f kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal, järgides artikli 3 lõike 3 kohast ajakava. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne V lisa punktis 5 sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist. |
| --- | --- |

2)

Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti f kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal, järgides artikli 3 lõike 3 kohast ajakava. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne V lisa punktis 5 sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.

| 3) | Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:






  a) | kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi; |
| --- | --- | --- |

3)

Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:

a)

kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi;

| b) | noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning |
| --- | --- |

b)

noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning

| c) | kujutis on esitatud ühes järgmises vormis: |
| --- | --- |

c)

kujutis on esitatud ühes järgmises vormis:

| 4) | Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:






  a) | käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal; |
| --- | --- | --- |

4)

Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:

a)

käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal;

| b) | kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele; |
| --- | --- |

b)

kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele;

| c) | märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel; |
| --- | --- |

c)

märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel;

| d) | märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal; |
| --- | --- |

d)

märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal;

| e) | puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil; |
| --- | --- |

e)

puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil;

| f) | märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

f)

märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu;

| g) | graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas. |
| --- | --- |

g)

graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas.

| 5) | Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti g kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.” |
| --- | --- |

5)

Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti g kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.”

---

V LISA

Delegeeritud määruse (EL) nr 626/2011 lisade muudatused

Lisatakse IX lisa:

„IX LISA

Teave, mis tuleb esitada juhul, kui toodet müüakse, antakse rendile või müüakse järelmaksuga interneti kaudu

| 1) | Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele; |
| --- | --- | --- |

1)

Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele;

| b) | „pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil; |
| --- | --- |

b)

„pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil;

| c) | „puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan; |
| --- | --- |

c)

„puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan;

| d) | „tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina. |
| --- | --- |

d)

„tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina.

| 2) | Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti h kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal, järgides artikli 3 lõigete 4–6 kohast ajakava. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne III lisas sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist. |
| --- | --- |

2)

Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti h kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal, järgides artikli 3 lõigete 4–6 kohast ajakava. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne III lisas sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.

| 3) | Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:






  a) | kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi; |
| --- | --- | --- |

3)

Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:

a)

kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi;

| b) | noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning |
| --- | --- |

b)

noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning

| c) | kujutis on esitatud ühes järgmises vormis: |
| --- | --- |

c)

kujutis on esitatud ühes järgmises vormis:

| 4) | Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:






  a) | käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal; |
| --- | --- | --- |

4)

Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:

a)

käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal;

| b) | kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele; |
| --- | --- |

b)

kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele;

| c) | märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel; |
| --- | --- |

c)

märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel;

| d) | märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal; |
| --- | --- |

d)

märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal;

| e) | puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil; |
| --- | --- |

e)

puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil;

| f) | märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

f)

märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu;

| g) | graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas; |
| --- | --- |

g)

graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas;

| 5) | Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti i kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.” |
| --- | --- |

5)

Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti i kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.”

---

VI LISA

Delegeeritud määruse (EL) nr 392/2012 lisade muudatused

Lisatakse VIII lisa:

„VIII LISA

Teave, mis tuleb esitada juhul, kui toodet müüakse, antakse rendile või müüakse järelmaksuga interneti kaudu

| 1) | Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele; |
| --- | --- | --- |

1)

Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele;

| b) | „pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil; |
| --- | --- |

b)

„pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil;

| c) | „puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan; |
| --- | --- |

c)

„puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan;

| d) | „tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina. |
| --- | --- |

d)

„tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina.

| 2) | Tarnijate poolt artikli 3 punkti f kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne I lisa punktis 4 sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist. |
| --- | --- |

2)

Tarnijate poolt artikli 3 punkti f kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne I lisa punktis 4 sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.

| 3) | Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:






  a) | kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi; |
| --- | --- | --- |

3)

Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:

a)

kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi;

| b) | noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning |
| --- | --- |

b)

noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning

| c) | kujutis on esitatud ühes järgmises vormis: |
| --- | --- |

c)

kujutis on esitatud ühes järgmises vormis:

| 4) | Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:






  a) | käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal; |
| --- | --- | --- |

4)

Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:

a)

käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal;

| b) | kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele; |
| --- | --- |

b)

kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele;

| c) | märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel; |
| --- | --- |

c)

märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel;

| d) | märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal; |
| --- | --- |

d)

märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal;

| e) | puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil; |
| --- | --- |

e)

puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil;

| f) | märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

f)

märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu;

| g) | graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas. |
| --- | --- |

g)

graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas.

| 5) | Tarnijate poolt artikli 3 punkti g kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.” |
| --- | --- |

5)

Tarnijate poolt artikli 3 punkti g kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.”

---

VII LISA

Delegeeritud määruse (EL) nr 874/2012 lisade muudatused

Lisatakse VIII lisa:

„VIII LISA

Teave, mis tuleb esitada juhul, kui toodet müüakse, antakse rendile või müüakse järelmaksuga interneti kaudu

| 1) | Käesoleva lisa punktides 2–4 kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele; |
| --- | --- | --- |

1)

Käesoleva lisa punktides 2–4 kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele;

| b) | „pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil; |
| --- | --- |

b)

„pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil;

| c) | „puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan; |
| --- | --- |

c)

„puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan;

| d) | „tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina. |
| --- | --- |

d)

„tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina.

| 2) | Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti f või sama artikli lõike 2 punkti e kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne I lisas sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist. |
| --- | --- |

2)

Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti f või sama artikli lõike 2 punkti e kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne I lisas sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.

| 3) | Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:






  a) | kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi; |
| --- | --- | --- |

3)

Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:

a)

kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi;

| b) | noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning |
| --- | --- |

b)

noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning

| c) | kujutis on esitatud ühes järgmises vormis: |
| --- | --- |

c)

kujutis on esitatud ühes järgmises vormis:

| 4) | Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:






  a) | käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal; |
| --- | --- | --- |

4)

Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:

a)

käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal;

| b) | kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele; |
| --- | --- |

b)

kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele;

| c) | märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel; |
| --- | --- |

c)

märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel;

| d) | märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal; |
| --- | --- |

d)

märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal;

| e) | puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil; |
| --- | --- |

e)

puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil;

| f) | märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

f)

märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu;

| g) | graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas.” |
| --- | --- |

g)

graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas.”

---

VIII LISA

Delegeeritud määruse (EL) nr 665/2013 lisade muudatused

Lisatakse VII lisa:

„VII LISA

Teave, mis tuleb esitada juhul, kui toodet müüakse, antakse rendile või müüakse järelmaksuga interneti kaudu

| 1) | Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele; |
| --- | --- | --- |

1)

Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele;

| b) | „pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil; |
| --- | --- |

b)

„pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil;

| c) | „puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan; |
| --- | --- |

c)

„puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan;

| d) | „tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina. |
| --- | --- |

d)

„tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina.

| 2) | Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti f kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal, järgides artikli 3 lõike 2 kohast ajakava. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne II lisa punktis 3 sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist. |
| --- | --- |

2)

Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti f kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal, järgides artikli 3 lõike 2 kohast ajakava. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne II lisa punktis 3 sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.

| 3) | Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:






  a) | kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi; |
| --- | --- | --- |

3)

Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:

a)

kujutiseks on nool, mis on toote märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi;

| b) | noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning |
| --- | --- |

b)

noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning

| c) | kujutis on esitatud ühes järgmises vormis: |
| --- | --- |

c)

kujutis on esitatud ühes järgmises vormis:

| 4) | Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:






  a) | käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal; |
| --- | --- | --- |

4)

Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:

a)

käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal;

| b) | kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele; |
| --- | --- |

b)

kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele;

| c) | märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel; |
| --- | --- |

c)

märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel;

| d) | märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal; |
| --- | --- |

d)

märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal;

| e) | puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil; |
| --- | --- |

e)

puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil;

| f) | märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

f)

märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu;

| g) | graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas. |
| --- | --- |

g)

graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas.

| 5) | Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti g kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.” |
| --- | --- |

5)

Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti g kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.”

---

IX LISA

Delegeeritud määruse (EL) nr 811/2013 lisade muudatused

| a) | VI lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Teave, mis tuleb esitada juhul, kui lõppkasutaja ei näe eeldatavasti toodet esitletuna, v.a juhul, kui seda pakutakse interneti kaudu”. |
| --- | --- |

a)

VI lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„Teave, mis tuleb esitada juhul, kui lõppkasutaja ei näe eeldatavasti toodet esitletuna, v.a juhul, kui seda pakutakse interneti kaudu”.

| b) | Lisatakse IX lisa:

  „IX LISA
  Teave, mis tuleb esitada juhul, kui toodet müüakse, antakse rendile või müüakse järelmaksuga interneti kaudu






  1) | Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Lisatakse IX lisa:

„IX LISA

Teave, mis tuleb esitada juhul, kui toodet müüakse, antakse rendile või müüakse järelmaksuga interneti kaudu

1)

Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele;

| b) | „pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil; |
| --- | --- |

b)

„pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil;

| c) | „puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan; |
| --- | --- |

c)

„puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan;

| d) | „tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina. |
| --- | --- |

d)

„tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina.

| 2) | Tarnijate poolt artikli 3 kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis või komplekti puhul asjakohane märgis, millele on lisatud teave tarnijate poolt artikli 3 kohaselt kättesaadavaks tehtud märgise ja tootekirjelduste põhjal, kuvatakse kuvamismehhanismil toote või komplekti hinna lähedal, järgides artikli 3 kohast ajakava. Kui näidatakse nii toodet kui ka komplekti, kuid märgitud on vaid komplekti hind, kuvatakse üksnes komplekti märgist. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne III lisas sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist. |
| --- | --- |

2)

Tarnijate poolt artikli 3 kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis või komplekti puhul asjakohane märgis, millele on lisatud teave tarnijate poolt artikli 3 kohaselt kättesaadavaks tehtud märgise ja tootekirjelduste põhjal, kuvatakse kuvamismehhanismil toote või komplekti hinna lähedal, järgides artikli 3 kohast ajakava. Kui näidatakse nii toodet kui ka komplekti, kuid märgitud on vaid komplekti hind, kuvatakse üksnes komplekti märgist. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne III lisas sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.

| 3) | Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:






  a) | kujutiseks on nool, mis on toote või komplekti märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi; |
| --- | --- | --- |

3)

Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:

a)

kujutiseks on nool, mis on toote või komplekti märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi;

| b) | noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning |
| --- | --- |

b)

noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning

| c) | kujutis on esitatud ühes järgmises vormis: |
| --- | --- |

c)

kujutis on esitatud ühes järgmises vormis:

| 4) | Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:






  a) | käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote või komplekti hinna lähedal; |
| --- | --- | --- |

4)

Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:

a)

käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote või komplekti hinna lähedal;

| b) | kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele; |
| --- | --- |

b)

kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele;

| c) | märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel; |
| --- | --- |

c)

märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel;

| d) | märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal; |
| --- | --- |

d)

märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal;

| e) | puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil; |
| --- | --- |

e)

puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil;

| f) | märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

f)

märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu;

| g) | graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote või komplekti energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas. |
| --- | --- |

g)

graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote või komplekti energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas.

| 5) | Tarnijate poolt artikli 3 kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote või komplekti hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.” |
| --- | --- |

5)

Tarnijate poolt artikli 3 kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote või komplekti hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.”

---

X LISA

Delegeeritud määruse (EL) nr 812/2013 lisade muudatused

| a) | VI lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Teave, mis tuleb esitada juhul, kui lõppkasutaja ei näe eeldatavasti toodet esitletuna, v.a juhul, kui seda pakutakse interneti kaudu”. |
| --- | --- |

a)

VI lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„Teave, mis tuleb esitada juhul, kui lõppkasutaja ei näe eeldatavasti toodet esitletuna, v.a juhul, kui seda pakutakse interneti kaudu”.

| b) | Lisatakse X lisa:

  „X LISA
  Teave, mis tuleb esitada juhul, kui toodet müüakse, antakse rendile või müüakse järelmaksuga interneti kaudu






  1) | Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Lisatakse X lisa:

„X LISA

Teave, mis tuleb esitada juhul, kui toodet müüakse, antakse rendile või müüakse järelmaksuga interneti kaudu

1)

Käesoleva lisa punktides 2–5 kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„kuvamismehhanism” — mis tahes ekraan, sh puutetundlik ekraan, või muu visualiseerimistehnoloogia, mida kasutatakse internetisisu kuvamiseks kasutajatele;

| b) | „pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil; |
| --- | --- |

b)

„pesastatult kuvamine” — visuaalne liides, mille puhul kujutisele või andmekogule pääseb ligi hiireklõpsu, hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul muu kujutise või andmekogu suuremaksvenitamise abil;

| c) | „puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan; |
| --- | --- |

c)

„puutetundlik ekraan” — puutele reageeriv ekraan, nt tahvelarvuti, klaviatuurita tahvelarvuti või nutitelefoni ekraan;

| d) | „tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina. |
| --- | --- |

d)

„tekstialternatiiv” — tekst, mis on esitatud graafilise kujutise alternatiivina ja mis võimaldab esitada teavet mittegraafilisel kujul juhul, kui kuvaseadmed ei suuda graafilist kujutist edastada, või juurdepääsetavusabina, nt kõnesünteesirakenduste sisendina.

| 2) | Tarnijate poolt artikli 3 kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis või komplekti (veesalvestiga päikesekütteseadme) puhul asjakohane märgis, millele on lisatud teave tarnijate poolt artikli 3 kohaselt kättesaadavaks tehtud märgise ja tootekirjelduste põhjal, kuvatakse kuvamismehhanismil toote või komplekti hinna lähedal, järgides artikli 3 kohast ajakava. Kui näidatakse nii toodet kui ka komplekti, kuid märgitud on vaid komplekti hind, kuvatakse üksnes komplekti märgist. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne III lisas sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist. |
| --- | --- |

2)

Tarnijate poolt artikli 3 kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis või komplekti (veesalvestiga päikesekütteseadme) puhul asjakohane märgis, millele on lisatud teave tarnijate poolt artikli 3 kohaselt kättesaadavaks tehtud märgise ja tootekirjelduste põhjal, kuvatakse kuvamismehhanismil toote või komplekti hinna lähedal, järgides artikli 3 kohast ajakava. Kui näidatakse nii toodet kui ka komplekti, kuid märgitud on vaid komplekti hind, kuvatakse üksnes komplekti märgist. Märgis peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav ning proportsionaalne III lisas sätestatud suurusega. Märgise võib kuvada pesastatult ning sel juhul vastab märgisele juurdepääsu andev kujutis käesoleva lisa punkti 3 nõuetele. Pesastatult kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.

| 3) | Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:






  a) | kujutiseks on nool, mis on toote või komplekti märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi; |
| --- | --- | --- |

3)

Pesastatult kuvamise korral peab märgisele juurdepääsu andev kujutis vastama järgmistele nõuetele:

a)

kujutiseks on nool, mis on toote või komplekti märgisel esitatud energiatõhususklassiga sama värvi;

| b) | noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning |
| --- | --- |

b)

noolel on näidatud toote energiatõhususklass valges kirjas, mille tähesuurus on sama kui hinnal, ning

| c) | kujutis on esitatud ühes järgmises vormis: |
| --- | --- |

c)

kujutis on esitatud ühes järgmises vormis:

| 4) | Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:






  a) | käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote või komplekti hinna lähedal; |
| --- | --- | --- |

4)

Pesastatult kuvamise korral kuvatakse märgis järgmises järjestuses:

a)

käesoleva lisa punkti 3 kohane kujutis kuvatakse kuvamismehhanismil toote või komplekti hinna lähedal;

| b) | kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele; |
| --- | --- |

b)

kujutis viib kasutaja lingi kaudu märgisele;

| c) | märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel; |
| --- | --- |

c)

märgis kuvatakse kujutisel klõpsamise või sellest hiirega ülesõidu või puutetundliku ekraani puhul selle suuremaksvenitamise järel;

| d) | märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal; |
| --- | --- |

d)

märgis ilmub hüpikaknas, uuel vahelehel või leheküljel või ühe akna sees kuvataval teisel aknal;

| e) | puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil; |
| --- | --- |

e)

puutetundlikul ekraanil saab märgist suurendada seadme tavapärasel puute abil suurendamise meetodil;

| f) | märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

f)

märgise kuvamine lõpetatakse valiku „sulge” või muu standardse sulgemismehhanismi kaudu;

| g) | graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote või komplekti energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas. |
| --- | --- |

g)

graafilise kujutise tekstialternatiivil, mida kuvatakse juhul, kui märgist ei ole võimalik kuvada, on esitatud toote või komplekti energiatõhususklass hinnaga sama tähesuurusega kirjas.

| 5) | Tarnijate poolt artikli 3 kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote või komplekti hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.” |
| --- | --- |

5)

Tarnijate poolt artikli 3 kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane tootekirjeldus kuvatakse kuvamismehhanismil toote või komplekti hinna lähedal. Tootekirjeldus peab olema sellise suurusega, et see oleks selgelt nähtav ja loetav. Tootekirjelduse võib kuvada pesastatult ning sel juhul on sellele viival lingil selgelt ja loetavalt märgitud „Tootekirjeldus”. Pesastatult kuvamise korral avaneb tootekirjeldus pärast esimest lingil tehtud hiireklõpsu või sellest hiirega ülesõitu või puutetundliku ekraani puhul pärast selle esimest suuremaksvenitamist.”

---

| 17.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 147/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 147/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 519/2014,

16. mai 2014,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 401/2006 seoses suurtest partiidest, vürtsidest ja toidulisanditest proovide võtmise meetoditega, tulemuslikkuse kriteeriumidega toksiinide T-2 ja HT-2 ja tsitriniini osas ja sõelanalüüsimeetoditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1881/2006 (2) nähakse ette teatavate mükotoksiinide piirnormid teatavates toiduainetes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1881/2006 (2) nähakse ette teatavate mükotoksiinide piirnormid teatavates toiduainetes.

| (2) | Partiis harilikult ebaühtlaselt jaotunud mükotoksiinide sisalduse määramise täpsus sõltub oluliselt proovide võtmisest. Seepärast on vaja kindlaks määrata üldised kriteeriumid, millele proovivõtumeetod peaks vastama. |
| --- | --- |

(2)

Partiis harilikult ebaühtlaselt jaotunud mükotoksiinide sisalduse määramise täpsus sõltub oluliselt proovide võtmisest. Seepärast on vaja kindlaks määrata üldised kriteeriumid, millele proovivõtumeetod peaks vastama.

| (3) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 401/2006 (3) on kehtestatud proovivõtu kriteeriumid mükotoksiinide sisalduse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 401/2006 (3) on kehtestatud proovivõtu kriteeriumid mükotoksiinide sisalduse kontrollimiseks.

| (4) | On vaja muuta vürtside proovivõtueeskirja, et võtta arvesse erinevusi osakeste suuruses, mis põhjustab mükotoksiinide saaste ebaühtlase jaotuse vürtsides. Lisaks sellele on asjakohane kehtestada eeskirjad suurtest partiidest proovide võtmise kohta, et tagada nende ühetaoline rakendamine kogu Euroopa Liidus. Samuti on asjakohane selgitada, millist proovivõtumeetodit tuleb kohaldada õunamahla puhul. |
| --- | --- |

(4)

On vaja muuta vürtside proovivõtueeskirja, et võtta arvesse erinevusi osakeste suuruses, mis põhjustab mükotoksiinide saaste ebaühtlase jaotuse vürtsides. Lisaks sellele on asjakohane kehtestada eeskirjad suurtest partiidest proovide võtmise kohta, et tagada nende ühetaoline rakendamine kogu Euroopa Liidus. Samuti on asjakohane selgitada, millist proovivõtumeetodit tuleb kohaldada õunamahla puhul.

| (5) | Tuleb ajakohastada tulemuslikkuse kriteeriumid toksiinide T-2 ja HT-2 puhul, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut. Tulemuslikkuse kriteeriumid tuleb kehtestada tsitriniini jaoks, arvestades toidulisandites leiduva tsitriniini jaoks kehtestatud piirnormi, mis põhineb punase pärmiseenega Monascus purpureusega fermenteeritud riisil. |
| --- | --- |

(5)

Tuleb ajakohastada tulemuslikkuse kriteeriumid toksiinide T-2 ja HT-2 puhul, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut. Tulemuslikkuse kriteeriumid tuleb kehtestada tsitriniini jaoks, arvestades toidulisandites leiduva tsitriniini jaoks kehtestatud piirnormi, mis põhineb punase pärmiseenega Monascus purpureusega fermenteeritud riisil.

| (6) | Mükotoksiinide analüüsimiseks kasutatakse üha enam sõeluuringumeetodeid. On asjakohane kehtestada kriteeriumid, millele peavad õiguslikul eesmärgil vastama sõeluuringumeetodid. |
| --- | --- |

(6)

Mükotoksiinide analüüsimiseks kasutatakse üha enam sõeluuringumeetodeid. On asjakohane kehtestada kriteeriumid, millele peavad õiguslikul eesmärgil vastama sõeluuringumeetodid.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 401/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | B osa allmärkus 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Sellistest partiidest tuleb võtta proove L osas sätestatud eeskirja järgi. Suurtest partiidest proovide võtmise juhised on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/guidance-sampling-final.pdf
  Toidukäitlejatel on standardi EN ISO 24333:2009 või GAFTA nr 124 proovivõtueeskirjade kohaldamine õigusaktide nõuete täitmise seisukohast võrdväärne L osas sätestatud proovivõtueeskirja kohaldamisega.

  Fusariumi toksiinide kohta partiidest proovide võtmisel on toidukäitlejatel standardi EN ISO 24333:2009 või GAFTA nr 124 proovivõtueeskirjade kohaldamine õigusaktide nõuete täitmise seisukohast võrdväärne B osas sätestatud proovivõtueeskirja kohaldamisega;” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

B osa allmärkus 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Sellistest partiidest tuleb võtta proove L osas sätestatud eeskirja järgi. Suurtest partiidest proovide võtmise juhised on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/guidance-sampling-final.pdf

Toidukäitlejatel on standardi EN ISO 24333:2009 või GAFTA nr 124 proovivõtueeskirjade kohaldamine õigusaktide nõuete täitmise seisukohast võrdväärne L osas sätestatud proovivõtueeskirja kohaldamisega.

Fusariumi toksiinide kohta partiidest proovide võtmisel on toidukäitlejatel standardi EN ISO 24333:2009 või GAFTA nr 124 proovivõtueeskirjade kohaldamine õigusaktide nõuete täitmise seisukohast võrdväärne B osas sätestatud proovivõtueeskirja kohaldamisega;”

| b) | B.2 osa tabel 1 asendatakse järgmise tabeliga:

  „Tabel 1


  Partiide jaotamine osapartiideks sõltuvalt tootest ja partii massist










  Toidugrupp | Partii mass (tonnides) | Osapartiide mass või arv | Valimite arv | Lähteproovi kogumass (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teravili ja teraviljatooted | > 300 ja < 1 500 | 3 osapartiid | 100 | 10 |
| ≥ 50 ja ≤ 300 | 100 tonni | 100 | 10 |
| < 50 | — | 3–100 (4) | 1–10 |

b)

B.2 osa tabel 1 asendatakse järgmise tabeliga:

„Tabel 1

Partiide jaotamine osapartiideks sõltuvalt tootest ja partii massist

Toidugrupp

Partii mass (tonnides)

Osapartiide mass või arv

Valimite arv

Lähteproovi kogumass (kg)

Teravili ja teraviljatooted

> 300 ja < 1 500

3 osapartiid

100

10

≥ 50 ja ≤ 300

100 tonni

100

10

< 50

—

3–100 (4)

1–10

| c) | B.3 osasse lisatakse esimese taande lõppu järgmine lause:
  „> 500 tonni kaaluvate partiide jaoks on valimite arv sätestatud I lisa L.2 osas”; |
| --- | --- |

c)

B.3 osasse lisatakse esimese taande lõppu järgmine lause:

„> 500 tonni kaaluvate partiide jaoks on valimite arv sätestatud I lisa L.2 osas”;

| d) | D.2 osasse lisatakse esimese lause järele järgmine lause:
  „Seda proovivõtumeetodit kasutatakse ohratoksiin A, aflatoksiin B1 ja aflatoksiinide summa piirnormide ametlikuks kontrollimiseks vürtsides, mis koosnevad suhteliselt suurtest osakestest (osakesed on maapähklite mõõtu või suuremad, nagu nt muskaatpähklid).”; |
| --- | --- |

d)

D.2 osasse lisatakse esimese lause järele järgmine lause:

„Seda proovivõtumeetodit kasutatakse ohratoksiin A, aflatoksiin B1 ja aflatoksiinide summa piirnormide ametlikuks kontrollimiseks vürtsides, mis koosnevad suhteliselt suurtest osakestest (osakesed on maapähklite mõõtu või suuremad, nagu nt muskaatpähklid).”;

| e) | E osa esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Seda proovivõtumeetodit kasutatakse ohratoksiin A, aflatoksiin B1 ja aflatoksiinide summa piirnormide ametlikuks kontrollimiseks vürtsides, kui vürtsid ei koosne suhteliselt suurtest osakestest (mükotoksiinide saaste on levinud ebaühtlaselt).”; |
| --- | --- |

e)

E osa esimene lause asendatakse järgmisega:

„Seda proovivõtumeetodit kasutatakse ohratoksiin A, aflatoksiin B1 ja aflatoksiinide summa piirnormide ametlikuks kontrollimiseks vürtsides, kui vürtsid ei koosne suhteliselt suurtest osakestest (mükotoksiinide saaste on levinud ebaühtlaselt).”;

| f) | I osa pealkiri ja esimene lause asendatakse järgmisega:
  „I.   TAHKETE ÕUNATOODETE PROOVIVÕTUMEETOD
  Seda proovivõtumeetodit kasutatakse patuliini piirnormi ametlikuks kontrolliks tahketes õunatoodetes, sealhulgas imikutele ja väikelastele ettenähtud tahketes õunatoodetes.”; |
| --- | --- |

f)

I osa pealkiri ja esimene lause asendatakse järgmisega:

„I.   TAHKETE ÕUNATOODETE PROOVIVÕTUMEETOD

Seda proovivõtumeetodit kasutatakse patuliini piirnormi ametlikuks kontrolliks tahketes õunatoodetes, sealhulgas imikutele ja väikelastele ettenähtud tahketes õunatoodetes.”;

| g) | I osa punkti 1 teisest lõigust jäetakse välja järgmised laused:
  „Vedelate toodete puhul segatakse partii vahetult enne proovivõtmist kas käsitsi või mehaaniliselt võimalikult põhjalikult läbi. Sel juhul võib eeldada, et patuliini jaotus partiis on ühtlane. Seetõttu piisab, kui partiist võetakse lähteprooviks kolm valimit.”; |
| --- | --- |

g)

I osa punkti 1 teisest lõigust jäetakse välja järgmised laused:

„Vedelate toodete puhul segatakse partii vahetult enne proovivõtmist kas käsitsi või mehaaniliselt võimalikult põhjalikult läbi. Sel juhul võib eeldada, et patuliini jaotus partiis on ühtlane. Seetõttu piisab, kui partiist võetakse lähteprooviks kolm valimit.”;

| h) | Lisatakse L osa ja M osa, nagu need on esitatud käesoleva määruse I lisas. |
| --- | --- |

h)

Lisatakse L osa ja M osa, nagu need on esitatud käesoleva määruse I lisas.

| 2. | II lisa punkt 4.2 „Üldnõuded”, punkt 4.3 „Erinõuded” ja punkt 4.4 „Mõõtemääramatuse hindamine, saagise arvutamine ja tulemuste esitamine” asendatakse tekstiga, mis on sätestatud käesoleva määruse II lisas. |
| --- | --- |

2.

II lisa punkt 4.2 „Üldnõuded”, punkt 4.3 „Erinõuded” ja punkt 4.4 „Mõõtemääramatuse hindamine, saagise arvutamine ja tulemuste esitamine” asendatakse tekstiga, mis on sätestatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1881/2006, 19. detsember 2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 401/2006, 23. veebruar 2006, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid mükotoksiinide sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes (ELT L 70, 9.3.2006, lk 12).

3

(4)  Olenevalt partii massist — vt tabel 2.”;

4

---

I LISA

„L.   PROOVIVÕTUMEETOD VÄGA SUURTE PARTIIDE JAOKS JA SELLISTE PARTIIDE JAOKS, MIDA LADUSTATAKSE VÕI TRANSPORDITAKSE NII, ET KOGU PARTII ULATUSES EI OLE VÕIMALIK PROOVE VÕTTA

L.1.   Üldpõhimõtted

Kui partii ladustamine või transportimine ei võimalda võtta üksikproove kogu partiist, tuleks eelistatult võtta sellisest partiist proove laadimise ajal (kui toode on liikuv).

Suurtesse toidu hoidmiseks ettenähtud ladudesse tuleks soovitada toidukäitlejatel paigaldada (automaatsed) proovivõtuseadmed, millega on võimalik võtta proove kogu ladustatud partiist.

Kui võetakse proove, nagu on ette nähtud käesoleva osaga L, tuleb toidukäitlejat või tema esindajat proovide võtmisest teavitada. Kui toidukäitleja või tema esindaja seab kahtluse alla proovivõtukorra, peab toidukäitleja või tema esindaja oma kulul lubama pädeval asutusel võtta proove kogu partiist.

Partii osast on lubatud proovivõtt tingimusel, et kõnealune osa moodustab vähemalt 10 % partiist, millest proove võetakse. Kui sama klassi või sama kirjeldusega toidupartii osast võetud proovid ei vasta ELi nõuetele, siis eeldatakse, et kogu partii ei ole nõuetekohane, välja arvatud juhul, kui edasine täpsem hindamine näitab, et ei ole tõendeid selle kohta, et ülejäänud partii ei vasta nõuetele.

Proovivõtuks väga suurtest partiidest ja partiidest, mis on ladustatud nii või mida veetakse nii, et kogu partiist ei ole võimalik proove võtta, tuleb kohaldada käesoleva lisa ülejäänud osas esitatud asjaomaseid sätteid, nagu sätteid valimi massi kohta.

L.2.   Valimite arv väga suurte partiide korral

Suurte proovipartiide korral (proovipartiid massiga üle 500 tonni) tuleb valimite arvuks võtta 100 valimit + √ tonnidest. Kui partii on väiksem kui 1500 tonni ning selle võib omakorda jaotada osapartiideks vastavalt B osa tabelile 1 ning tingimusel, et osapartiisid saab füüsiliselt eraldada, tuleb võtta nii palju valimeid, kui on B osas sätestatud.

L.3.   Laevaga transporditavad suured partiid

L.3.1.   Laevaga transporditavast partiist liikuvast tootest proovide võtmine

Suurtest partiidest, mida transporditakse laevaga, võetakse eelistatult proove laadimise ajal (kui toode on liikuv).

Proove võetakse igast lastiruumiosast (osast, mida on võimalik füüsiliselt eraldada). Lastiruumi osi tühjendatakse ükshaaval ja seega kaob lattu laadimise käigus osade esialgne füüsiline eraldatus. Seepärast võib proove võib võtta kas esialgse füüsilise eraldatuse olukorras või eraldatuse olukorras, nagu see on pärast lattu viimist.

Laeva lossimine võib kesta mitu päeva. Proove tuleks tavaliselt võtta korrapäraste ajavahemike järel kogu lossimise ajal. Alati ei ole aga mõistlik ega asjakohane, et ametlik inspektor on proovivõtuks kohal kogu lossimise ajal. Seetõttu on lubatud võtta proove partii osast (proovipartiist). Valimite arv määratakse vastavalt proovipartii suurusele.

Ka siis, kui ametlikud proovid võetakse automaatselt, on inspektori kohalolek vajalik. Kui proovid võetakse automaatselt ja vastavalt eelnevalt kindlaksmääratud näitajatele, mida ei saa muuta proovide võtmise ajal, ning kui valimid kogutakse pitseeritavasse anumasse, nii et sel viisil hoitakse ära pettused, peab inspektor olema kohal ainult proovivõtu alguses, iga kord, kui proovianumat vahetatakse, ja proovivõtu lõpus.

L.3.2.   Laevaga transporditavast partiist liikumatust tootest proovide võtmine

Kui proove võetakse liikumatust tootest, tuleb kasutada sama menetlust, mis on ette nähtud ülalt ligipääsetavatest ladudest (tornhoidlatest) proovide võtmiseks (vt punkti L.5.1).

Proove tuleb võtta partii (lastiruumi) ligipääsetavast osast (ülalt). Valimite arv määratakse vastavalt proovipartii suurusele.

L.4.   Proovide võtmine laos hoitavast suurest partiist

Proove tuleb võtta partii ligipääsetavast osast. Valimite arv määratakse vastavalt proovipartii suurusele.

L.5.   Proovide võtmine hoidlatest (tornhoidlatest)

L.5.1.   Proovide võtmine ülalt (kergesti) ligipääsetavatest tornhoidlatest

Proove tuleb võtta partii ligipääsetavast osast. Valimite arv määratakse vastavalt proovipartii suurusele.

L.5.2.   Proovide võtmine tornhoidlatest, millele puudub juurdepääs ülalt (suletud tornhoidlad)

L.5.2.1.   Tornhoidlad, millele puudub juurdepääs ülalt (suletud tornhoidlad), mahuga > 100 tonni

Sellistesse tornhoidlatesse ladustatud paigalseisvast toidust ei ole võimalik proove võtta. Kui on vaja proove võtta tornhoidlas olevast toidust, mida ei saa liigutada, tuleb käitlejaga kokku leppida, et ta teatab, kui tornhoidlast hakatakse kas osaliselt või täielikult toitu välja laadima, et siis proove võtta.

L.5.2.2.   Tornhoidlad, millele puudub juurdepääs ülalt (suletud tornhoidlad), mahuga < 100 tonni

Vastupidiselt punktile L.1 (proov võetud osast, mis moodustab vähemalt 10 %), tuleb vastavalt proovivõtukorrale anumasse lasta kogus 50–100 kg ja sellest proov võtta. Lähteproovi suurus sõltub kogu partii suurusest ning valimite arv sõltub proovivõtuks tornhoidlast anumasse võetud toidu kogusest.

L.6.   Proovide võtmine suurtes suletud mahutites olevast lahtisest toidust

Sellistest partiidest saab sageli proove võtta alles siis, kui toode on välja laaditud. Mõnikord ei ole võimalik toodet välja laadida impordi- või kontrollipunktis ja proove tuleb võtta väljalaadimise ajal. Käitleja peab teatama inspektorile mahutitest väljalaadimise koha ja aja.

M.   PUNASE PÄRMISEENEGA MONASCUS PURPUREUS FERMENTEERITUD RIISIL PÕHINEVATE TOIDULISANDITE PROOVIVÕTUMEETOD

Proovivõtumeetodit kasutatakse tsitriniini piirnormi ametlikuks kontrollimiseks toidulisandites, mis põhinevad riisil, mis on fermenteeritud punase pärmiseenega Monascus purpureus.

Proovivõtukord ja proovi suurus

Proovivõtukord põhineb oletusel, et toidulisandeid, mis põhinevad punase pärmiseenega fermenteeritud riisil, kaubastatakse jaemüügipakendis, milles on tavaliselt 30–120 kapslit.

| Partii suurus (jaemüügi pakendite arv) | Proovi võtmise jaoks valitavate jaemüügipakendite arv | Valimi suurus |
| --- | --- | --- |
| 1–50 | 1 | Kõik kapslid |
| 51–250 | 2 | Kõik kapslid |
| 251–1 000 | 4 | Igast proovi jaoks võetud jaemüügipakendist pooled kapslid |
| > 1 000 | 4 + 1 jaepakendit 1 000 jaemüügipakendist, kuid maksimaalselt 25 jaemüügipakendit | ≤ 10 jaemüügipakendit: igast jaemüügipakendist pooled kapslid
  > 10 jaemüügipakendit: igast jaemüügipakendist ühepalju kapsleid, nii et lähteproovis oleks kokku 5 jaemüügipakendi jagu kapsleid” |

Partii suurus (jaemüügi pakendite arv)

Proovi võtmise jaoks valitavate jaemüügipakendite arv

Valimi suurus

1–50

1

Kõik kapslid

51–250

2

Kõik kapslid

251–1 000

4

Igast proovi jaoks võetud jaemüügipakendist pooled kapslid

> 1 000

4 + 1 jaepakendit 1 000 jaemüügipakendist, kuid maksimaalselt 25 jaemüügipakendit

≤ 10 jaemüügipakendit: igast jaemüügipakendist pooled kapslid

> 10 jaemüügipakendit: igast jaemüügipakendist ühepalju kapsleid, nii et lähteproovis oleks kokku 5 jaemüügipakendi jagu kapsleid”

---

II LISA

„4.2.   Üldnõuded

Toiduainete kontrolliks kasutatavad kinnitavad analüüsimeetodid peavad vastama määruse (EÜ) nr 882/2004 III lisa punktidele 1 ja 2.

4.3.   Erinõuded

4.3.1.   Kinnitavate meetodite erinõuded

4.3.1.1.   Tulemuslikkuse kriteeriumid

Kui on asjakohane ning võimalik, siis soovitatakse kasutada täielikult valideeritud kinnitavaid meetodeid (st meetodeid, mis on vastava mudelaine puhul valideeritud laboritevahelise ringkatsega). Muid asjakohaselt valideeritud kinnitavaid meetodeid (nt vaatlusalusesse kaubagruppi kuuluvate vastavate mudelainete puhul laborisisesed valideeritud meetodid) võib samuti kasutada tingimusel, et nad vastavad tulemuslikkuse kriteeriumidele, mis on esitatud järgmistes tabelites.

