# Az Európai Unió C 174/2014

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 174 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. június 7. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 174

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. június 7.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Régiók Bizottsága |
| | 106. plenáris ülés – 2014. április 2–3. |
| 2014/C 174/01 | A Régiók Bizottsága állásfoglalása a többszintű kormányzásról szóló európai chartáról | 1 |
| 2014/C 174/02 | A Régiók Bizottsága állásfoglalása az ukrajnai helyzet alakulása | 5 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| | 106. plenáris ülés – 2014. április 2–3. |
| 2014/C 174/03 | A Régiók Bizottsága véleménye – Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2013–2014 | 7 |
| 2014/C 174/04 | A Régiók Bizottsága véleménye – Megfizethető energia mindenki számára | 15 |
| 2014/C 174/05 | A Régiók Bizottsága véleménye – Az energiaügyi állami támogatásokra vonatkozó új uniós iránymutatások | 19 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

106. plenáris ülés – 2014. április 2–3.

2014/C 174/01

A Régiók Bizottsága állásfoglalása a többszintű kormányzásról szóló európai chartáról

1

2014/C 174/02

A Régiók Bizottsága állásfoglalása az ukrajnai helyzet alakulása

5

VÉLEMÉNYEK

Európai Bizottság

106. plenáris ülés – 2014. április 2–3.

2014/C 174/03

A Régiók Bizottsága véleménye – Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2013–2014

7

2014/C 174/04

A Régiók Bizottsága véleménye – Megfizethető energia mindenki számára

15

2014/C 174/05

A Régiók Bizottsága véleménye – Az energiaügyi állami támogatásokra vonatkozó új uniós iránymutatások

19

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | RÉGIÓK BIZOTTSÁGA |
| | 106. plenáris ülés – 2014. április 2–3. |
| 2014/C 174/06 | A Régiók Bizottsága véleménye – A mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések | 25 |
| 2014/C 174/07 | A Régiók Bizottsága véleménye – A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere | 36 |
| 2014/C 174/08 | A Régiók Bizottsága véleménye – Irányelvjavaslat a könnyű műanyag hordtasakokról | 43 |
| 2014/C 174/09 | A Régiók Bizottsága véleménye – A tengerészek kizárásáról szóló irányelvek módosítása | 50 |

III   Előkészítő jogi aktusok

RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

106. plenáris ülés – 2014. április 2–3.

2014/C 174/06

A Régiók Bizottsága véleménye – A mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések

25

2014/C 174/07

A Régiók Bizottsága véleménye – A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere

36

2014/C 174/08

A Régiók Bizottsága véleménye – Irányelvjavaslat a könnyű műanyag hordtasakokról

43

2014/C 174/09

A Régiók Bizottsága véleménye – A tengerészek kizárásáról szóló irányelvek módosítása

50

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

106. plenáris ülés – 2014. április 2–3.

| 7.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 174/1

---

A Régiók Bizottsága állásfoglalása a többszintű kormányzásról szóló európai chartáról

2014/C 174/01

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | tekintettel az Európán belüli és azon kívüli többszintű kormányzás előmozdítására vonatkozó küldetési nyilatkozatára, (1) |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európán belüli és azon kívüli többszintű kormányzás előmozdítására vonatkozó küldetési nyilatkozatára, (1)

| — | tekintettel a többszintű kormányzásról szóló fehér könyvére (2), amely egy a többszintű kormányzásról szóló charta kidolgozását javasolja annak érdekében, hogy az európai kormányzás közös értelmezése bekerüljön az Európai Unió által vallott értékek sorába, |
| --- | --- |

—

tekintettel a többszintű kormányzásról szóló fehér könyvére (2), amely egy a többszintű kormányzásról szóló charta kidolgozását javasolja annak érdekében, hogy az európai kormányzás közös értelmezése bekerüljön az Európai Unió által vallott értékek sorába,

| — | tekintettel arra, hogy a berlini nyilatkozatban (3) az Európai Unió állam- és kormányfői elismerték a többszintű kormányzás jelentőségét az európai integrációs folyamatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a berlini nyilatkozatban (3) az Európai Unió állam- és kormányfői elismerték a többszintű kormányzás jelentőségét az európai integrációs folyamatban,

| — | mivel a strukturális alapokra vonatkozó új közös rendelkezésekben a többszintű kormányzás az európai jogalkotó a kohéziós politika megvalósításának szervező elveként szerepel (4), |
| --- | --- |