Kui võimalik, siis peavad laborisisese valideerimise meetodid hõlmama sertifitseeritud etalonaine kasutamist.

| a) | Aflatoksiinide määramise tulemuslikkuse kriteeriumid








  Kriteerium | Sisalduse vahemik | Soovitatav väärtus | Maksimaalne lubatud väärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pimekatsed | Kogu vahemik | Tähtsusetu | - |
| | | | |
| Saagis aflatoksiin M1 puhul | 0,01–0,05 μg/kg | 60–120 % | |
| | > 0,05 μg/kg | 70–110 % | |
| | | | |
| Saagis aflatoksiinide B1, B2, G1, G2 puhul | < 1,0 μg/kg | 50–120 % | |
| | 1–10 μg/kg | 70–110 % | |
| | > 10 μg/kg | 80–110 % | |
| | | | |
| Reprodutseeritavus (RSDR) | Kogu vahemik | Arvutatakse Horwitzi valemi järgi (*)(**) | 2 × Horwitzi valemiga arvutatud väärtus (*)(**) |
| Korratavuse RSDr võib arvutada järgmiselt: 0,66 × reprodutseeritavus RSDR vastaval sisaldusel |

a)

Aflatoksiinide määramise tulemuslikkuse kriteeriumid

Kriteerium

Sisalduse vahemik

Soovitatav väärtus

Maksimaalne lubatud väärtus

Pimekatsed

Kogu vahemik

Tähtsusetu

-

Saagis aflatoksiin M1 puhul

0,01–0,05 μg/kg

60–120 %

> 0,05 μg/kg

70–110 %

Saagis aflatoksiinide B1, B2, G1, G2 puhul

< 1,0 μg/kg

50–120 %

1–10 μg/kg

70–110 %

> 10 μg/kg

80–110 %

Reprodutseeritavus (RSDR)

Kogu vahemik

Arvutatakse Horwitzi valemi järgi (*)(**)

2 × Horwitzi valemiga arvutatud väärtus (*)(**)

Korratavuse RSDr võib arvutada järgmiselt: 0,66 × reprodutseeritavus RSDR vastaval sisaldusel

Märkus

| — | Väärtused kehtivad nii B1 kui ka B1 + B2 + G1 +G2 summa puhul. |
| --- | --- |

—

Väärtused kehtivad nii B1 kui ka B1 + B2 + G1 +G2 summa puhul.

| — | Kui tuleb esitada üksikute aflatoksiinide summa B1 + B2 + G1 +G2, peavad kõikide nende aflatoksiinide analüüsitulemused olema teada või üksteisega võrdsed. |
| --- | --- |

—

Kui tuleb esitada üksikute aflatoksiinide summa B1 + B2 + G1 +G2, peavad kõikide nende aflatoksiinide analüüsitulemused olema teada või üksteisega võrdsed.

| b) | Ohratoksiin A määramise tulemuslikkuse kriteeriumid








  Sisaldus
  μg/kg | Ohratoksiin A |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Saagis % |
| < 1 | ≤ 40 | ≤ 60 | 50–120 |
| ≥ 1 | ≤ 20 | ≤ 30 | 70–110 |

b)

Ohratoksiin A määramise tulemuslikkuse kriteeriumid

Sisaldus

μg/kg

Ohratoksiin A

RSDr %

RSDR %

Saagis %

< 1

≤ 40

≤ 60

50–120

≥ 1

≤ 20

≤ 30

70–110

| c) | Patuliini määramise tulemuslikkuse kriteeriumid








  Sisaldus
  μg/kg | Patuliin |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Saagis % |
| < 20 | ≤ 30 | ≤ 40 | 50–120 |
| 20–50 | ≤ 20 | ≤ 30 | 70–105 |
| > 50 | ≤ 15 | ≤ 25 | 75–105 |

c)

Patuliini määramise tulemuslikkuse kriteeriumid

Sisaldus

μg/kg

Patuliin

RSDr %

RSDR %

Saagis %

< 20

≤ 30

≤ 40

50–120

20–50

≤ 20

≤ 30

70–105

> 50

≤ 15

≤ 25

75–105

| d) | Deoksünivalenooli määramise tulemuslikkuse kriteeriumid








  Sisaldus
  μg/kg | Deoksünivalenool |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Saagis % |
| > 100 — ≤ 500 | ≤ 20 | ≤ 40 | 60–110 |
| > 500 | ≤ 20 | ≤ 40 | 70–120 |

d)

Deoksünivalenooli määramise tulemuslikkuse kriteeriumid

Sisaldus

μg/kg

Deoksünivalenool

RSDr %

RSDR %

Saagis %

> 100 — ≤ 500

≤ 20

≤ 40

60–110

> 500

≤ 20

≤ 40

70–120

| e) | Zearalenooni määramise tulemuslikkuse kriteeriumid








  Sisaldus
  μg/kg | Zearalenoon |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Saagis % |
| ≤ 50 | ≤ 40 | ≤ 50 | 60–120 |
| > 50 | ≤ 25 | ≤ 40 | 70–120 |

e)

Zearalenooni määramise tulemuslikkuse kriteeriumid

Sisaldus

μg/kg

Zearalenoon

RSDr %

RSDR %

Saagis %

≤ 50

≤ 40

≤ 50

60–120

> 50

≤ 25

≤ 40

70–120

| f) | Fumonisiin B1 ja B2 eraldi määramise tulemuslikkuse kriteeriumid








  Sisaldus
  μg/kg | Fumonisiin B1 ja B2 eraldi |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Saagis % |
| ≤ 500 | ≤ 30 | ≤ 60 | 60–120 |
| > 500 | ≤ 20 | ≤ 30 | 70–110 |

f)

Fumonisiin B1 ja B2 eraldi määramise tulemuslikkuse kriteeriumid

Sisaldus

μg/kg

Fumonisiin B1 ja B2 eraldi

RSDr %

RSDR %

Saagis %

≤ 500

≤ 30

≤ 60

60–120

> 500

≤ 20

≤ 30

70–110

| g) | Toksiinide T-2 ja HT-2 eraldi määramise tulemuslikkuse kriteeriumid








  Sisaldus
  μg/kg | Toksiinid T- 2 ja HT- 2 eraldi |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Saagis % |
| 15–250 | ≤ 30 | ≤ 50 | 60–130 |
| > 250 | ≤ 25 | ≤ 40 | 60–130 |

g)

Toksiinide T-2 ja HT-2 eraldi määramise tulemuslikkuse kriteeriumid

Sisaldus

μg/kg

Toksiinid T- 2 ja HT- 2 eraldi

RSDr %

RSDR %

Saagis %

15–250

≤ 30

≤ 50

60–130

> 250

≤ 25

≤ 40

60–130

| h) | Tsitriniini määramise tulemuslikkuse kriteeriumid









  Sisaldus
  μg/kg | Tsitriniin |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | Soovituslik RSDR % | Suurim lubatud RSDR% | Saagis % |
| Kõik | 0,66 × RSDR | Arvutatakse Horwitzi valemi järgi (*)(**) | 2 × Horwitzi valemiga arvutatud väärtus (*)(**) | 70–120 |

h)

Tsitriniini määramise tulemuslikkuse kriteeriumid

Sisaldus

μg/kg

Tsitriniin

RSDr %

Soovituslik RSDR %

Suurim lubatud RSDR%

Saagis %

Kõik

0,66 × RSDR

Arvutatakse Horwitzi valemi järgi (*)(**)

2 × Horwitzi valemiga arvutatud väärtus (*)(**)

70–120

| i) | Märkused mükotoksiinide tulemuslikkuse kriteeriumide kohta






  — | Kasutatavate meetodite avastamispiire ei ole märgitud, kuna kordustäpsuse väärtused on esitatud vaatlusaluse sisalduse puhul. |
| --- | --- | --- |

i)

Märkused mükotoksiinide tulemuslikkuse kriteeriumide kohta

—

Kasutatavate meetodite avastamispiire ei ole märgitud, kuna kordustäpsuse väärtused on esitatud vaatlusaluse sisalduse puhul.

| — | Kordustäpsused arvutatakse Horwitzi valemi, eelkõige modifitseerimata Horwitzi valemi järgi (sisalduste vahemiku 1,2 × 10–7 ≤ C ≤ 0,138 jaoks) (*) ning modifitseeritud Horwitzi valemi järgi (sisalduste vahemiku C < 1,2 × 10–7 jaoks) (**).






  (*) | Horwitzi valem sisalduste 1,2 × 10–7 ≤ C ≤ 0,138 jaoks:
  RSDR = 2(1–0,5logC)

  (vt: W. Horwitz, L.R. Kamps, K.W. Boyer, J.Assoc.Off.Analy.Chem.,1980, 63, 1344) |
| --- | --- | --- |

—

Kordustäpsused arvutatakse Horwitzi valemi, eelkõige modifitseerimata Horwitzi valemi järgi (sisalduste vahemiku 1,2 × 10–7 ≤ C ≤ 0,138 jaoks) (*) ning modifitseeritud Horwitzi valemi järgi (sisalduste vahemiku C < 1,2 × 10–7 jaoks) (**).

(*)

Horwitzi valem sisalduste 1,2 × 10–7 ≤ C ≤ 0,138 jaoks:

RSDR = 2(1–0,5logC)

(vt: W. Horwitz, L.R. Kamps, K.W. Boyer, J.Assoc.Off.Analy.Chem.,1980, 63, 1344)

| (**) | Modifitseeritud Horwitzi valem (*) sisalduste puhul C < 1,2 × 10–7:
  RSDR = 22 %
  (vt: M. Thompson, Analyst, 2000, 125, lk 385–386)

  Siin:






  — | RSDR on suhteline standardhälve, mis arvutatakse tulemuste põhjal reprodutseeritavuse tingimustel [(sR/) × 100] |
| --- | --- | --- |

(**)

Modifitseeritud Horwitzi valem (*) sisalduste puhul C < 1,2 × 10–7:

RSDR = 22 %

(vt: M. Thompson, Analyst, 2000, 125, lk 385–386)

Siin:

—

RSDR on suhteline standardhälve, mis arvutatakse tulemuste põhjal reprodutseeritavuse tingimustel [(sR/) × 100]

| — | C on sisalduste suhe (st 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg) |
| --- | --- |

—

C on sisalduste suhe (st 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg)

See on üldine kordustäpsusvalem, mille puhul on leitud, et see on enim kasutatavate analüüsimeetodite puhul sõltumatu analüüsist ja mudelainest, sõltudes üksnes sisaldusest.

4.3.1.2.   „Sobivus ettenähtud otstarbeks”

Laborisiseselt valideeritud meetodite korral võib analüüsimeetodi sobivust ametlikuks kontrolliks hinnata ettenähtud otstarbe seisukohast (***). Ametlikuks kontrolliks sobiv meetod peab andma tulemuse, mille puhul standardmõõtemääramatus (u) on väiksem kui maksimaalne standardmõõtemääramatus, mis arvutatakse järgmise valemi järgi:

Formula

kus

| — | Uf on maksimaalne standardmõõtemääramatus (μg/kg); |
| --- | --- |

—

Uf on maksimaalne standardmõõtemääramatus (μg/kg);

| — | LOD on meetodi avastamispiir (μg/kg); |
| --- | --- |

—

LOD on meetodi avastamispiir (μg/kg);

| — | α on konstant, mille suurus valitakse vastavalt sisaldusele C. α väärtused on toodud järgmises tabelis. |
| --- | --- |

—

α on konstant, mille suurus valitakse vastavalt sisaldusele C. α väärtused on toodud järgmises tabelis.

| — | C on vaatlusalune sisaldus (μg/kg). |
| --- | --- |

—

C on vaatlusalune sisaldus (μg/kg).

Kui analüüsimeetod annab tulemused, mille puhul mõõtemääramatus jääb väiksemaks kui maksimaalne standardmõõtemääramatus, käsitatakse meetodit sama sobivana kui meetodit, mis vastab punktis 4.3.1.1 esitatud tulemuslikkuse kriteeriumidele.

Tabel

Käesolevas punktis esitatud valemis konstandi α jaoks kasutatavad numbrilised väärtused sõltuvalt vaatlusalusest sisaldusest

| C (μg/kg) | α |
| --- | --- |
| ≤ 50 | 0,2 |
| 51–500 | 0,18 |
| 501–1 000 | 0,15 |
| 1 001–10 000 | 0,12 |
| > 10 000 | 0,1 |

C (μg/kg)

α

≤ 50

0,2

51–500

0,18

501–1 000

0,15

1 001–10 000

0,12

> 10 000

0,1

| (***) | Vt: M. Thompson and R. Wood, Accred. Qual. Assur., 2006, 10, lk 471–478. |
| --- | --- |

(***)

Vt: M. Thompson and R. Wood, Accred. Qual. Assur., 2006, 10, lk 471–478.

4.3.2.   Poolkvantitatiivsete sõeluuringumeetodite erinõuded

4.3.2.1.   Reguleerimisala

Reguleerimisalasse kuuluvad bioanalüütilised meetodid, mis põhinevad immunoloogilisel äratundmisel ja retseptorite sidumisel (näiteks ELISA test, ribaanalüüs, lateraalse voolu test, immunosensorid) ja füüsikalis-keemilised meetodid, mis põhinevad kromatograafial või otsesel avastamisel massispektromeetria abil (nt välise ionisatsiooniga massispektromeetria). Muud meetodid (nt kihtkromatograafia) ei ole välistatud, kui genereeritud signaalid on otseselt seotud uuritavate mükotoksiinidega ja on võimalik järgida allpool kirjeldatud põhimõtet.

Erinõudeid kohaldatakse selliste meetodite suhtes, mis annavad numbrilise mõõtetulemuse, näiteks analüüsiribaga või vedelikkromatograafia -massispektromeetriaga (LC-MS) saadav tulem jne, ning mille puhul kasutatakse tavalist statistilist käsitlust.

Nimetatud nõudeid ei kohaldata niisuguste meetodite suhtes, millega ei saa numbrilist näitu (nt kui tulemuseks on see, kas tekib joon või mitte); sellistel juhtudel on vaja teistsugust valideerimist. Selliste meetodite erinõuded on esitatud punktis 4.3.3.

Käesolevas dokumendis kirjeldatakse sõeluuringumeetodi valideerimist laboritevahelise ringkatsega, selliselt valideeritud meetodi tulemuslikkuse kontrollimist ning sõeluuringumeetodi valideerimist ühes laboris.

4.3.2.2.   Mõisted

„Sõeluuringu sihtsisaldus” (STC) — sihtsisaldus mükotoksiini määramisel proovis. Piirnormide kontrollimise korral on sihtsisaldus võrdne kohaldatava piirnormiga. Muudel juhtudel või kui piirnormi ei ole sätestatud, nimetab sihtsisalduse labor.

„Sõeluuringumeetod” — meetod, mille järgi valitakse proove, mille mükotoksiini sisaldus ületab teatud tõenäosusega sõeluuringu sihtsisalduse STC. Mükotoksiinide sõeluuringu korral loetakse otstarbekohaseks tõenäosus 95 %. Sõeluuringu analüüsi tulemus on kas „negatiivne” või „kahtlane”. Sõeluuringumeetod peab võimaldama kulutõhusalt töödelda suurt proovide hulka, millega suureneb tarbijate jaoks suurt kokkupuute- ja terviseriski kujutavate uute juhtumite avastamise tõenäosus. Sellised meetodid peaksid olema bioanalüütilised või põhinema LC-MS-il või kõrgsurvevedelikkromatograafial (HPLC). Künnist ületavate proovide tulemusi kontrollitakse täieliku kordusanalüüsiga esialgsest proovist, kasutades kinnitavat meetodit.

„Negatiivne proov” — mükotoksiinide sisaldus proovis on tõenäosusega 95 % väiksem kui STC (st tõenäosusega 5 % võib proov olla valesti määramisega tunnistatud negatiivseks).

„Valenegatiivne proov” — mükotoksiinide sisaldus proovis on üle STC, kuid määramise vea tõttu on proov tunnistatud negatiivseks.

„Kahtlane proov” (sõeluuringul positiivne) — proovis on sisaldus üle künnise (vt allpool) ning proovis võib mükotoksiini sisaldus olla üle STC. Iga kahtlase tulemuse korral tuleb teha kinnitav analüüs, et määrata üheselt ja kindlalt, kas ja kui palju on mükotoksiini.

„Valekahtlane proov” — negatiivne proov, mis on tunnistatud kahtlaseks.

„Kinnitav meetod” — meetod, mis annab täielikku või täiendavat teavet, millega saab üheselt kindlaks teha mükotoksiini olemasolu ja selle sisalduse.

„Künnis” — sõeluuringuga leitud näidu, signaali, sisalduse vmt tase, millest ülespoole loetakse proov kahtlaseks. Künnis määratakse valideerimisel ja arvesse võttes mõõtmistulemuste hajuvust.

„Negatiivne kontrollaine” (nullmudelaine) — proov, mille kohta on teada, et see ei sisalda uuritavat (1) mükotoksiini, mis on nt kindlaks tehtud eelneval määramisel piisavalt tundliku kinnitava meetodiga. Kui negatiivset kontrollainet saada ei ole, võib kasutada saadaolevat väikseima sisaldusega ainet, mis võimaldab otsustada, kas sõeluuringumeetod on vastava otstarbe täitmiseks sobiv.

„Positiivne kontrollaine” — proov, mille mükotoksiinisisisaldus on sihtsisaldus, nt tunnustatud etalonaine, proov, mille puhul sisaldus on teada (nt tulemuslikkuse katsetes kasutatav proov) või proov, mis on kinnitava katse abil piisavalt täpselt kirjeldatud. Kui eespool nimetatud proovidest mõnda ei ole saadaval, võib kasutada kas erineva saastesisaldusega proovide segu või laboris valmistatud analüüdiga rikastatud proovi, mis on piisavalt kirjeldatud, seda sellisel juhul, kui on võimalik tõendada, et saastesisaldus on kontrollitud.

4.3.2.3.   Valideerimismenetlus

Valideerimise eesmärk on näidata sõeluuringumeetodi otstarbekohasust. Selleks määratakse künnis ning valenegatiivsete ja valekahtlaste proovide osa. Need kaks näitajat seotakse tulemuslikkuse näitajatega, nagu tundlikkus, selektiivsus ja kordustäpsus.

Sõeluuringumeetodeid saab valideerida laboritevahelise või ühes laboris toimuva valideerimisega. Kui teatava mükotoksiinide, mudelaine ja sihtsisalduse kombinatsiooni jaoks on laboritevahelise valideerimise andmed juba kättesaadavad, on piisav tõendada meetodi tulemuslikkust vastavat meetodit kasutavas laboris.

4.3.2.3.1.   Esmane valideerimine ühes laboris valideerimisena

Mükotoksiinid

Valideerimine tehakse iga üksiku reguleerimisalasse kuuluva mükotoksiiniga. Kui on tegemist bioanalüütilise meetodiga, mis annab koondtulemuse teatava mükotoksiinide rühma jaoks (nt aflatoksiinid B1, B2, G1 ja G2, fumonisiinid B1 ja B2), tuleb näidata meetodi kasutatavus ja märkida meetodi kasutamisala kohta, millised on katse piirangud. Soovimatut risttoimet (nt DON-3-glükosiid, 3- või 15-atsetüül-DON DON-i uurimise immunoloogiliste meetodite puhul) ei peeta uuritavate mükotoksiinide valenegatiivsete tulemuste suurendajaks, kuigi valekahtlaste tulemuste osa võib suureneda. Seda soovimatut suurenemist vähendab kinnitav analüüs, millega tehakse kindlaks, kas mükotoksiine leidub, ja määratakse nende sisaldus.

Mudelained

Esialgne valideerimine tuleks teha iga kauba jaoks või iga kaubagrupi jaoks, kui meetodit teadaolevalt kasutatakse mitme kauba jaoks. Viimasel juhul valitakse asjaomasest kaubagrupist üks esinduslik ja asjakohane kaup (vt tabel A).

Proovide kogum

Valideerimiseks nõutavate proovide väikseim arv on 20 homogeenset negatiivset kontrollainet ja 20 homogeenset positiivset kontrollainet, milles määratud mükotoksiinisisaldus on võrdne sihtsisaldusega ning selline määramine tehakse laborisisese täpsuse (RSDRi) tingimustes ja viiel eri päeval. Lisavõimalusena võib valida veel 20 proovikogumit teistsuguse mükotoksiinisisaldusega, et saada teada, mil määral selline meetod võimaldab eristada erinevaid mükotoksiinisisaldusi.

Sisaldus

Iga tavaliselt kasutatava sihtsisalduse jaoks tuleb teha valideerimine.

4.3.2.3.2.   Esmane valideerimine laboritevaheliste ringkatsetega

Laboritevaheliste ringkatsetega valideerimine tuleb teha ringkatsete rahvusvaheliselt tunnustatud eeskirja järgi (nt ISO 5725:1994 ja IUPAC International Harmonised Protocol), mille puhul on vaja valideerimisandmed saada vähemalt kaheksast laborist. Peale selle on ainus erinevus võrreldes laborisisese valideerimisega see, et ≥ 20 proovi kauba või taseme kohta võib jagada ühtlaselt osalevate laborite vahel, nii et iga labori jaoks jääb vähemalt 2 proovi.

4.3.2.4.   Künnise ja nullproovide valenegatiivsete tulemuste osa arvutamine

Nõutavate näitajate arvutamisel kasutatakse (suhtelisi) tulemusi negatiivsete ja positiivsete kontrollainete puhul.

Sõeluuringumeetodid, mille puhul on tulemus võrdeline mükotoksiinisisaldusega

Kui sõeluuringumeetodi puhul on tulemus võrdeline mükotoksiinisisaldusega, kasutatakse järgmist arvutusvalemit:

Künnis = RSTC — t-väärtus0,05 *SDSTC

| RSTC — | keskmine tulemus positiivsete kontrollainetega (sihtsisaldusega) |
| --- | --- |
| t-väärtus: | ühepoolne t-väärtus valenegatiivsete tulemuste tõenäosuse 5 % korral (vt tabelit B) |
| SDSTC — | standardhälve.Sõeluuringumeetodid, mille puhul on tulemus pöördvõrdeline mükotoksiinisisaldusega |

RSTC —

keskmine tulemus positiivsete kontrollainetega (sihtsisaldusega)

t-väärtus:

ühepoolne t-väärtus valenegatiivsete tulemuste tõenäosuse 5 % korral (vt tabelit B)

SDSTC —

standardhälve.Sõeluuringumeetodid, mille puhul on tulemus pöördvõrdeline mükotoksiinisisaldusega

Kui sõeluuringumeetodi puhul on tulemus pöördvõrdeline mükotoksiinisisaldusega, kasutatakse künnise arvutamiseks järgmist valemit:

Künnis = RSTC + t-väärtus0,05 *SDSTC

Kasutades asjaomast t-väärtust künnise arvutamiseks, võetakse vaikimisi valenegatiivsete tulemuste tõenäosuseks 5 %.

Ettenähtud otstarbeks sobivuse hindamine

Negatiivsete kontrollainetega saadud tulemusi kasutatakse vastavate valekahtlaste tulemuste hindamiseks. t-väärtus arvutatakse nii, et see vastaks olukorrale, mille puhul negatiivse kontrollainega on tulemus künnisest suurem ja seega loetakse ekslikult kahtlaseks.

t-väärtus= (künnis — keskväärtusnullproov)/SDnullproovSee vastab sõeluuringumeetoditele, mis annavad mükotoksiinisisaldusega võrdelise tulemuse.

Kuid

t-väärtus= (keskväärtus
  nullproov — künnis)/SDnullproovmükotoksiinisisaldusega pöördvõrdeliste sõeluuringumeetodite puhul.

Saadud t-väärtuse abil saab vastavalt katsete arvu järgi leitud vabadusastmete arvule kas arvutada valekahtlaste proovide arvu ühepoolse jaotuse korral (nt kasutades arvutusprogrammis funktsiooni „TDIST”) või võtta selle t-jaotuse tabelist.

Vastav väärtus ühepoolse t-jaotuse korral annab valekahtlaste tulemuste osa.

Seda põhimõtet on kirjeldatud üksikasjalikumalt artiklis, mis on avaldatud ajakirjas Analytical and Bioanalytical Chemistry DOI 10.1007/s00216 -013-6922-1.

4.3.2.5.   Meetodi kasutamisala laiendamine

4.3.2.5.1.   Kasutamisala laiendamine teistele mükotoksiinidele:

Kui olemasoleva sõeluuringumeetodi kasutamisalasse lisatakse uusi mükotoksiine, tuleb teha täielik valideerimine, et näidata meetodi sobivust.

4.3.2.5.2.   Laiendamine teistele kaupadele:

Kui on teada või on eeldatav, et meetod sobib kasutamiseks teiste kaupade puhul, tuleb seda tõendada. Kui uus kaup kuulub sellisesse kaubagruppi (vt tabelit A), mille kohta on tehtud esialgne valideerimine, piisab piiratud ulatusega täiendavast valideerimisest. Selleks analüüsitakse vähemalt 10 homogeenset negatiivset kontrollainet ja 10 positiivset kontrollainet (sihtsisaldusega) laborisisese kordustäpsuse tingimustes. Positiivsed kontrollained peavad kuuluma künnist ületavasse alasse. Juhul kui see tingimus ei ole täidetud, tuleb teha täielik valideerimine.

4.3.2.6.   Laboritevaheliste ringkatsetega valideeritud meetodite kontrollimine

Kui sõeluuringumeetod on juba läbinud edukalt laboritevahelise valideerimise, tuleb kontrollida meetodi tulemuslikkust. Selleks analüüsitakse vähemalt 6 homogeenset negatiivset kontrollainet ja 6 positiivset kontrollainet (sihtsisaldusega). Positiivsed kontrollained peavad kuuluma künnist ületavasse alasse. Juhul kui see tingimus ei ole täidetud, tuleb laboril teha algpõhjuste analüüs, et selgitada, miks ei ole seal saavutatud laboritevahelise katsega saadud näitajaid. Alles pärast parandusmeetmete võtmist tuleb selles laboris meetodi tulemuslikkust uuesti kontrollida. Kui labor ei ole võimeline kontrollima laboritevahelise katse tulemusi, tuleb sellisel laboril määrata oma künnis täieliku laborisisese katsega.

4.3.2.7.   Pidev meetodi kontrollimine/meetodi jooksev valideerimine

Pärast esmast valideerimist saadakse uusi valideerimisandmeid, lisades igasse sõeluuringu proovikogumisse vähemalt kaks positiivset kontrollainet. Üks positiivne kontrollaine on teadaolev proov (nt esmasel valideerimisel kasutatud), teine on samast kaubagrupist pärit teine kaup (kui analüüsitakse ainult ühte kaupa, võetakse samast kaubast kõnealusest erinev proov). Võib ka lisada ühe negatiivse kontrollaine. Kahe positiivse kontrollainega saadud tulemused lisatakse olemasolevasse valideerimiskogumisse.

Vähemalt üks kord aastas määratakse uuesti künnis ja hinnatakse uuesti meetodi kehtivust. Pidevat kontrollimist kasutatakse mitmel põhjusel:

| — | et kontrollida sõeluuringu läbinud proovikogumi kvaliteeti, |
| --- | --- |

—

et kontrollida sõeluuringu läbinud proovikogumi kvaliteeti,

| — | et uurida, kuidas meetod töötab meetodit kasutava labori tingimustes, |
| --- | --- |

—

et uurida, kuidas meetod töötab meetodit kasutava labori tingimustes,

| — | et põhjendada meetodi kasutatavust erinevate kaupade puhul, |
| --- | --- |

—

et põhjendada meetodi kasutatavust erinevate kaupade puhul,

| — | et võimaldada künnise seadistamist vastavalt järkjärgulistele muutustele aja jooksul. |
| --- | --- |

—

et võimaldada künnise seadistamist vastavalt järkjärgulistele muutustele aja jooksul.

4.3.2.8.   Valideerimisaruanne

Valideerimisaruanne peab sisaldama järgmist:

| — | sihtsisalduse teave |
| --- | --- |

—

sihtsisalduse teave

| — | saavutatud künnise teave |
| --- | --- |

—

saavutatud künnise teave

Märkus: künnise väärtusel ja sihtsisalduse väärtusel peab olema ühepalju tüvenumbreid. Arvväärtustel, mida kasutatakse künnise arvutamiseks, peab olema üks tüvenumber rohkem kui sihtsisaldusel.

| — | teave selle kohta, kui suur on arvutatud valekahtlaste proovide osa |
| --- | --- |

—

teave selle kohta, kui suur on arvutatud valekahtlaste proovide osa

| — | teave selle kohta, kuidas valekahtlaste proovide osa on leitud. |
| --- | --- |

—

teave selle kohta, kuidas valekahtlaste proovide osa on leitud.

Märkus: arvutatud valekahtlaste proovide osa näitab, kas meetod on otstarbekas, sest meetod annab nullproovide (või vähese saastesisaldusega proovide) arvu, mida tuleb kontrollida.

Tabel A

Kaubagrupid sõeluuringumeetodite valideerimiseks

| Kaubagrupid | Kaubakategooriad | Kaubakategooria tüüpiline esindaja |
| --- | --- | --- |
| Suure veesisaldusega | Puuviljamahlad | Õunamahl, viinamarjamahl |
| Alkoholjoogid | Vein, õlu, siider |
| Juur- ja mugulköögiviljad | Värske ingver |
| Teravilja- või puuviljapõhised püreed | Imikute ja väikelaste püreed |
| Suure õlisisaldusega | Pähklipuu viljad | Kreeka pähklid, sarapuupähklid, kastanid |
| Õliseemned ja nende saadused | Raps, päevalill, puuvillaseemned, sojaoad, maapähklid, seesamiseemned jne. |
| Õlitaimede viljad ja nende saadused | Õlid ja võided (nt maapähklivõie, tahhiini) |
| Suure tärklise- ja/või valgusisaldusega ning vähese vee- ja rasvasisaldusega | Teravili ja selle saadused | Nisu, rukis, oder; mais, riis, kaer. Täisteraleib, sai, kreekerid, hommikusöögihelbed, pastatooted |
| Dieettooted | Kuivatatud pulbrid imikute ja väikelaste toidu valmistamiseks |
| Suure happesusega ja suure veesisaldusega (2) | Tooted tsitruselistest | |
| „Keerukad või ainulaadsed kaubad” (3) | | Kakaooad ja nende saadused, kopra ja selle saadused,
  kohv, tee
  Vürtsid, lagrits |
| Suure suhkrusisaldusega, vähese veesisaldusega | Kuivatatud puuviljad | Viigimarjad, rosinad, korindid, sultana rosinad |
| Piim ja piimatooted | Piim | Lehma-, kitse- ja pühvlipiim |
| Juust | Lehmapiimajuust, kitsejuust |
| Piimatooted (nt piimapulber) | Jogurt, koor |

Kaubagrupid

Kaubakategooriad

Kaubakategooria tüüpiline esindaja

Suure veesisaldusega

Puuviljamahlad

Õunamahl, viinamarjamahl

Alkoholjoogid

Vein, õlu, siider

Juur- ja mugulköögiviljad

Värske ingver

Teravilja- või puuviljapõhised püreed

Imikute ja väikelaste püreed

Suure õlisisaldusega

Pähklipuu viljad

Kreeka pähklid, sarapuupähklid, kastanid

Õliseemned ja nende saadused

Raps, päevalill, puuvillaseemned, sojaoad, maapähklid, seesamiseemned jne.

Õlitaimede viljad ja nende saadused

Õlid ja võided (nt maapähklivõie, tahhiini)

Suure tärklise- ja/või valgusisaldusega ning vähese vee- ja rasvasisaldusega

Teravili ja selle saadused

Nisu, rukis, oder; mais, riis, kaer. Täisteraleib, sai, kreekerid, hommikusöögihelbed, pastatooted

Dieettooted

Kuivatatud pulbrid imikute ja väikelaste toidu valmistamiseks

Suure happesusega ja suure veesisaldusega (2)

Tooted tsitruselistest

„Keerukad või ainulaadsed kaubad” (3)

Kakaooad ja nende saadused, kopra ja selle saadused,

kohv, tee

Vürtsid, lagrits

Suure suhkrusisaldusega, vähese veesisaldusega

Kuivatatud puuviljad

Viigimarjad, rosinad, korindid, sultana rosinad

Piim ja piimatooted

Piim

Lehma-, kitse- ja pühvlipiim

Juust

Lehmapiimajuust, kitsejuust

Piimatooted (nt piimapulber)

Jogurt, koor

Tabel B

Ühepoolse t-jaotuse täiendkvantiilid valenegatiivsete tõenäosuse 5 % korral

| Vabadusastmed | Korduste arv | t-väärtus (5 %) |
| --- | --- | --- |
| 10 | 11 | 1,812 |
| 11 | 12 | 1,796 |
| 12 | 13 | 1,782 |
| 13 | 14 | 1,771 |
| 14 | 15 | 1,761 |
| 15 | 16 | 1,753 |
| 16 | 17 | 1,746 |
| 17 | 18 | 1,74 |
| 18 | 19 | 1,734 |
| 19 | 20 | 1,729 |
| 20 | 21 | 1,725 |
| 21 | 22 | 1,721 |
| 22 | 23 | 1,717 |
| 23 | 24 | 1,714 |
| 24 | 25 | 1,711 |
| 25 | 26 | 1,708 |
| 26 | 27 | 1,706 |
| 27 | 28 | 1,703 |
| 28 | 29 | 1,701 |
| 29 | 30 | 1,699 |
| 30 | 31 | 1,697 |
| 40 | 41 | 1,684 |
| 60 | 61 | 1,671 |
| 120 | 121 | 1,658 |
| ∞ | ∞ | 1,645 |

Vabadusastmed

Korduste arv

t-väärtus (5 %)

10

11

1,812

11

12

1,796

12

13

1,782

13

14

1,771

14

15

1,761

15

16

1,753

16

17

1,746

17

18

1,74

18

19

1,734

19

20

1,729

20

21

1,725

21

22

1,721

22

23

1,717

23

24

1,714

24

25

1,711

25

26

1,708

26

27

1,706

27

28

1,703

28

29

1,701

29

30

1,699

30

31

1,697

40

41

1,684

60

61

1,671

120

121

1,658

∞

∞

1,645

4.3.3.   Kvalitatiivsete sõeluuringumeetodite nõuded (meetodid, mis ei anna numbrilist väärtust)

Binaarsete katsemeetodite valideerimisjuhiste väljatöötamisega tegelevad praegu mitu standardiorganisatsiooni (nt AOAC, ISO). Hiljuti koostas AOAC suunise sellel teemal. Seda dokumenti võib pidada kõnealuse valdkonna praeguse arengutaseme kajastuseks. Seetõttu tuleks binaarseid tulemusi (nt analüüsiribade vaatlemine) andvaid meetodeid valideerida järgmise suunise järgi

http://www.aoac.org/imis15_prod/AOAC_Docs/ISPAM/Qual_Chem_Guideline_Final_Approved_031412.pdf

4.4.   Mõõtemääramatuse hindamine, saagise arvutamine ja tulemuste esitamine (4)

4.4.1.   Kinnitavad meetodid

Analüüsitulemus tuleb esitada järgmiselt:

| a) | saagisega parandatult, saagis peab olema märgitud. Saagise parandit ei ole vaja, kui saagis on 90–110 %; |
| --- | --- |

a)

saagisega parandatult, saagis peab olema märgitud. Saagise parandit ei ole vaja, kui saagis on 90–110 %;

| b) | kujul „x +/– U”, kus x on analüüsitulemus ja U on laiendatud mõõtemääramatus, kusjuures kasutatakse kattuvustegurit 2, mis annab usaldusväärsuse taseme ligikaudu 95 %. |
| --- | --- |

b)

kujul „x +/– U”, kus x on analüüsitulemus ja U on laiendatud mõõtemääramatus, kusjuures kasutatakse kattuvustegurit 2, mis annab usaldusväärsuse taseme ligikaudu 95 %.

Loomset päritolu toidu puhul saab mõõtemääramatust arvesse võtta ka, kehtestades määramispiiri (CCα) kooskõlas komisjoni otsusega 2002/657/EÜ (5) (I lisa punkt 3.1.2.5 — ained, mille jaoks on lubatud piirmäärad kehtestatud).

Kui analüüsi tulemus on oluliselt (> 50 %) väiksem kui kontrollitava näitaja suurim väärtus või palju suurem kui suurim väärtus (nt 5 korda suurem kui suurim väärtus) ja kui kasutatakse asjakohaseid kvaliteedimenetlusi ning analüüsi eesmärk on vaid kontrollida vastavust õigusnormidele, ei ole analüüsitulemuses vaja esitada saagise parandit ning saagise ja mõõtemääramatuse võib sel juhul ära jätta.

Olemasolevaid analüüsitulemuse tõlgenduseeskirju partii nõuetekohasuse hindamisel kohaldatakse ametliku kontrolli käigus võetud proovide analüüsitulemuste puhul. Kaubanduse kaitse ja võrdlemise eesmärgil tehtud analüüside suhtes kohaldatakse riigisiseseid eeskirju.

4.4.2.   Sõeluuringumeetodid

Sõeluuringu tulemus esitatakse järgmisel kujul: „nõuetekohane” või „mittevastavuse kahtlusega”.

„Mittevastavuse kahtlusega” — proov, milles sisaldus ületab künnist ja milles võib mükotoksiini sisaldus olla suurem kui sihtsisaldus. Iga kahtlase tulemuse korral tuleb teha kinnitav analüüs, et määrata üheselt ja kindlalt, kas ja kui palju leidub mükotoksiini.

„Nõuetekohane” — proov, milles on mükotoksiinide sisaldus tõenäosusega 95 % väiksem kui STC (st tõenäosusega 5 % võib proov olla valesti määramisega tunnistatud negatiivseks). Analüüsitulemus esitatakse kujul „< kui sihtsisaldus”, kusjuures sihtsisaldus on täpsustatud.”

---

(1)  Proovid loetakse analüüti mittesisaldavaks, kui selle sisaldus proovis ei ole suurem kui 1/5 sihtsisaldusest. Kui kinnitava meetodiga on võimalik kindlaks teha sisaldust, tuleb seda valideerimishindamisel arvesse võtta.