—

mivel a strukturális alapokra vonatkozó új közös rendelkezésekben a többszintű kormányzás az európai jogalkotó a kohéziós politika megvalósításának szervező elveként szerepel (4),

| — | az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Európai Chartáját (5) követve és tekintettel a Helyi és Regionális Hatóságok Kongresszusa által ennek a folyamatnak nyújtott támogatásra, mely mindenekelőtt azt célozza, hogy ez a charta kerüljön bele az Európa Tanács jogrendjébe, |
| --- | --- |

—

az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Európai Chartáját (5) követve és tekintettel a Helyi és Regionális Hatóságok Kongresszusa által ennek a folyamatnak nyújtott támogatásra, mely mindenekelőtt azt célozza, hogy ez a charta kerüljön bele az Európa Tanács jogrendjébe,

| — | mivel ennek a – bár jogilag nem kötelező érvényű – chartának az alapján az aláíró felek vállalni fogják, hogy megismertetik és előmozdítják a többszintű kormányzás elvét, |
| --- | --- |

—

mivel ennek a – bár jogilag nem kötelező érvényű – chartának az alapján az aláíró felek vállalni fogják, hogy megismertetik és előmozdítják a többszintű kormányzás elvét,

| — | mivel a charta hozzájárulhatna az államháztartások konszolidációjához, és ezért a chartán alapuló intézkedések és tevékenységek semmiféle újabb adminisztratív akadályt és pénzügyi terhet nem generálhatnak; |
| --- | --- |

—

mivel a charta hozzájárulhatna az államháztartások konszolidációjához, és ezért a chartán alapuló intézkedések és tevékenységek semmiféle újabb adminisztratív akadályt és pénzügyi terhet nem generálhatnak;

| — | mivel valamennyi kormányzási szintet mozgósítani kell az európai demokratikus felelősségvállalás növelése, valamint tevékenységeik hatékonyságának, koherenciájának és komplementaritásának biztosítása céljából, |
| --- | --- |

—

mivel valamennyi kormányzási szintet mozgósítani kell az európai demokratikus felelősségvállalás növelése, valamint tevékenységeik hatékonyságának, koherenciájának és komplementaritásának biztosítása céljából,

| 1. | támogatja a többszintű kormányzás chartájának tervét, |
| --- | --- |

1.

támogatja a többszintű kormányzás chartájának tervét,

| 2. | az Európai Unió összes helyi és regionális önkormányzatának, valamint a többi (nemzeti, európai, nemzetközi) kormányzási szint képviselőjének azt ajánlja, hogy rögtön az aláírási kampány elindítását követően támogassák a charta elveit, |
| --- | --- |

2.

az Európai Unió összes helyi és regionális önkormányzatának, valamint a többi (nemzeti, európai, nemzetközi) kormányzási szint képviselőjének azt ajánlja, hogy rögtön az aláírási kampány elindítását követően támogassák a charta elveit,

| 3. | arra kéri a tagállamokat és ezek nemzeti hatóságait, hogy tekintsék a chartát iránymutatónak, és ültessék át a gyakorlatba a javasolt elveket és mechanizmusokat, amelyek a helyi és regionális önkormányzatok legitimitásának és felelősségi köreinek nagyobb mértékű tekintetbevételét célozzák, |
| --- | --- |

3.

arra kéri a tagállamokat és ezek nemzeti hatóságait, hogy tekintsék a chartát iránymutatónak, és ültessék át a gyakorlatba a javasolt elveket és mechanizmusokat, amelyek a helyi és regionális önkormányzatok legitimitásának és felelősségi köreinek nagyobb mértékű tekintetbevételét célozzák,

| 4. | arra kéri az európai uniós intézményeket, hogy az uniós szakpolitikák kidolgozása, megvalósítása és értékelése során módszeresen alkalmazzák a charta elveit, az Európai Bizottságnak pedig ismételten azt javasolja, hogy tegye meg a szükséges lépéseket az átláthatóságot és a részvételt jobban lehetővé tevő eljárások biztosítására ennek az új chartának a fő elveivel és értékeivel összhangban (6), |
| --- | --- |

4.