1

(2)  Kui pH muutuste stabiliseerimiseks kasutatakse ekstraheerimisel puhverlahust, võib sellise kaubagrupi ühendada üheks kaubagrupiks „Suure veesisaldusega”.

2

(3)  Grupi „Keerukad või ainulaadsed kaubad” jaoks tuleks teha täielik valideerimine ainult sel juhul, kui neid kaupu tuleb sageli analüüsida. Kui neid analüüsitakse üksnes aeg-ajalt, võib valideerimine piirduda vaid esitatavate sisalduste kontrollimisega rikastatud nulltõmmistega.

3

(4)  Lisateavet mõõtemääramatuse hindamise ja saagise arvutamise kohta võib leida dokumendist „Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation” („Aruanne analüüsitulemuste, mõõtemääramatuse, saagisetegurite ja EÜ toidu ja sööda õigusaktide sätete vahelise seose kohta”) — http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf

4

(5)  Komisjoni otsus 2002/657/EÜ, 14. august 2002, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 96/23/EÜ analüüsimeetodite tulemuslikkuse ja tulemuste tõlgendamise osas (EÜT L 221, 17.8.2002, lk 8).

5

---

| 17.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 147/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 147/44

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 520/2014,

16. mai 2014,

millega lisatakse 2014. aasta püügikvoodile teatavad 2013. aastal nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt peatatud kogused

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, (1) eelkõige selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt võivad liikmesriigid paluda komisjonilt enne neile eraldatud kvoodi kohaldamise aasta 31. oktoobrit peatada maksimaalselt 10 % kvoodist ja kanda see üle järgmisse aastasse. Komisjon peab peatatud koguse lisama asjaomasele kvoodile. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt võivad liikmesriigid paluda komisjonilt enne neile eraldatud kvoodi kohaldamise aasta 31. oktoobrit peatada maksimaalselt 10 % kvoodist ja kanda see üle järgmisse aastasse. Komisjon peab peatatud koguse lisama asjaomasele kvoodile.

| (2) | Nõukogu määrustega (EL) nr 1262/2012, (2) (EL) nr 1088/2012, (3) (EL) nr 1261/2012, (4) (EL) nr 39/2013 (5) ja (EL) nr 40/2013 (6) on kindlaks määratud teatavate kalavarude kvoodid 2013. aastaks ning täpsustatud, milliste kalavarude suhtes võib kohaldada määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrustega (EL) nr 1262/2012, (2) (EL) nr 1088/2012, (3) (EL) nr 1261/2012, (4) (EL) nr 39/2013 (5) ja (EL) nr 40/2013 (6) on kindlaks määratud teatavate kalavarude kvoodid 2013. aastaks ning täpsustatud, milliste kalavarude suhtes võib kohaldada määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud meetmeid.

| (3) | Nõukogu määrustega (EL) nr 1262/2012, (EL) nr 1180/2013, (7) (EL) nr 24/2014 (8) ja (EL) nr 43/2014 (9) on kindlaks määratud teatavate kalavarude kvoodid 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määrustega (EL) nr 1262/2012, (EL) nr 1180/2013, (7) (EL) nr 24/2014 (8) ja (EL) nr 43/2014 (9) on kindlaks määratud teatavate kalavarude kvoodid 2014. aastaks.

| (4) | Teatavad liikmesriigid on esitanud määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt enne 2013. aasta 31. oktoobrit taotluse peatada osa nende 2013. aasta kvootidest ja kanda need üle järgmisse aastasse. Peatatud kogused tuleks kõnealuses määruses osutatud piires lisada 2014. aasta kvootidele. |
| --- | --- |

(4)

Teatavad liikmesriigid on esitanud määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt enne 2013. aasta 31. oktoobrit taotluse peatada osa nende 2013. aasta kvootidest ja kanda need üle järgmisse aastasse. Peatatud kogused tuleks kõnealuses määruses osutatud piires lisada 2014. aasta kvootidele.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2014. aasta püügikvoote, mis on kehtestatud määrustega (EL) nr 1262/2012, (EL) nr 1180/2013, (EL) nr 24/2014 ja (EL) nr 43/2014, on suurendatud vastavalt lisas sätestatule.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) nr 1262/2012, 20. detsember 2012, millega kehtestatakse 2013. ja 2014. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega (ELT L 356, 22.12.2012, lk 22).

2

(3)  Nõukogu määrus (EL) nr 1088/2012, 20. november 2012, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2013. aastaks (ELT L 323, 22.11.2012, lk 2).

3

(4)  Nõukogu määrus (EL) nr 1261/2012, 20. detsember 2012, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2013. aastaks (ELT L 356, 22.12.2012, lk 19).

4

(5)  Nõukogu määrus (EL) nr 39/2013, 21. jaanuar 2013, millega määratakse ELi laevadele 2013. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse (ELT L 23, 25.1.2013, lk 1).

5

(6)  Nõukogu määrus (EL) nr 40/2013, 21. jaanuar 2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete reguleerimisalasse (ELT L 23, 25.1.2013, lk 54).

6

(7)  Nõukogu määrus (EL) nr 1180/2013, 19. november 2013, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2014. aastaks (ELT L 313, 22.11.2013, lk 4).

7

(8)  Nõukogu määrus (EL) nr 24/2014, 10. jaanuar 2014, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2014. aastaks (ELT L 9, 14.1.2014, lk 4).

8

(9)  Nõukogu määrus (EL) nr 43/2014, 20. jaanuar 2014, millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2014, lk 1).

9

---

LISA

| Riigi kood | Kalavaru kood | Liik | Piirkonna nimetus | 2013. aasta lõplik kvoot (1)

  (tonnides) | Püük 2013. aastal
  (tonnides) | Eritingimustel püük 2013. aastal
  (tonnides) | Lõplikust kvoodist kasutatud | Ülekantud kogus
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | ANF/07. | Merikuratlased | VII | 1 702,800 | 1 127,900 | 134,600 | 74,14 % | 170,280 |
| BE | ANF/2AC4-C | Merikuratlased | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 343,800 | 136,800 | 0 | 39,79 % | 34,380 |
| BE | ANF/8ABDE. | Merikuratlased | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 259,500 | 238,000 | 0 | 91,71 % | 21,500 |
| BE | COD/07A. | Tursk | VIIa | 20,800 | 12,900 | 0 | 62,02 % | 2,080 |
| BE | COD/07D. | Tursk | VIId | 67,100 | 52,200 | 0 | 77,79 % | 6,710 |
| BE | COD/7XAD34 | Tursk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond ning CECAF 34.1.1 ELi veed | 513,700 | 202,000 | 0 | 39,32 % | 51,370 |
| BE | HAD/07A. | Kilttursk | VIIa | 37,900 | 6,200 | 0 | 16,36 % | 3,790 |
| BE | HAD/2AC4. | Kilttursk | IV püügipiirkond ja IIa püügipiirkonna ELi veed | 85,400 | 78,400 | 0 | 91,80 % | 7,000 |
| BE | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 0,700 | 0 | 0 | 0 % | 0,070 |
| BE | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 2,800 | 0 | 0 | 0 % | 0,280 |
| BE | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 38,200 | 31,200 | 0 | 81,68 % | 3,820 |
| BE | HKE/571214 | Euroopa merluus | VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 97,300 | 12,000 | 0 | 12,33 % | 9,730 |
| BE | HKE/8ABDE. | Euroopa merluus | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 13,000 | 7,600 | 0 | 58,46 % | 1,300 |
| BE | LEZ/07. | Megrimid | VII | 578,100 | 520,200 | 0 | 89,98 % | 57,810 |
| BE | LEZ/2AC4-C | Megrimid | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 6,900 | 0,400 | 0 | 5,80 % | 0,690 |
| BE | LEZ/8ABDE. | Megrimid | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 25,000 | 18,200 | 0 | 72,80 % | 2,500 |
| BE | LIN/04-C. | Harilik molva | IV püügipiirkonna ELi veed | 15,400 | 14,800 | 0 | 96,10 % | 0,600 |
| BE | LIN/6X14. | Harilik molva | VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 77,400 | 52,100 | 0 | 67,31 % | 7,740 |
| BE | MAC/2A34. | Harilik makrell | IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc ja alarajoonide 22–32 ELi veed | 79,100 | 61,600 | 0 | 77,88 % | 7,910 |
| BE | NEP/07. | Norra salehomaar | VII | 16,200 | 13,600 | 0 | 83,95 % | 1,620 |
| BE | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 1 034,800 | 286,800 | 0 | 27,72 % | 103,480 |
| BE | NEP/8ABDE. | Norra salehomaar | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 5,600 | 0,400 | 0 | 7,14 % | 0,560 |
| BE | PLE/07A. | Atlandi merilest | VIIa | 220,300 | 144,100 | 0 | 65,41 % | 22,030 |
| BE | PLE/7DE. | Atlandi merilest | VIId ja VIIe | 1 556,300 | 1 391,100 | 0 | 89,39 % | 155,630 |
| BE | PLE/7HJK. | Atlandi merilest | VIIh, VIIj ja VIIk | 1,200 | 0 | 0 | 0 % | 0,120 |
| BE | SOL/07D. | Harilik merikeel | VIId | 1 771,900 | 953,000 | 0 | 53,78 % | 177,190 |
| BE | SOL/07E. | Harilik merikeel | VIIe | 34,600 | 29,500 | 0 | 85,26 % | 3,460 |
| BE | SOL/24-C. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna ELi veed | 1 339,800 | 697,300 | 0 | 52,05 % | 133,980 |
| BE | SOL/7FG. | Harilik merikeel | VIIf ja VIIg | 860,200 | 787,600 | 0 | 91,56 % | 72,600 |
| BE | SOL/7HJK. | Harilik merikeel | VIIh, VIIj ja VIIk | 36,900 | 4,500 | 0 | 12,20 % | 3,690 |
| BE | SOL/8AB. | Harilik merikeel | VIIIa ja VIIIb | 331,800 | 311,900 | 0 | 94,00 % | 19,900 |
| BE | WHG/07A. | Merlang | VIIa | 4,500 | 2,300 | 0 | 51,11 % | 0,450 |
| BE | WHG/7X7A-C | Merlang | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 390,600 | 319,800 | 0 | 81,87 % | 39,060 |
| DE | ANF/07. | Merikuratlased | VII | 353,900 | 310,413 | 0 | 87,71 % | 35,390 |
| DE | ANF/2AC4-C | Merikuratlased | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 369,600 | 248,831 | 0 | 67,32 % | 36,960 |
| DE | ARU/1/2. | Põhjaatlandi hõbekala | I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 27,300 | 0 | 0 | 0 % | 2,730 |
| DE | ARU/34-C | Põhjaatlandi hõbekala | III ja IV püügipiirkonna ELi veed | 11,200 | 0 | 0 | 0 % | 1,120 |
| DE | ARU/567. | Põhjaatlandi hõbekala | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 432,600 | 416,765 | 0 | 96,34 % | 15,835 |
| DE | BLI/5B67- | Sinine molva | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 5,000 | 0 | 0 | 0 % | 0,500 |
| DE | BSF/56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 57,500 | 0 | 0 | 0 % | 5,750 |
| DE | COD/03AS. | Tursk | Kattegat | 1,200 | 0,481 | 0 | 40,08 % | 0,120 |
| DE | COD/3DX32. | Tursk | Alarajoonide 25–32 ELi veed | 4 711,350 | 0 | 540,701 | 11,48 % | 471,135 |
| DE | GFB/1234- | Lima-niituimluts | I, II, III ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 9,900 | 0 | 0 | 0 % | 0,990 |
| DE | GFB/567- | Lima-niituimluts | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 11,000 | 0 | 0 | 0 % | 1,100 |
| DE | GHL/2A-C46 | Süvalest | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed ning Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 8,000 | 0 | 0 | 0 % | 0,800 |
| DE | HAD/2AC4. | Kilttursk | IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna ELi veed | 700,990 | 233,909 | 436,130 | 95,58 % | 30,951 |
| DE | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 1,800 | 0 | 0 | 0 % | 0,180 |
| DE | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 4,000 | 0 | 0 | 0 % | 0,400 |
| DE | HER/1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed | 4 431,130 | 2 321,619 | 1 922,228 | 95,77 % | 187,283 |
| DE | HER/3D-R30 | Räim | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 ELi veed | 1 416,000 | 0 | 1 415,315 | 99,95 % | 0,685 |
| DE | HER/5B6ANB | Heeringas | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 4 481,680 | 4 032,643 | 0 | 89,98 % | 448,168 |
| DE | HER/7G-K. | Heeringas | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 501,970 | 450,217 | 0 | 89,69 % | 50,197 |
| DE | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 171,250 | 92,375 | 0 | 53,94 % | 17,125 |
| DE | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 27 659,260 | 24 834,294 | 49,803 | 89,97 % | 2 765,926 |
| DE | LEZ/2AC4-C | Megrimid | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 5,600 | 1,071 | 0 | 19,13 % | 0,56 |
| DE | LIN/04-C. | Harilik molva | IV püügipiirkonna ELi veed | 104,160 | 45,061 | 0 | 43,26 % | 10,416 |
| DE | LIN/1/2. | Harilik molva | I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 8,900 | 0,663 | 0 | 7,45 % | 0,890 |
| DE | LIN/3A/BCD | Harilik molva | IIIa püügipiirkond; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi veed | 4,150 | 0,410 | 0 | 9,88 % | 0,415 |
| DE | LIN/6X14. | Harilik molva | VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 93,070 | 2,589 | 0 | 2,78 % | 9,307 |
| DE | MAC/2A34. | Harilik makrell | IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed | 871,140 | 836,766 | 0 | 96,05 % | 34,374 |
| DE | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 531,650 | 419,588 | 0 | 78,92 % | 53,165 |
| DE | NEP/3A/BCD | Norra salehomaar | IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed | 12,500 | 3,139 | 0 | 25,11 % | 1,250 |
| DE | POK/56-14 | Põhjaatlandi süsikas | VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 85,270 | 0 | 0 | 0 % | 8,527 |
| DE | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 8,500 | 0 | 0 | 0 % | 0,850 |
| DE | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 41,000 | 0 | 0 | 0 % | 4,100 |
| DE | SOL/24-C. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna ELi veed | 658,500 | 560,818 | 0 | 85,17 % | 65,850 |
| DE | SOL/3A/BCD | Harilik merikeel | IIIa; alarajoonide 22–32 ELi veed | 22,400 | 8,892 | 0 | 39,70 % | 2,240 |
| DE | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 ELi veed | 10 322,000 | 0 | 10 315,365 | 99,94 % | 6,635 |
| DE | USK/04-C. | Meriluts | IV püügipiirkonna ELi veed | 20,800 | 1,817 | 0 | 8,74 % | 2,080 |
| DE | USK/1214EI | Meriluts | I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 4,700 | 0,297 | 0 | 6,32 % | 0,470 |
| DE | USK/3A/BCD | Meriluts | IIIa püügipiirkond, alarajoonide 22–32 ELi veed | 7,700 | 0,018 | 0 | 0,23 % | 0,770 |
| DE | USK/567EI. | Meriluts | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 3,000 | 0 | 0 | 0 % | 0,300 |
| DE | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 12 618,360 | 11 341,048 | 37,671 | 90,18 % | 1 239,641 |
| DE | WHG/56-14 | Merlang | VI püügipiirkond, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 2,000 | 0 | 0 | 0 % | 0,200 |
| DK | ANF/2AC4-C | Merikuratlased | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 756,580 | 196,140 | 0 | 25,92 % | 75,658 |
| DK | ARU/34-C | Põhjaatlandi hõbekala | III ja IV püügipiirkonna ELi veed | 1 017,300 | 317,760 | 0 | 31,24 % | 101,730 |
| DK | ARU/567. | Põhjaatlandi hõbekala | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 422,500 | 124,850 | 0 | 29,55 % | 42,250 |
| DK | COD/03AS. | Tursk | Kattegat | 71,700 | 56,730 | 0 | 79,12 % | 7,170 |
| DK | COD/3DX32. | Tursk | Alarajoonide 25–32 ELi veed | 15 204,390 | 0 | 5 869,290 | 38,60 % | 1 520,439 |
| DK | GHL/2A-C46 | Süvalest | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed; Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 13,200 | 0 | 0 | 0 % | 1,320 |
| DK | HAD/2AC4. | Kilttursk | IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna ELi veed | 1 470,160 | 1 282,900 | 0 | 87,26 % | 147,016 |
| DK | HER/1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed | 17 184,200 | 16 880,370 | 0 | 98,23 % | 303,830 |
| DK | HER/3D-R30 | Räim | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 ELi veed | 2 204,000 | 0 | 2 197,030 | 99,68 % | 6,970 |
| DK | HER/5B6ANB | Heeringas | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 247,500 | 208,370 | 0 | 84,19 % | 24,750 |
| DK | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 1 351,570 | 870,060 | 0 | 64,37 % | 135,157 |
| DK | HKE/3A/BCD | Euroopa merluus | IIIa; alarajoonide 22–32 ELi veed | 816,800 | 210,910 | 0 | 25,82 % | 81,680 |
| DK | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 7 868,710 | 6 681,950 | 43,700 | 85,47 % | 786,871 |
| DK | LEZ/2AC4-C | Megrimid | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 21,100 | 19,180 | 0 | 90,90 % | 1,920 |
| DK | LIN/04-C. | Harilik molva | IV püügipiirkonna ELi veed | 204,330 | 83,180 | 0 | 40,71 % | 20,433 |
| DK | LIN/1/2. | Harilik molva | I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 8,900 | 0 | 0 | 0 % | 0,890 |
| DK | LIN/3A/BCD | Harilik molva | IIIa püügipiirkond; IIIbcd ELi veed | 63,310 | 56,380 | 0 | 89,05 % | 6,331 |
| DK | LIN/6X14. | Harilik molva | VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 5,600 | 0 | 0 | 0 % | 0,560 |
| DK | MAC/2A4A-N | Harilik makrell | IIa ja IVa Norra veed | 11 413,440 | 0 | 11 413,080 | 100,00 % | 0,360 |
| DK | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 1 035,110 | 250,970 | 0 | 24,25 % | 103,511 |
| DK | NEP/3A/BCD | Norra salehomaar | IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed | 4 298,680 | 2 646,290 | 0 | 61,56 % | 429,868 |
| DK | PRA/2AC4-C | Harilik süvameregarneel | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 2 530,600 | 163,460 | 0 | 6,46 % | 253,060 |
| DK | SOL/24-C. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna ELi veed | 692,100 | 497,230 | 0 | 71,84 % | 69,210 |
| DK | SOL/3A/BCD | Harilik merikeel | IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed | 528,900 | 246,150 | 0 | 46,54 % | 52,890 |
| DK | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 ELi veed | 27 569,000 | 0 | 27 113,080 | 98,35 % | 455,920 |
| DK | USK/04-C. | Meriluts | IV püügipiirkonna ELi veed | 69,900 | 4,830 | 0 | 6,91 % | 6,990 |
| DK | USK/3A/BCD | Meriluts | IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed | 16,300 | 0,820 | 0 | 5,03 % | 1,630 |
| DK | WHB/1X14 | Merlang | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 3 417,510 | 2 165,250 | 14,710 | 63,79 % | 341,751 |
| EE | COD/3DX32. | Tursk | Alarajoonide 25–32 ELi veed | 1 633,670 | 0 | 248,622 | 15,22 % | 163,367 |
| EE | HER/03D.RG | Räim | Alarajoon 28.1 | 12 332,440 | 11 898,247 | 0 | 96,48 % | 434,193 |
| EE | HER/3D-R30 | Räim | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 ELi veed | 10 142,000 | 0 | 10 042,332 | 99,02 % | 99,668 |
| EE | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 63,000 | 0 | 0 | 0 % | 6,300 |
| EE | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 ELi veed | 29 810,000 | 0 | 29 805,065 | 99,98 % | 4,935 |
| ES | ANF/07. | Merikuratlased | VII | 2 971,400 | 2 868,090 | 0 | 96,52 % | 103,310 |
| ES | ANF/8ABDE. | Merikuratlased | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 1 070,400 | 1 019,850 | 0 | 95,28 % | 50,550 |
| ES | ANF/8C3411 | Merikuratlased | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 2 121,690 | 1 816,280 | 0 | 85,61 % | 212,169 |
| ES | GFB/567- | Lima-niituimluts | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 588,220 | 568,360 | 19,830 | 99,99 % | 0,030 |
| ES | GHL/2A-C46 | Süvalest | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed; Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 13,200 | 0,110 | 0 | 0,83 % | 1,320 |
| ES | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 3,300 | 0 | 0 | 0 % | 0,330 |
| ES | HKE/571214 | Euroopa merluus | VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 12 446,040 | 11 941,040 | 0 | 95,94 % | 505,000 |
| ES | HKE/8ABDE. | Euroopa merluus | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 8 631,140 | 6 619,750 | 1 709,730 | 96,50 % | 301,660 |
| ES | HKE/8C3411 | Euroopa merluus | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 9 882,200 | 7 099,500 | 0 | 71,84 % | 988,220 |
| ES | JAX/08C. | Stauriid ja seotud kaaspüük | VIIIc | 23 628,510 | 18 787,770 | 0 | 79,51 % | 2 362,851 |
| ES | JAX/09. | Stauriid ja seotud kaaspüük | IX | 10 840,780 | 10 127,150 | 0 | 93,42 % | 713,630 |
| ES | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 7 075,130 | 5 880,240 | 0 | 83,11 % | 707,513 |
| ES | LEZ/07. | Megrimid | VII | 5 437,900 | 4 539,310 | 0 | 83,48 % | 543,790 |
| ES | LEZ/56-14 | Megrimid | Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 427,400 | 212,710 | 0 | 49,77 % | 42,740 |
| ES | LEZ/8ABDE. | Megrimid | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 685,100 | 581,130 | 0 | 84,82 % | 68,510 |
| ES | LEZ/8C3411 | Megrimid | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 1 158,770 | 735,070 | 0 | 63,44 % | 115,877 |
| ES | LIN/6X14. | Harilik molva | VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 2 456,700 | 1 621,160 | 0 | 65,99 % | 245,670 |
| ES | MAC/8C3411 | Harilik makrell | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 20 223,800 | 15 444,990 | 620,400 | 79,44 % | 2 022,380 |
| ES | NEP/07. | Norra salehomaar | VII | 1 498,480 | 76,510 | 132,180 | 13,93 % | 149,848 |
| ES | NEP/08C. | Norra salehomaar | VIIIc | 68,700 | 21,950 | 0 | 31,95 % | 6,870 |
| ES | NEP/5BC6. | Norra salehomaar | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 37,200 | 0,060 | 0 | 0,16 % | 3,720 |
| ES | NEP/8ABDE. | Norra salehomaar | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 131,200 | 0,570 | 0 | 0,43 % | 13,120 |
| ES | NEP/9/3411 | Norra salehomaar | IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 36,850 | 31,340 | 0 | 85,05 % | 3,685 |
| ES | POK/56-14 | Põhjaatlandi süsikas | VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 23,000 | 21,190 | 0 | 92,13 % | 1,810 |
| ES | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 111,060 | 110,900 | 0 | 99,86 % | 0,160 |
| ES | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 3 650,020 | 2 417,700 | 202,060 | 71,77 % | 365,002 |
| ES | SBR/09- | Besuugo | IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 682,500 | 111,530 | 52,720 | 24,07 % | 68,250 |
| ES | SBR/10- | Besuugo | X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 10,000 | 0,510 | 0 | 5,10 % | 1,000 |
| ES | SBR/678- | Besuugo | VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 118,230 | 118,170 | 0 | 99,95 % | 0,060 |
| ES | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 1 587,170 | 74,530 | 0 | 4,70 % | 158,717 |
| ES | WHB/8C3411 | Põhjaputassuu | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 21 487,890 | 14 538,070 | 0 | 67,66 % | 2 148,789 |
| ES | WHG/56-14 | Merlang | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1,100 | 0 | 0 | 0 % | 0,110 |
| ES | WHG/7X7A-C | Merlang | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 11,200 | 4,190 | 0 | 37,41 % | 1,120 |
| FI | COD/3DX32. | Tursk | Alarajoonide 25–32 ELi veed | 1 250,090 | 0 | 434,391 | 34,75 % | 125,009 |
| FI | HER/30/31. | Räim | Alarajoonid 30–31 | 105 843,500 | 0 | 103 546,210 | 97,83 % | 2 297,290 |
| FI | HER/3D-R30 | Räim | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 ELi veed | 19 556,000 | 0 | 18 052,464 | 92,31 % | 1 503,536 |
| FI | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 ELi veed | 11 442,000 | 0 | 11 074,842 | 96,79 % | 367,158 |
| FR | ALF/3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 31,200 | 19,300 | 0 | 61,86 % | 3,120 |
| FR | ANF/07. | Merikuratlased | VII | 17 267,500 | 14 859,400 | 0 | 86,05 % | 1 726,750 |
| FR | ANF/2AC4-C | Merikuratlased | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 70,200 | 17,600 | 0 | 25,07 % | 7,020 |
| FR | ANF/8ABDE. | Merikuratlased | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 7 397,600 | 6 154,300 | 0 | 83,19 % | 739,760 |
| FR | ANF/8C3411 | Merikuratlased | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 49,500 | 38,400 | 0 | 77,58 % | 4,950 |
| FR | ARU/1/2. | Põhjaatlandi hõbekala | I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 8,900 | 0,200 | 0 | 2,25 % | 0,890 |
| FR | ARU/34-C | Põhjaatlandi hõbekala | III ja IV püügipiirkonna ELi veed | 7,800 | 1,800 | 0 | 23,08 % | 0,780 |
| FR | ARU/567. | Põhjaatlandi hõbekala | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 7,800 | 0 | 0 | 0 % | 0,780 |
| FR | BLI/5B67- | Sinine molva | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 2 239,640 | 1 694,000 | 0 | 75,64 % | 223,964 |
| FR | BSF/56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 2 887,090 | 2 167,100 | 0 | 75,06 % | 288,709 |
| FR | BSF/8910- | Süsisaba | VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 31,900 | 7,400 | 0 | 23,20 % | 3,190 |
| FR | COD/07A. | Tursk | VIIa | 11,600 | 0,500 | 0 | 4,31 % | 1,160 |
| FR | COD/07D. | Tursk | VIId | 1 414,400 | 642,300 | 0 | 45,41 % | 141,440 |
| FR | COD/7XAD34 | Tursk | VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX ja X püügipiirkond ning CECAFi piirkonna 34.1.1 ELi veed | 8 182,100 | 4 016,200 | 0 | 49,09 % | 818,210 |
| FR | GFB/1012- | Lima-niituimluts | X ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 10,000 | 0 | 0 | 0 % | 1,000 |
| FR | GFB/1234- | Lima-niituimluts | I, II, III ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 10,000 | 0,600 | 0 | 6,00 % | 1,000 |
| FR | GFB/567- | Lima-niituimluts | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 727,000 | 438,100 | 17,300 | 62,64 % | 72,700 |
| FR | GFB/89- | Lima-niituimluts | VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 16,000 | 10,100 | 0 | 63,13 % | 1,600 |
| FR | GHL/2A-C46 | Süvalest | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed; Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 598,400 | 305,600 | 0 | 51,07 % | 59,840 |
| FR | HAD/07A. | Kilttursk | VIIa | 95,900 | 0,700 | 0 | 0,73 % | 9,590 |
| FR | HAD/2AC4. | Kilttursk | IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed | 256,700 | 179,000 | 0 | 69,73 % | 25,670 |
| FR | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 103,100 | 51,700 | 0 | 50,15 % | 10,310 |
| FR | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 149,800 | 0 | 0 | 0 % | 14,980 |
| FR | HAD/7X7A34 | Kilttursk | VIIIb–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 8 878,000 | 8 778,600 | 0 | 98,88 % | 99,400 |
| FR | HER/5B6ANB | Heeringas | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 590,200 | 586,600 | 0 | 99,39 % | 3,600 |
| FR | HER/7G-K. | Heeringas | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 1 200,400 | 0,900 | 0 | 0,07 % | 120,040 |
| FR | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 1 032,750 | 800,800 | 0 | 77,54 % | 103,275 |
| FR | HKE/571214 | Euroopa merluus | VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 17 925,400 | 16 129,600 | 0 | 89,98 % | 1 792,540 |
| FR | HKE/8ABDE. | Euroopa merluus | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 18 839,000 | 13 633,600 | 0 | 72,37 % | 1 883,900 |
| FR | HKE/8C3411 | Euroopa merluus | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 951,700 | 368,700 | 0 | 38,74 % | 95,170 |
| FR | JAX/08C. | Stauriid ja seotud kaaspüük | VIIIc | 411,100 | 9,800 | 0 | 2,38 % | 41,110 |
| FR | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 12 410,200 | 6 461,500 | 300 | 54,48 % | 1 241,020 |
| FR | LEZ/07. | Megrimid | VII | 6 633,800 | 3 679,500 | 0 | 55,47 % | 663,380 |
| FR | LEZ/2AC4-C | Megrimid | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 35,200 | 6,800 | 0 | 19,32 % | 3,520 |
| FR | LEZ/56-14 | Megrimid | Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1 665,600 | 95,600 | 0 | 5,74 % | 166,560 |
| FR | LEZ/8ABDE. | Megrimid | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 1 194,700 | 849,700 | 0 | 71,12 % | 119,470 |
| FR | LEZ/8C3411 | Megrimid | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 62,100 | 12,900 | 0 | 20,77 % | 6,210 |
| FR | LIN/04-C. | Harilik molva | IV püügipiirkonna ELi veed | 133,900 | 103,800 | 0 | 77,52 % | 13,390 |
| FR | LIN/1/2. | Harilik molva | I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 8,900 | 7,400 | 0 | 83,15 % | 0,890 |
| FR | LIN/6X14. | Harilik molva | VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 2 678,200 | 2 215,400 | 0 | 82,72 % | 267,820 |
| FR | MAC/2A34. | Harilik makrell | IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed | 1 725,200 | 1 341,900 | 0 | 77,78 % | 172,520 |
| FR | MAC/2CX14- | Harilik makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 16 821,900 | 13 367,400 | 1 322,300 | 87,32 % | 1 682,190 |
| FR | MAC/8C3411 | Harilik makrell | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 1 037,100 | 221,300 | 642,700 | 83,31 % | 103,710 |
| FR | NEP/07. | Norra salehomaar | VII | 5 725,600 | 671,800 | 0 | 11,73 % | 572,560 |
| FR | NEP/08C. | Norra salehomaar | VIIIc | 14,600 | 0,500 | 0 | 3,42 % | 1,460 |
| FR | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 30,800 | 0 | 0 | 0 % | 3,080 |
| FR | NEP/5BC6. | Norra salehomaar | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 147,700 | 0 | 0 | 0 % | 14,770 |
| FR | NEP/8ABDE. | Norra salehomaar | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 4 195,500 | 2 430,900 | 0 | 57,94 % | 419,550 |
| FR | PLE/07A. | Atlandi merilest | VIIa | 20,000 | 0,300 | 0 | 1,50 % | 2,000 |
| FR | PLE/7DE. | Atlandi merilest | VIId ja VIIe | 3 152,400 | 2 358,200 | 0 | 74,81 % | 315,240 |
| FR | PLE/7HJK. | Atlandi merilest | VIIh, VIIj ja VIIk | 50,300 | 48,600 | 0 | 96,62 % | 1,700 |
| FR | POK/56-14 | Põhjaatlandi süsikas | VI püügipiirkond, Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 4 794,000 | 3 805,600 | 0 | 79,38 % | 479,400 |
| FR | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 4 038,720 | 993,700 | 0 | 24,60 % | 403,872 |
| FR | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 133,900 | 0,200 | 0 | 0,15 % | 13,390 |
| FR | SBR/678- | Besuugo | VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 78,500 | 51,200 | 0 | 65,22 % | 7,850 |
| FR | SOL/07D. | Harilik merikeel | VIId | 3 505,600 | 2 864,500 | 0 | 81,71 % | 350,560 |
| FR | SOL/07E. | Harilik merikeel | VIIe | 354,100 | 321,100 | 0 | 90,68 % | 33,000 |
| FR | SOL/24-C. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna ELi veed | 947,100 | 680,100 | 0 | 71,81 % | 94,710 |
| FR | SOL/7FG. | Harilik merikeel | VIIf ja VIIg | 63,500 | 48,800 | 0 | 76,85 % | 6,350 |
| FR | SOL/7HJK. | Harilik merikeel | VIIh, VIIj ja VIIk | 106,800 | 76,000 | 0 | 71,16 % | 10,680 |
| FR | SOL/8AB. | Harilik merikeel | VIIIa ja VIIIb | 4 120,400 | 3 879,200 | 0 | 94,15 % | 241,200 |
| FR | USK/04-C. | Meriluts | IV püügipiirkonna ELi veed | 47,700 | 10,900 | 0 | 22,85 % | 4,770 |
| FR | USK/1214EI | Meriluts | I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 7,700 | 6,900 | 0 | 89,61 % | 0,770 |
| FR | USK/567EI. | Meriluts | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 625,040 | 228,200 | 0 | 36,51 % | 62,504 |
| FR | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 8 319,000 | 7 181,600 | 0 | 86,33 % | 831,900 |
| FR | WHG/07A. | Merlang | VIIa | 3,300 | 0,600 | 0 | 18,18 % | 0,330 |
| FR | WHG/56-14 | Merlang | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 39,000 | 1,400 | 0 | 3,59 % | 3,900 |
| FR | WHG/7X7A-C | Merlang | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 15 078,900 | 6 997,700 | 0 | 46,41 % | 1 507,890 |
| IE | ALF/3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 1,100 | 0 | 0 | 0 % | 0,110 |
| IE | ANF/07. | Merikuratlased | VII | 3 523,950 | 3 172,717 | 0 | 90,03 % | 351,233 |
| IE | ARU/34-C | Põhjaatlandi hõbekala | III ja IV püügipiirkonna ELi veed | 7,800 | 0 | 0 | 0 % | 0,780 |
| IE | ARU/567. | Põhjaatlandi hõbekala | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 338,800 | 0 | 0 | 0 % | 33,880 |
| IE | BLI/5B67- | Sinine molva | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 0,500 | 0,480 | 0 | 96,00 % | 0,020 |
| IE | BSF/56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 0,100 | 0 | 0 | 0 % | 0,010 |
| IE | COD/07A. | Tursk | VIIa | 175,100 | 159,692 | 0 | 91,20 % | 15,408 |
| IE | COD/7XAD34 | Tursk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond ning CECAFi piirkonna 34.1.1 ELi veed | 1 612,010 | 1 452,085 | 0 | 90,08 % | 159,925 |
| IE | GFB/567- | Lima-niituimluts | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 26,700 | 17,567 | 0 | 65,79 % | 2,670 |
| IE | HAD/07A. | Kilttursk | VIIa | 541,640 | 491,903 | 0 | 90,82 % | 49,737 |
| IE | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 777,260 | 746,274 | 0 | 96,01 % | 30,986 |
| IE | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 105,400 | 105,358 | 0 | 99,96 % | 0,042 |
| IE | HER/07A/MM | Heeringas | VIIa | 2,500 | 0 | 0 | 0 % | 0,250 |
| IE | HER/1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed | 3 755,230 | 0 | 3 593,584 | 95,70 % | 161,646 |
| IE | HER/5B6ANB | Heeringas | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 3 739,510 | 3 025,655 | 0 | 80,91 % | 373,951 |
| IE | HER/7G-K. | Heeringas | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 16 643,450 | 14 790,997 | 0 | 88,87 % | 1 664,345 |
| IE | HKE/571214 | Euroopa merluus | VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1 972,160 | 1 772,351 | 0 | 89,87 % | 197,216 |
| IE | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 41 195,510 | 37 398,143 | 0 | 90,78 % | 3 797,367 |
| IE | LEZ/07. | Megrimid | VII | 3 386,900 | 3 053,295 | 0 | 90,15 % | 333,605 |
| IE | LEZ/56-14 | Megrimid | Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 487,300 | 384,113 | 0 | 78,82 % | 48,730 |
| IE | LIN/6X14. | Harilik molva | VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 692,520 | 619,345 | 0 | 89,43 % | 69,252 |
| IE | MAC/2CX14- | Harilik makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 57 443,250 | 43 079,934 | 13 523,407 | 98,54 % | 839,909 |
| IE | NEP/*07U16 | Norra salehomaar | VII (Porcupine'i madal — üksus 16) | 771,400 | 654,000 | 0 | 84,78 % | 77,140 |
| IE | NEP/07. | Norra salehomaar | VII | 9 352,420 | 7 762,505 | 654,000 | 89,99 % | 935,242 |
| IE | NEP/5BC6. | Norra salehomaar | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 247,100 | 6,106 | 0 | 2,47 % | 24,710 |
| IE | PLE/07A. | Atlandi merilest | VIIa | 1 047,800 | 102,697 | 0 | 9,80 % | 104,780 |
| IE | POK/56-14 | Põhjaatlandi süsikas | VI püügipiirkond, Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 465,000 | 312,944 | 0 | 67,30 % | 46,500 |
| IE | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 27,700 | 0 | 0 | 0 % | 2,770 |
| IE | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 5,700 | 0 | 0 | 0 % | 0,570 |
| IE | SOL/7HJK. | Harilik merikeel | VIIh, VIIj ja VIIk | 170,400 | 85,414 | 0 | 50,13 % | 17,040 |
| IE | USK/567EI. | Meriluts | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 14,300 | 1,865 | 0 | 13,04 % | 1,430 |
| IE | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 14 671,780 | 13 205,392 | 0 | 90,01 % | 1 466,388 |
| IE | WHG/07A. | Merlang | VIIa | 47,910 | 44,360 | 0 | 92,59 % | 3,550 |
| IE | WHG/56-14 | Merlang | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 92,370 | 72,363 | 0 | 78,34 % | 9,237 |
| IE | WHG/7X7A-C | Merlang | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 7 668,960 | 6 902,221 | 0 | 90,00 % | 766,739 |
| LT | COD/3DX32. | Tursk | Alarajoonide 25–32 ELi veed | 4 353,400 | 0 | 1 743,276 | 40,04 % | 435,340 |
| LT | HER/3D-R30 | Räim | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 ELi veed | 2 663,000 | 0 | 2 478,427 | 93,07 % | 184,573 |
| LT | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 ELi veed | 10 355,000 | 0 | 10 353,744 | 99,99 % | 1,256 |
| LV | COD/3DX32. | Tursk | Alarajoonide 25–32 ELi veed | 6 283,000 | 0 | 2 441,400 | 38,86 % | 628,300 |
| LV | HER/03D.RG | Räim | Alarajoon 28.1 | 18 463,000 | 18 462,300 | 0 | 100 % | 0,700 |
| NL | ANF/07. | Merikuratlased | VII | 15,200 | 0,501 | 0 | 3,30 % | 1,520 |
| NL | ANF/2AC4-C | Merikuratlased | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 274,100 | 23,815 | 0 | 8,69 % | 27,410 |
| NL | ARU/1/2. | Põhjaatlandi hõbekala | I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 20,700 | 0 | 0 | 0 % | 2,070 |
| NL | ARU/34-C | Põhjaatlandi hõbekala | III ja IV püügipiirkonna ELi veed | 46,900 | 0 | 0 | 0 % | 4,690 |
| NL | ARU/567. | Põhjaatlandi hõbekala | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 3 147,100 | 1 430,210 | 0 | 45,45 % | 314,710 |
| NL | COD/07A. | Tursk | VIIa | 1,000 | 0 | 0 | 0 % | 0,100 |
| NL | COD/07D. | Tursk | VIId | 46,030 | 36,978 | 0 | 80,33 % | 4,603 |
| NL | COD/7XAD34 | Tursk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond ning CECAFi piirkonna 34.1.1 ELi veed | 2,600 | 0,922 | 0 | 35,46 % | 0,260 |
| NL | GFB/567- | Lima-niituimluts | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 149,000 | 0 | 0 | 0 % | 14,900 |
| NL | HAD/07A. | Kilttursk | VIIa | 0,200 | 0 | 0 | 0 % | 0,020 |
| NL | HAD/2AC4. | Kilttursk | IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed | 184,790 | 169,231 | 0 | 91,58 % | 15,559 |
| NL | HAD/7X7A34 | Kilttursk | VIIb-k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 23,000 | 21,136 | 0 | 91,90 % | 1,864 |
| NL | HER/1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed | 5 479,850 | 5 425,883 | 10,620 | 99,21 % | 43,347 |
| NL | HER/5B6ANB | Heeringas | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 2 370,260 | 2 130,949 | 0 | 89,90 % | 237,026 |
| NL | HER/7G-K. | Heeringas | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 865,370 | 314,834 | 0 | 36,38 % | 86,537 |
| NL | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 81,020 | 42,102 | 0 | 51,96 % | 8,102 |
| NL | HKE/571214 | Euroopa merluus | VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 238,150 | 76,346 | 1,177 | 32,55 % | 23,815 |
| NL | HKE/8ABDE. | Euroopa merluus | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 24,800 | 0 | 6,700 | 27,02 % | 2,480 |
| NL | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 64 263,580 | 52 455,973 | 2450,424 | 85,44 % | 6 426,358 |
| NL | LEZ/2AC4-C | Megrimid | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 27,600 | 15,124 | 0 | 54,80 % | 2,760 |
| NL | LIN/04-C. | Harilik molva | IV püügipiirkonna ELi veed | 5,600 | 0 | 0 | 0 % | 0,560 |
| NL | LIN/6X14. | Harilik molva | VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 0,300 | 0,100 | 0 | 33,33 % | 0,030 |
| NL | MAC/2A34. | Harilik makrell | IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed | 1 488,500 | 741,559 | 598,041 | 90,00 % | 148,900 |
| NL | MAC/2CX14- | Harilik makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 19 082,230 | 13 711,312 | 3 462,695 | 90,00 % | 1 908,223 |
| NL | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 1 219,270 | 862,899 | 0 | 70,77 % | 121,927 |
| NL | NEP/5BC6. | Norra salehomaar | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 18,000 | 0 | 0 | 0 % | 1,800 |
| NL | PLE/07A. | Atlandi merilest | VIIa | 0,100 | 0 | 0 | 0 % | 0,010 |
| NL | PRA/2AC4-C | Harilik süvameregarneel | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 41,900 | 0 | 0 | 0 % | 4,190 |
| NL | SOL/24-C. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna ELi veed | 11 127,000 | 9 910,051 | 0 | 89,06 % | 1 112,700 |
| NL | SOL/3A/BCD | Harilik merikeel | IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed | 18,900 | 0 | 0 | 0 % | 1,890 |
| NL | SOL/7HJK. | Harilik merikeel | VIIh, VIIj ja VIIk | 59,040 | 0 | 0 | 0 % | 5,904 |
| NL | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 57 308,710 | 51 536,926 | 16,221 | 89,96 % | 5 730,871 |
| NL | WHG/7X7A-C | Merlang | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 972,250 | 736,710 | 0 | 75,77 % | 97,225 |
| PL | BSF/56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 38,500 | 0 | 0 | 0 % | 3,850 |
| PL | COD/3DX32. | Tursk | Alarajoonide 25–32 ELi veed | 19 438,400 | 0 | 11 794,652 | 60,68 % | 1 943,840 |
| PT | BSF/8910- | Süsisaba | VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 3 784,690 | 2 484,400 | 0 | 65,64 % | 378,469 |
| PT | GFB/1012- | Lima-niituimluts | X ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 40,000 | 6,400 | 0 | 16,00 % | 4,000 |
| PT | HKE/8C3411 | Euroopa merluus | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 4 624,560 | 3 191,100 | 0 | 69,00 % | 462,456 |
| PT | JAX/08C. | Stauriid ja seotud kaaspüük | VIIIc | 2 281,270 | 1 778,700 | 0 | 77,97 % | 228,127 |
| PT | JAX/09. | Stauriid ja seotud kaaspüük | IX | 22 413,800 | 20 088,700 | 0 | 89,63 % | 2 241,380 |
| PT | LEZ/8C3411 | Megrimid | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 106,200 | 81,300 | 0 | 76,55 % | 10,620 |
| PT | NEP/9/3411 | Norra salehomaar | IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed | 204,500 | 202,200 | 0 | 98,88 % | 2,300 |
| PT | SBR/09- | Besuugo | IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 184,200 | 109,800 | 0 | 59,61 % | 18,420 |
| PT | SBR/10- | Besuugo | X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 1 128,000 | 571,700 | 0 | 50,68 % | 112,800 |
| SE | COD/3DX32. | Tursk | Alarajoonide 25–32 ELi veed | 16 032,100 | 0 | 5 287,710 | 32,98 % | 1 603,210 |
| SE | HAD/2AC4. | Kilttursk | IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed | 28,500 | 17,570 | 0 | 61,65 % | 2,850 |
| SE | HER/1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed | 57,340 | 50,550 | 0 | 88,16 % | 5,734 |
| SE | HER/30/31. | Räim | Alarajoonid 30–31 | 11 892,500 | 0 | 10 937,740 | 91,97 % | 954,760 |
| SE | HER/3D-R30 | Räim | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 ELi veed | 29 272,000 | 0 | 28 830,000 | 98,49 % | 442,000 |
| SE | HKE/3A/BCD | Euroopa merluus | IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed | 178,400 | 27,060 | 0 | 15,17 % | 17,840 |
| SE | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 677,300 | 0 | 0 | 0 % | 67,730 |
| SE | LIN/04-C. | Harilik molva | IV püügipiirkonna ELi veed | 11,100 | 0,240 | 0 | 2,16 % | 1,110 |
| SE | LIN/3A/BCD | Harilik molva | IIIa püügipiirkond, IIIbcd püügipiirkonna ELi veed | 27,300 | 11,700 | 0 | 42,86 % | 2,730 |
| SE | MAC/2A34. | Harilik makrell | IIIa ja IV püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ja IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ELi veed | 2 941,540 | 2 101,050 | 829,280 | 99,62 % | 11,210 |
| SE | NEP/3A/BCD | Norra salehomaar | IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed | 1 538,400 | 1 124,740 | 0 | 73,11 % | 153,840 |
| SE | PRA/2AC4-C | Harilik süvameregarneel | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 101,300 | 0 | 0 | 0 % | 10,130 |
| SE | SOL/3A/BCD | Harilik merikeel | IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed | 57,340 | 54,250 | 0 | 94,61 % | 3,090 |
| SE | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 ELi veed | 50 490,000 | 0 | 50 489,430 | 100,00 % | 0,570 |
| SE | USK/04-C. | Meriluts | IV püügipiirkonna ELi veed | 6,600 | 0 | 0 | 0 % | 0,660 |
| SE | USK/3A/BCD | Meriluts | IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed | 7,700 | 1,030 | 0 | 13,38 % | 0,770 |
| SE | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 29,710 | 26,710 | 0 | 89,90 % | 2,971 |
| UK | ALF/3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 11,100 | 1,400 | 0 | 12,61 % | 1,110 |
| UK | ANF/07. | Merikuratlased | VII | 6 533,860 | 6 152,200 | 197,500 | 97,18 % | 184,160 |
| UK | ANF/2AC4-C | Merikuratlased | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 7 893,800 | 4 778,900 | 314,100 | 64,52 % | 789,380 |
| UK | ARU/1/2. | Põhjaatlandi hõbekala | I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 43,600 | 0 | 0 | 0 % | 4,360 |
| UK | ARU/34-C | Põhjaatlandi hõbekala | III ja IV püügipiirkonna ELi veed | 17,900 | 0 | 0 | 0 % | 1,790 |
| UK | ARU/567. | Põhjaatlandi hõbekala | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 45,700 | 0 | 0 | 0 % | 4,570 |
| UK | BLI/5B67- | Sinine molva | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 253,560 | 203,600 | 0 | 80,30 % | 25,356 |
| UK | BSF/56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 76,860 | 56,900 | 0 | 74,03 % | 7,686 |
| UK | COD/07A. | Tursk | VIIa | 120,400 | 107,400 | 0 | 89,20 % | 12,040 |
| UK | COD/07D. | Tursk | VIId | 179,150 | 99,800 | 0 | 55,71 % | 17,915 |
| UK | COD/7XAD34 | Tursk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond ning CECAFi piirkonna 34.1.1 ELi veed | 883,500 | 548,100 | 0 | 62,04 % | 88,350 |
| UK | GFB/1012- | Lima-niituimluts | X ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 10,000 | 0 | 0 | 0 % | 1,000 |
| UK | GFB/1234- | Lima-niituimluts | I, II, III ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 14,500 | 2,100 | 0 | 14,48 % | 1,450 |
| UK | GFB/567- | Lima-niituimluts | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 679,100 | 251,300 | 0 | 37,00 % | 67,910 |
| UK | GHL/2A-C46 | Süvalest | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed; Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 535,000 | 344,500 | 0 | 64,39 % | 53,500 |
| UK | HAD/07A. | Kilttursk | VIIa | 615,000 | 154,400 | 0 | 25,11 % | 61,500 |
| UK | HAD/2AC4. | Kilttursk | IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed | 33 209,290 | 29 446,500 | 3 498,100 | 99,20 % | 264,690 |
| UK | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 3 926,500 | 3 875,900 | 0 | 98,71 % | 50,600 |
| UK | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 1 097,800 | 595,400 | 0 | 54,24 % | 109,780 |
| UK | HER/07A/MM | Heeringas | VIIa | 5 012,700 | 5 000,200 | 0 | 99,75 % | 12,500 |
| UK | HER/5B6ANB | Heeringas | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 16 314,850 | 15 734,300 | 0 | 96,44 % | 580,550 |
| UK | HER/7G-K. | Heeringas | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 23,800 | 1,200 | 0 | 5,04 % | 2,380 |
| UK | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 1 838,900 | 1 658,000 | 0 | 90,16 % | 180,900 |
| UK | HKE/571214 | Euroopa merluus | VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 6 527,800 | 5 224,300 | 86,300 | 81,35 % | 652,780 |
| UK | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 7 909,400 | 6 788,600 | 0 | 85,83 % | 790,940 |
| UK | LEZ/07. | Megrimid | VII | 3 212,050 | 3 055,400 | 0 | 95,12 % | 156,650 |
| UK | LEZ/2AC4-C | Megrimid | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 2 043,600 | 1 686,900 | 0 | 82,55 % | 204,360 |
| UK | LEZ/56-14 | Megrimid | Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1 179,300 | 527,400 | 0 | 44,72 % | 117,930 |
| UK | LIN/04-C. | Harilik molva | IV püügipiirkonna ELi veed | 2 172,400 | 2 069,100 | 0 | 95,24 % | 103,300 |
| UK | LIN/1/2. | Harilik molva | I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 8,900 | 0,800 | 0 | 8,99 % | 0,890 |
| UK | LIN/6X14. | Harilik molva | VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 2 872,800 | 2 365,700 | 0 | 82,35 % | 287,280 |
| UK | MAC/2A34. | Harilik makrell | IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed | 1 364,600 | 795,400 | 546,700 | 98,35 % | 22,500 |
| UK | NEP/07. | Norra salehomaar | VII | 7 740,000 | 6 872,000 | 118,200 | 90,31 % | 749,800 |
| UK | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 15 949,850 | 8 423,600 | 0 | 52,81 % | 1 594,985 |
| UK | NEP/5BC6. | Norra salehomaar | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 17 698,500 | 12 826,800 | 0 | 72,47 % | 1 769,850 |
| UK | PLE/07A. | Atlandi merilest | VIIa | 519,600 | 90,000 | 0 | 17,32 % | 51,960 |
| UK | PLE/7DE. | Atlandi merilest | VIId ja VIIe | 1 822,400 | 1 680,400 | 0 | 92,21 % | 142,000 |
| UK | POK/56-14 | Põhjaatlandi süsikas | VI püügipiirkond, Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 4 485,830 | 3 647,500 | 0 | 81,31 % | 448,583 |
| UK | PRA/2AC4-C | Harilik süvameregarneel | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 730,700 | 0,200 | 0 | 0,03 % | 73,070 |
| UK | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 192,900 | 6,000 | 0 | 3,11 % | 19,290 |
| UK | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 11,400 | 0 | 0 | 0 % | 1,140 |
| UK | SBR/10- | Besuugo | X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 10,100 | 0 | 0 | 0 % | 1,010 |
| UK | SBR/678- | Besuugo | VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 5,400 | 0,400 | 0 | 7,41 % | 0,540 |
| UK | SOL/07D. | Harilik merikeel | VIId | 1 233,200 | 604,900 | 0 | 49,05 % | 123,320 |
| UK | SOL/07E. | Harilik merikeel | VIIe | 581,300 | 536,900 | 0 | 92,36 % | 44,400 |
| UK | SOL/24-C. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna ELi veed | 976,200 | 857,800 | 0 | 87,87 % | 97,620 |
| UK | SOL/7HJK. | Harilik merikeel | VIIh, VIIj ja VIIk | 74,800 | 46,600 | 0 | 62,30 % | 7,480 |
| UK | USK/04-C. | Meriluts | IV püügipiirkonna ELi veed | 105,300 | 74,600 | 0 | 70,85 % | 10,530 |
| UK | USK/567EI. | Meriluts | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 264,760 | 77,800 | 0 | 29,39 % | 26,476 |
| UK | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 14 939,800 | 13 498,600 | 0 | 90,35 % | 1 441,200 |
| UK | WHG/07A. | Merlang | VIIa | 31,700 | 20,200 | 0 | 63,72 % | 3,170 |
| UK | WHG/56-14 | Merlang | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 164,100 | 118,500 | 0 | 72,21 % | 16,410 |
| UK | WHG/7X7A-C | Merlang | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 2 095,000 | 1 379,600 | 0 | 65,85 % | 209,500 |