arra kéri az európai uniós intézményeket, hogy az uniós szakpolitikák kidolgozása, megvalósítása és értékelése során módszeresen alkalmazzák a charta elveit, az Európai Bizottságnak pedig ismételten azt javasolja, hogy tegye meg a szükséges lépéseket az átláthatóságot és a részvételt jobban lehetővé tevő eljárások biztosítására ennek az új chartának a fő elveivel és értékeivel összhangban (6),

| 5. | felkéri a területi önkormányzatokat képviselő szövetségeket, továbbá hálózataikat és az e folyamatot támogatni kívánó politikai személyiségeket, hogy támogatásukat hivatalosan is jelezzék, |
| --- | --- |

5.

felkéri a területi önkormányzatokat képviselő szövetségeket, továbbá hálózataikat és az e folyamatot támogatni kívánó politikai személyiségeket, hogy támogatásukat hivatalosan is jelezzék,

| 6. | felkéri az összes érintett felet, hogy törekedjék annak biztosítására, hogy a javasolt elvek és mechanizmusok megvalósítása ne vezessen sem a döntéshozatali eljárások bonyolultabbá válásához, sem az érintett helyi és regionális önkormányzatok adminisztratív és pénzügyi terheinek súlyosabbá válásához, |
| --- | --- |

6.

felkéri az összes érintett felet, hogy törekedjék annak biztosítására, hogy a javasolt elvek és mechanizmusok megvalósítása ne vezessen sem a döntéshozatali eljárások bonyolultabbá válásához, sem az érintett helyi és regionális önkormányzatok adminisztratív és pénzügyi terheinek súlyosabbá válásához,

| 7. | vállalja, hogy elősegíti az európai döntéshozatali eljárásokkal kapcsolatos bevált gyakorlatok összegyűjtését, a chartát aláíró helyi önkormányzatok hálózatba tömörítésének ösztönzését, valamint a többszintű együttműködésre vonatkozó konkrét projektek aktív ösztönzését és előmozdítását, |
| --- | --- |

7.

vállalja, hogy elősegíti az európai döntéshozatali eljárásokkal kapcsolatos bevált gyakorlatok összegyűjtését, a chartát aláíró helyi önkormányzatok hálózatba tömörítésének ösztönzését, valamint a többszintű együttműködésre vonatkozó konkrét projektek aktív ösztönzését és előmozdítását,

| 8. | megbízza elnökét azzal, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a tagállamoknak, az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az Európai Tanács elnökei, valamint az Európa Tanács Helyi és Regionális Hatóságok Kongresszusának elnöke részére. |
| --- | --- |

8.

megbízza elnökét azzal, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a tagállamoknak, az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az Európai Tanács elnökei, valamint az Európa Tanács Helyi és Regionális Hatóságok Kongresszusának elnöke részére.

Brüsszel, 2014. április 3.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 56/2009 fin.

1

(2)  A Régiók Bizottságának a többszintű kormányzásról szóló fehér könyve (CdR 56/2009) és a Régiók Bizottságának véleménye a többszintű kormányzás európai kultúrájának kialakításáról (CdR 273/2011 fin).

2

többszintű kormányzásról

többszintű kormányzás európai kultúrájának kialakításáról

(3)  Nyilatkozat a Római Szerződések aláírásának 50. évfordulója alkalmából, Berlin, 2007. március 25.

3

(4)  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013, december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke.

4

(5)  http://conventions.coe.int/Treaty/fr/Treaties/Html/122.htm .

5

(6)  A Régiók Bizottsága véleménye a többszintű kormányzás európai kultúrájának kialakításáról (CdR 273/2011 fin).

6

többszintű kormányzás európai kultúrájának kialakításáról

---

MELLÉKLET

PREAMBULUM

PREAMBULUM

Mivel számos hatáskör és felelősségi terület fel van osztva az Európai Unió különböző kormányzási szintjei között, elismerjük a PARTNERSÉGBEN VALÓ EGYÜTTMŰKÖDÉS szükségességét a nagyobb európai gazdasági, társadalmi és területi kohézió elérése érekében. Egyik szint sem tudja egyedül kezelni az előttünk álló kihívásokat. Jobb EGYÜTTMŰKÖDÉS és KÖZÖS PROJEKTEK indítása révén helyben meg tudjuk oldani a polgárok problémáit, és szembe tudunk nézni az előttünk álló közös kihívásokkal.