Riigi kood

Kalavaru kood

Liik

Piirkonna nimetus

2013. aasta lõplik kvoot (1)

(tonnides)

Püük 2013. aastal

(tonnides)

Eritingimustel püük 2013. aastal

(tonnides)

Lõplikust kvoodist kasutatud

Ülekantud kogus

(tonnides)

BE

ANF/07.

Merikuratlased

VII

1 702,800

1 127,900

134,600

74,14 %

170,280

BE

ANF/2AC4-C

Merikuratlased

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

343,800

136,800

0

39,79 %

34,380

BE

ANF/8ABDE.

Merikuratlased

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

259,500

238,000

0

91,71 %

21,500

BE

COD/07A.

Tursk

VIIa

20,800

12,900

0

62,02 %

2,080

BE

COD/07D.

Tursk

VIId

67,100

52,200

0

77,79 %

6,710

BE

COD/7XAD34

Tursk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond ning CECAF 34.1.1 ELi veed

513,700

202,000

0

39,32 %

51,370

BE

HAD/07A.

Kilttursk

VIIa

37,900

6,200

0

16,36 %

3,790

BE

HAD/2AC4.

Kilttursk

IV püügipiirkond ja IIa püügipiirkonna ELi veed

85,400

78,400

0

91,80 %

7,000

BE

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

0,700

0

0

0 %

0,070

BE

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

2,800

0

0

0 %

0,280

BE

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

38,200

31,200

0

81,68 %

3,820

BE

HKE/571214

Euroopa merluus

VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

97,300

12,000

0

12,33 %

9,730

BE

HKE/8ABDE.

Euroopa merluus

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

13,000

7,600

0

58,46 %

1,300

BE

LEZ/07.

Megrimid

VII

578,100

520,200

0

89,98 %

57,810

BE

LEZ/2AC4-C

Megrimid

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

6,900

0,400

0

5,80 %

0,690

BE

LEZ/8ABDE.

Megrimid

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

25,000

18,200

0

72,80 %

2,500

BE

LIN/04-C.

Harilik molva

IV püügipiirkonna ELi veed

15,400

14,800

0

96,10 %

0,600

BE

LIN/6X14.

Harilik molva

VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

77,400

52,100

0

67,31 %

7,740

BE

MAC/2A34.

Harilik makrell

IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc ja alarajoonide 22–32 ELi veed

79,100

61,600

0

77,88 %

7,910

BE

NEP/07.

Norra salehomaar

VII

16,200

13,600

0

83,95 %

1,620

BE

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

1 034,800

286,800

0

27,72 %

103,480

BE

NEP/8ABDE.

Norra salehomaar

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

5,600

0,400

0

7,14 %

0,560

BE

PLE/07A.

Atlandi merilest

VIIa

220,300

144,100

0

65,41 %

22,030

BE

PLE/7DE.

Atlandi merilest

VIId ja VIIe

1 556,300

1 391,100

0

89,39 %

155,630

BE

PLE/7HJK.

Atlandi merilest

VIIh, VIIj ja VIIk

1,200

0

0

0 %

0,120

BE

SOL/07D.

Harilik merikeel

VIId

1 771,900

953,000

0

53,78 %

177,190

BE

SOL/07E.

Harilik merikeel

VIIe

34,600

29,500

0

85,26 %

3,460

BE

SOL/24-C.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna ELi veed

1 339,800

697,300

0

52,05 %

133,980

BE

SOL/7FG.

Harilik merikeel

VIIf ja VIIg

860,200

787,600

0

91,56 %

72,600

BE

SOL/7HJK.

Harilik merikeel

VIIh, VIIj ja VIIk

36,900

4,500

0

12,20 %

3,690

BE

SOL/8AB.

Harilik merikeel

VIIIa ja VIIIb

331,800

311,900

0

94,00 %

19,900

BE

WHG/07A.

Merlang

VIIa

4,500

2,300

0

51,11 %

0,450

BE

WHG/7X7A-C

Merlang

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

390,600

319,800

0

81,87 %

39,060

DE

ANF/07.

Merikuratlased

VII

353,900

310,413

0

87,71 %

35,390

DE

ANF/2AC4-C

Merikuratlased

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

369,600

248,831

0

67,32 %

36,960

DE

ARU/1/2.

Põhjaatlandi hõbekala

I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

27,300

0

0

0 %

2,730

DE

ARU/34-C

Põhjaatlandi hõbekala

III ja IV püügipiirkonna ELi veed

11,200

0

0

0 %

1,120

DE

ARU/567.

Põhjaatlandi hõbekala

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

432,600

416,765

0

96,34 %

15,835

DE

BLI/5B67-

Sinine molva

Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

5,000

0

0

0 %

0,500

DE

BSF/56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

57,500

0

0

0 %

5,750

DE

COD/03AS.

Tursk

Kattegat

1,200

0,481

0

40,08 %

0,120

DE

COD/3DX32.

Tursk

Alarajoonide 25–32 ELi veed

4 711,350

0

540,701

11,48 %

471,135

DE

GFB/1234-

Lima-niituimluts

I, II, III ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

9,900

0

0

0 %

0,990

DE

GFB/567-

Lima-niituimluts

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

11,000

0

0

0 %

1,100

DE

GHL/2A-C46

Süvalest

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed ning Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

8,000

0

0

0 %

0,800

DE

HAD/2AC4.

Kilttursk

IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna ELi veed

700,990

233,909

436,130

95,58 %

30,951

DE

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

1,800

0

0

0 %

0,180

DE

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

4,000

0

0

0 %

0,400

DE

HER/1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed

4 431,130

2 321,619

1 922,228

95,77 %

187,283

DE

HER/3D-R30

Räim

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 ELi veed

1 416,000

0

1 415,315

99,95 %

0,685

DE

HER/5B6ANB

Heeringas

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

4 481,680

4 032,643

0

89,98 %

448,168

DE

HER/7G-K.

Heeringas

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

501,970

450,217

0

89,69 %

50,197

DE

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

171,250

92,375

0

53,94 %

17,125

DE

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

27 659,260

24 834,294

49,803

89,97 %

2 765,926

DE

LEZ/2AC4-C

Megrimid

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

5,600

1,071

0

19,13 %

0,56

DE

LIN/04-C.

Harilik molva

IV püügipiirkonna ELi veed

104,160

45,061

0

43,26 %

10,416

DE

LIN/1/2.

Harilik molva

I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

8,900

0,663

0

7,45 %

0,890

DE

LIN/3A/BCD

Harilik molva

IIIa püügipiirkond; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi veed

4,150

0,410

0

9,88 %

0,415

DE

LIN/6X14.

Harilik molva

VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

93,070

2,589

0

2,78 %

9,307

DE

MAC/2A34.

Harilik makrell

IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed

871,140

836,766

0

96,05 %

34,374

DE

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

531,650

419,588

0

78,92 %

53,165

DE

NEP/3A/BCD

Norra salehomaar

IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed

12,500

3,139

0

25,11 %

1,250

DE

POK/56-14

Põhjaatlandi süsikas

VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

85,270

0

0

0 %

8,527

DE

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

8,500

0

0

0 %

0,850

DE

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

41,000

0

0

0 %

4,100

DE

SOL/24-C.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna ELi veed

658,500

560,818

0

85,17 %

65,850

DE

SOL/3A/BCD

Harilik merikeel

IIIa; alarajoonide 22–32 ELi veed

22,400

8,892

0

39,70 %

2,240

DE

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 ELi veed

10 322,000

0

10 315,365

99,94 %

6,635

DE

USK/04-C.

Meriluts

IV püügipiirkonna ELi veed

20,800

1,817

0

8,74 %

2,080

DE

USK/1214EI

Meriluts

I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

4,700

0,297

0

6,32 %

0,470

DE

USK/3A/BCD

Meriluts

IIIa püügipiirkond, alarajoonide 22–32 ELi veed

7,700

0,018

0

0,23 %

0,770

DE

USK/567EI.

Meriluts

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

3,000

0

0

0 %

0,300

DE

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

12 618,360

11 341,048

37,671

90,18 %

1 239,641

DE

WHG/56-14

Merlang

VI püügipiirkond, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

2,000

0

0

0 %

0,200

DK

ANF/2AC4-C

Merikuratlased

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

756,580

196,140

0

25,92 %

75,658

DK

ARU/34-C

Põhjaatlandi hõbekala

III ja IV püügipiirkonna ELi veed

1 017,300

317,760

0

31,24 %

101,730

DK

ARU/567.

Põhjaatlandi hõbekala

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

422,500

124,850

0

29,55 %

42,250

DK

COD/03AS.

Tursk

Kattegat

71,700

56,730

0

79,12 %

7,170

DK

COD/3DX32.

Tursk

Alarajoonide 25–32 ELi veed

15 204,390

0

5 869,290

38,60 %

1 520,439

DK

GHL/2A-C46

Süvalest

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed; Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

13,200

0

0

0 %

1,320

DK

HAD/2AC4.

Kilttursk

IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna ELi veed

1 470,160

1 282,900

0

87,26 %

147,016

DK

HER/1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed

17 184,200

16 880,370

0

98,23 %

303,830

DK

HER/3D-R30

Räim

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 ELi veed

2 204,000

0

2 197,030

99,68 %

6,970

DK

HER/5B6ANB

Heeringas

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

247,500

208,370

0

84,19 %

24,750

DK

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

1 351,570

870,060

0

64,37 %

135,157

DK

HKE/3A/BCD

Euroopa merluus

IIIa; alarajoonide 22–32 ELi veed

816,800

210,910

0

25,82 %

81,680

DK

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

7 868,710

6 681,950

43,700

85,47 %

786,871

DK

LEZ/2AC4-C

Megrimid

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

21,100

19,180

0

90,90 %

1,920

DK

LIN/04-C.

Harilik molva

IV püügipiirkonna ELi veed

204,330

83,180

0

40,71 %

20,433

DK

LIN/1/2.

Harilik molva

I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

8,900

0

0

0 %

0,890

DK

LIN/3A/BCD

Harilik molva

IIIa püügipiirkond; IIIbcd ELi veed

63,310

56,380

0

89,05 %

6,331

DK

LIN/6X14.

Harilik molva

VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

5,600

0

0

0 %

0,560

DK

MAC/2A4A-N

Harilik makrell

IIa ja IVa Norra veed

11 413,440

0

11 413,080

100,00 %

0,360

DK

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

1 035,110

250,970

0

24,25 %

103,511

DK

NEP/3A/BCD

Norra salehomaar

IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed

4 298,680

2 646,290

0

61,56 %

429,868

DK

PRA/2AC4-C

Harilik süvameregarneel

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

2 530,600

163,460

0

6,46 %

253,060

DK

SOL/24-C.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna ELi veed

692,100

497,230

0

71,84 %

69,210

DK

SOL/3A/BCD

Harilik merikeel

IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed

528,900

246,150

0

46,54 %

52,890

DK

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 ELi veed

27 569,000

0

27 113,080

98,35 %

455,920

DK

USK/04-C.

Meriluts

IV püügipiirkonna ELi veed

69,900

4,830

0

6,91 %

6,990

DK

USK/3A/BCD

Meriluts

IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed

16,300

0,820

0

5,03 %

1,630

DK

WHB/1X14

Merlang

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

3 417,510

2 165,250

14,710

63,79 %

341,751

EE

COD/3DX32.

Tursk

Alarajoonide 25–32 ELi veed

1 633,670

0

248,622

15,22 %

163,367

EE

HER/03D.RG

Räim

Alarajoon 28.1

12 332,440

11 898,247

0

96,48 %

434,193

EE

HER/3D-R30

Räim

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 ELi veed

10 142,000

0

10 042,332

99,02 %

99,668

EE

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

63,000

0

0

0 %

6,300

EE

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 ELi veed

29 810,000

0

29 805,065

99,98 %

4,935

ES

ANF/07.

Merikuratlased

VII

2 971,400

2 868,090

0

96,52 %

103,310

ES

ANF/8ABDE.

Merikuratlased

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

1 070,400

1 019,850

0

95,28 %

50,550

ES

ANF/8C3411

Merikuratlased

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

2 121,690

1 816,280

0

85,61 %

212,169

ES

GFB/567-

Lima-niituimluts

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

588,220

568,360

19,830

99,99 %

0,030

ES

GHL/2A-C46

Süvalest

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed; Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

13,200

0,110

0

0,83 %

1,320

ES

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

3,300

0

0

0 %

0,330

ES

HKE/571214

Euroopa merluus

VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

12 446,040

11 941,040

0

95,94 %

505,000

ES

HKE/8ABDE.

Euroopa merluus

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

8 631,140

6 619,750

1 709,730

96,50 %

301,660

ES

HKE/8C3411

Euroopa merluus

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

9 882,200

7 099,500

0

71,84 %

988,220

ES

JAX/08C.

Stauriid ja seotud kaaspüük

VIIIc

23 628,510

18 787,770

0

79,51 %

2 362,851

ES

JAX/09.

Stauriid ja seotud kaaspüük

IX

10 840,780

10 127,150

0

93,42 %

713,630

ES

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

7 075,130

5 880,240

0

83,11 %

707,513

ES

LEZ/07.

Megrimid

VII

5 437,900

4 539,310

0

83,48 %

543,790

ES

LEZ/56-14

Megrimid

Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

427,400

212,710

0

49,77 %

42,740

ES

LEZ/8ABDE.

Megrimid

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

685,100

581,130

0

84,82 %

68,510

ES

LEZ/8C3411

Megrimid

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

1 158,770

735,070

0

63,44 %

115,877

ES

LIN/6X14.

Harilik molva

VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

2 456,700

1 621,160

0

65,99 %

245,670

ES

MAC/8C3411

Harilik makrell

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

20 223,800

15 444,990

620,400

79,44 %

2 022,380

ES

NEP/07.

Norra salehomaar

VII

1 498,480

76,510

132,180

13,93 %

149,848

ES

NEP/08C.

Norra salehomaar

VIIIc

68,700

21,950

0

31,95 %

6,870

ES

NEP/5BC6.

Norra salehomaar

VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

37,200

0,060

0

0,16 %

3,720

ES

NEP/8ABDE.

Norra salehomaar

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

131,200

0,570

0

0,43 %

13,120

ES

NEP/9/3411

Norra salehomaar

IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

36,850

31,340

0

85,05 %

3,685

ES

POK/56-14

Põhjaatlandi süsikas

VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

23,000

21,190

0

92,13 %

1,810

ES

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

111,060

110,900

0

99,86 %

0,160

ES

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

3 650,020

2 417,700

202,060

71,77 %

365,002

ES

SBR/09-

Besuugo

IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

682,500

111,530

52,720

24,07 %

68,250

ES

SBR/10-

Besuugo

X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

10,000

0,510

0

5,10 %

1,000

ES

SBR/678-

Besuugo

VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

118,230

118,170

0

99,95 %

0,060

ES

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

1 587,170

74,530

0

4,70 %

158,717

ES

WHB/8C3411

Põhjaputassuu

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

21 487,890

14 538,070

0

67,66 %

2 148,789

ES

WHG/56-14

Merlang

VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1,100

0

0

0 %

0,110

ES

WHG/7X7A-C

Merlang

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

11,200

4,190

0

37,41 %

1,120

FI

COD/3DX32.

Tursk

Alarajoonide 25–32 ELi veed

1 250,090

0

434,391

34,75 %

125,009

FI

HER/30/31.

Räim

Alarajoonid 30–31

105 843,500

0

103 546,210

97,83 %

2 297,290

FI

HER/3D-R30

Räim

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 ELi veed

19 556,000

0

18 052,464

92,31 %

1 503,536

FI

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 ELi veed

11 442,000

0

11 074,842

96,79 %

367,158

FR

ALF/3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

31,200

19,300

0

61,86 %

3,120

FR

ANF/07.

Merikuratlased

VII

17 267,500

14 859,400

0

86,05 %

1 726,750

FR

ANF/2AC4-C

Merikuratlased

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

70,200

17,600

0

25,07 %

7,020

FR

ANF/8ABDE.

Merikuratlased

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

7 397,600

6 154,300

0

83,19 %

739,760

FR

ANF/8C3411

Merikuratlased

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

49,500

38,400

0

77,58 %

4,950

FR

ARU/1/2.

Põhjaatlandi hõbekala

I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

8,900

0,200

0

2,25 %

0,890

FR

ARU/34-C

Põhjaatlandi hõbekala

III ja IV püügipiirkonna ELi veed

7,800

1,800

0

23,08 %

0,780

FR

ARU/567.

Põhjaatlandi hõbekala

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

7,800

0

0

0 %

0,780

FR

BLI/5B67-

Sinine molva

Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

2 239,640

1 694,000

0

75,64 %

223,964

FR

BSF/56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

2 887,090

2 167,100

0

75,06 %

288,709

FR

BSF/8910-

Süsisaba

VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

31,900

7,400

0

23,20 %

3,190

FR

COD/07A.

Tursk

VIIa

11,600

0,500

0

4,31 %

1,160

FR

COD/07D.

Tursk

VIId

1 414,400

642,300

0

45,41 %

141,440

FR

COD/7XAD34

Tursk

VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX ja X püügipiirkond ning CECAFi piirkonna 34.1.1 ELi veed

8 182,100

4 016,200

0

49,09 %

818,210

FR

GFB/1012-

Lima-niituimluts

X ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

10,000

0

0

0 %

1,000

FR

GFB/1234-

Lima-niituimluts

I, II, III ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

10,000

0,600

0

6,00 %

1,000

FR

GFB/567-

Lima-niituimluts

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

727,000

438,100

17,300

62,64 %

72,700

FR

GFB/89-

Lima-niituimluts

VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

16,000

10,100

0

63,13 %

1,600

FR

GHL/2A-C46

Süvalest

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed; Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

598,400

305,600

0

51,07 %

59,840

FR

HAD/07A.

Kilttursk

VIIa

95,900

0,700

0

0,73 %

9,590

FR

HAD/2AC4.

Kilttursk

IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed

256,700

179,000

0

69,73 %

25,670

FR

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

103,100

51,700

0

50,15 %

10,310

FR

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

149,800

0

0

0 %

14,980

FR

HAD/7X7A34

Kilttursk

VIIIb–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

8 878,000

8 778,600

0

98,88 %

99,400

FR

HER/5B6ANB

Heeringas

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

590,200

586,600

0

99,39 %

3,600

FR

HER/7G-K.

Heeringas

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

1 200,400

0,900

0

0,07 %

120,040

FR

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

1 032,750

800,800

0

77,54 %

103,275

FR

HKE/571214

Euroopa merluus

VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

17 925,400

16 129,600

0

89,98 %

1 792,540

FR

HKE/8ABDE.

Euroopa merluus

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

18 839,000

13 633,600

0

72,37 %

1 883,900

FR

HKE/8C3411

Euroopa merluus

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

951,700

368,700

0

38,74 %

95,170

FR

JAX/08C.

Stauriid ja seotud kaaspüük

VIIIc

411,100

9,800

0

2,38 %

41,110

FR

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

12 410,200

6 461,500

300

54,48 %

1 241,020

FR

LEZ/07.

Megrimid

VII

6 633,800

3 679,500

0

55,47 %

663,380

FR

LEZ/2AC4-C

Megrimid

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

35,200

6,800

0

19,32 %

3,520

FR

LEZ/56-14

Megrimid

Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1 665,600

95,600

0

5,74 %

166,560

FR

LEZ/8ABDE.

Megrimid

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

1 194,700

849,700

0

71,12 %

119,470

FR

LEZ/8C3411

Megrimid

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

62,100

12,900

0

20,77 %

6,210

FR

LIN/04-C.

Harilik molva

IV püügipiirkonna ELi veed

133,900

103,800

0

77,52 %

13,390

FR

LIN/1/2.

Harilik molva

I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

8,900

7,400

0

83,15 %

0,890

FR

LIN/6X14.

Harilik molva

VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

2 678,200

2 215,400

0

82,72 %

267,820

FR

MAC/2A34.

Harilik makrell

IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed

1 725,200

1 341,900

0

77,78 %

172,520

FR

MAC/2CX14-

Harilik makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

16 821,900

13 367,400

1 322,300

87,32 %

1 682,190

FR

MAC/8C3411

Harilik makrell

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

1 037,100

221,300

642,700

83,31 %

103,710

FR

NEP/07.

Norra salehomaar

VII

5 725,600

671,800

0

11,73 %

572,560

FR

NEP/08C.

Norra salehomaar

VIIIc

14,600

0,500

0

3,42 %

1,460

FR

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

30,800

0

0

0 %

3,080

FR

NEP/5BC6.

Norra salehomaar

VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

147,700

0

0

0 %

14,770

FR

NEP/8ABDE.

Norra salehomaar

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

4 195,500

2 430,900

0

57,94 %

419,550

FR

PLE/07A.

Atlandi merilest

VIIa

20,000

0,300

0

1,50 %

2,000

FR

PLE/7DE.

Atlandi merilest

VIId ja VIIe

3 152,400

2 358,200

0

74,81 %

315,240

FR

PLE/7HJK.

Atlandi merilest

VIIh, VIIj ja VIIk

50,300

48,600

0

96,62 %

1,700

FR

POK/56-14

Põhjaatlandi süsikas

VI püügipiirkond, Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

4 794,000

3 805,600

0

79,38 %

479,400

FR

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

4 038,720

993,700

0

24,60 %

403,872

FR

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

133,900

0,200

0

0,15 %

13,390

FR

SBR/678-

Besuugo

VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

78,500

51,200

0

65,22 %

7,850

FR

SOL/07D.

Harilik merikeel

VIId

3 505,600

2 864,500

0

81,71 %

350,560

FR

SOL/07E.

Harilik merikeel

VIIe

354,100

321,100

0

90,68 %

33,000

FR

SOL/24-C.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna ELi veed

947,100

680,100

0

71,81 %

94,710

FR

SOL/7FG.

Harilik merikeel

VIIf ja VIIg

63,500

48,800

0

76,85 %

6,350

FR

SOL/7HJK.

Harilik merikeel

VIIh, VIIj ja VIIk

106,800

76,000

0

71,16 %

10,680

FR

SOL/8AB.

Harilik merikeel

VIIIa ja VIIIb

4 120,400

3 879,200

0

94,15 %

241,200

FR

USK/04-C.

Meriluts

IV püügipiirkonna ELi veed

47,700

10,900

0

22,85 %

4,770

FR

USK/1214EI

Meriluts

I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

7,700

6,900

0

89,61 %

0,770

FR

USK/567EI.

Meriluts

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

625,040

228,200

0

36,51 %

62,504

FR

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

8 319,000

7 181,600

0

86,33 %

831,900

FR

WHG/07A.

Merlang

VIIa

3,300

0,600

0

18,18 %

0,330

FR

WHG/56-14

Merlang

VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

39,000

1,400

0

3,59 %

3,900

FR

WHG/7X7A-C

Merlang

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

15 078,900

6 997,700

0

46,41 %

1 507,890

IE

ALF/3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

1,100

0

0

0 %

0,110

IE

ANF/07.

Merikuratlased

VII

3 523,950

3 172,717

0

90,03 %

351,233

IE

ARU/34-C

Põhjaatlandi hõbekala

III ja IV püügipiirkonna ELi veed

7,800

0

0

0 %

0,780

IE

ARU/567.

Põhjaatlandi hõbekala

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

338,800

0

0

0 %

33,880

IE

BLI/5B67-

Sinine molva

Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

0,500

0,480

0

96,00 %

0,020

IE

BSF/56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

0,100

0

0

0 %

0,010

IE

COD/07A.

Tursk

VIIa

175,100

159,692

0

91,20 %

15,408

IE

COD/7XAD34

Tursk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond ning CECAFi piirkonna 34.1.1 ELi veed

1 612,010

1 452,085

0

90,08 %

159,925

IE

GFB/567-

Lima-niituimluts

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

26,700

17,567

0

65,79 %

2,670

IE

HAD/07A.

Kilttursk

VIIa

541,640

491,903

0

90,82 %

49,737

IE

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

777,260

746,274

0

96,01 %

30,986

IE

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

105,400

105,358

0

99,96 %

0,042

IE

HER/07A/MM

Heeringas

VIIa

2,500

0

0

0 %

0,250

IE

HER/1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed

3 755,230

0

3 593,584

95,70 %

161,646

IE

HER/5B6ANB

Heeringas

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

3 739,510

3 025,655

0

80,91 %

373,951

IE

HER/7G-K.

Heeringas

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

16 643,450

14 790,997

0

88,87 %

1 664,345

IE

HKE/571214

Euroopa merluus

VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1 972,160

1 772,351

0

89,87 %

197,216

IE

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

41 195,510

37 398,143

0

90,78 %

3 797,367

IE

LEZ/07.

Megrimid

VII

3 386,900

3 053,295

0

90,15 %

333,605

IE

LEZ/56-14

Megrimid

Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

487,300

384,113

0

78,82 %

48,730

IE

LIN/6X14.

Harilik molva

VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

692,520

619,345

0

89,43 %

69,252

IE

MAC/2CX14-

Harilik makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

57 443,250

43 079,934

13 523,407

98,54 %

839,909

IE

NEP/*07U16

Norra salehomaar

VII (Porcupine'i madal — üksus 16)

771,400

654,000

0

84,78 %

77,140

IE

NEP/07.

Norra salehomaar

VII

9 352,420

7 762,505

654,000

89,99 %

935,242

IE

NEP/5BC6.

Norra salehomaar

VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

247,100

6,106

0

2,47 %

24,710

IE

PLE/07A.

Atlandi merilest

VIIa

1 047,800

102,697

0

9,80 %

104,780

IE

POK/56-14

Põhjaatlandi süsikas

VI püügipiirkond, Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

465,000

312,944

0

67,30 %

46,500

IE

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

27,700

0

0

0 %

2,770

IE

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

5,700

0

0

0 %

0,570

IE

SOL/7HJK.

Harilik merikeel

VIIh, VIIj ja VIIk

170,400

85,414

0

50,13 %

17,040

IE

USK/567EI.

Meriluts

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

14,300

1,865

0

13,04 %

1,430

IE

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

14 671,780

13 205,392

0

90,01 %

1 466,388

IE

WHG/07A.

Merlang

VIIa

47,910

44,360

0

92,59 %

3,550

IE

WHG/56-14

Merlang

VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

92,370

72,363

0

78,34 %

9,237

IE

WHG/7X7A-C

Merlang

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

7 668,960

6 902,221

0

90,00 %

766,739

LT

COD/3DX32.

Tursk

Alarajoonide 25–32 ELi veed

4 353,400

0

1 743,276

40,04 %

435,340

LT

HER/3D-R30

Räim

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 ELi veed

2 663,000

0

2 478,427

93,07 %

184,573

LT

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 ELi veed

10 355,000

0

10 353,744

99,99 %

1,256

LV

COD/3DX32.

Tursk

Alarajoonide 25–32 ELi veed

6 283,000

0

2 441,400

38,86 %

628,300

LV

HER/03D.RG

Räim

Alarajoon 28.1

18 463,000

18 462,300

0

100 %

0,700

NL

ANF/07.

Merikuratlased

VII

15,200

0,501

0

3,30 %

1,520

NL

ANF/2AC4-C

Merikuratlased

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

274,100

23,815

0

8,69 %

27,410

NL

ARU/1/2.

Põhjaatlandi hõbekala

I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

20,700

0

0

0 %

2,070

NL

ARU/34-C

Põhjaatlandi hõbekala

III ja IV püügipiirkonna ELi veed

46,900

0

0

0 %

4,690

NL

ARU/567.

Põhjaatlandi hõbekala

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

3 147,100

1 430,210

0

45,45 %

314,710

NL

COD/07A.

Tursk

VIIa

1,000

0

0

0 %

0,100

NL

COD/07D.

Tursk

VIId

46,030

36,978

0

80,33 %

4,603

NL

COD/7XAD34

Tursk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond ning CECAFi piirkonna 34.1.1 ELi veed

2,600

0,922

0

35,46 %

0,260

NL

GFB/567-

Lima-niituimluts

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

149,000

0

0

0 %

14,900

NL

HAD/07A.

Kilttursk

VIIa

0,200

0

0

0 %

0,020

NL

HAD/2AC4.

Kilttursk

IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed

184,790

169,231

0

91,58 %

15,559

NL

HAD/7X7A34

Kilttursk

VIIb-k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

23,000

21,136

0

91,90 %

1,864

NL

HER/1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed

5 479,850

5 425,883

10,620

99,21 %

43,347

NL

HER/5B6ANB

Heeringas

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

2 370,260

2 130,949

0

89,90 %

237,026

NL

HER/7G-K.

Heeringas

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

865,370

314,834

0

36,38 %

86,537

NL

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

81,020

42,102

0

51,96 %

8,102

NL

HKE/571214

Euroopa merluus

VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

238,150

76,346

1,177

32,55 %

23,815

NL

HKE/8ABDE.

Euroopa merluus

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

24,800

0

6,700

27,02 %

2,480

NL

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

64 263,580

52 455,973

2450,424

85,44 %

6 426,358

NL

LEZ/2AC4-C

Megrimid

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

27,600

15,124

0

54,80 %

2,760

NL

LIN/04-C.

Harilik molva

IV püügipiirkonna ELi veed

5,600

0

0

0 %

0,560

NL

LIN/6X14.

Harilik molva

VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

0,300

0,100

0

33,33 %

0,030

NL

MAC/2A34.

Harilik makrell

IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed

1 488,500

741,559

598,041

90,00 %

148,900

NL

MAC/2CX14-

Harilik makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

19 082,230

13 711,312

3 462,695

90,00 %

1 908,223

NL

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

1 219,270

862,899

0

70,77 %

121,927

NL

NEP/5BC6.

Norra salehomaar

VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

18,000

0

0

0 %

1,800

NL

PLE/07A.

Atlandi merilest

VIIa

0,100

0

0

0 %

0,010

NL

PRA/2AC4-C

Harilik süvameregarneel

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

41,900

0

0

0 %

4,190

NL

SOL/24-C.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna ELi veed

11 127,000

9 910,051

0

89,06 %

1 112,700

NL

SOL/3A/BCD

Harilik merikeel

IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed

18,900

0

0

0 %

1,890

NL

SOL/7HJK.

Harilik merikeel

VIIh, VIIj ja VIIk

59,040

0

0

0 %

5,904

NL

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

57 308,710

51 536,926

16,221

89,96 %

5 730,871

NL

WHG/7X7A-C

Merlang

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

972,250

736,710

0

75,77 %

97,225

PL

BSF/56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

38,500

0

0

0 %

3,850

PL

COD/3DX32.

Tursk

Alarajoonide 25–32 ELi veed

19 438,400

0

11 794,652

60,68 %

1 943,840

PT

BSF/8910-

Süsisaba

VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

3 784,690

2 484,400

0

65,64 %

378,469

PT

GFB/1012-

Lima-niituimluts

X ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

40,000

6,400

0

16,00 %

4,000

PT

HKE/8C3411

Euroopa merluus

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

4 624,560

3 191,100

0

69,00 %

462,456

PT

JAX/08C.

Stauriid ja seotud kaaspüük

VIIIc

2 281,270

1 778,700

0

77,97 %

228,127

PT

JAX/09.

Stauriid ja seotud kaaspüük

IX

22 413,800

20 088,700

0

89,63 %

2 241,380

PT

LEZ/8C3411

Megrimid

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

106,200

81,300

0

76,55 %

10,620

PT

NEP/9/3411

Norra salehomaar

IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

204,500

202,200

0

98,88 %

2,300

PT

SBR/09-

Besuugo

IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

184,200

109,800

0

59,61 %

18,420

PT

SBR/10-

Besuugo

X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

1 128,000

571,700

0

50,68 %

112,800

SE

COD/3DX32.

Tursk

Alarajoonide 25–32 ELi veed

16 032,100

0

5 287,710

32,98 %

1 603,210

SE

HAD/2AC4.

Kilttursk

IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed

28,500

17,570

0

61,65 %

2,850

SE

HER/1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed

57,340

50,550

0

88,16 %

5,734

SE

HER/30/31.

Räim

Alarajoonid 30–31

11 892,500

0

10 937,740

91,97 %

954,760

SE

HER/3D-R30

Räim

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 ELi veed

29 272,000

0

28 830,000

98,49 %

442,000

SE

HKE/3A/BCD

Euroopa merluus

IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed

178,400

27,060

0

15,17 %

17,840

SE

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

677,300

0

0

0 %

67,730

SE

LIN/04-C.

Harilik molva

IV püügipiirkonna ELi veed

11,100

0,240

0

2,16 %

1,110

SE

LIN/3A/BCD

Harilik molva

IIIa püügipiirkond, IIIbcd püügipiirkonna ELi veed

27,300

11,700

0

42,86 %

2,730

SE

MAC/2A34.

Harilik makrell

IIIa ja IV püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ja IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ELi veed

2 941,540

2 101,050

829,280

99,62 %

11,210

SE

NEP/3A/BCD

Norra salehomaar

IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed

1 538,400

1 124,740

0

73,11 %

153,840

SE

PRA/2AC4-C

Harilik süvameregarneel

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

101,300

0

0

0 %

10,130

SE

SOL/3A/BCD

Harilik merikeel

IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed

57,340

54,250

0

94,61 %

3,090

SE

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 ELi veed

50 490,000

0

50 489,430

100,00 %

0,570

SE

USK/04-C.

Meriluts

IV püügipiirkonna ELi veed

6,600

0

0

0 %

0,660

SE

USK/3A/BCD

Meriluts

IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed

7,700

1,030

0

13,38 %

0,770

SE

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

29,710

26,710

0

89,90 %

2,971

UK

ALF/3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

11,100

1,400

0

12,61 %

1,110

UK

ANF/07.

Merikuratlased

VII

6 533,860

6 152,200

197,500

97,18 %

184,160

UK

ANF/2AC4-C

Merikuratlased

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

7 893,800

4 778,900

314,100

64,52 %

789,380

UK

ARU/1/2.

Põhjaatlandi hõbekala

I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

43,600

0

0

0 %

4,360

UK

ARU/34-C

Põhjaatlandi hõbekala

III ja IV püügipiirkonna ELi veed

17,900

0

0

0 %

1,790

UK

ARU/567.

Põhjaatlandi hõbekala

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

45,700

0

0

0 %

4,570

UK

BLI/5B67-

Sinine molva

Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

253,560

203,600

0

80,30 %

25,356

UK

BSF/56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

76,860

56,900

0

74,03 %

7,686

UK

COD/07A.

Tursk

VIIa

120,400

107,400

0

89,20 %

12,040

UK

COD/07D.

Tursk

VIId

179,150

99,800

0

55,71 %

17,915

UK

COD/7XAD34

Tursk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond ning CECAFi piirkonna 34.1.1 ELi veed

883,500

548,100

0

62,04 %

88,350

UK

GFB/1012-

Lima-niituimluts

X ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

10,000

0

0

0 %

1,000

UK

GFB/1234-

Lima-niituimluts

I, II, III ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

14,500

2,100

0

14,48 %

1,450

UK

GFB/567-

Lima-niituimluts

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

679,100

251,300

0

37,00 %

67,910

UK

GHL/2A-C46

Süvalest

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed; Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

535,000

344,500

0

64,39 %

53,500

UK

HAD/07A.

Kilttursk

VIIa

615,000

154,400

0

25,11 %

61,500

UK

HAD/2AC4.

Kilttursk

IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed

33 209,290

29 446,500

3 498,100

99,20 %

264,690

UK

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

3 926,500

3 875,900

0

98,71 %

50,600

UK

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

1 097,800

595,400

0

54,24 %

109,780

UK

HER/07A/MM

Heeringas

VIIa

5 012,700

5 000,200

0

99,75 %

12,500

UK

HER/5B6ANB

Heeringas

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

16 314,850

15 734,300

0

96,44 %

580,550

UK

HER/7G-K.

Heeringas

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

23,800

1,200

0

5,04 %

2,380

UK

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

1 838,900

1 658,000

0

90,16 %

180,900

UK

HKE/571214

Euroopa merluus

VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

6 527,800

5 224,300

86,300

81,35 %

652,780

UK

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

7 909,400

6 788,600

0

85,83 %

790,940

UK

LEZ/07.

Megrimid

VII

3 212,050

3 055,400

0

95,12 %

156,650

UK

LEZ/2AC4-C

Megrimid

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

2 043,600

1 686,900

0

82,55 %

204,360

UK

LEZ/56-14

Megrimid

Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1 179,300

527,400

0

44,72 %

117,930

UK

LIN/04-C.

Harilik molva

IV püügipiirkonna ELi veed

2 172,400

2 069,100

0

95,24 %

103,300

UK

LIN/1/2.

Harilik molva

I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

8,900

0,800

0

8,99 %

0,890

UK

LIN/6X14.

Harilik molva

VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

2 872,800

2 365,700

0

82,35 %

287,280

UK

MAC/2A34.

Harilik makrell

IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed

1 364,600

795,400

546,700

98,35 %

22,500

UK

NEP/07.

Norra salehomaar

VII

7 740,000

6 872,000

118,200

90,31 %

749,800

UK

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

15 949,850

8 423,600

0

52,81 %

1 594,985

UK

NEP/5BC6.

Norra salehomaar

VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

17 698,500

12 826,800

0

72,47 %

1 769,850

UK

PLE/07A.

Atlandi merilest

VIIa

519,600

90,000

0

17,32 %

51,960

UK

PLE/7DE.

Atlandi merilest

VIId ja VIIe

1 822,400

1 680,400

0

92,21 %

142,000

UK

POK/56-14

Põhjaatlandi süsikas

VI püügipiirkond, Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

4 485,830

3 647,500

0

81,31 %

448,583

UK

PRA/2AC4-C

Harilik süvameregarneel

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

730,700

0,200

0

0,03 %

73,070

UK

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

192,900

6,000

0

3,11 %

19,290

UK

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

11,400

0

0

0 %

1,140

UK

SBR/10-

Besuugo

X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

10,100

0

0

0 %

1,010

UK

SBR/678-

Besuugo

VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

5,400

0,400

0

7,41 %

0,540

UK

SOL/07D.

Harilik merikeel

VIId

1 233,200

604,900

0

49,05 %

123,320

UK

SOL/07E.

Harilik merikeel

VIIe

581,300

536,900

0

92,36 %

44,400

UK

SOL/24-C.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna ELi veed

976,200

857,800

0

87,87 %

97,620

UK

SOL/7HJK.

Harilik merikeel

VIIh, VIIj ja VIIk

74,800

46,600

0

62,30 %

7,480

UK

USK/04-C.

Meriluts

IV püügipiirkonna ELi veed

105,300

74,600

0

70,85 %

10,530

UK

USK/567EI.

Meriluts

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

264,760

77,800

0

29,39 %

26,476

UK

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

14 939,800

13 498,600

0

90,35 %

1 441,200

UK

WHG/07A.

Merlang

VIIa

31,700

20,200

0

63,72 %

3,170

UK

WHG/56-14

Merlang

VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

164,100

118,500

0

72,21 %

16,410

UK

WHG/7X7A-C

Merlang

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

2 095,000

1 379,600

0

65,85 %

209,500

---

(1)  Liikmesriigile asjakohaste püügivõimaluste määruste alusel kehtestatud kvoodid pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59) artikli 20 lõike 5 kohase püügivõimaluste vahetamise, määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohase kvootide ülekandmise ja/või nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37 ja 105 kohase püügivõimaluste ümberjaotamise või vähendamise arvessevõtmist (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

---

| 17.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 147/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 147/68

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 521/2014,

16. mai 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. mai 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 41,3 |
| MK | 84,5 |
| TR | 65,9 |
| ZZ | 63,9 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 41,5 |
| TR | 125,0 |
| ZZ | 69,3 |
| 0709 93 10 | TR | 113,0 |
| ZZ | 113,0 |
| 0805 10 20 | EG | 44,1 |
| IL | 74,1 |
| MA | 40,7 |
| TN | 68,6 |
| TR | 53,3 |
| ZZ | 56,2 |
| 0805 50 10 | TR | 85,1 |
| ZZ | 85,1 |
| 0808 10 80 | AR | 100,1 |
| BR | 88,0 |
| CL | 102,6 |
| CN | 127,0 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 135,5 |
| US | 190,9 |
| UY | 78,1 |
| ZA | 98,2 |
| ZZ | 105,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

41,3

MK

84,5

TR

65,9

ZZ

63,9

0707 00 05

AL

41,5

MK

41,5

TR

125,0

ZZ

69,3

0709 93 10

TR

113,0

ZZ

113,0

0805 10 20

EG

44,1

IL

74,1

MA

40,7

TN

68,6

TR

53,3

ZZ

56,2

0805 50 10

TR

85,1

ZZ

85,1

0808 10 80

AR

100,1

BR

88,0

CL

102,6

CN

127,0

MK

32,3

NZ

135,5

US

190,9

UY

78,1

ZA

98,2

ZZ

105,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 17.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 147/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 147/70

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS EUTM MALI/2/2014,

13. mai 2014,

millega kiidetakse heaks kolmandate riikide panus Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavale Euroopa Liidu sõjalisele missioonile (EUTM Mali)

(2014/285/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 17. jaanuari 2013. aasta otsust 2013/34/ÜVJP, mis käsitleb Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavat Euroopa Liidu sõjalist missiooni (EUTM Mali), (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsuse 2013/34/ÜVJP artikli 8 lõikele 2 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kolmandate riikide pakutava osaluse vastuvõtmise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsuse 2013/34/ÜVJP artikli 8 lõikele 2 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kolmandate riikide pakutava osaluse vastuvõtmise kohta.

| (2) | Tulenevalt ELi missiooni ülema soovitusest Gruusia, Moldova Vabariigi ja Montenegro panuste kohta ning Euroopa Liidu Sõjalise Komitee nõuannetest, tuleks Gruusia, Moldova Vabariigi ja Montenegro panused vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Tulenevalt ELi missiooni ülema soovitusest Gruusia, Moldova Vabariigi ja Montenegro panuste kohta ning Euroopa Liidu Sõjalise Komitee nõuannetest, tuleks Gruusia, Moldova Vabariigi ja Montenegro panused vastu võtta.

| (3) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises, |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Gruusia, Moldova Vabariigi ja Montenegro panused Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavale Euroopa Liidu sõjalisele missioonile (EUTM Mali) kiidetakse heaks ning neid käsitatakse olulistena.

2.   Gruusia, Moldova Vabariik ja Montenegro vabastatakse rahalise toetuse maksmisest EUTM Mali eelarvesse.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 13. mai 2014

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  ELT L 14, 18.1.2013, lk 19.

1

---

| 17.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 147/71 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 147/71

---

KOMISJONI DELEGEERITUD OTSUS,

10. märts 2014,

millega kehtestatakse tingimused ja kriteeriumid, mida Euroopa tugivõrgustikud ja nendega ühineda soovivad tervishoiuteenuste osutajad peavad täitma

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/286/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, (1) eriti selle artikli 12 lõike 4 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2011/24/EL artiklis 12 on sätestatud, et komisjon toetab liikmesriike Euroopa tugivõrgustike (edaspidi „võrgustikud”) väljaarendamisel liikmesriikide tervishoiuteenuste osutajate ja ekspertkeskuste vahel, eelkõige haruldaste haiguste valdkonnas (2). Selleks võtab komisjon vastu üksikasjalike kriteeriumide ja tingimuste loetelu, mida Euroopa tugivõrgustikud ja nendega ühineda soovivad tervishoiuteenuste osutajad peavad täitma, kui nad soovivad saada võrgustiku liikmeks (edaspidi „liige”). Võrgustikud peaksid parandama juurdepääsu diagnoosile ja ravile ning kvaliteetsete tervishoiuteenuste osutamist kõikidele patsientidele, kelle terviseseisund nõuab erilist ressursside ja eksperditeadmiste koondamist, ning need võiksid olla ka meditsiinikoolituse ja -uuringute, teabe jagamise ja hindamise teabekeskusteks, eriti haruldaste haiguste korral. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2011/24/EL artiklis 12 on sätestatud, et komisjon toetab liikmesriike Euroopa tugivõrgustike (edaspidi „võrgustikud”) väljaarendamisel liikmesriikide tervishoiuteenuste osutajate ja ekspertkeskuste vahel, eelkõige haruldaste haiguste valdkonnas (2). Selleks võtab komisjon vastu üksikasjalike kriteeriumide ja tingimuste loetelu, mida Euroopa tugivõrgustikud ja nendega ühineda soovivad tervishoiuteenuste osutajad peavad täitma, kui nad soovivad saada võrgustiku liikmeks (edaspidi „liige”). Võrgustikud peaksid parandama juurdepääsu diagnoosile ja ravile ning kvaliteetsete tervishoiuteenuste osutamist kõikidele patsientidele, kelle terviseseisund nõuab erilist ressursside ja eksperditeadmiste koondamist, ning need võiksid olla ka meditsiinikoolituse ja -uuringute, teabe jagamise ja hindamise teabekeskusteks, eriti haruldaste haiguste korral.

| (2) | Direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 2 kohaselt peab iga võrgustik valima vähemalt kolm direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõikes 2 loetletud eesmärki ning tõestama, et evib vajalikku pädevust nende tõhusaks täitmiseks. Lisaks peavad võrgustikud täitma ülesandeid ja tingimusi, mis on sätestatud direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punkti a alapunktides i–vi. Käesolevas otsuses sätestatakse konkreetsed kriteeriumid ja tingimused, millega tagatakse, et võrgustikud neid ülesandeid täidavad. Kõnealused kriteeriumid ja tingimused peaksid olema võrgustike moodustamise ja hindamise aluseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 2 kohaselt peab iga võrgustik valima vähemalt kolm direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõikes 2 loetletud eesmärki ning tõestama, et evib vajalikku pädevust nende tõhusaks täitmiseks. Lisaks peavad võrgustikud täitma ülesandeid ja tingimusi, mis on sätestatud direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punkti a alapunktides i–vi. Käesolevas otsuses sätestatakse konkreetsed kriteeriumid ja tingimused, millega tagatakse, et võrgustikud neid ülesandeid täidavad. Kõnealused kriteeriumid ja tingimused peaksid olema võrgustike moodustamise ja hindamise aluseks.

| (3) | Kriteeriumide ja tingimuste hulgas, mis on vajalikud, et võrgustikud saaksid täita direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõikes 2 sätestatud kohaldatavaid eesmärke, kehtestatakse käesoleva otsusega ka võrgustike juhtimise ja koordineerimise kriteeriumid, mis peaksid tagama võrgustike läbipaistva ja tõhusa toimimise. Kuigi võrgustikud peaksid saama kasutada erinevat töökorraldust, on asjakohane nõuda, et kõik võrgustikud valiksid ühe oma liikme koordineerivaks liikmeks. Koordineeriv liige nimetab ühe isiku võrgustiku koordinaatoriks (edaspidi „koordinaator”). Koordinaator peaks alluma võrgustiku juhatusele (edaspidi „juhatus”), mis koosneb iga võrgustiku liikme esindajast. Juhatus vastutab kodukorra, tööplaanide, eduaruannete ja muude võrgustiku tegevusega seotud dokumentide koostamise ja vastuvõtmise eest. Koordinaator, keda abistab juhatus, peaks toetama ja lihtsustama koordineerimist võrgustiku sees ja teiste tervishoiuteenuste osutajatega. |
| --- | --- |

(3)

Kriteeriumide ja tingimuste hulgas, mis on vajalikud, et võrgustikud saaksid täita direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõikes 2 sätestatud kohaldatavaid eesmärke, kehtestatakse käesoleva otsusega ka võrgustike juhtimise ja koordineerimise kriteeriumid, mis peaksid tagama võrgustike läbipaistva ja tõhusa toimimise. Kuigi võrgustikud peaksid saama kasutada erinevat töökorraldust, on asjakohane nõuda, et kõik võrgustikud valiksid ühe oma liikme koordineerivaks liikmeks. Koordineeriv liige nimetab ühe isiku võrgustiku koordinaatoriks (edaspidi „koordinaator”). Koordinaator peaks alluma võrgustiku juhatusele (edaspidi „juhatus”), mis koosneb iga võrgustiku liikme esindajast. Juhatus vastutab kodukorra, tööplaanide, eduaruannete ja muude võrgustiku tegevusega seotud dokumentide koostamise ja vastuvõtmise eest. Koordinaator, keda abistab juhatus, peaks toetama ja lihtsustama koordineerimist võrgustiku sees ja teiste tervishoiuteenuste osutajatega.

| (4) | Kõrgelt spetsialiseeritud tervishoiuteenuste osutamine, mis on üks kriteerium, mida võrgustikud peavad täitma, peaks põhinema kvaliteetsetel, kättesaadavatel ja kulutõhusatel tervishoiuteenustel. See nõuab kõrgelt kvalifitseeritud ja kogenud multidistsiplinaarseid tervishoiuteenuste ekspertide rühmi ja tõenäoliselt kõrge tasemega spetsiaalseid meditsiiniseadmeid või taristuid, mis tähendab ressursside koondamist. |
| --- | --- |

(4)

Kõrgelt spetsialiseeritud tervishoiuteenuste osutamine, mis on üks kriteerium, mida võrgustikud peavad täitma, peaks põhinema kvaliteetsetel, kättesaadavatel ja kulutõhusatel tervishoiuteenustel. See nõuab kõrgelt kvalifitseeritud ja kogenud multidistsiplinaarseid tervishoiuteenuste ekspertide rühmi ja tõenäoliselt kõrge tasemega spetsiaalseid meditsiiniseadmeid või taristuid, mis tähendab ressursside koondamist.

| (5) | Võrgustiku liikmesust taotlevad tervishoiuteenuste osutajad peavad tõendama, et nad vastavad käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumidele ja tingimustele. Need kriteeriumid ja tingimused peaksid tagama, et tervishoiuteenuseid osutatakse võimalikult kõrgete kvaliteedikriteeriumide ja kättesaadavate kliiniliste tõendite alusel. |
| --- | --- |

(5)

Võrgustiku liikmesust taotlevad tervishoiuteenuste osutajad peavad tõendama, et nad vastavad käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumidele ja tingimustele. Need kriteeriumid ja tingimused peaksid tagama, et tervishoiuteenuseid osutatakse võimalikult kõrgete kvaliteedikriteeriumide ja kättesaadavate kliiniliste tõendite alusel.

| (6) | Tervishoiuteenuse osutajatelt nõutavad kriteeriumid ja tingimused sõltuvad haigustest või seisunditest, mida käsitletakse selles võrgustikus, mille liikmeks soovitakse saada. Seetõttu on vajalik kehtestada kaht tüüpi kriteeriumid ja tingimused: esiteks horisontaalsed kriteeriumid ja tingimused, mida peavad täitma kõik võrgustikuga ühineda soovivad tervishoiuteenuste osutajad, hoolimata oma pädevuse valdkonnast või osutatavast meditsiinilisest protseduurist või ravist, ning teiseks kriteeriumid ja tingimused, mis võivad varieeruda sõltuvalt konkreetsest eksperditeadmiste valdkonnast, haigusest või seisundist, mida käsitletakse selles võrgustikus, millega liituda soovitakse. |
| --- | --- |

(6)

Tervishoiuteenuse osutajatelt nõutavad kriteeriumid ja tingimused sõltuvad haigustest või seisunditest, mida käsitletakse selles võrgustikus, mille liikmeks soovitakse saada. Seetõttu on vajalik kehtestada kaht tüüpi kriteeriumid ja tingimused: esiteks horisontaalsed kriteeriumid ja tingimused, mida peavad täitma kõik võrgustikuga ühineda soovivad tervishoiuteenuste osutajad, hoolimata oma pädevuse valdkonnast või osutatavast meditsiinilisest protseduurist või ravist, ning teiseks kriteeriumid ja tingimused, mis võivad varieeruda sõltuvalt konkreetsest eksperditeadmiste valdkonnast, haigusest või seisundist, mida käsitletakse selles võrgustikus, millega liituda soovitakse.

| (7) | Horisontaalsete ja struktuursete kriteeriumide hulgas on võrgustiku eesmärkide täitmise tagamiseks olulised need, mis on seotud patsientide võimestamise ja patsiendikeskse hooldusega, korralduse, juhtimise ja talitluspidevusega ning teadusuuringute ja koolituse pakkumisega. |
| --- | --- |

(7)

Horisontaalsete ja struktuursete kriteeriumide hulgas on võrgustiku eesmärkide täitmise tagamiseks olulised need, mis on seotud patsientide võimestamise ja patsiendikeskse hooldusega, korralduse, juhtimise ja talitluspidevusega ning teadusuuringute ja koolituse pakkumisega.

| (8) | Täiendavad horisontaalsed ja struktuursed kriteeriumid ja tingimused, mis on seotud teadmiste vahetamisega, infosüsteemide ja e-tervise vahenditega, peaksid aitama arendada, jagada ja levitada teavet ja teadmisi ning parandama haiguste diagnoosimist ja ravi võrgustike sees ja neist väljaspool ning aitama teha tihedat koostööd teiste ekspertkeskuste ja võrgustikega riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil. Semantiliselt ühilduvad ja koostalitlusvõimelised info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) süsteemid hõlbustaks tervise- ja patsiendiandmete vahetust ning ühiste andmebaaside ja registrite loomist ja käitamist. |
| --- | --- |

(8)

Täiendavad horisontaalsed ja struktuursed kriteeriumid ja tingimused, mis on seotud teadmiste vahetamisega, infosüsteemide ja e-tervise vahenditega, peaksid aitama arendada, jagada ja levitada teavet ja teadmisi ning parandama haiguste diagnoosimist ja ravi võrgustike sees ja neist väljaspool ning aitama teha tihedat koostööd teiste ekspertkeskuste ja võrgustikega riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil. Semantiliselt ühilduvad ja koostalitlusvõimelised info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) süsteemid hõlbustaks tervise- ja patsiendiandmete vahetust ning ühiste andmebaaside ja registrite loomist ja käitamist.

| (9) | Võrgustike eduka toimimise seisukohast on ülimalt oluline terviseandmete ja muu patsiendiinfo ning ühtlasi ka patsiendi eest vastutava tervishoiutöötaja andmete tõhus ja turvaline vahetamine. Andmevahetus peaks eelkõige toimuma kooskõlas kindlaksmääratud eesmärkide, vajalikkuse ja töötlemise õiguslike alustega ning sellega peaksid kaasnema asjakohased kaitsemeetmed ja andmesubjekti õigused. Isikuandmeid tuleks töödelda Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (3) kohaselt. |
| --- | --- |

(9)

Võrgustike eduka toimimise seisukohast on ülimalt oluline terviseandmete ja muu patsiendiinfo ning ühtlasi ka patsiendi eest vastutava tervishoiutöötaja andmete tõhus ja turvaline vahetamine. Andmevahetus peaks eelkõige toimuma kooskõlas kindlaksmääratud eesmärkide, vajalikkuse ja töötlemise õiguslike alustega ning sellega peaksid kaasnema asjakohased kaitsemeetmed ja andmesubjekti õigused. Isikuandmeid tuleks töödelda Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (3) kohaselt.

| (10) | Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida tunnustatakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, nagu on osutatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6, pidades eelkõige silmas inimväärikust, õigust isikupuutumatusele, õigust isikuandmete kaitsele ja arstiabi kättesaadavust. Käesolevat otsust peavad liikmesriigid kohaldama vastavalt hartaga tagatud õigustele ja põhimõtetele. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida tunnustatakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, nagu on osutatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6, pidades eelkõige silmas inimväärikust, õigust isikupuutumatusele, õigust isikuandmete kaitsele ja arstiabi kättesaadavust. Käesolevat otsust peavad liikmesriigid kohaldama vastavalt hartaga tagatud õigustele ja põhimõtetele.

| (11) | Eelkõige nõutakse hartas, et bioloogia ja meditsiini valdkonnas tuleb kinni pidada asjaomase isiku vaba ja teadva nõusoleku põhimõttest. Kuna kliinilised uuringud võiksid olla üks võrgustike töövaldkond, on oluline tuletada meelde, et kliinilistes uuringutes osalejate kaitsmise eeskirjad on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/20/EÜ (4). |
| --- | --- |

(11)

Eelkõige nõutakse hartas, et bioloogia ja meditsiini valdkonnas tuleb kinni pidada asjaomase isiku vaba ja teadva nõusoleku põhimõttest. Kuna kliinilised uuringud võiksid olla üks võrgustike töövaldkond, on oluline tuletada meelde, et kliinilistes uuringutes osalejate kaitsmise eeskirjad on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/20/EÜ (4).

| (12) | Võrgustike raames isikuandmete vahetamise tagamiseks tuleks andmetöötlusest teadva nõusoleku menetlust lihtsustada, kasutades üht ühist nõusoleku näidist, mis peab vastama direktiivis 95/46/EÜ sätestatud nõuetele andmesubjekti nõusoleku kohta. |
| --- | --- |

(12)

Võrgustike raames isikuandmete vahetamise tagamiseks tuleks andmetöötlusest teadva nõusoleku menetlust lihtsustada, kasutades üht ühist nõusoleku näidist, mis peab vastama direktiivis 95/46/EÜ sätestatud nõuetele andmesubjekti nõusoleku kohta.

| (13) | Kriteeriumid ja tingimused, mis on seotud teadmiste, kliinilise tava, kvaliteedi, patsiendi ohutuse ja hindamisega peaksid aitama arendada ja levitada parimaid tavasid kvaliteedi ja ohutuse võrdlusnäitajate kohta. Samuti peaksid tugivõrgustikud pakkuma kõrget eksperditeadmiste taset ning võimaldama heade tavade suuniseid, rakendama tulemustele suunatud meetmeid ja kvaliteedikontrolli ning järgima multidistsiplinaarset lähenemist, nagu on nõutud direktiiv 2011/24/EL artikli 12 lõikes 4. |
| --- | --- |

(13)

Kriteeriumid ja tingimused, mis on seotud teadmiste, kliinilise tava, kvaliteedi, patsiendi ohutuse ja hindamisega peaksid aitama arendada ja levitada parimaid tavasid kvaliteedi ja ohutuse võrdlusnäitajate kohta. Samuti peaksid tugivõrgustikud pakkuma kõrget eksperditeadmiste taset ning võimaldama heade tavade suuniseid, rakendama tulemustele suunatud meetmeid ja kvaliteedikontrolli ning järgima multidistsiplinaarset lähenemist, nagu on nõutud direktiiv 2011/24/EL artikli 12 lõikes 4.

| (14) | Liikmesriik, kellel ei ole liiget asjaomases võrgustikus, võib määrata tervishoiuteenuste osutaja spetsiaalseks ühenduslüliks asjaomase võrgustikuga, kasutades läbipaistvat ja üksikasjalikku menetlust. Tervishoiuteenuste osutajad võib määrata kas assotsieerunud riiklikeks keskusteks, mis keskenduvad tervishoiuteenuste osutamisele, või koostööd tegevateks riiklikeks keskusteks, mis keskenduvad eelkõige teadmistele ja vahenditele, et parandada ravi kvaliteeti. Liikmesriigid võivad kõigi võrgustike puhul määrata ka riikliku koordineerimispunkti. See võiks aidata liikmesriikidel järgida direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 3 punkti a, eriti kui võrgustiku eesmärgid on loetletud direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 2 punktides f ja h. Koordinaator peaks hõlbustama koostööd võrgustikuga seotud tervishoiuteenuste osutajatega. Kõnealused tervishoiuteenuste osutajad peavad toetama võrgustiku eesmärke ja järgima selle eeskirju ning jagama tööd, mis on seotud võrgustiku koostöötegevustega, |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriik, kellel ei ole liiget asjaomases võrgustikus, võib määrata tervishoiuteenuste osutaja spetsiaalseks ühenduslüliks asjaomase võrgustikuga, kasutades läbipaistvat ja üksikasjalikku menetlust. Tervishoiuteenuste osutajad võib määrata kas assotsieerunud riiklikeks keskusteks, mis keskenduvad tervishoiuteenuste osutamisele, või koostööd tegevateks riiklikeks keskusteks, mis keskenduvad eelkõige teadmistele ja vahenditele, et parandada ravi kvaliteeti. Liikmesriigid võivad kõigi võrgustike puhul määrata ka riikliku koordineerimispunkti. See võiks aidata liikmesriikidel järgida direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 3 punkti a, eriti kui võrgustiku eesmärgid on loetletud direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 2 punktides f ja h. Koordinaator peaks hõlbustama koostööd võrgustikuga seotud tervishoiuteenuste osutajatega. Kõnealused tervishoiuteenuste osutajad peavad toetama võrgustiku eesmärke ja järgima selle eeskirju ning jagama tööd, mis on seotud võrgustiku koostöötegevustega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega kehtestatakse

| a) | kriteeriumid ja tingimused, mida direktiivi 2011/24/EL artiklis 12 osutatud võrgustikud peavad täitma, ning |
| --- | --- |

a)

kriteeriumid ja tingimused, mida direktiivi 2011/24/EL artiklis 12 osutatud võrgustikud peavad täitma, ning

| b) | kriteeriumid ja tingimused, mida peavad täitma tervishoiuteenuste osutajad, kes soovivad liituda direktiivi 2011/24/EL artiklis 12 osutatud võrgustikuga. |
| --- | --- |

b)

kriteeriumid ja tingimused, mida peavad täitma tervishoiuteenuste osutajad, kes soovivad liituda direktiivi 2011/24/EL artiklis 12 osutatud võrgustikuga.