PARTNERSÉGBEN VALÓ EGYÜTTMŰKÖDÉS

EGYÜTTMŰKÖDÉS

KÖZÖS PROJEKTEK

Kiállunk a több szinten kormányzott Európa mellett, amely „az Európai Uniónak, a tagállamoknak, valamint a regionális és helyi önkormányzatoknak a szubszidiaritás és arányosság elvein és a partnerségen alapuló olyan összehangolt cselekvése, amely funkcionális és intézményesített együttműködésben valósul meg, és amelynek célja az Európai Unió politikáinak kidolgozása és végrehajtása”. Ezen törekvés során teljes mértékben tiszteletben tartjuk valamennyi szint egyenlő legitimitását és elszámoltathatóságát adott hatáskörén belül, valamint a lojális együttműködés elvét.

„az Európai Uniónak, a tagállamoknak, valamint a regionális és helyi önkormányzatoknak a szubszidiaritás és arányosság elvein és a partnerségen alapuló olyan összehangolt cselekvése, amely funkcionális és intézményesített együttműködésben valósul meg, és amelynek célja az Európai Unió politikáinak kidolgozása és végrehajtása”.

Tudatában EGYMÁSRAUTALTSÁGUNKNAK és mindig egyre nagyobb HATÉKONYSÁGRA törekedve, hiszünk abban, hogy nagy lehetőségek kínálkoznak az önkormányzataink közötti innovatív és hatékony politikai és adminisztratív együttműködés további megerősítéséhez az egyes hatáskörökre és felelősségi területekre támaszkodva. Az EU Régiók Bizottsága által kidolgozott charta célja egész Európa régióinak és városainak összekapcsolása, ezzel egyidejűleg pedig egyéb társadalmi szereplők – például a szociális partnerek, az egyetemek, a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalmat képviselő csoportosulások – részvételével a TÖBB SZEREPLŐ BEVONÁSÁVAL VALÓ CSELEKVÉS ösztönzése.

EGYMÁSRAUTALTSÁGUNKNAK

HATÉKONYSÁGRA

Európa régióinak és városainak összekapcsolása

TÖBB SZEREPLŐ BEVONÁSÁVAL VALÓ CSELEKVÉS

A SZUBSZIDIARITÁS elvével összhangban, amely a lehető legeredményesebb és a polgárokhoz legközelebbi szintre helyezi a döntéshozatalt, nagy fontosságot tulajdonítunk a közösen megalkotott politikai megoldásoknak, amelyek tükrözik a polgárok szükségleteit.

SZUBSZIDIARITÁS

Úgy véljük, hogy pontosan a többszintű kormányzás alapvető ÉRTÉKEI, ELVEI és ELJÁRÁSAI iránti elköteleződés révén fognak kialakulni a PÁRBESZÉD és a partnerség új formái az Európai Unión belüli és azon kívüli állami hatóságoknál. A többszintű kormányzás megerősíti a nyitottságot, a részvételt, a KOORDINÁCIÓT és a közös megoldások megtalálása iránti KÖZÖS ELKÖTELEZETTSÉGET. Lehetővé teszi számunkra, hogy Európa sokszínűségét a helyi területeink aduja tőkésítésének eszközeként használjuk. A digitális megoldások maradéktalan kihasználásával elkötelezetten törekedünk az ÁTLÁTHATÓSÁG növelésére és minőségi közszolgáltatások nyújtására, amelyekhez könnyen hozzáférnek az általunk képviselt polgárok.

ÉRTÉKEI, ELVEI és ELJÁRÁSAI

PÁRBESZÉD

KOORDINÁCIÓT

KÖZÖS ELKÖTELEZETTSÉGET.

ÁTLÁTHATÓSÁG

A TÖBBSZINTŰ KORMÁNYZÁS abban segít bennünket, hogy egymástól tanuljunk, hogy kikísérletezzünk innovatív politikai megoldásokat, MEGOSSZUK A BEVÁLT GYAKORLATOKAT, valamint hogy tovább fejlesszük a RÉSZVÉTELI DEMOKRÁCIÁT, amely közelebb hozza az Európai Uniót polgáraihoz. Úgy véljük, hogy a többszintű kormányzás elfogadása hozzájárul az uniós integráció elmélyítéséhez a területeink közötti kapcsolódások szorosabbra fonása révén, valamint leküzdi az adminisztratív terheket a szabályozásban és a szakpolitika-végrehajtásban, továbbá az egymástól elválasztó földrajzi határokat.