Artikkel 2

Mõisted

Lisaks direktiivi 2011/24/EL artiklis 3 määratletud mõistetele kasutatakse käesolevas otsuses järgmisi mõisteid:

| a) | „võrgustiku liige” — tervishoiuteenuste osutaja, kes vastab käesoleva otsuse artiklis 5 sätestatud kriteeriumide ja tingimuste loetelule ja kes on võetud võrgustiku liikmeks; |
| --- | --- |

a)

„võrgustiku liige” — tervishoiuteenuste osutaja, kes vastab käesoleva otsuse artiklis 5 sätestatud kriteeriumide ja tingimuste loetelule ja kes on võetud võrgustiku liikmeks;

| b) | „kitsalt spetsialiseeritud tervishoiuteenused” — tervishoiuteenused, mis hõlmavad keeruka konkreetse haiguse või kliinilise seisundi diagnoosimist, ravi või käsitlemist ning suuri ravi- ja ressursikulusid; |
| --- | --- |

b)

„kitsalt spetsialiseeritud tervishoiuteenused” — tervishoiuteenused, mis hõlmavad keeruka konkreetse haiguse või kliinilise seisundi diagnoosimist, ravi või käsitlemist ning suuri ravi- ja ressursikulusid;

| c) | „kompleksne haigus või seisund” — teatav haigus või tervisehäire, mis ühendab mitmeid faktoreid, sümptomeid või märke ning nõuab multidistsiplinaarset lähenemist ja hästi kavandatud teenuste korraldust aja jooksul, sest sellega kaasneb üks või mitu järgmistest asjaoludest:






  — | palju võimalikke diagnoose või ravivõimalusi ja komorbiidsust; |
| --- | --- | --- |

c)

„kompleksne haigus või seisund” — teatav haigus või tervisehäire, mis ühendab mitmeid faktoreid, sümptomeid või märke ning nõuab multidistsiplinaarset lähenemist ja hästi kavandatud teenuste korraldust aja jooksul, sest sellega kaasneb üks või mitu järgmistest asjaoludest:

—

palju võimalikke diagnoose või ravivõimalusi ja komorbiidsust;

| — | kliiniliste ja diagnostiliste testide andmete keeruline tõlgendatavus; |
| --- | --- |

—

kliiniliste ja diagnostiliste testide andmete keeruline tõlgendatavus;

| — | suur oht komplikatsioonideks, haigestumuseks või suremuseks probleemi, diagnostika või ravi tõttu; |
| --- | --- |

—

suur oht komplikatsioonideks, haigestumuseks või suremuseks probleemi, diagnostika või ravi tõttu;

| d) | „multidistsiplinaarne tervishoiuteenuste ekspertide rühm” — rühm erinevate valdkondade tervishoiutöötajaid, kes ühendavad oskused ja ressursid, ning kellest igaüks osutab konkreetseid teenuseid ja teeb koostööd sama juhtumi raames ning koordineerib patsiendile pakutavaid tervishoiuteenuseid; |
| --- | --- |

d)

„multidistsiplinaarne tervishoiuteenuste ekspertide rühm” — rühm erinevate valdkondade tervishoiutöötajaid, kes ühendavad oskused ja ressursid, ning kellest igaüks osutab konkreetseid teenuseid ja teeb koostööd sama juhtumi raames ning koordineerib patsiendile pakutavaid tervishoiuteenuseid;

| e) | „teadev nõusolek Euroopa tugivõrgustiku raames” — mis tahes vabalt antud, konkreetne, teadev ja selgesõnaline subjekti tahte avaldus, millega ta, kas avalduse vormis või nõus olles, lubab vahetada oma isiklikke ja terviseandmeid tervishoiuteenuse osutajate ning Euroopa tugivõrgustiku liikmete vahel, nagu on ette nähtud käesolevas delegeeritud otsuses. |
| --- | --- |

e)

„teadev nõusolek Euroopa tugivõrgustiku raames” — mis tahes vabalt antud, konkreetne, teadev ja selgesõnaline subjekti tahte avaldus, millega ta, kas avalduse vormis või nõus olles, lubab vahetada oma isiklikke ja terviseandmeid tervishoiuteenuse osutajate ning Euroopa tugivõrgustiku liikmete vahel, nagu on ette nähtud käesolevas delegeeritud otsuses.

II PEATÜKK

EUROOPA TUGIVÕRGUSTIKUD

Artikkel 3

Võrgustike kriteeriumid ja tingimused

Võrgustikud peavad vastama nendele I lisas sätestatud kriteeriumidele ja tingimustele, mis võimaldavad neil saavutada direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 2 kohased kohaldatavad eesmärgid.

Artikkel 4

Võrgustiku liikmesus

Võrgustikud koosnevad tervishoiuteenuste osutajatest, kes on määratletud võrgustiku liikmena. Iga võrgustiku puhul tegutseb üks liige koordinaatorina.

III PEATÜKK

TERVISHOIUTEENUSTE OSUTAJAD

Artikkel 5

Võrgustiku liikmesuse taotlemise kriteeriumid ja tingimused

Kõik taotlejad, kes soovivad asjaomases võrgustikus osaleda, peavad evima teadmisi ja asjatundlikkust või pakkuma diagnoosimist või ravi, mis keskendub just sellisele haigusele või seisundile, mis kuulub võrgustiku spetsialiseerumise valdkonda, ning täitma II lisas sätestatud kriteeriume ja tingimusi.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTE

Artikkel 6

Käesolev otsus jõustub kümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 10. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.

1

(2)  KOM(2008) 679 (lõplik)

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, 24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 81, 23.11.1995, lk 31).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/20/EÜ, 4. aprill 2001, liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (EÜT L 121, 1.5.2001, lk 34).

4

---

I LISA

KRITEERIUMID JA TINGIMUSED, MILLELE VÕRGUSTIKUD PEAVAD VASTAMA

| (1) | Selleks et võrgustikud saaksid täita direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 2 kohaseid kohaldatavaid eesmärke, peab iga võrgustik:






  a) | osutama kitsalt spetsialiseeritud tervishoiuteenuseid haruldaste või harva esinevate keeruliste haiguste ja seisundite puhul; |
| --- | --- | --- |

(1)

Selleks et võrgustikud saaksid täita direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 2 kohaseid kohaldatavaid eesmärke, peab iga võrgustik:

a)

osutama kitsalt spetsialiseeritud tervishoiuteenuseid haruldaste või harva esinevate keeruliste haiguste ja seisundite puhul;

| b) | omama selget juhtimise ja koordineerimise struktuuri, mis hõlmab vähemalt järgmist:






  i) | liikmete esindajad, kes esindavad neid võrgustiku raames. Iga liige peab oma esindaja valima enda personali hulka kuuluvate tervishoiutöötajate hulgast; |
| --- | --- | --- |

b)

omama selget juhtimise ja koordineerimise struktuuri, mis hõlmab vähemalt järgmist:

i)

liikmete esindajad, kes esindavad neid võrgustiku raames. Iga liige peab oma esindaja valima enda personali hulka kuuluvate tervishoiutöötajate hulgast;

| ii) | võrgustiku juhatus, kes vastutab selle juhtimise eest. Kõik võrgustiku liikmed peavad olema juhatuses esindatud; |
| --- | --- |

ii)

võrgustiku juhatus, kes vastutab selle juhtimise eest. Kõik võrgustiku liikmed peavad olema juhatuses esindatud;

| iii) | võrgustiku koordinaator, kes valitakse koordineeriva liikme personali hulka kuuluvate tervishoiutöötajate hulgast ning kes juhatab juhatuse koosolekuid ja esindab võrgustikku. |
| --- | --- |

iii)

võrgustiku koordinaator, kes valitakse koordineeriva liikme personali hulka kuuluvate tervishoiutöötajate hulgast ning kes juhatab juhatuse koosolekuid ja esindab võrgustikku.

| (2) | Direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punkti a alapunktis i sätestatud tingimuse täitmiseks („omavad teadmisi ja eksperditeadmisi, et diagnoosida, jälgida ja hallata patsiente nii palju kui võimalik tõendatult heade tulemustega”) peavad võrgustikud:






  a) | edendama kvaliteetset ja ohutut ravi teatavate haiguste või seisundite all kannatavate patsientide jaoks, soodustades täpset diagnoosimist, ravi, järelteenuseid ja patsientide haldamist kogu võrgustiku raames; |
| --- | --- | --- |

(2)

Direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punkti a alapunktis i sätestatud tingimuse täitmiseks („omavad teadmisi ja eksperditeadmisi, et diagnoosida, jälgida ja hallata patsiente nii palju kui võimalik tõendatult heade tulemustega”) peavad võrgustikud:

a)

edendama kvaliteetset ja ohutut ravi teatavate haiguste või seisundite all kannatavate patsientide jaoks, soodustades täpset diagnoosimist, ravi, järelteenuseid ja patsientide haldamist kogu võrgustiku raames;

| b) | võimestada ja kaasata patsiente, et parandada neile osutatavate tervishoiuteenuste ohutust ja kvaliteeti. |
| --- | --- |

b)

võimestada ja kaasata patsiente, et parandada neile osutatavate tervishoiuteenuste ohutust ja kvaliteeti.

| (3) | Direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punkti a alapunktis ii sätestatud tingimuse täitmiseks („järgivad multidistsiplinaarset lähenemist”) peavad võrgustikud:






  a) | määrama kindlaks multidistsiplinaarse töö valdkonnad ja parimad tavad; |
| --- | --- | --- |

(3)

Direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punkti a alapunktis ii sätestatud tingimuse täitmiseks („järgivad multidistsiplinaarset lähenemist”) peavad võrgustikud:

a)

määrama kindlaks multidistsiplinaarse töö valdkonnad ja parimad tavad;

| b) | koosnema multidistsiplinaarsete tervishoiuteenuste ekspertide rühmadest; |
| --- | --- |

b)

koosnema multidistsiplinaarsete tervishoiuteenuste ekspertide rühmadest;

| c) | pakkuma ja edendama multidistsiplinaarset nõustamist keeruliste juhtumite puhul. |
| --- | --- |

c)

pakkuma ja edendama multidistsiplinaarset nõustamist keeruliste juhtumite puhul.

| (4) | Direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punkti a alapunktis iii sätestatud tingimuse täitmiseks („pakuvad kõrget eksperditeadmiste taset ning on suutelised välja töötama heade tavade suuniseid ja rakendama tulemustele suunatud meetmeid ja kvaliteedikontrolli”) peavad võrgustikud:






  a) | vahetama, koguma ja levitama teadmisi, tõendeid ja eksperditeadmisi võrgustiku raames ja sellest väljaspool, eelkõige erinevate alternatiivide, terapeutiliste valikute ja parimate tavade kohta seoses teenuste osutamisega ja ravivõimalustega iga konkreetse haiguse või haigusseisundi puhul; |
| --- | --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punkti a alapunktis iii sätestatud tingimuse täitmiseks („pakuvad kõrget eksperditeadmiste taset ning on suutelised välja töötama heade tavade suuniseid ja rakendama tulemustele suunatud meetmeid ja kvaliteedikontrolli”) peavad võrgustikud:

a)

vahetama, koguma ja levitama teadmisi, tõendeid ja eksperditeadmisi võrgustiku raames ja sellest väljaspool, eelkõige erinevate alternatiivide, terapeutiliste valikute ja parimate tavade kohta seoses teenuste osutamisega ja ravivõimalustega iga konkreetse haiguse või haigusseisundi puhul;

| b) | edendama eksperditeadmisi ja toetama tervishoiuteenuste osutajaid, et viia tervishoiuteenuste osutamine kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil patsientidele lähemale; |
| --- | --- |

b)

edendama eksperditeadmisi ja toetama tervishoiuteenuste osutajaid, et viia tervishoiuteenuste osutamine kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil patsientidele lähemale;

| c) | töötama välja ravijuhendid ja piiriülesed patsientide käsitlusjuhendid ning neid rakendama; |
| --- | --- |

c)

töötama välja ravijuhendid ja piiriülesed patsientide käsitlusjuhendid ning neid rakendama;

| d) | kavandama ja rakendama tulemuste ja tulemuslikkuse näitajaid; |
| --- | --- |

d)

kavandama ja rakendama tulemuste ja tulemuslikkuse näitajaid;

| e) | arendama ja kasutama kvaliteedi, patsiendi ohutuse ja hindamise raamistikku. |
| --- | --- |

e)

arendama ja kasutama kvaliteedi, patsiendi ohutuse ja hindamise raamistikku.

| (5) | Direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punkti a alapunktis iv sätestatud tingimuse täitmiseks („annavad panuse teadustegevusse”) peavad võrgustikud:






  a) | määratlema ja täitma teadustöö lüngad; |
| --- | --- | --- |

(5)

Direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punkti a alapunktis iv sätestatud tingimuse täitmiseks („annavad panuse teadustegevusse”) peavad võrgustikud:

a)

määratlema ja täitma teadustöö lüngad;

| b) | edendama võrgustiku raames teadusuuringute alal tehtavat koostööd; |
| --- | --- |

b)

edendama võrgustiku raames teadusuuringute alal tehtavat koostööd;

| c) | tõhustama teadusuuringuid ja epidemioloogilist seiret ühiste registrite loomise kaudu. |
| --- | --- |

c)

tõhustama teadusuuringuid ja epidemioloogilist seiret ühiste registrite loomise kaudu.

| (6) | Direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punkti a alapunktis v sätestatud tingimuse täitmiseks („korraldavad õppe- ja koolitustegevust”) peavad võrgustikud:






  a) | määratlema ja täitma lüngad koolituse valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

(6)

Direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punkti a alapunktis v sätestatud tingimuse täitmiseks („korraldavad õppe- ja koolitustegevust”) peavad võrgustikud:

a)

määratlema ja täitma lüngad koolituse valdkonnas;

| b) | julgustama ja lihtsustama koolituse ning jätkuvate haridusprogrammide ja vahendite arendamist tervishoiuteenuse osutajate jaoks, kes osalevad raviahelas (nii võrgustiku sees kui ka väljaspool seda). |
| --- | --- |

b)

julgustama ja lihtsustama koolituse ning jätkuvate haridusprogrammide ja vahendite arendamist tervishoiuteenuse osutajate jaoks, kes osalevad raviahelas (nii võrgustiku sees kui ka väljaspool seda).

| (7) | Direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punkti a alapunktis vi sätestatud tingimuse täitmiseks („teevad tihedat koostööd teiste ekspertkeskuste ja -võrgustikega riigi ja rahvusvahelisel tasandil”) peavad võrgustikud:






  a) | vahetama ja levitama teadmisi ja parimaid tavasid, eelkõige toetades riiklikke keskusi ja võrgustikke; |
| --- | --- | --- |

(7)

Direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punkti a alapunktis vi sätestatud tingimuse täitmiseks („teevad tihedat koostööd teiste ekspertkeskuste ja -võrgustikega riigi ja rahvusvahelisel tasandil”) peavad võrgustikud:

a)

vahetama ja levitama teadmisi ja parimaid tavasid, eelkõige toetades riiklikke keskusi ja võrgustikke;

| b) | looma võrgustumise elemendid, näiteks kommunikatsioonivahendid ja meetodid ravijuhendite ja protokollide väljatöötamiseks; vahetama kliinilist teavet kooskõlas ELi andmekaitsealaste sätete ja riiklike rakendusmeetmetega, eelkõige direktiiviga 95/46/EÜ ja käesoleva delegeeritud otsuse artikliga 3; arendama koolitusalternatiive ja -mudeleid ning tegevuse ja koordineerimise tavasid jne; |
| --- | --- |

b)

looma võrgustumise elemendid, näiteks kommunikatsioonivahendid ja meetodid ravijuhendite ja protokollide väljatöötamiseks; vahetama kliinilist teavet kooskõlas ELi andmekaitsealaste sätete ja riiklike rakendusmeetmetega, eelkõige direktiiviga 95/46/EÜ ja käesoleva delegeeritud otsuse artikliga 3; arendama koolitusalternatiive ja -mudeleid ning tegevuse ja koordineerimise tavasid jne;

| c) | tegema koostööd assotsieerunud riiklike keskustega ja koostööd tegevate riiklike keskustega liikmesriikides, kes asjaomases võrgustikus esindatud ei ole, eriti kui võrgustiku eesmärgid on need, mis on loetletud direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 2 punktides f–h. |
| --- | --- |

c)

tegema koostööd assotsieerunud riiklike keskustega ja koostööd tegevate riiklike keskustega liikmesriikides, kes asjaomases võrgustikus esindatud ei ole, eriti kui võrgustiku eesmärgid on need, mis on loetletud direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 2 punktides f–h.

---

II LISA

KRITEERIUMID JA TINGIMUSED VÕRGUSTIKU LIIKMEKS KANDIDEERIJATELE

1.   Üldised kriteeriumid ja tingimused kõigi taotluse esitanud tervishoiuteenuste osutajate jaoks

Kõik võrgustikuga liituda soovijad peavad vastama järgmistele kriteeriumidele ja tingimustele.

| a) | Seoses patsientide võimestamise ja patsiendikeskse raviga peavad liituda soovivad tervishoiuteenuste osutajad:






  i) | kohaldama strateegiaid, et tagada tervishoiuteenuste patsiendikesksus ning patsientide õiguste (õigus teadvaks nõusolekuks; õigus saada oma tervisega seotud teavet; õigus saada juurdepääs oma haigusloole; õigus privaatsusele; õigus esitada kaebusi ja õigus saada hüvitist) kaitse ning õigus võimestamiseks ja osalemiseks (nt kliendisuhete haldamise strateegiad, patsientide harimise strateegiad ning patsientide ja nende pereliikmete aktiivse kaasamise strateegiad kogu tervishoiuteenuse osutamise jooksul); |
| --- | --- | --- |

a)

Seoses patsientide võimestamise ja patsiendikeskse raviga peavad liituda soovivad tervishoiuteenuste osutajad:

i)

kohaldama strateegiaid, et tagada tervishoiuteenuste patsiendikesksus ning patsientide õiguste (õigus teadvaks nõusolekuks; õigus saada oma tervisega seotud teavet; õigus saada juurdepääs oma haigusloole; õigus privaatsusele; õigus esitada kaebusi ja õigus saada hüvitist) kaitse ning õigus võimestamiseks ja osalemiseks (nt kliendisuhete haldamise strateegiad, patsientide harimise strateegiad ning patsientide ja nende pereliikmete aktiivse kaasamise strateegiad kogu tervishoiuteenuse osutamise jooksul);

| ii) | pakkuma selget ja läbipaistvat teavet kaebuste esitamise menetluse, õiguskaitsevahendite ja kahjunõuete vormide kohta, mis on kättesaadavad nii omamaiste kui ka välisriikide patsientide jaoks; |
| --- | --- |

ii)

pakkuma selget ja läbipaistvat teavet kaebuste esitamise menetluse, õiguskaitsevahendite ja kahjunõuete vormide kohta, mis on kättesaadavad nii omamaiste kui ka välisriikide patsientide jaoks;

| iii) | tagama patsiendi kogemuse aktiivse hindamise ja tagasiside selle kohta; |
| --- | --- |

iii)

tagama patsiendi kogemuse aktiivse hindamise ja tagasiside selle kohta;

| iv) | kohaldama isikuandmete kaitse eeskirju ja tagama juurdepääsu haiguslugudele ja kliinilise teabele kooskõlas ELi andmekaitse sätete ja riiklike rakendusmeetmetega, eelkõige direktiiviga 95/46/EÜ; |
| --- | --- |

iv)

kohaldama isikuandmete kaitse eeskirju ja tagama juurdepääsu haiguslugudele ja kliinilise teabele kooskõlas ELi andmekaitse sätete ja riiklike rakendusmeetmetega, eelkõige direktiiviga 95/46/EÜ;

| v) | tagama, et andmesubjekti teadev nõusolek vastab käesoleva delegeeritud otsuse artikli 2 punktis e sätestatud nõuetele, eelkõige sellega, et subjekt või tema seaduslik esindaja on teadva nõusoleku andnud vabalt, ühemõtteliselt ja selgesõnaliselt pärast seda, kui teda on teavitatud tema isiklike terviseandmete kasutamise otstarbest, olemusest, olulisusest ja tagajärgedest, kui isiku terviseandmeid vahetatakse käesoleva delegeeritud otsuse alusel, ja pärast seda, kui teda on teavitatud õigustest kehtivate andmekaitse eeskirjade raames. Antud nõusolek tuleks nõuetekohaselt dokumenteerida; |
| --- | --- |

v)

tagama, et andmesubjekti teadev nõusolek vastab käesoleva delegeeritud otsuse artikli 2 punktis e sätestatud nõuetele, eelkõige sellega, et subjekt või tema seaduslik esindaja on teadva nõusoleku andnud vabalt, ühemõtteliselt ja selgesõnaliselt pärast seda, kui teda on teavitatud tema isiklike terviseandmete kasutamise otstarbest, olemusest, olulisusest ja tagajärgedest, kui isiku terviseandmeid vahetatakse käesoleva delegeeritud otsuse alusel, ja pärast seda, kui teda on teavitatud õigustest kehtivate andmekaitse eeskirjade raames. Antud nõusolek tuleks nõuetekohaselt dokumenteerida;

| vi) | tagama läbipaistvuse, andes sealhulgas teavet kliiniliste tulemuste, ravivõimaluste ja kasutatud kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta. |
| --- | --- |

vi)

tagama läbipaistvuse, andes sealhulgas teavet kliiniliste tulemuste, ravivõimaluste ja kasutatud kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta.

| b) | Seoses korralduse, juhtimise ja talitluspidevusega peavad liituda soovivad tervishoiuteenuste osutajad:






  i) | kohaldama läbipaistvaid ja selgesõnalisi korralduse ja juhtimise eeskirju ja menetlusi, eelkõige piiriüleste patsientide haldamise puhul oma pädevusvaldkonnas; |
| --- | --- | --- |

b)

Seoses korralduse, juhtimise ja talitluspidevusega peavad liituda soovivad tervishoiuteenuste osutajad:

i)

kohaldama läbipaistvaid ja selgesõnalisi korralduse ja juhtimise eeskirju ja menetlusi, eelkõige piiriüleste patsientide haldamise puhul oma pädevusvaldkonnas;

| ii) | tagama tasude läbipaistvuse; |
| --- | --- |

ii)

tagama tasude läbipaistvuse;

| iii) | omama talitluspidevuse kava teatava ajavahemiku jaoks, millega tagatakse:






  — | vajaliku arstiabi osutamine ootamatu ressursside puudumise korral või vajaduse korral juurdepääs või saatekiri alternatiivsete ressursside kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

iii)

omama talitluspidevuse kava teatava ajavahemiku jaoks, millega tagatakse:

—

vajaliku arstiabi osutamine ootamatu ressursside puudumise korral või vajaduse korral juurdepääs või saatekiri alternatiivsete ressursside kasutamiseks;

| — | tervishoiuteenuste osutaja stabiilsuse, tehnilise võimekuse ja eksperditeadmiste säilitamine, näiteks personali haldamise kava ja tehnoloogia ajakohastamise abil; |
| --- | --- |

—

tervishoiuteenuste osutaja stabiilsuse, tehnilise võimekuse ja eksperditeadmiste säilitamine, näiteks personali haldamise kava ja tehnoloogia ajakohastamise abil;

| iv) | tagama koordineerimise ja tervishoiuteenuste osutaja lihtsa juurdepääsu muudele ressurssidele või eriosakondadele või teenustele, mis on vajalikud patsientide käsitlemiseks; |
| --- | --- |

iv)

tagama koordineerimise ja tervishoiuteenuste osutaja lihtsa juurdepääsu muudele ressurssidele või eriosakondadele või teenustele, mis on vajalikud patsientide käsitlemiseks;

| v) | omama häid üldteenuseid, nagu operatsioonisaalid, intensiivravi osakond, isolatsiooniosakond, traumapunkt ja laborid; |
| --- | --- |

v)

omama häid üldteenuseid, nagu operatsioonisaalid, intensiivravi osakond, isolatsiooniosakond, traumapunkt ja laborid;

| vi) | olema suuteline suhtlema asjaomaste järelteenuste pakkujatega, sealhulgas piiriülese suhtlemise võime. |
| --- | --- |

vi)

olema suuteline suhtlema asjaomaste järelteenuste pakkujatega, sealhulgas piiriülese suhtlemise võime.

| c) | Seoses teadusuuringute ja koolitusega peavad liituda soovivad tervishoiuteenuste osutajad:






  i) | olema võimelised pakkuma akadeemilist, ülikooli või spetsialisti taseme koolitust; |
| --- | --- | --- |

c)

Seoses teadusuuringute ja koolitusega peavad liituda soovivad tervishoiuteenuste osutajad:

i)

olema võimelised pakkuma akadeemilist, ülikooli või spetsialisti taseme koolitust;

| ii) | omama tehnilist, struktuurset ja inimvõimekust, pädevuste kombinatsiooni ja ressursse; |
| --- | --- |

ii)

omama tehnilist, struktuurset ja inimvõimekust, pädevuste kombinatsiooni ja ressursse;

| iii) | omama võimet teadusuuringuteks ning võrgustiku pädevusvaldkonnas tõestatud uurimiskogemust või -tulemusi riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

iii)

omama võimet teadusuuringuteks ning võrgustiku pädevusvaldkonnas tõestatud uurimiskogemust või -tulemusi riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil;

| iv) | teostama nii raviasutuse sees kui ka väljaspool seda eksperditeadmiste valdkonnaga seotud õpetamis- ja koolitustegevust, mille eesmärk on parandada samasse raviahelasse kuuluvate tervishoiuteenuste osutajate teadmisi ja tehnilist suutlikkust, näiteks arstide täiend- ja kaugõpet. |
| --- | --- |

iv)

teostama nii raviasutuse sees kui ka väljaspool seda eksperditeadmiste valdkonnaga seotud õpetamis- ja koolitustegevust, mille eesmärk on parandada samasse raviahelasse kuuluvate tervishoiuteenuste osutajate teadmisi ja tehnilist suutlikkust, näiteks arstide täiend- ja kaugõpet.

| d) | Seoses eksperditeadmiste vahetamisega, infosüsteemide ja e-tervise vahenditega peavad tervishoiuteenuste osutajad:






  i) | olema võimelised vahetama eksperditeadmisi teiste tervishoiuteenuste osutajatega ning neid toetama; |
| --- | --- | --- |

d)

Seoses eksperditeadmiste vahetamisega, infosüsteemide ja e-tervise vahenditega peavad tervishoiuteenuste osutajad:

i)

olema võimelised vahetama eksperditeadmisi teiste tervishoiuteenuste osutajatega ning neid toetama;

| ii) | omama kehtestatud menetluskorda ja raamistikku, et tagada meditsiiniliste andmete haldus, kaitse ja vahetus, sealhulgas pädevusvaldkonnas kindlad tulemused, protsessinäitajaid ja patsiendiregistrid kooskõlas ELi andmekaitse õigusaktidega, eelkõige direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punktiga e ja käesoleva delegeeritud otsusega; |
| --- | --- |

ii)

omama kehtestatud menetluskorda ja raamistikku, et tagada meditsiiniliste andmete haldus, kaitse ja vahetus, sealhulgas pädevusvaldkonnas kindlad tulemused, protsessinäitajaid ja patsiendiregistrid kooskõlas ELi andmekaitse õigusaktidega, eelkõige direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punktiga e ja käesoleva delegeeritud otsusega;

| iii) | olema võimeline edendama raviasutuse piires ja väljaspool seda telemeditsiini kasutamist ja muid e-tervise vahendeid, mis vastavad koostalitlusvõime nõuetele, ja võimaluse korral kasutama kokkulepitud standardeid ja soovitusi; |
| --- | --- |

iii)

olema võimeline edendama raviasutuse piires ja väljaspool seda telemeditsiini kasutamist ja muid e-tervise vahendeid, mis vastavad koostalitlusvõime nõuetele, ja võimaluse korral kasutama kokkulepitud standardeid ja soovitusi;

| iv) | kasutama standardset teavet ja kodeerimissüsteemi kooskõlas riiklikult või rahvusvaheliselt tunnustatud süsteemidega, näiteks rahvusvahelist haiguste klassifikatsiooni ja vajaduse korral täiendavaid koode. |
| --- | --- |

iv)

kasutama standardset teavet ja kodeerimissüsteemi kooskõlas riiklikult või rahvusvaheliselt tunnustatud süsteemidega, näiteks rahvusvahelist haiguste klassifikatsiooni ja vajaduse korral täiendavaid koode.

| e) | Seoses teadmiste, heade tavade ning patsiendi ohutuse ja hindamisega peavad tervishoiuteenuste osutajad:






  i) | omama kvaliteedi tagamise või juhtimise süsteemi ja kavasid, sealhulgas süsteemi haldamine ja hindamine; |
| --- | --- | --- |

e)

Seoses teadmiste, heade tavade ning patsiendi ohutuse ja hindamisega peavad tervishoiuteenuste osutajad:

i)

omama kvaliteedi tagamise või juhtimise süsteemi ja kavasid, sealhulgas süsteemi haldamine ja hindamine;

| ii) | evima patsiendi ohutuse programmi või kava, mis hõlmab konkreetseid eesmärke, menetlusi, standardeid ning protsessi- ja tulemusnäitajaid, keskendudes võtmetähtsusega valdkondadele, nagu teave, aruandlussüsteem ja õppimine kõrvalnähtudest; koolituse ja haridusega seotud tegevused; kätehügieen; tervishoiuteenustega seotud nakkused; ravimivead ja ravimite ohutu kasutamine; ohutud protseduurid ja kirurgia; patsiendi turvaline identifitseerimine; |
| --- | --- |

ii)

evima patsiendi ohutuse programmi või kava, mis hõlmab konkreetseid eesmärke, menetlusi, standardeid ning protsessi- ja tulemusnäitajaid, keskendudes võtmetähtsusega valdkondadele, nagu teave, aruandlussüsteem ja õppimine kõrvalnähtudest; koolituse ja haridusega seotud tegevused; kätehügieen; tervishoiuteenustega seotud nakkused; ravimivead ja ravimite ohutu kasutamine; ohutud protseduurid ja kirurgia; patsiendi turvaline identifitseerimine;

| iii) | pühenduma parima teadmistel ja tõenditel põhineva tervisetehnoloogia ja ravi kasutamisele; |
| --- | --- |

iii)

pühenduma parima teadmistel ja tõenditel põhineva tervisetehnoloogia ja ravi kasutamisele;

| iv) | koostama kliinilised juhendid ja patsientide käsitlusjuhendid oma pädevusvaldkonnas ja neid kasutama. |
| --- | --- |

iv)

koostama kliinilised juhendid ja patsientide käsitlusjuhendid oma pädevusvaldkonnas ja neid kasutama.

2.   Erikriteeriumid ja -tingimused tervishoiuteenuste osutajate jaoks seoses eksperditeadmiste, haiguse või seisundi valdkonnaga, millele võrgustik, millega nad soovivad liituda, keskendub

| a) | Seoses pädevuse, kogemuste ja ravi tulemustega peavad liituda soovivad tervishoiuteenuste osutajad:






  i) | dokumenteerima pädevuse, kogemuse ja tegevused (nt tegevuse maht, saatekirjad ja saadud kogemused ning võimaluse korral minimaalne/optimaalne patsientide arv aastas, vastavalt ametialastele/tehnilistele standarditele või soovitustele); |
| --- | --- | --- |

a)

Seoses pädevuse, kogemuste ja ravi tulemustega peavad liituda soovivad tervishoiuteenuste osutajad:

i)

dokumenteerima pädevuse, kogemuse ja tegevused (nt tegevuse maht, saatekirjad ja saadud kogemused ning võimaluse korral minimaalne/optimaalne patsientide arv aastas, vastavalt ametialastele/tehnilistele standarditele või soovitustele);

| ii) | tõendama head kliinilist ravi ja tulemusi vastavalt olemasolevatele standarditele, näitajatele ja teadmistele ning esitama tõendeid selle kohta, et pakutud raviviisid on tunnustatud rahvusvahelises arstiteaduses, pidades silmas nende turvalisust, väärtust ja positiivseid kliinilisi tulemusi. |
| --- | --- |

ii)

tõendama head kliinilist ravi ja tulemusi vastavalt olemasolevatele standarditele, näitajatele ja teadmistele ning esitama tõendeid selle kohta, et pakutud raviviisid on tunnustatud rahvusvahelises arstiteaduses, pidades silmas nende turvalisust, väärtust ja positiivseid kliinilisi tulemusi.

| b) | Seoses inim-, struktuuri- ja varustusressurssidega ja ravi korraldamisega peavad liituda soovivad tervishoiuteenuste osutajad dokumenteerima:






  i) | personali näitajad, nagu tüüp, arv, kvalifikatsioon ja pädevused; |
| --- | --- | --- |

b)

Seoses inim-, struktuuri- ja varustusressurssidega ja ravi korraldamisega peavad liituda soovivad tervishoiuteenuste osutajad dokumenteerima:

i)

personali näitajad, nagu tüüp, arv, kvalifikatsioon ja pädevused;

| ii) | konkreetse multidistsiplinaarse tervishoiuteenuste ekspertide rühma näitajad, korralduse ja toimimise; |
| --- | --- |

ii)

konkreetse multidistsiplinaarse tervishoiuteenuste ekspertide rühma näitajad, korralduse ja toimimise;

| iii) | omama eriseadmeid keskuses või need peavad olema hõlpsasti juurdepääsetavad (näiteks kiiritusravi ja radioloogiliste vereringeuuringute kabinetid), sealhulgas omama võimet (kui see on asjakohane ja sõltuvalt eksperditeadmiste valdkonnast) töödelda, käsitleda ja vahetada teavet ning biomeditsiinilisi ülesvõtteid (näiteks röntgeniaparaatide, mikroskoopia, videoendoskoopia ja muude dünaamiliste uuringute puhul) või kliinilisi proove väliste teenuseosutajatega. |
| --- | --- |

iii)

omama eriseadmeid keskuses või need peavad olema hõlpsasti juurdepääsetavad (näiteks kiiritusravi ja radioloogiliste vereringeuuringute kabinetid), sealhulgas omama võimet (kui see on asjakohane ja sõltuvalt eksperditeadmiste valdkonnast) töödelda, käsitleda ja vahetada teavet ning biomeditsiinilisi ülesvõtteid (näiteks röntgeniaparaatide, mikroskoopia, videoendoskoopia ja muude dünaamiliste uuringute puhul) või kliinilisi proove väliste teenuseosutajatega.

---

| 17.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 147/79 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 147/79

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

10. märts 2014,

millega sätestatakse kriteeriumid Euroopa tugivõrgustike rajamiseks, kõnealuste tugivõrgustike ja nende liikmete hindamiseks ning selliste võrgustike rajamise ja hindamisega seotud teabe ja eksperditeadmiste vahetuse hõlbustamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/287/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, (1) eriti selle artikli 12 lõike 4 punkte b ja c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud otsuses 2014/286/EL (2) on sätestatud kriteeriumid ja tingimused, millele Euroopa tugivõrgustikud (edaspidi „võrgustikud”) ja nendega ühineda soovivad tervishoiuteenuste osutajad peavad vastama. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud otsuses 2014/286/EL (2) on sätestatud kriteeriumid ja tingimused, millele Euroopa tugivõrgustikud (edaspidi „võrgustikud”) ja nendega ühineda soovivad tervishoiuteenuste osutajad peavad vastama.

| (2) | Vastavalt direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punktidele b ja c peab komisjon välja töötama võrgustike rajamise ja hindamise kriteeriumid ning meetmed kõnealuste võrgustike rajamise ja hindamisega seotud teabe ja eksperditeadmiste vahetuse hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punktidele b ja c peab komisjon välja töötama võrgustike rajamise ja hindamise kriteeriumid ning meetmed kõnealuste võrgustike rajamise ja hindamisega seotud teabe ja eksperditeadmiste vahetuse hõlbustamiseks.

| (3) | Võrgustike rajamine ja nendega liituda soovivate tervishoiuteenuste osutajate heakskiitmine peaks toimuma avatud ja läbipaistva menetluse kohaselt. Kõnealune menetlus peaks hõlmama järgmist: 1) osalemiskutse esitamine; 2) tervishoiuteenuste osutajate esitatud taotluste kinnitamine asjaomaste liikmesriikide poolt; 3) taotluste esitamine komisjonile; 4) taotluste täielikkuse kontrollimine; 5) võrgustike rajamiseks esitatud taotluste ning võrgustikuga ühineda soovivate tervishoiuteenuste osutajate esitatud taotluste tehniline hindamine sõltumatu organi poolt, et teha kindlaks taotlejate vastavus kriteeriumidele; 6) hindamistulemuste teatamine; 7) võrgustike ja nende liikmete heakskiitmine liikmesriikide poolt ning 8) rajatud võrgustike ja nende liikmete loetelu avaldamine. |
| --- | --- |

(3)

Võrgustike rajamine ja nendega liituda soovivate tervishoiuteenuste osutajate heakskiitmine peaks toimuma avatud ja läbipaistva menetluse kohaselt. Kõnealune menetlus peaks hõlmama järgmist: 1) osalemiskutse esitamine; 2) tervishoiuteenuste osutajate esitatud taotluste kinnitamine asjaomaste liikmesriikide poolt; 3) taotluste esitamine komisjonile; 4) taotluste täielikkuse kontrollimine; 5) võrgustike rajamiseks esitatud taotluste ning võrgustikuga ühineda soovivate tervishoiuteenuste osutajate esitatud taotluste tehniline hindamine sõltumatu organi poolt, et teha kindlaks taotlejate vastavus kriteeriumidele; 6) hindamistulemuste teatamine; 7) võrgustike ja nende liikmete heakskiitmine liikmesriikide poolt ning 8) rajatud võrgustike ja nende liikmete loetelu avaldamine.

| (4) | Selleks et võrgustike katvus oleks võimalikult suur, peaks võrgustikuga liituda soovivatel tervishoiuteenuste osutajatel olema võimalus igal ajal võrgustikuga liituda. Taotluste hindamiseks tuleks kasutada sama menetlust, mida kasutati esialgse võrgustiku loomiseks esitatud taotluste hindamisel, kaasa arvatud taotluste kinnitamine asjaomase liikmesriigi poolt. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et võrgustike katvus oleks võimalikult suur, peaks võrgustikuga liituda soovivatel tervishoiuteenuste osutajatel olema võimalus igal ajal võrgustikuga liituda. Taotluste hindamiseks tuleks kasutada sama menetlust, mida kasutati esialgse võrgustiku loomiseks esitatud taotluste hindamisel, kaasa arvatud taotluste kinnitamine asjaomase liikmesriigi poolt.

| (5) | Selleks et võrgustikul oleks selge lisaväärtus Euroopa Liidu tasandil ning et võrgustik oleks piisavalt suur, et võimaldada eksperditeadmiste vahetust ja parandada patsientide juurdepääsu tervishoiuteenustele kogu liidus, tuleks heaks kiita vaid need taotlused, mille on osalemiskutse kohaselt esitanud kindlaksmääratud miinimumarv tervishoiuteenuste osutajaid. Kui taotluse esitanud tervishoiuteenuste osutajate arv ei ole piisav või kui taotlused ei hõlma piisavalt liikmesriike, peaks komisjon liikmesriikidelt nõudma, et nad julgustaksid oma tervishoiuteenuste osutajad kavandatava võrgustikuga ühinema. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et võrgustikul oleks selge lisaväärtus Euroopa Liidu tasandil ning et võrgustik oleks piisavalt suur, et võimaldada eksperditeadmiste vahetust ja parandada patsientide juurdepääsu tervishoiuteenustele kogu liidus, tuleks heaks kiita vaid need taotlused, mille on osalemiskutse kohaselt esitanud kindlaksmääratud miinimumarv tervishoiuteenuste osutajaid. Kui taotluse esitanud tervishoiuteenuste osutajate arv ei ole piisav või kui taotlused ei hõlma piisavalt liikmesriike, peaks komisjon liikmesriikidelt nõudma, et nad julgustaksid oma tervishoiuteenuste osutajad kavandatava võrgustikuga ühinema.

| (6) | Nõutava miinimumarvu tervishoiuteenuste osutajate või liikmesriikide leidmine võib mõne haruldase haiguse või seisundi puhul eksperditeadmiste vähesuse tõttu keeruliseks osutuda. Seega oleks hea mõte koondada üksteisega seotud haruldaste haiguste või seisunditega tegelevad tervishoiuteenuste osutajad temaatilisse võrgustikku. Võrgustikud võiksid hõlmata ka kõrgtehnoloogiateenuste osutajaid, kuna sellised teenused nõuavad tavaliselt väga suuri kapitalimahutusi, näiteks laboratooriumide, radioloogiateenuste ja tuumameditsiiniteenuste puhul. |
| --- | --- |

(6)

Nõutava miinimumarvu tervishoiuteenuste osutajate või liikmesriikide leidmine võib mõne haruldase haiguse või seisundi puhul eksperditeadmiste vähesuse tõttu keeruliseks osutuda. Seega oleks hea mõte koondada üksteisega seotud haruldaste haiguste või seisunditega tegelevad tervishoiuteenuste osutajad temaatilisse võrgustikku. Võrgustikud võiksid hõlmata ka kõrgtehnoloogiateenuste osutajaid, kuna sellised teenused nõuavad tavaliselt väga suuri kapitalimahutusi, näiteks laboratooriumide, radioloogiateenuste ja tuumameditsiiniteenuste puhul.

| (7) | Sellised liikmesriigid, kus ükski tervishoiuteenuste osutaja võrgustikku ei kuulu, peaksid rajama koostööpõhised ja omavahel seotud riiklikud keskused, kes julgustaksid tervishoiuteenuste osutajaid asjakohase võrgustikuga koostööd tegema. |
| --- | --- |

(7)

Sellised liikmesriigid, kus ükski tervishoiuteenuste osutaja võrgustikku ei kuulu, peaksid rajama koostööpõhised ja omavahel seotud riiklikud keskused, kes julgustaksid tervishoiuteenuste osutajaid asjakohase võrgustikuga koostööd tegema.

| (8) | Kõikidele võrgustike ja tervishoiuteenuste osutajate esitatud taotlustele tuleks pärast nende nõuetelevastavuse kontrollimist anda delegeeritud otsuses 2014/286/EL sätestatud kriteeriumide kohane tehniline hinnang. Hindamine peaks ühisest hindamisjuhendist lähtudes hõlmama dokumentide põhjalikku läbivaatamist ja kohapealsete auditite tegemist valitud taotlejate juures. Hindamise peaks tegema komisjoni määratud sõltumatu hindamisasutus. |
| --- | --- |

(8)

Kõikidele võrgustike ja tervishoiuteenuste osutajate esitatud taotlustele tuleks pärast nende nõuetelevastavuse kontrollimist anda delegeeritud otsuses 2014/286/EL sätestatud kriteeriumide kohane tehniline hinnang. Hindamine peaks ühisest hindamisjuhendist lähtudes hõlmama dokumentide põhjalikku läbivaatamist ja kohapealsete auditite tegemist valitud taotlejate juures. Hindamise peaks tegema komisjoni määratud sõltumatu hindamisasutus.

| (9) | Liikmesriike kutsutakse üles looma liikmesriikide nõukogu, kes peaks vastu võtma otsused kavandatavate võrgustike ja nende liikmete heakskiitmise kohta. Liikmesriikide osalemine peaks olema vabatahtlik. Üldiselt peaks hindamisasutuse positiivne hinnang olema liikmesriikide jaoks märk sellest, et võrgustiku rajamine või selle liikmeks vastuvõtmine tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriike kutsutakse üles looma liikmesriikide nõukogu, kes peaks vastu võtma otsused kavandatavate võrgustike ja nende liikmete heakskiitmise kohta. Liikmesriikide osalemine peaks olema vabatahtlik. Üldiselt peaks hindamisasutuse positiivne hinnang olema liikmesriikide jaoks märk sellest, et võrgustiku rajamine või selle liikmeks vastuvõtmine tuleks heaks kiita.

| (10) | Võrgustike liikmetele tuleks anda õigus kasutada Euroopa tugikeskuste võrgustiku logo. Euroopa Liidule kuuluv Euroopa tugikeskuste võrgustiku logo peaks visuaalselt väljendama võrgustiku ja selle liikmete identiteeti. |
| --- | --- |

(10)

Võrgustike liikmetele tuleks anda õigus kasutada Euroopa tugikeskuste võrgustiku logo. Euroopa Liidule kuuluv Euroopa tugikeskuste võrgustiku logo peaks visuaalselt väljendama võrgustiku ja selle liikmete identiteeti.

| (11) | Komisjoni poolt määratud sõltumatu hindamisasutus peaks ühise hindamisjuhendi põhjal korrapäraselt hindama nii võrgustikke kui ka nende liikmeid. Pärast hindamist tuleks koostada tehniline hindamisaruanne, milles antakse üksikasjalik ülevaade sellest, mil määral on täidetud direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõikes 2 sätestatud eesmärgid ning delegeeritud otsuses 2014/286/EL sätestatud kriteeriumid ja tingimused. Hindamisaruandes tuleks kirjeldada ka võrgustiku töö tulemusi ja tõhusust ning võrgustikuliikmete panust. Üldiselt peaks negatiivne hindamisaruanne olema liikmesriikidele märk sellest, et võrgustiku tegevuse lõpetamine tuleks heaks kiita. Tervishoiuteenuste osutajate ja liikmesriikide miinimumarvu käsitleva nõude täitmist tuleks kontrollida pärast hindamist, et säilitada võrgustiku lisaväärtus Euroopa Liidu tasandil. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni poolt määratud sõltumatu hindamisasutus peaks ühise hindamisjuhendi põhjal korrapäraselt hindama nii võrgustikke kui ka nende liikmeid. Pärast hindamist tuleks koostada tehniline hindamisaruanne, milles antakse üksikasjalik ülevaade sellest, mil määral on täidetud direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõikes 2 sätestatud eesmärgid ning delegeeritud otsuses 2014/286/EL sätestatud kriteeriumid ja tingimused. Hindamisaruandes tuleks kirjeldada ka võrgustiku töö tulemusi ja tõhusust ning võrgustikuliikmete panust. Üldiselt peaks negatiivne hindamisaruanne olema liikmesriikidele märk sellest, et võrgustiku tegevuse lõpetamine tuleks heaks kiita. Tervishoiuteenuste osutajate ja liikmesriikide miinimumarvu käsitleva nõude täitmist tuleks kontrollida pärast hindamist, et säilitada võrgustiku lisaväärtus Euroopa Liidu tasandil.

| (12) | Hindamisjuhendid peaksid põhinema rahvusvaheliselt tunnustatud tavadel ning sisaldama hindamisega seotud peamisi põhimõtteid ja meetodeid. |
| --- | --- |

(12)

Hindamisjuhendid peaksid põhinema rahvusvaheliselt tunnustatud tavadel ning sisaldama hindamisega seotud peamisi põhimõtteid ja meetodeid.

| (13) | Komisjon peaks hõlbustama võrgustike rajamist ja hindamist käsitleva teabe ja eksperditeadmiste vahetamist. Komisjon peaks tegema üldsusele kättesaadavaks üldise teabe võrgustike ja nende liikmete ning võrgustike rajamise ja hindamisega seotud tehniliste dokumentide ja juhendite kohta. Peale selle võib komisjon anda võrgustike ja nende liikmete käsutusse konkreetseid sidevahendeid ja -võimalusi. Konverentsid ja ekspertide kohtumised peaksid pakkuma võimalusi tehniliste ja teaduslike arutelude pidamiseks võrgustike vahel. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon peaks hõlbustama võrgustike rajamist ja hindamist käsitleva teabe ja eksperditeadmiste vahetamist. Komisjon peaks tegema üldsusele kättesaadavaks üldise teabe võrgustike ja nende liikmete ning võrgustike rajamise ja hindamisega seotud tehniliste dokumentide ja juhendite kohta. Peale selle võib komisjon anda võrgustike ja nende liikmete käsutusse konkreetseid sidevahendeid ja -võimalusi. Konverentsid ja ekspertide kohtumised peaksid pakkuma võimalusi tehniliste ja teaduslike arutelude pidamiseks võrgustike vahel.

| (14) | Võrgustike rajamise ja hindamisega seotud isikuandmeid tuleks vastavalt vajadusele töödelda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (3). |
| --- | --- |

(14)

Võrgustike rajamise ja hindamisega seotud isikuandmeid tuleks vastavalt vajadusele töödelda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (3).

| (15) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2011/24/EL artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2011/24/EL artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva otsusega nähakse ette

| a) | direktiivi 2011/24/EL artiklis 12 osutatud võrgustike rajamise ja hindamise kriteeriumid ning |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2011/24/EL artiklis 12 osutatud võrgustike rajamise ja hindamise kriteeriumid ning

| b) | meetmed, mis hõlbustavad direktiivi 2011/24/EL artiklis 12 osutatud võrgustike rajamise ja hindamisega seotud teabe ja eksperditeadmiste vahetust. |
| --- | --- |

b)

meetmed, mis hõlbustavad direktiivi 2011/24/EL artiklis 12 osutatud võrgustike rajamise ja hindamisega seotud teabe ja eksperditeadmiste vahetust.

II PEATÜKK

EUROOPA TUGIVÕRGUSTIKE RAJAMINE

Artikkel 2

Osalemiskutse Euroopa tugivõrgustike rajamiseks

1.   Komisjon avaldab võrgustike rajamist käsitleva osalemiskutse kahe aasta jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist.

2.   Osalemiskutsele võib kutses märgitud tähtajaks kollektiivselt vastata vähemalt kaheksast eri liikmesriigist ja vähemalt kümnest tervishoiuteenuste osutajast koosnev rühm, esitades taotluse, mis sisaldab ettepanekut luua võrgustik konkreetses pädevusvaldkonnas.

3.   Taotluse sisu peab vastama I lisa sätetele.

4.   Taotluse saamisel kontrollib komisjon, kas tervishoiuteenuste osutajate ja liikmesriikide miinimumarv vastab lõikes 2 sätestatud tingimustele.

5.   Kui üks eespool nimetatud tingimustest ei ole täidetud, siis taotlust ei hinnata ja komisjon teeb liikmesriikidele ettepaneku julgustada tervishoiuteenuste osutajaid nõutava liikmete arvu saavutamiseks võrgustikuga ühinema.

6.   Pärast liikmesriikidega konsulteerimist võtab komisjon vastu otsuse järgmiste osalemiskutsete avaldamiseks sobiva ajakava kohta.

Artikkel 3

Liikmeks astumise taotlused

1.   Kõik asjaomased tervishoiuteenuste osutajad lisavad võrgustiku rajamise ettepanekut sisaldavale taotlusele oma liikmeks astumise taotluse.

2.   Liikmeks astumise taotluse sisu peab vastama II lisa sätetele.

3.   Liikmeks astumise taotlusele lisatakse tervishoiuteenuste osutaja asutamisliikmesriigi kirjalik kinnitus selle kohta, et tervishoiuteenuste osutaja osalemine võrgustiku rajamise ettepanekus on kooskõlas asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktidega.

Artikkel 4

Taotluste tehniline hindamine

1.   Kui komisjon leiab, et käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 2 ja artikli 3 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuded on täidetud, määrab ta taotluste hindamiseks hindamisasutuse.

2.   Hindamisasutus kontrollib järgmist:

| a) | kas võrgustiku rajamise ettepanekut käsitleva taotluse sisu vastab käesoleva otsuse I lisas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

kas võrgustiku rajamise ettepanekut käsitleva taotluse sisu vastab käesoleva otsuse I lisas sätestatud nõuetele;

| b) | kas liikmeks astumise taotluse sisu vastab käesoleva otsuse II lisas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

b)

kas liikmeks astumise taotluse sisu vastab käesoleva otsuse II lisas sätestatud nõuetele;

| c) | kas kavandatav võrgustik järgib nõuet osutada delegeeritud otsuse 2014/286/EL I lisa punkti 1 alapunktis a sätestatud kitsalt spetsialiseeritud teenuseid; |
| --- | --- |

c)

kas kavandatav võrgustik järgib nõuet osutada delegeeritud otsuse 2014/286/EL I lisa punkti 1 alapunktis a sätestatud kitsalt spetsialiseeritud teenuseid;

| d) | kas kavandatav võrgustik vastab delegeeritud otsuse 2014/286/EL I lisas sätestatud muudele kriteeriumidele ja tingimustele; |
| --- | --- |

d)

kas kavandatav võrgustik vastab delegeeritud otsuse 2014/286/EL I lisas sätestatud muudele kriteeriumidele ja tingimustele;

| e) | kas taotluse esitanud tervishoiuteenuste osutaja vastab delegeeritud otsuse 2014/286/EL II lisas sätestatud muudele kriteeriumidele ja nõuetele. |
| --- | --- |

e)

kas taotluse esitanud tervishoiuteenuste osutaja vastab delegeeritud otsuse 2014/286/EL II lisas sätestatud muudele kriteeriumidele ja nõuetele.

3.   Lõike 2 punktide d ja e kohane hindamine tehakse ainult siis, kui hindamisasutus leiab, et asjaomane ettepanek vastab lõike 2 punktides a, b ja c osutatud nõuetele.

4.   Hindamisasutus koostab hindamisaruande võrgustiku rajamise ettepanekut hõlmava taotluse ja liikmeks astumise taotluste kohta ning edastab kõik aruanded komisjonile.

5.   Hindamisasutus saadab kõikidele taotluse esitanud tervishoiuteenuste osutajatele hindamisaruande kavandatava võrgustiku ja asjaomase tervishoiuteenuste osutaja liikmeks astumise taotluse kohta. Tervishoiuteenuste osutaja võib edastada oma märkused hindamisasutusele kahe kuu jooksul pärast aruannete kättesaamist. Pärast märkuste kättesaamist viib hindamisasutus hindamisaruandesse sisse muudatused ja selgitab, kas märkused annavad alust hinnangu muutmiseks.

Artikkel 5

Võrgustike ja nende liikmete heakskiitmine

1.   Pärast seda, kui liikmesriigid on kätte saanud artikli 4 kohase aruande võrgustiku rajamise ettepaneku ja selle liikmete loetelu kohta ning kontrollinud, kas tervishoiuteenuste osutajate ja liikmesriikide miinimumarv vastab artikli 2 lõikes 2 sätestatud nõuetele, võtavad liikmesriigid artiklis 6 sätestatud liikmesriikide nõukogu raames vastu otsuse kavandatavate võrgustike ja nende liikmete heakskiitmise kohta.

2.   Pärast lõike 1 kohast heakskiitmist saavad kavandatud võrgustikest Euroopa tugivõrgustikud.

3.   Kui tervishoiuteenuste osutajate või liikmesriikide miinimumarv on artikli 2 lõikes 2 sätestatust väiksem, siis võrgustikku ei rajata ja komisjon palub liikmesriike, et nad julgustaksid oma tervishoiuteenuste osutajaid kavandatavate võrgustikega ühinema.

4.   Kui tervishoiuteenuste osutaja saab negatiivse hinnangu, võib asjaomane tervishoiuteenuste osutaja ise otsustada, kas ta soovib esitada oma liikmeks astumise taotluse koos taotlust käsitleva hindamisaruandega liikmesriikide nõukogule läbivaatamiseks või mitte.

Artikkel 6

Liikmesriikide nõukogu

1.   Liikmesriike kutsutakse üles looma liikmesriikide nõukogu, kes otsustab, kas ettepanekud võrgustike rajamise, nende liikmelisuse ja nende tegevuse lõpetamise kohta tuleks heaks kiita või mitte. Kui nende otsus erineb hindamisasutuse hinnangust, peavad liikmesriigid oma eriarvamust põhjendama.

2.   Liikmesriikide nõukoguga ühineda soovivad liikmesriigid teatavad komisjonile siseriikliku ametiasutuse, kes hakkab neid esindama.

3.   Liikmesriikide nõukogu võtab lihthäälteenamuse alusel vastu komisjoni talituste ettepanekul põhineva kodukorra.

4.   Töökorras määratakse kindlaks liikmesriikide nõukogu toimimise ja otsuste tegemise menetlused ning täpsustatakse, missugustel liikmetel on õigus osaleda konkreetse võrgustiku heakskiitmist käsitleval hääletamisel, kui suurt häälteenamust on vaja otsuse vastuvõtmiseks ning missugust menetlust tuleb jälgida juhul, kui nõukogu otsus erineb võrgustiku rajamise ettepanekule või liikmeks astumise taotlusele antud hindamisaruandest.

5.   Komisjon tagab liikmesriikide nõukogule sekretariaaditeenuse.

6.   Liikmesriikide nõukogusse kuuluvate liikmesriikide esindajate isikuandmeid kogutakse, töödeldakse ja need avaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 7

Logo

Pärast võrgustiku heakskiitmist annab komisjon võrgustikule õiguse kasutada kordumatut graafilist identifitseerimistunnust (logo), mida asjaomane võrgustik ja selle liikmed võrgustiku organiseeritud ürituste puhul kasutavad.

Artikkel 8

Olemasoleva võrgustiku liikmeks astumise taotlused

1.   Tervishoiuteenuste osutaja, kes soovib liituda olemasoleva võrgustikuga, esitab komisjonile taotluse võrgustiku liikmeks astumise kohta.

2.   Liikmeks astumise taotluse sisu peab vastama II lisa sätetele.

3.   Liikmeks astumise taotlusele lisatakse tervishoiuteenuste osutaja asutamisliikmesriigi kirjalik kinnitus selle kohta, et asjaomase tervishoiuteenuste osutaja osalemine võrgustikus on kooskõlas asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktidega.

Artikkel 9

Olemasoleva võrgustiku liikmeks astumise taotluste tehniline hindamine

1.   Kui komisjon leiab, et käesoleva otsuse artikli 8 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuded on täidetud, määrab ta liikmeks astumise taotluse hindamiseks hindamisasutuse.

2.   Hindamisasutus kontrollib järgmist:

| a) | kas liikmeks astumise taotluse sisu vastab käesoleva otsuse II lisas sätestatud nõuetele ning |
| --- | --- |

a)

kas liikmeks astumise taotluse sisu vastab käesoleva otsuse II lisas sätestatud nõuetele ning

| b) | kas asjaomane tervishoiuteenuste osutaja vastab delegeeritud otsuse 2014/286/EL II lisas sätestatud kriteeriumidele ja tingimustele. |
| --- | --- |

b)

kas asjaomane tervishoiuteenuste osutaja vastab delegeeritud otsuse 2014/286/EL II lisas sätestatud kriteeriumidele ja tingimustele.

3.   Lõike 2 punkti b kohane hindamine tehakse ainult siis, kui hindamisasutus leiab, et ettepanek vastab lõike 2 punktis a osutatud nõuetele.

4.   Hindamisasutus koostab hindamisaruande ning saadab selle komisjonile ja taotluse esitanud tervishoiuteenuste osutajale. Tervishoiuteenuste osutaja võib edastada oma märkused hindamisasutusele kahe kuu jooksul alates aruande kättesaamisest. Pärast märkuste kättesaamist viib hindamisasutus aruandesse sisse muudatused ja selgitab, kas märkused annavad alust hinnangu muutmiseks.

Artikkel 10

Uute liikmete heakskiitmine

1.   Pärast artikli 9 kohaselt koostatud positiivse hindamisaruande kättesaamist võtab liikmesriikide nõukogu vastu otsuse selle kohta, kas uus liige heaks kiita või mitte.

2.   Kui tervishoiuteenuste osutaja saab negatiivse hinnangu, võib asjaomane tervishoiuteenuste osutaja ise otsustada, kas ta soovib esitada oma liikmeks astumise taotluse koos taotlust käsitleva hindamisaruandega liikmesriikide nõukogule läbivaatamiseks või mitte.

Artikkel 11

Võrgustiku tegevuse lõpetamine

1.   Võrgustiku tegevus lõpetatakse järgmistel juhtudel:

| a) | liikmesriikide või tervishoiuteenuste osutajate arv on langenud alla artikli 2 lõikes 2 sätestatud alampiiri; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide või tervishoiuteenuste osutajate arv on langenud alla artikli 2 lõikes 2 sätestatud alampiiri;

| b) | võrgustiku kohta on artikli 14 kohaselt koostatud negatiivne hindamisaruanne; |
| --- | --- |

b)

võrgustiku kohta on artikli 14 kohaselt koostatud negatiivne hindamisaruanne;

| c) | liikmesriikide nõukogu on vastu võtnud kodukorra kohase lõpetamisotsuse; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide nõukogu on vastu võtnud kodukorra kohase lõpetamisotsuse;

| d) | võrgustiku koordinaator ei esita taotlust võrgustiku hindamiseks viie aasta jooksul pärast selle rajamist või viimast hindamist. |
| --- | --- |

d)

võrgustiku koordinaator ei esita taotlust võrgustiku hindamiseks viie aasta jooksul pärast selle rajamist või viimast hindamist.

2.   Võrgustiku tegevuse lõpetamine lõike 1 punktides a ja b loetletud põhjenduste kohaselt tuleb artiklis 6 osutatud liikmesriikide nõukogu poolt heaks kiita.

Artikkel 12

Liikmesusest ilmajäämine

1.   Võrgustiku liige võib liikmesusest ilma jääda järgmistel põhjustel:

| a) | ta lahkub vabatahtlikult, kooskõlas liikmesriikide nõukogu kokkulepitud kodukorraga; |
| --- | --- |

a)

ta lahkub vabatahtlikult, kooskõlas liikmesriikide nõukogu kokkulepitud kodukorraga;

| b) | liikmesriikide nõukogu on kooskõlas kodukorraga vastu võtnud võrgustiku tegevuse lõpetamise otsuse; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide nõukogu on kooskõlas kodukorraga vastu võtnud võrgustiku tegevuse lõpetamise otsuse;

| c) | tervishoiuteenuste osutaja asutamisliikmesriik teatab võrgustikuliikmele, et tema osalemine võrgustikus ei vasta enam siseriiklikele õigusaktidele; |
| --- | --- |

c)

tervishoiuteenuste osutaja asutamisliikmesriik teatab võrgustikuliikmele, et tema osalemine võrgustikus ei vasta enam siseriiklikele õigusaktidele;

| d) | liikmesriik keeldub artikli 14 kohasest hindamisest; |
| --- | --- |

d)

liikmesriik keeldub artikli 14 kohasest hindamisest;

| e) | liikmesriigi kohta on artikli 14 kohaselt koostatud negatiivne hindamisaruanne; |
| --- | --- |

e)

liikmesriigi kohta on artikli 14 kohaselt koostatud negatiivne hindamisaruanne;

| f) | võrgustik, kuhu asjaomane liige kuulub, lõpetab tegevuse. |
| --- | --- |

f)

võrgustik, kuhu asjaomane liige kuulub, lõpetab tegevuse.

2.   Asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni lõike 1 punktis c osutatud teate esitamise põhjustest.

3.   Võrgustiku juhatus teatab komisjonile lõike 1 punktides a, b ja d osutatud juhtudest.

4.   Liikmesusest ilmajäämine lõike 1 punktis e loetletud põhjustel tuleb artiklis 6 osutatud liikmesriikide nõukogu poolt heaks kiita.

5.   Komisjon kontrollib mis tahes võrgustikuliikme liikmelisusest ilmajäämise korral, kas artikli 2 lõikes 2 sätestatud nõuded tervishoiuteenuste osutajate ja liikmesriikide miinimumarvu kohta on täidetud Kõnealuste nõuete mittetäitmise korral nõuab komisjon võrgustikult, et see leiaks järgmise kahe aasta jooksul uued liikmed või lõpetaks võrgustiku tegevuse, teavitab liikmesriikide nõukogu tekkinud olukorrast ja palub liikmesriikidel julgustada oma tervishoiuteenuste osutajaid võrgustikuga ühinema.

6.   Liikmesusest ilmajäämine tähendab automaatselt kõikide võrgustikus osalemisega seotud õiguste, sealhulgas logo kasutamise õiguse kaotust.

Artikkel 13

Taotluste hindamise juhend

1.   Komisjon koostab koostöös liikmesriikide ja huvitatud isikutega üksikasjaliku juhendi artiklites 4 ja 9 osutatud hindamiste sisu, asjakohaste dokumentide ja menetluse kohta.

2.   Hindamismenetlus hõlmab taotlejate esitatud dokumentide kontrollimist ja kohapealseid auditeid.

3.   Komisjoni poolt artikli 4 lõike 1 ja artikli 9 lõike 1 kohaselt määratud asutus kasutab hindamisjuhendit võrgustiku rajamise ettepanekuid ja võrgustiku liikmeks astumist käsitlevate taotluste hindamiseks.

III PEATÜKK

EUROOPA TUGIVÕRGUSTIKE HINDAMINE

Artikkel 14

Hindamine

1.   Kõiki võrgustikke ja nende liikmeid hinnatakse korrapäraselt vähemalt iga viie aasta järel pärast nende heakskiitmist või viimast hindamist.

2.   Pärast võrgustiku koordinaatori esitatud hindamistaotluse saamist määrab komisjon võrgustiku ja selle liikmete hindamisasutuse.

3.   Hindamisasutus kontrollib ja hindab järgmist:

| a) | võrgustiku vastavust delegeeritud otsuses 2014/286/EL sätestatud kriteeriumidele ja tingimustele; |
| --- | --- |

a)

võrgustiku vastavust delegeeritud otsuses 2014/286/EL sätestatud kriteeriumidele ja tingimustele;

| b) | direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõikes 2 sätestatud eesmärkide täitmist ja |
| --- | --- |

b)

direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõikes 2 sätestatud eesmärkide täitmist ja

| c) | võrgustiku töö tulemusi ja tulemuslikkust ning iga võrgustikuliikme panust. |
| --- | --- |

c)

võrgustiku töö tulemusi ja tulemuslikkust ning iga võrgustikuliikme panust.

4.   Hindamisasutus koostab võrgustiku kohta hindamisaruande ning saadab selle komisjonile, võrgustiku juhatusele ja võrgustikuliikmetele.

5.   Hindamisasutus koostab iga võrgustikuliikme kohta hindamisaruande ja saadab selle komisjonile ja asjaomasele võrgustikuliikmele.

6.   Koordinaator ja võrgustikuliikmed võivad edastada oma märkused hindamisasutusele kahe kuu jooksul alates aruande kättesaamistest. Pärast märkuste kättesaamist viib hindamisasutus aruandesse sisse muudatused ja selgitab, kas märkused annavad alust hinnangu muutmiseks.

7.   Võrgustiku tegevuse lõpetamine või liikmesusest ilmajäämine negatiivse hindamisaruande tõttu tuleb artiklis 6 osutatud liikmesriikide nõukogus heaks kiita. Liikmesriikide nõukogu võib asjaomasele võrgustikule või selle liikmele anda võimaluse kindlakstehtud puuduste kõrvaldamiseks ühe aasta jooksul enne uut hindamist. Kõnealust ajapikendust pakutakse üksnes konkreetsele võrgustikule või selle liikmele, tingimusel et võrgustiku juhatus esitab parandusmeetmete kava.

Artikkel 15

Võrgustike ja nende liikmete hindamise juhend

1.   Komisjon koostab koostöös liikmesriikide ja huvitatud isikutega juhendi võrgustike ja nende liikmete artiklis 14 osutatud hindamise sisu, asjakohaste dokumentide ja menetluse kohta.

2.   Hindamismenetlus hõlmab esitatud dokumentide, sealhulgas enesehinnanguaruannete hindamist ja kohalpealseid auditeid.

3.   Hindamisjuhendit kasutab asutus, mille komisjon on määranud võrgustike ja selle liikmete hindamiseks vastavalt artikli 14 lõikele 2.

IV PEATÜKK

TEABE JA EKSPERDITEADMISTE VAHETAMINE

Artikkel 16

Võrgustike rajamist ja hindamist käsitleva teabe vahetamine

1.   Komisjon hõlbustab võrgustike rajamist ja hindamist käsitleva teabe ja eksperditeadmiste vahetamist järgmiselt:

| a) | tehes üldsusele kättesaadavaks üldise teabe võrgustike rajamist ja hindamist, sealhulgas artiklites 13 ja 15 osutatud hindamisjuhendeid käsitleva teabe kohta; |
| --- | --- |

a)

tehes üldsusele kättesaadavaks üldise teabe võrgustike rajamist ja hindamist, sealhulgas artiklites 13 ja 15 osutatud hindamisjuhendeid käsitleva teabe kohta;

| b) | avaldades korrapäraselt võrgustike ja võrgustikuliikmete ajakohastatud loetelu koos võrgustikke käsitlevate positiivsete hinnangute ja hindamisaruannetega ning liikmesriikide nõukogu poolt kodukorra kohaselt tehtud otsustega; |
| --- | --- |

b)

avaldades korrapäraselt võrgustike ja võrgustikuliikmete ajakohastatud loetelu koos võrgustikke käsitlevate positiivsete hinnangute ja hindamisaruannetega ning liikmesriikide nõukogu poolt kodukorra kohaselt tehtud otsustega;

| c) | organiseerides vajaduse korral konverentse ja ekspertide kohtumisi, et pakkuda võimalusi tehniliste ja teaduslike arutelude pidamiseks võrgustikuliikmete vahel; |
| --- | --- |

c)

organiseerides vajaduse korral konverentse ja ekspertide kohtumisi, et pakkuda võimalusi tehniliste ja teaduslike arutelude pidamiseks võrgustikuliikmete vahel;

| d) | tagades vajaduse korral võrgustikele elektrooniliste meedia- ja sidevahendite olemasolu. |
| --- | --- |

d)

tagades vajaduse korral võrgustikele elektrooniliste meedia- ja sidevahendite olemasolu.

2.   Lõike 1 punktis b osutatud loetelu avaldamiseks peab liikmesriikide nõukogu teatama komisjonile kõik muudatused võrgustiku koordinaatorina tegutsevate võrgustikuliikmete või võrgustiku koordinaatoriks määratud isikute hulgas.

V PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 17

Läbivaatamine

Komisjon hindab käesoleva rakendusotsuse toimimist viis aastat pärast selle jõustumist.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 10. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 71.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

3

---

I LISA

VÕRGUSTIKU RAJAMISE TAOTLUSE SISU

Komisjoni avaldatud osalemiskutse kohaselt esitatud võrgustiku rajamise taotlus peab sisaldama järgmist:

| a) | kavandatava võrgustiku nimi; |
| --- | --- |

a)

kavandatava võrgustiku nimi;

| b) | täidetud taotlusvorm koos enesehindamisküsimustiku ja hindamisjuhendi kohaselt nõutavate täiendavate dokumentidega; |
| --- | --- |

b)

täidetud taotlusvorm koos enesehindamisküsimustiku ja hindamisjuhendi kohaselt nõutavate täiendavate dokumentidega;

| c) | tõendid selle kohta, et kõik taotluse esitanud tervishoiuteenuste osutajad tegutsevad ühes ja samas pädevusvaldkonnas ning on keskendunud üh(ted)ele ja sama(de)le terviseseisundi(te)le; |
| --- | --- |

c)

tõendid selle kohta, et kõik taotluse esitanud tervishoiuteenuste osutajad tegutsevad ühes ja samas pädevusvaldkonnas ning on keskendunud üh(ted)ele ja sama(de)le terviseseisundi(te)le;

| d) | võrgustiku koordinaatorina tegutseva tervishoiuteenuste osutaja nimi ning selle isiku nimi ja kontaktandmed, kes koordinaatorit tulevikus esindama hakkab; |
| --- | --- |

d)

võrgustiku koordinaatorina tegutseva tervishoiuteenuste osutaja nimi ning selle isiku nimi ja kontaktandmed, kes koordinaatorit tulevikus esindama hakkab;

| e) | kõikide taotluse esitanud tervishoiuteenuste osutajate nimed. |
| --- | --- |

e)

kõikide taotluse esitanud tervishoiuteenuste osutajate nimed.

---

II LISA

LIIKMEKS ASTUMISE TAOTLUSE SISU

Tervishoiuteenuste osutaja esitatav liikmeks astumise taotlus peab sisaldama järgmist:

| a) | asjaomase kavandatava või olemasoleva võrgustiku nimi; |
| --- | --- |

a)

asjaomase kavandatava või olemasoleva võrgustiku nimi;

| b) | täidetud taotlusvorm koos enesehindamisküsimustiku ja hindamisjuhendi kohaselt nõutavate täiendavate dokumentidega; |
| --- | --- |

b)

täidetud taotlusvorm koos enesehindamisküsimustiku ja hindamisjuhendi kohaselt nõutavate täiendavate dokumentidega;

| c) | tervishoiuteenuste osutaja esindaja nimi ja kontaktandmed. |
| --- | --- |

c)

tervishoiuteenuste osutaja esindaja nimi ja kontaktandmed.