TÖBBSZINTŰ KORMÁNYZÁS

MEGOSSZUK A BEVÁLT GYAKORLATOKAT

RÉSZVÉTELI DEMOKRÁCIÁT

1. CÍM: ALAPELVEK

1. CÍM: ALAPELVEK

Kötelezettséget vállalunk arra, hogy tiszteletben tartjuk a többszintű kormányzás európai gyakorlatait alakító alapvető folyamatokat a következők révén:

Kötelezettséget vállalunk arra, hogy tiszteletben tartjuk a többszintű kormányzás európai gyakorlatait alakító alapvető folyamatokat a következők révén:

| 1.1 | egy ÁTLÁTHATÓ, NYITOTT és INKLUZÍV politikaalkotási folyamat kialakítása; |
| --- | --- |

1.1

egy ÁTLÁTHATÓ, NYITOTT és INKLUZÍV politikaalkotási folyamat kialakítása;

ÁTLÁTHATÓ, NYITOTT

INKLUZÍV

| 1.2 | a RÉSZVÉTEL és a PARTNERSÉG ösztönzése, az érintett állami és magán érdekcsoportoknak a politikák kidolgozási folyamatán keresztüli, többek között megfelelő digitális eszközökkel történő bevonásával, tiszteletben tartva az összes intézményi partner jogait; |
| --- | --- |

1.2

a RÉSZVÉTEL és a PARTNERSÉG ösztönzése, az érintett állami és magán érdekcsoportoknak a politikák kidolgozási folyamatán keresztüli, többek között megfelelő digitális eszközökkel történő bevonásával, tiszteletben tartva az összes intézményi partner jogait;

RÉSZVÉTEL

PARTNERSÉG

| 1.3 | a SZAKPOLITIKÁK HATÉKONYSÁGÁNAK és ÖSSZHANGJÁNAK ösztönzése, valamint KÖLTSÉGVETÉSI SZINERGIÁK elősegítése minden kormányzási szint részvételével; |
| --- | --- |

1.3

a SZAKPOLITIKÁK HATÉKONYSÁGÁNAK és ÖSSZHANGJÁNAK ösztönzése, valamint KÖLTSÉGVETÉSI SZINERGIÁK elősegítése minden kormányzási szint részvételével;

SZAKPOLITIKÁK HATÉKONYSÁGÁNAK

ÖSSZHANGJÁNAK

KÖLTSÉGVETÉSI SZINERGIÁK

| 1.4 | a SZUBSZIDIARITÁS és az ARÁNYOSSÁG tiszteletben tartása a politikaalkotás során; |
| --- | --- |

1.4

a SZUBSZIDIARITÁS és az ARÁNYOSSÁG tiszteletben tartása a politikaalkotás során;

SZUBSZIDIARITÁS

ARÁNYOSSÁG

| 1.5 | az ALAPVETŐ JOGOK maximális, valamennyi kormányzati szinten történő VÉDELMÉNEK biztosítása. |
| --- | --- |

1.5

az ALAPVETŐ JOGOK maximális, valamennyi kormányzati szinten történő VÉDELMÉNEK biztosítása.

ALAPVETŐ JOGOK

VÉDELMÉNEK

2. CÍM: VÉGREHAJTÁS ÉS MEGVALÓSÍTÁS

2. CÍM: VÉGREHAJTÁS ÉS MEGVALÓSÍTÁS

Kötelezettséget vállalunk arra, hogy konkrét formát adunk a többszintű kormányzásnak a szakpolitikák kialakítása és végrehajtása során, többek között innovatív és digitális megoldásokat alkalmazva. Ennek érdekében vállaljuk a következőket:

Kötelezettséget vállalunk arra, hogy konkrét formát adunk a többszintű kormányzásnak a szakpolitikák kialakítása és végrehajtása során

| 2.1 | TÁMOGATJUK A POLGÁRI SZEREPVÁLLALÁST a politikai ciklusban, |
| --- | --- |

2.1

TÁMOGATJUK A POLGÁRI SZEREPVÁLLALÁST a politikai ciklusban,

TÁMOGATJUK A POLGÁRI SZEREPVÁLLALÁST

| 2.2 | szorosan EGYÜTTMŰKÖDÜNK más állami hatóságokkal, túllépve a hagyományos adminisztratív határokat, folyamatokat és akadályokat, |
| --- | --- |