---

| 17.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 147/88 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 147/88

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

12. mai 2014,

milles käsitletakse aruandluse standardnõudeid teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklike liidu kaasrahastatavate likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide jaoks ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/940/EÜ

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2976 all)

(2014/288/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2009/470/EÜ on kehtestatud kord liidu rahalise toetuse andmiseks loomahaiguste ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seirekavadele. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2009/470/EÜ on kehtestatud kord liidu rahalise toetuse andmiseks loomahaiguste ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seirekavadele.

| (2) | Vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikele 1 kehtestatakse liidu finantsmeede, et hüvitada kulud, mida liikmesriigid on kandnud kõnealuse otsuse lisas loetletud loomahaiguste ja zoonooside riiklike likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide rahastamisel. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikele 1 kehtestatakse liidu finantsmeede, et hüvitada kulud, mida liikmesriigid on kandnud kõnealuse otsuse lisas loetletud loomahaiguste ja zoonooside riiklike likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide rahastamisel.

| (3) | Otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikes 7 on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama iga heakskiidetud programmi kohta tehnilised vahearuanded ja finantsvahearuanded ning hiljemalt iga aasta 30. aprilliks iga-aastase tehnilise aruande, mis sisaldab hinnangut saavutatud tulemuste kohta ning eelneva aasta kulude üksikasjalikku arvestust. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikes 7 on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama iga heakskiidetud programmi kohta tehnilised vahearuanded ja finantsvahearuanded ning hiljemalt iga aasta 30. aprilliks iga-aastase tehnilise aruande, mis sisaldab hinnangut saavutatud tulemuste kohta ning eelneva aasta kulude üksikasjalikku arvestust.

| (4) | Komisjoni otsuses 2008/940/EÜ (2) on määratud kindlaks teave, mida peavad tehnilistes ja finants-, vahe- ja lõpparuannetes esitama need liikmesriigid, kellel on teatavate loomahaiguste likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid, mis on heaks kiidetud liidu kaasrahastamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsuses 2008/940/EÜ (2) on määratud kindlaks teave, mida peavad tehnilistes ja finants-, vahe- ja lõpparuannetes esitama need liikmesriigid, kellel on teatavate loomahaiguste likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid, mis on heaks kiidetud liidu kaasrahastamiseks.

| (5) | Otsuse 2008/940/EÜ vastuvõtmisest saadik ning programmidega seotud nõuete ja menetluste lihtsustamise ja täiustamise raames on tehtud muudatusi seoses meetmetega, mida peetakse liidu rahalise toetuse saamise tingimustele vastavaks, ja seoses toetuse arvutamise meetodiga. Need muudatused on sätestatud iga kalendriaasta kohta koostatud programme heaks kiitvates rahastamisotsustes. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse 2008/940/EÜ vastuvõtmisest saadik ning programmidega seotud nõuete ja menetluste lihtsustamise ja täiustamise raames on tehtud muudatusi seoses meetmetega, mida peetakse liidu rahalise toetuse saamise tingimustele vastavaks, ja seoses toetuse arvutamise meetodiga. Need muudatused on sätestatud iga kalendriaasta kohta koostatud programme heaks kiitvates rahastamisotsustes.

| (6) | Lisaks, selleks et veelgi täiustada aruannete esitamist, nende töötlemist ja hindamist, samuti aastate jooksul toimuva arengu jälgimiseks, peaksid liikmesriigid alates 1. juulist 2015 esitama programmide rakendamise vahe- ja lõpparuanded võrgus, kasutades selleks komisjoni poolt väljatöötatud elektroonilisi vorme. Seetõttu tuleks asjakohaste aruannete struktuur kohandada andmete elektroonilisel teel esitamiseks ja töötlemiseks. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks, selleks et veelgi täiustada aruannete esitamist, nende töötlemist ja hindamist, samuti aastate jooksul toimuva arengu jälgimiseks, peaksid liikmesriigid alates 1. juulist 2015 esitama programmide rakendamise vahe- ja lõpparuanded võrgus, kasutades selleks komisjoni poolt väljatöötatud elektroonilisi vorme. Seetõttu tuleks asjakohaste aruannete struktuur kohandada andmete elektroonilisel teel esitamiseks ja töötlemiseks.

| (7) | Seega tuleks muuta nõudeid, mis kehtivad liikmesriikide poolt teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklikele likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammidele liidu rahalise toetuse saamiseks esitatavate taotluste suhtes, ja viia need nõuded vastavusse asjaomaste liidu õigusaktide muudatusega ja taotluste esitamiseks kasutatava võrgupõhise süsteemiga. |
| --- | --- |

(7)

Seega tuleks muuta nõudeid, mis kehtivad liikmesriikide poolt teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklikele likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammidele liidu rahalise toetuse saamiseks esitatavate taotluste suhtes, ja viia need nõuded vastavusse asjaomaste liidu õigusaktide muudatusega ja taotluste esitamiseks kasutatava võrgupõhise süsteemiga.

| (8) | Aasta teises pooles nõuab komisjon liikmesriikidelt ajakohastatud teavet kõnealuste programmide abikõlblike meetmete jaoks aasta algusest saadik kasutatud vahendite kohta ning hinnanguid vajaliku aastaeelarve kohta. Kõnealuse teabe põhjal ning selleks, et parandada olemasolevate rahaliste vahendite kasutamist, koostab komisjon igal aastal otsuse, millega muudetakse asjaomase aasta rahastamisotsust, et ümber jaotada rahalised vahendid nendelt programmidelt, mis eeldatavalt ei kasuta oma vahendeid ära, neile programmidele, mis vajavad täiendavaid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(8)

Aasta teises pooles nõuab komisjon liikmesriikidelt ajakohastatud teavet kõnealuste programmide abikõlblike meetmete jaoks aasta algusest saadik kasutatud vahendite kohta ning hinnanguid vajaliku aastaeelarve kohta. Kõnealuse teabe põhjal ning selleks, et parandada olemasolevate rahaliste vahendite kasutamist, koostab komisjon igal aastal otsuse, millega muudetakse asjaomase aasta rahastamisotsust, et ümber jaotada rahalised vahendid nendelt programmidelt, mis eeldatavalt ei kasuta oma vahendeid ära, neile programmidele, mis vajavad täiendavaid rahalisi vahendeid.

| (9) | Selleks et vahendeid programmide vahel tõhusamalt ümber jaotada, on asjakohane, et liikmesriigid esitavad ka kvantitatiivse teabe juba võetud meetmete kohta ja meetmete kohta, mida on kavas võtta, ning samuti ühikukulude andmed. Lisaks tuleks halduskoormuse vähendamiseks esitada vahendite ümberpaigutamist käsitlev teave vahearuannetes. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et vahendeid programmide vahel tõhusamalt ümber jaotada, on asjakohane, et liikmesriigid esitavad ka kvantitatiivse teabe juba võetud meetmete kohta ja meetmete kohta, mida on kavas võtta, ning samuti ühikukulude andmed. Lisaks tuleks halduskoormuse vähendamiseks esitada vahendite ümberpaigutamist käsitlev teave vahearuannetes.

| (10) | Seepärast on asjakohane, et otsus 2008/940/EÜ tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast on asjakohane, et otsus 2008/940/EÜ tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva otsusega.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid esitavad kooskõlas käesoleva otsusega vahearuanded ja lõpparuanded programmide kohta, mis on heaks kiidetud vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artiklile 27.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „vahearuanded” — käimasolevate programmide rakendamist käsitlevad tehnilised (3) vahearuanded ja finantsvahearuanded, mis tuleb esitada komisjonile, nagu on ette nähtud otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõike 7 punktiga a; |
| --- | --- |

a)

„vahearuanded” — käimasolevate programmide rakendamist käsitlevad tehnilised (3) vahearuanded ja finantsvahearuanded, mis tuleb esitada komisjonile, nagu on ette nähtud otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõike 7 punktiga a;

| b) | „lõpparuanded” — üksikasjalikud tehnilised ja finantsaruanded, mis tuleb esitada komisjonile hiljemalt iga aasta 30. aprilliks ja mis käsitlevad heakskiidetud programmide rakendamist kogu eelnenud kohaldamisaastal, nagu on ette nähtud otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõike 7 punktiga b; |
| --- | --- |

b)

„lõpparuanded” — üksikasjalikud tehnilised ja finantsaruanded, mis tuleb esitada komisjonile hiljemalt iga aasta 30. aprilliks ja mis käsitlevad heakskiidetud programmide rakendamist kogu eelnenud kohaldamisaastal, nagu on ette nähtud otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõike 7 punktiga b;

| c) | „maksetaotlused” — maksetaotlused, milles käsitletakse liikmesriikide kantud kulusid ja mis tuleb esitada komisjonile, nagu on ette nähtud otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikega 8. |
| --- | --- |

c)

„maksetaotlused” — maksetaotlused, milles käsitletakse liikmesriikide kantud kulusid ja mis tuleb esitada komisjonile, nagu on ette nähtud otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikega 8.

Artikkel 3

1.   Otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõike 5 kohaselt liidu kaasrahastamiseks heaks kiidetud käimasolevate programmide puhul esitatakse vahearuanne komisjonile hiljemalt iga aasta 31. augustiks.

2.   Vahearuannetes esitatakse kogu asjakohane teave I lisa kohaselt.

Artikkel 4

Lõpparuannetes ja maksetaotlustes esitatakse kogu asjakohane teave vastavalt II lisale, samuti:

| a) | tehniline teave kooskõlas






  i) | III lisaga — seoses veiste tuberkuloosi, veiste brutselloosi, lammaste ja kitsede brutselloosiga, lammaste katarraalse palavikuga endeemilistes või suure riskiga piirkondades, Siberi katku, veiste nakkava pleuropneumoonia, ehhinokokoosi, trihhinelloosi ja verotoksilise E. coli'ga; |
| --- | --- | --- |

a)

tehniline teave kooskõlas

i)

III lisaga — seoses veiste tuberkuloosi, veiste brutselloosi, lammaste ja kitsede brutselloosiga, lammaste katarraalse palavikuga endeemilistes või suure riskiga piirkondades, Siberi katku, veiste nakkava pleuropneumoonia, ehhinokokoosi, trihhinelloosi ja verotoksilise E. coli'ga;

| ii) | IV lisaga — seoses salmonelloosiga (zoonootiline Salmonella); |
| --- | --- |

ii)

IV lisaga — seoses salmonelloosiga (zoonootiline Salmonella);

| iii) | V lisaga — seoses sigade Aafrika katku, sigade vesikulaarhaiguse, sigade klassikalise katkuga; |
| --- | --- |

iii)

V lisaga — seoses sigade Aafrika katku, sigade vesikulaarhaiguse, sigade klassikalise katkuga;

| iv) | VI lisaga — seoses marutaudiga; |
| --- | --- |

iv)

VI lisaga — seoses marutaudiga;

| v) | VII lisaga — seoses transmissiivse spongioosse entsefalopaatiaga (TSE); |
| --- | --- |

v)

VII lisaga — seoses transmissiivse spongioosse entsefalopaatiaga (TSE);

| vi) | VIII lisaga — seoses linnugripiga; |
| --- | --- |

vi)

VIII lisaga — seoses linnugripiga;

| vii) | IX lisaga — seoses nakkusliku vereloomenekroosi (IHN), lõhede infektsioosse aneemia (ISA), viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS), karpkalade herpesviiruse (KHV), Bonamia ostreae nakkuse, Marteilia refringens'i nakkuse ja vähkide ihtüoftirioosiga; |
| --- | --- |

vii)

IX lisaga — seoses nakkusliku vereloomenekroosi (IHN), lõhede infektsioosse aneemia (ISA), viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS), karpkalade herpesviiruse (KHV), Bonamia ostreae nakkuse, Marteilia refringens'i nakkuse ja vähkide ihtüoftirioosiga;

| b) | teave tegevuste ja kulude kohta vastavalt X lisa I osale ning allkirjastatud kinnitus iga programmi kohta vastavalt X lisa II osale. |
| --- | --- |

b)

teave tegevuste ja kulude kohta vastavalt X lisa I osale ning allkirjastatud kinnitus iga programmi kohta vastavalt X lisa II osale.

Artikkel 5

1.   Alates 1. juulist 2015 edastavad liikmesriigid artikliga 3 ettenähtud vahearuanded ja artikliga 4 ettenähtud maksetaotlused võrgus, kasutades selleks komisjoni koostatud vastavaid elektroonilisi standardvorme, välja arvatud artikli 4 punkti a alapunktis vii osutatud haigustega seotud programmide puhul.

2.   Lisaks lõikes 1 esitatud nõuete täitmisele esitatakse komisjonile artikli 4 punktis b osutatud lõpparuannete allkirjastatud osa ja maksetaotlused.

Artikkel 6

Otsus 2008/940/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, kohaldatakse käesolevat otsust loomahaiguste likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide suhtes, mida rakendatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. mai 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

1

(2)  Komisjoni otsus 2008/940/EÜ, 21. oktoober 2008, millega sätestatakse aruandluse standardnõuded teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklike ühenduse kaasrahastatavate likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide jaoks (ELT L 335, 13.12.2008, lk 61).

2

(3)  2015. aastaks esitatakse üksnes finantsvahearuanne.

3

---

I LISA

Vahearuannete koostamise nõuded

Image

---

II LISA

Lõpparuannete ja maksetaotluste koostamise nõuded

Image

---

III LISA

Lõplik tehniline aruanne mäletsejaliste haiguste programmide kohta

Image

Image

Image

Image

Image

---

IV LISA

Tehniline aruanne zoonootiliste Salmonella programmide kohta

Image

Image

---

V LISA

Lõplik tehniline aruanne sigade haiguste programmide kohta

Image

Image

---

VI LISA

Lõplik tehniline aruanne marutauditõrje programmide kohta

Image

Image

---

VII LISA

Lõpilik tehniline aruanne TSE seire- ja likvideerimisprogrammide kohta

Image

Image

Image

---

VIII LISA

Lõplik tehniline aruanne linnugripi seire programmide kohta

Image

---

IX LISA

Aruanne kalade haiguste programmide kohta

Image

Image

---

X LISA

I OSA

Tegevuste ja kulude aruanne

Image

Image

Image

II OSA

Allkirjastatud avaldus, mis on lisatud lõpparuandele/maksetaotlusele

Liikmesriik:

Programm:

Rakendamise aasta:

Kinnitame, et

| — | lõpparuandes ja maksetaotluses esitatud teave on täielik, usaldusväärne ja õige, et deklareeritud tegevused on tegelikult tehtud ja deklareeritud kulud on raamatupidamises täpselt kajastatud ning abikõlblikud vastavalt otsuse .../määruse (EÜ) nr ....... (märkida konkreetne rahastamisotsus) sätetele; .... |
| --- | --- |

—

lõpparuandes ja maksetaotluses esitatud teave on täielik, usaldusväärne ja õige, et deklareeritud tegevused on tegelikult tehtud ja deklareeritud kulud on raamatupidamises täpselt kajastatud ning abikõlblikud vastavalt otsuse .../määruse (EÜ) nr ....... (märkida konkreetne rahastamisotsus) sätetele; ....

| — | kõik kulusid tõendavad dokumendid on kontrollimiseks kättesaadavad, eelkõige selleks, et põhjendada loomade eest makstavate hüvitiste määra; |
| --- | --- |

—

kõik kulusid tõendavad dokumendid on kontrollimiseks kättesaadavad, eelkõige selleks, et põhjendada loomade eest makstavate hüvitiste määra;

| — | programmi on rakendatud kooskõlas asjaomaste liidu õigusaktidega, eelkõige konkurentsi-, riigihankelepingute sõlmimise ja riigiabi eeskirjadega; |
| --- | --- |

—

programmi on rakendatud kooskõlas asjaomaste liidu õigusaktidega, eelkõige konkurentsi-, riigihankelepingute sõlmimise ja riigiabi eeskirjadega;

| — | kõnealuse programmi kohta ei ole taotletud muud liidu toetust ja kogu rakendusprogrammi raames rahastatavatest toimingutest laekunud tulu on deklareeritud komisjonile; |
| --- | --- |

—

kõnealuse programmi kohta ei ole taotletud muud liidu toetust ja kogu rakendusprogrammi raames rahastatavatest toimingutest laekunud tulu on deklareeritud komisjonile;

| — | kontrollmenetlust kohaldatakse eelkõige deklareeritud tegevuste ja kulude täpsuse kontrollimiseks, et vältida, avastada ja korrigeerida eeskirjade eiramist. |
| --- | --- |

—

kontrollmenetlust kohaldatakse eelkõige deklareeritud tegevuste ja kulude täpsuse kontrollimiseks, et vältida, avastada ja korrigeerida eeskirjade eiramist.

Kuupäev

Tegevdirektori nimi ja allkiri

---

| 17.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 147/114 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 147/114

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

15. mai 2014,

millega lubatakse liikmesriikidel pikendada toimeainete pinoksadeeni ja meptüüldinokapi ajutisi kasutuslube

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 3059 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/289/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 1 neljandat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (2) eriti selle artikli 80 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse direktiivi 91/414/EMÜ jätkuvalt selliste toimeainete suhtes, mille kohta on direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 3 kohane otsus vastu võetud enne 14. juunit 2011. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse direktiivi 91/414/EMÜ jätkuvalt selliste toimeainete suhtes, mille kohta on direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 3 kohane otsus vastu võetud enne 14. juunit 2011.

| (2) | Ühendkuningriik sai märtsis 2004 direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohase taotluse äriühingult Syngenta Crop Protection AG toimeaine pinoksadeeni kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2005/459/EÜ (3) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andme- ja teabenõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriik sai märtsis 2004 direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohase taotluse äriühingult Syngenta Crop Protection AG toimeaine pinoksadeeni kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2005/459/EÜ (3) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andme- ja teabenõuetele.

| (3) | Ühendkuningriik sai augustis 2005 direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohase taotluse äriühingult Dow Agrosciences toimeaine meptüüldinokapi kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2006/589/EÜ (4) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andme- ja teabenõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriik sai augustis 2005 direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohase taotluse äriühingult Dow Agrosciences toimeaine meptüüldinokapi kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2006/589/EÜ (4) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks kõnealuse direktiivi II ja III lisas loetletud andme- ja teabenõuetele.

| (4) | Toimikute täielikkuse kinnitamine oli vajalik selleks, et võimaldada nende üksikasjalikku uurimist ja luua liikmesriikidele võimalus anda nimetatud toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite esialgseid lubasid kuni kolmeks aastaks, järgides direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 1 sätestatud tingimusi, eelkõige neid tingimusi, mis on seotud toimeainete ja taimekaitsevahendite üksikasjaliku hindamisega vastavalt nimetatud direktiivis sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toimikute täielikkuse kinnitamine oli vajalik selleks, et võimaldada nende üksikasjalikku uurimist ja luua liikmesriikidele võimalus anda nimetatud toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite esialgseid lubasid kuni kolmeks aastaks, järgides direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 1 sätestatud tingimusi, eelkõige neid tingimusi, mis on seotud toimeainete ja taimekaitsevahendite üksikasjaliku hindamisega vastavalt nimetatud direktiivis sätestatud nõuetele.

| (5) | Nimetatud toimeainete mõju inimeste tervisele ja keskkonnale taotlejate kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Referentliikmesriik esitas komisjonile vastavate hindamisaruannete projektid 30. novembril 2005 (pinoksadeen) ja 25. oktoobril 2006 (meptüüldinokap). |
| --- | --- |

(5)

Nimetatud toimeainete mõju inimeste tervisele ja keskkonnale taotlejate kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Referentliikmesriik esitas komisjonile vastavate hindamisaruannete projektid 30. novembril 2005 (pinoksadeen) ja 25. oktoobril 2006 (meptüüldinokap).

| (6) | Pärast seda, kui referentliikmesriik oli esitanud hindamisaruannete projektid, peeti vajalikuks nõuda taotlejailt lisateavet ning lasta referentliikmesriigil seda teavet uurida ja esitada oma hinnangud. Seepärast toimikute läbivaatamine alles kestab ja hindamist ei ole võimalik lõpetada aja jooksul, mis on sätestatud direktiivis 91/414/EMÜ, mida käsitletakse koostoimes komisjoni rakendusotsusega 2012/191/EL (5). |
| --- | --- |

(6)

Pärast seda, kui referentliikmesriik oli esitanud hindamisaruannete projektid, peeti vajalikuks nõuda taotlejailt lisateavet ning lasta referentliikmesriigil seda teavet uurida ja esitada oma hinnangud. Seepärast toimikute läbivaatamine alles kestab ja hindamist ei ole võimalik lõpetada aja jooksul, mis on sätestatud direktiivis 91/414/EMÜ, mida käsitletakse koostoimes komisjoni rakendusotsusega 2012/191/EL (5).

| (7) | Kuna senise hindamise käigus ei ole leitud otsest põhjust muretsemiseks, tuleks liikmesriikidele anda võimalus pikendada kõnealuseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite ajutisi kasutuslube 24 kuu võrra vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artiklile 8, et toimikute läbivaatamine saaks jätkuda. Hindamis- ja otsustamisprotsess seoses pinoksadeeni ja metüüldinokapi võimaliku heakskiitmisega vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 peaks eeldatavalt jõudma lõpule 24 kuu jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Kuna senise hindamise käigus ei ole leitud otsest põhjust muretsemiseks, tuleks liikmesriikidele anda võimalus pikendada kõnealuseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite ajutisi kasutuslube 24 kuu võrra vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artiklile 8, et toimikute läbivaatamine saaks jätkuda. Hindamis- ja otsustamisprotsess seoses pinoksadeeni ja metüüldinokapi võimaliku heakskiitmisega vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 peaks eeldatavalt jõudma lõpule 24 kuu jooksul.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid võivad pikendada pinoksadeeni või meptüüldinokappi sisaldavate taimekaitsevahendite ajutisi kasutuslube kuni 31. maini 2016.

Artikkel 2

Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. mail 2016.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. mai 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

2

(3)  Komisjoni otsus 2005/459/EÜ, 22. juuni 2005, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks üksikasjaliku läbivaatuse jaoks esitatud toimik, pidades silmas pinoxadeni kandmist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse (ELT L 160, 23.6.2005, lk 32).

3

(4)  Komisjoni otsus 2006/589/EÜ, 31. august 2006, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud aviglütsiinvesinikkloriidi, mandipropamiidi ja meptüüldinokapi üksikasjaliku läbivaatuse jaoks seoses nende võimaliku lisamisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse (ELT L 240, 2.9.2006, lk 9).

4

(5)  Komisjoni rakendusotsus 2012/191/EL, 10. aprill 2012, millega lubatakse liikmesriikidel pikendada uute toimeainete amisulbroomi, kloorantraniliprooli, meptüüldinokapi, pinoksadeeni, hõbetiosulfaadi ja tembotriooni ajutisi kasutuslube (ELT L 102, 12.4.2012, lk 15).

5

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 17.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 147/116 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 147/116

---

NÕUKOGU OTSUS,

14. aprill 2014,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ELi-Tšiili assotsiatsioonikomitees seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu XII lisa (milles on loetletud Tšiili üksused, mis teevad hankeid kooskõlas IV osa IV jaotisega (riigihanked)) muudatusega

(2014/290/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 18. novembril 2002. aastal kirjutati alla assotsiatsioonilepingule ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel (1) („assotsiatsioonileping”). |
| --- | --- |

(1)

18. novembril 2002. aastal kirjutati alla assotsiatsioonilepingule ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel (1) („assotsiatsioonileping”).

| (2) | Assotsiatsioonilepingu XII lisas on esitatud loetelud Tšiili Vabariigis („Tšiili”) tegutsevatest üksustest, mis teevad hankeid kooskõlas assotsiatsioonilepingu IV osa IV jaotisega (riigihanked). |
| --- | --- |

(2)

Assotsiatsioonilepingu XII lisas on esitatud loetelud Tšiili Vabariigis („Tšiili”) tegutsevatest üksustest, mis teevad hankeid kooskõlas assotsiatsioonilepingu IV osa IV jaotisega (riigihanked).

| (3) | Tšiili teavitas 10. veebruaril 2012. aastal liitu oma kavatsusest muuta kooskõlas assotsiatsioonilepingu artikli 159 lõikega 1 kõnealuse lepingu XII lisas sätestatud riigihangete eest vastutavaid üksuseid. 18. oktoobril 2012 esitas Tšiili täiendavat teavet. Muudatus hõlmab assotsiatsioonilepingu XII lisa teatavate üksuste loetelude lihtsustamist, nimelt 1. liite punktis A asendatakse iga ministeeriumi ja piirkondliku valitsuse all loetletud üksused üldklausliga, mis hõlmab kõiki loetletud ministeeriumide ja piirkondlike valitsuste alluvuses tegutsevaid üksuseid, ja 2. liite punktis A asendatakse keskvalitsusele alluvate üksuste loetelu üldfraasiga „kõik omavalitsused” („assotsiatsioonilepingu XII lisa muudatus”). Assotsiatsioonilepingu XII lisa 1. liite punkt B, 2. liite punkt B ning 3., 4. ja 5. liide jäetakse muutmata. |
| --- | --- |

(3)

Tšiili teavitas 10. veebruaril 2012. aastal liitu oma kavatsusest muuta kooskõlas assotsiatsioonilepingu artikli 159 lõikega 1 kõnealuse lepingu XII lisas sätestatud riigihangete eest vastutavaid üksuseid. 18. oktoobril 2012 esitas Tšiili täiendavat teavet. Muudatus hõlmab assotsiatsioonilepingu XII lisa teatavate üksuste loetelude lihtsustamist, nimelt 1. liite punktis A asendatakse iga ministeeriumi ja piirkondliku valitsuse all loetletud üksused üldklausliga, mis hõlmab kõiki loetletud ministeeriumide ja piirkondlike valitsuste alluvuses tegutsevaid üksuseid, ja 2. liite punktis A asendatakse keskvalitsusele alluvate üksuste loetelu üldfraasiga „kõik omavalitsused” („assotsiatsioonilepingu XII lisa muudatus”). Assotsiatsioonilepingu XII lisa 1. liite punkt B, 2. liite punkt B ning 3., 4. ja 5. liide jäetakse muutmata.

| (4) | Pärast kõnealust teavitamist pidasid assotsiatsioonilepingu osalised kooskõlas assotsiatsioonilepingu artikli 159 lõigetega 2 ja 3 asjakohaseks, et ELi-Tšiili assotsiatsioonikomitee („assotsiatsioonikomitee”) võtaks vastu otsuse, et kajastada assotsiatsioonilepingu XII lisa muudatust. |
| --- | --- |

(4)

Pärast kõnealust teavitamist pidasid assotsiatsioonilepingu osalised kooskõlas assotsiatsioonilepingu artikli 159 lõigetega 2 ja 3 asjakohaseks, et ELi-Tšiili assotsiatsioonikomitee („assotsiatsioonikomitee”) võtaks vastu otsuse, et kajastada assotsiatsioonilepingu XII lisa muudatust.

| (5) | Liidu seisukoht assotsiatsioonikomitees peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(5)

Liidu seisukoht assotsiatsioonikomitees peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel võetav seisukoht ELi-Tšiili assotsiatsioonikomitees („assotsiatsioonikomitee”) seoses muudatusega assotsiatsioonilepingu XII lisas, milles on loetletud Tšiili üksused, mis teevad riigihankeid vastavalt IV osa IV jaotisele (riigihanked), põhineb assotsiatsioonikomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Assotsiatsioonikomitee otsus avaldatakse pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 14. aprill 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  EÜT L 352, 30.12.2002, lk 3.

1

---

EELNÕU:

ELi-TŠIILI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr .../2014,

... 2014,

seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu XII lisaga, milles on loetletud Tšiili üksused, mis teostavad hankeid kooskõlas IV osa IV jaotisega (riigihanked)

ELi-TŠIILI ASSOTSIATSIOONIKOMITEE,

võttes arvesse 18. novembril 2002 allkirjastatud assotsiatsioonlepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel (1) („assotsiatsioonileping”), eriti selle artiklit 159,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Assotsiatsioonilepingu XII lisas on esitatud loetelud Tšiili Vabariigis („Tšiili”) tegutsevatest üksustest, mis teostavad hankeid kooskõlas assotsiatsioonilepingu IV osa IV jaotisega (riigihanked). |
| --- | --- |

(1)

Assotsiatsioonilepingu XII lisas on esitatud loetelud Tšiili Vabariigis („Tšiili”) tegutsevatest üksustest, mis teostavad hankeid kooskõlas assotsiatsioonilepingu IV osa IV jaotisega (riigihanked).

| (2) | Tšiili teavitas 10. veebruaril 2012. aastal Euroopa Liitu oma kavatsusest muuta assotsiatsioonilepingu XII lisas sätestatud riigihangete eest vastutavaid üksuseid. Muudatus hõlmab assotsiatsioonilepingu XII lisa teatavate üksuste loetelude lihtsustamist, nimelt 1.liite punktis A asendatakse iga ministeeriumi ja piirkondliku valitsuse all loetletud üksused üldklausliga, mis hõlmab kõiki loetletud ministeeriumide ja piirkondlike valitsuste alluvuses tegutsevaid üksuseid ja 2.A-liites asendatakse keskvalitsusele alluvate üksuste loetelu üldfraasiga „kõik omavalitsused” („assotsiatsioonilepingu XII lisa muudatus”). Assotsiatsioonilepingu XII lisa 1. liite punkt B, 2. liite punkt B ning 3., 4. ja 5. liide jäetakse muutmata. |
| --- | --- |

(2)

Tšiili teavitas 10. veebruaril 2012. aastal Euroopa Liitu oma kavatsusest muuta assotsiatsioonilepingu XII lisas sätestatud riigihangete eest vastutavaid üksuseid. Muudatus hõlmab assotsiatsioonilepingu XII lisa teatavate üksuste loetelude lihtsustamist, nimelt 1.liite punktis A asendatakse iga ministeeriumi ja piirkondliku valitsuse all loetletud üksused üldklausliga, mis hõlmab kõiki loetletud ministeeriumide ja piirkondlike valitsuste alluvuses tegutsevaid üksuseid ja 2.A-liites asendatakse keskvalitsusele alluvate üksuste loetelu üldfraasiga „kõik omavalitsused” („assotsiatsioonilepingu XII lisa muudatus”). Assotsiatsioonilepingu XII lisa 1. liite punkt B, 2. liite punkt B ning 3., 4. ja 5. liide jäetakse muutmata.

| (3) | Assotsiatsioonilepingu XII lisa kohaldamise eesmärgil on asjakohane teha Tšiili poolt teavitatud assotsiatsioonilepingu XII lisa muudatus, |
| --- | --- |

(3)

Assotsiatsioonilepingu XII lisa kohaldamise eesmärgil on asjakohane teha Tšiili poolt teavitatud assotsiatsioonilepingu XII lisa muudatus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Assotsiatsioonilepingu XII lisa, milles on loetletud Tšiili üksused, mis teostavad hankeid kooskõlas IV osa IV jaotisega (riigihanked), asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga..

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

...,

ELi-Tšiili assotsiatsioonikomitee nimel

esimees

---

(1)  EÜT L 352, 30.12.2002, lk 3.

1

LISA

„XII LISA

(Osutatud assotiatsioonilepingu artiklis 137)

RIIGIHANGETE EEST VASTUTAVAD TŠIILI ÜKSUSED

1. liide

Kesktasandi üksused

Vastavalt käesoleva jaotise sätetele hankeid teostavad üksused

TARNED

Künnised 130 000 SDR

TEENUSED

Nimetatud 4. liites

Künnised 130 000 SDR

EHITUSTÖÖD

Nimetatud 5. liites

Künnised 5 000 000 SDR

| A. | ÜKSUSTE LOETELU | Presidencia de la República |
| --- | --- | --- |

A.

ÜKSUSTE LOETELU

Presidencia de la República

| | Ministerio de Interior y Seguridad Pública |
| --- | --- |

Ministerio de Interior y Seguridad Pública

| | Ministerio de Relaciones Exteriores |
| --- | --- |

Ministerio de Relaciones Exteriores

| | Ministerio de Defensa Nacional |
| --- | --- |

Ministerio de Defensa Nacional

| | Ministerio de Hacienda |
| --- | --- |

Ministerio de Hacienda

| | Ministerio Secretaría General de la Presidencia de la República |
| --- | --- |

Ministerio Secretaría General de la Presidencia de la República

| | Ministerio Secretaría General de Gobierno |
| --- | --- |

Ministerio Secretaría General de Gobierno

| | Ministerio de Economía, Fomento y Turismo |
| --- | --- |

Ministerio de Economía, Fomento y Turismo

| | Ministerio de Minería |
| --- | --- |

Ministerio de Minería

| | Ministerio de Desarrollo Social |
| --- | --- |

Ministerio de Desarrollo Social

| | Ministerio de Educación |
| --- | --- |

Ministerio de Educación

| | Ministerio de Justicia |
| --- | --- |

Ministerio de Justicia

| | Ministerio del Trabajo y Previsión Social |
| --- | --- |

Ministerio del Trabajo y Previsión Social

| | Ministerio de Obras Públicas |
| --- | --- |

Ministerio de Obras Públicas

| | Ministerio de Transporte y Telecomunicaciones |
| --- | --- |

Ministerio de Transporte y Telecomunicaciones

| | Ministerio de Salud |
| --- | --- |

Ministerio de Salud

| | Ministerio de Vivienda y Urbanismo |
| --- | --- |

Ministerio de Vivienda y Urbanismo

| | Ministerio de Bienes Nacionales |
| --- | --- |

Ministerio de Bienes Nacionales

| | Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

Ministerio de Agricultura

| | Ministerio de Energía |
| --- | --- |

Ministerio de Energía

| | Ministerio del Medio Ambiente |
| --- | --- |

Ministerio del Medio Ambiente

| | Gobiernos Regionales |
| --- | --- |

Gobiernos Regionales

| | Todas las Intendencias |
| --- | --- |

Todas las Intendencias

| | Todas las Gobernaciones |
| --- | --- |

Todas las Gobernaciones

Märkus punkti A juurde

Kui käesolevas liites ei ole märgitud teisiti, on kõik eespool loetletud ministeeriumide ja piirkondlike valitsuste alluvuses tegutsevad üksused hõlmatud käesoleva lepinguga.

| B. | KÕIK MUUD KESKVALITSUSASUTUSED, SEALHULGAS NENDE PIIRKONDLIKUD JA KOHALIKUD ALLÜKSUSED, TINGIMUSEL ET NAD ON MITTETÖÖSTUSLIKU JA MITTETULUNDUSLIKU ISELOOMUGA. |
| --- | --- |

B.

KÕIK MUUD KESKVALITSUSASUTUSED, SEALHULGAS NENDE PIIRKONDLIKUD JA KOHALIKUD ALLÜKSUSED, TINGIMUSEL ET NAD ON MITTETÖÖSTUSLIKU JA MITTETULUNDUSLIKU ISELOOMUGA.

2. liide

Piirkondlikud üksused ja avalik-õiguslikud isikud

Vastavalt käesolevale jaotisele hankeid teostavad üksused

TARNED

Künnised 200 000 SDR

TEENUSED

Nimetatud 4. liites

Künnised 200 000 SDR

EHITUSTÖÖD

Nimetatud 5. liites

Künnised 5 000 000 SDR

| A. | ÜKSUSTE LOETELU | Kõik omavalitsused |
| --- | --- | --- |

A.

ÜKSUSTE LOETELU

Kõik omavalitsused

| B. | KÕIK MUUD KESKVALITSUSELE ALLUVAD ÜKSUSED, SEALHULGAS NENDE ALLÜKSUSED JA MUUD ÜKSUSED, MIS TEGUTSEVAD ÜLDSUSE HUVIDES JA MIS ON AVALIK-ÕIGUSLIKE ISIKUTE TÕHUSA JUHTIMIS- JA FINANTSKONTROLLI ALL, TINGIMUSEL ET NAD ON MITTETÖÖSTUSLIKU JA MITTETULUNDUSLIKU ISELOOMUGA. |
| --- | --- |

B.

KÕIK MUUD KESKVALITSUSELE ALLUVAD ÜKSUSED, SEALHULGAS NENDE ALLÜKSUSED JA MUUD ÜKSUSED, MIS TEGUTSEVAD ÜLDSUSE HUVIDES JA MIS ON AVALIK-ÕIGUSLIKE ISIKUTE TÕHUSA JUHTIMIS- JA FINANTSKONTROLLI ALL, TINGIMUSEL ET NAD ON MITTETÖÖSTUSLIKU JA MITTETULUNDUSLIKU ISELOOMUGA.

3. liide

Kommunaalmajandussektoris tegutsevad üksused

TARNED

Künnised 400 000 SDR

TEENUSED

Nimetatud 4. liites

Künnised 400 000 SDR

EHITUSTÖÖD

Nimetatud 5. liites

Künnised 5 000 000 SDR

| A. | ÜKSUSTE LOETELU | Empresa Portuaria Arica |
| --- | --- | --- |

A.

ÜKSUSTE LOETELU

Empresa Portuaria Arica

| | Empresa Portuaria Iquique |
| --- | --- |

Empresa Portuaria Iquique

| | Empresa Portuaria Antofagasta |
| --- | --- |

Empresa Portuaria Antofagasta

| | Empresa Portuaria Coquimbo |
| --- | --- |

Empresa Portuaria Coquimbo

| | Empresa Portuaria Valparaíso |
| --- | --- |

Empresa Portuaria Valparaíso

| | Empresa Portuaria San Antonio |
| --- | --- |

Empresa Portuaria San Antonio

| | Empresa Portuaria San Vicente-Talcahuano |
| --- | --- |

Empresa Portuaria San Vicente-Talcahuano

| | Empresa Portuaria Puerto Montt |
| --- | --- |

Empresa Portuaria Puerto Montt

| | Empresa Portuaria Chacabuco |
| --- | --- |

Empresa Portuaria Chacabuco

| | Empresa Portuaria Austral |
| --- | --- |

Empresa Portuaria Austral

| | Aeropuertos de propiedad del Estado, dependientes de la Dirección de Aeronáutica Civil. |
| --- | --- |

Aeropuertos de propiedad del Estado, dependientes de la Dirección de Aeronáutica Civil.

| B. | KÕIK MUUD RIIGI OSALUSEGA ÄRIÜHINGUD, NAGU ON MÄÄRATLETUD ARTIKLI 138 PUNKTIS C, MILLE TEGEVUS HÕLMAB MIS TAHES ALLPOOL ESITATUD TEGEVUSI VÕI NENDE KOMBINATSIOONE:






  a) | lennuvälja- või muude terminaliteenuste osutamine lennuettevõtjatele ja |
| --- | --- | --- |

B.

KÕIK MUUD RIIGI OSALUSEGA ÄRIÜHINGUD, NAGU ON MÄÄRATLETUD ARTIKLI 138 PUNKTIS C, MILLE TEGEVUS HÕLMAB MIS TAHES ALLPOOL ESITATUD TEGEVUSI VÕI NENDE KOMBINATSIOONE:

a)

lennuvälja- või muude terminaliteenuste osutamine lennuettevõtjatele ja

| b) | mere- või siseveesadama teenuste või muude terminaliteenuste osutamine mere- või siseveetranspordi ettevõtjatele. |
| --- | --- |

b)

mere- või siseveesadama teenuste või muude terminaliteenuste osutamine mere- või siseveetranspordi ettevõtjatele.

4. liide

Teenused

Käesoleva jaotise kohaldamisel ja ilma et see piiraks artikli 137 lõike 2 kohaldamist, ei jäeta välja ühtegi üldise teenuste loetelu teenust.

5. liide

Ehitusteenused

Käesoleva jaotise kohaldamisel ja ilma et see piiraks artikli 137 lõike 2 sätete kohaldamist, ei jäeta välja ühtegi ehitusteenust, mis on loetletud CPC ehitusteenuseid käsitleva jaotise all”.

---