2.2

szorosan EGYÜTTMŰKÖDÜNK más állami hatóságokkal, túllépve a hagyományos adminisztratív határokat, folyamatokat és akadályokat,

EGYÜTTMŰKÖDÜNK

| 2.3 | ÖSZTÖNÖZZÜK politikai szerveink és adminisztrációink EURÓPAI GONDOLKODÁSMÓDJÁT, |
| --- | --- |

2.3

ÖSZTÖNÖZZÜK politikai szerveink és adminisztrációink EURÓPAI GONDOLKODÁSMÓDJÁT,

ÖSZTÖNÖZZÜK

EURÓPAI GONDOLKODÁSMÓDJÁT

| 2.4 | ERŐSÍTJÜK az INTÉZMÉNYI KAPACITÁSÉPÍTÉST, és befektetünk a politikai képzésbe minden kormányzási szinten, |
| --- | --- |

2.4

ERŐSÍTJÜK az INTÉZMÉNYI KAPACITÁSÉPÍTÉST, és befektetünk a politikai képzésbe minden kormányzási szinten,

ERŐSÍTJÜK

INTÉZMÉNYI KAPACITÁSÉPÍTÉST

| 2.5 | HÁLÓZATOT ÉPÍTÜNK KI politikai szerveink, valamint a helyi szinttől kezdve az európai szintig – és visszafele is – minden szint között, miközben megerősítjük a transznacionális együttműködést. |
| --- | --- |

2.5

HÁLÓZATOT ÉPÍTÜNK KI politikai szerveink, valamint a helyi szinttől kezdve az európai szintig – és visszafele is – minden szint között, miközben megerősítjük a transznacionális együttműködést.

HÁLÓZATOT ÉPÍTÜNK KI

---

| 7.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 174/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 174/5

---

A Régiók Bizottsága állásfoglalása az ukrajnai helyzet alakulása

2014/C 174/02

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | elismeri, hogy Ukrajna jövője az ukrán nép ügye. Ukrajna jövőjének irányát kizárólag az ukrán nép határozhatja meg, demokratikus úton, bármely más ország nyomása vagy befolyása nélkül; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy Ukrajna jövője az ukrán nép ügye. Ukrajna jövőjének irányát kizárólag az ukrán nép határozhatja meg, demokratikus úton, bármely más ország nyomása vagy befolyása nélkül;

| 2. | megismétli (1) Ukrajnával és népével való szolidaritását, és hangsúlyozza, hogy a jelenlegi válságot békés úton kell megoldani; |
| --- | --- |

2.

megismétli (1) Ukrajnával és népével való szolidaritását, és hangsúlyozza, hogy a jelenlegi válságot békés úton kell megoldani;

| 3. | elítéli Ukrajna szuverenitásának és területi épségének az Orosz Föderáció általi jogellenes megsértését, és úgy véli, hogy a 2014. március 16-án, az Orosz Föderációhoz való csatlakozásról a Krímben megtartott „népszavazás” teljes mértékben illegális és illegitim volt, amely megsértette az ukrán alkotmányt és a nemzetközi szerződéseket; felszólítja az Orosz Föderációt és Ukrajnát, hogy minél előbb kezdjenek tárgyalásokat a helyzet rendezésére, a korábbi régióbeli status quo visszaállítása és a Krímre vonatkozó érvényes nemzetközi megállapodások maradéktalan tiszteletben tartása érdekében; |
| --- | --- |

3.

elítéli Ukrajna szuverenitásának és területi épségének az Orosz Föderáció általi jogellenes megsértését, és úgy véli, hogy a 2014. március 16-án, az Orosz Föderációhoz való csatlakozásról a Krímben megtartott „népszavazás” teljes mértékben illegális és illegitim volt, amely megsértette az ukrán alkotmányt és a nemzetközi szerződéseket; felszólítja az Orosz Föderációt és Ukrajnát, hogy minél előbb kezdjenek tárgyalásokat a helyzet rendezésére, a korábbi régióbeli status quo visszaállítása és a Krímre vonatkozó érvényes nemzetközi megállapodások maradéktalan tiszteletben tartása érdekében;

| 4. | felszólítja az Orosz Föderációt, hogy tartózkodjon bárminemű katonai, politikai vagy gazdasági megfélemlítő akciótól, amely hatással lenne a szomszédos államok területi épségére, és vessen véget katonai erői növelésének az ukrán határon, a Dnyeszteren túli területeken, valamint a balti államokkal határos térségekben; aggodalmát fejezi ki a legutóbbi moldovai fejlemények miatt – különösen a Gagauzia régióban kívülről kezdeményezett népszavazással kapcsolatban –, ahol, az Ukrajnában történtekhez hasonlóan, idegen erők próbálják gátolni Moldova közeledését az Európai Unióhoz; sürgeti Oroszországot, hogy garantálja a Krím összes polgára jogainak és javainak biztonságát, különös tekintettel az ukrán nemzetiségűekre és a krími tatárokra; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az Orosz Föderációt, hogy tartózkodjon bárminemű katonai, politikai vagy gazdasági megfélemlítő akciótól, amely hatással lenne a szomszédos államok területi épségére, és vessen véget katonai erői növelésének az ukrán határon, a Dnyeszteren túli területeken, valamint a balti államokkal határos térségekben; aggodalmát fejezi ki a legutóbbi moldovai fejlemények miatt – különösen a Gagauzia régióban kívülről kezdeményezett népszavazással kapcsolatban –, ahol, az Ukrajnában történtekhez hasonlóan, idegen erők próbálják gátolni Moldova közeledését az Európai Unióhoz; sürgeti Oroszországot, hogy garantálja a Krím összes polgára jogainak és javainak biztonságát, különös tekintettel az ukrán nemzetiségűekre és a krími tatárokra;

| 5. | elítéli a krími civil társadalom, valamint sajtó- és médiaképviselők folyamatos és elfogadhatatlan megfélemlítését; |
| --- | --- |

5.

elítéli a krími civil társadalom, valamint sajtó- és médiaképviselők folyamatos és elfogadhatatlan megfélemlítését;

| 6. | támogatja azokat a felhívásokat, amelyek az EBESZ kapcsolattartó csoportjának égisze alatt békés megoldást kereső, hatékony tárgyalások elindítását sürgetik, és támogatja egy teljes jogú EBESZ megfigyelő misszió felállítását a Krímben; |
| --- | --- |

6.

támogatja azokat a felhívásokat, amelyek az EBESZ kapcsolattartó csoportjának égisze alatt békés megoldást kereső, hatékony tárgyalások elindítását sürgetik, és támogatja egy teljes jogú EBESZ megfigyelő misszió felállítását a Krímben;

| 7. | üdvözli az Ukrajna és az Európai Unió közötti társulási megállapodás politikai fejezeteinek 2014. március 21-i aláírását; támogatja az Ukrajnából az Európai Unióba tartó exportra kivetett vámok ideiglenes megszüntetéséről szóló gyors döntéshozatalt; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az Ukrajna és az Európai Unió közötti társulási megállapodás politikai fejezeteinek 2014. március 21-i aláírását; támogatja az Ukrajnából az Európai Unióba tartó exportra kivetett vámok ideiglenes megszüntetéséről szóló gyors döntéshozatalt;

| 8. | támogatja az EU Tanácsának márciusi határozatát a Moldovával és Grúziával kötendő társulási megállapodások aláírásának felgyorsításáról; hangsúlyozza, hogy a Moldova számára rendelkezésre álló uniós pénzügyi eszközöknek gyorsabb eredményeket kellene produkálniuk az ország Európához való közeledésének támogatása érdekében; |
| --- | --- |

8.

támogatja az EU Tanácsának márciusi határozatát a Moldovával és Grúziával kötendő társulási megállapodások aláírásának felgyorsításáról; hangsúlyozza, hogy a Moldova számára rendelkezésre álló uniós pénzügyi eszközöknek gyorsabb eredményeket kellene produkálniuk az ország Európához való közeledésének támogatása érdekében;

| 9. | ismételten felszólítja a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciája (CORLEAP) partnerországainak helyi és regionális önkormányzatait az európai értékek és jövőbeli elképzelések támogatására és elfogadására; |
| --- | --- |

9.

ismételten felszólítja a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciája (CORLEAP) partnerországainak helyi és regionális önkormányzatait az európai értékek és jövőbeli elképzelések támogatására és elfogadására;

| 10. | határozottan támogatja az ukrán nép demokráciára, szabadságra, az emberi jogok és a jogállam tiszteletben tartására irányuló igényét; |
| --- | --- |

10.

határozottan támogatja az ukrán nép demokráciára, szabadságra, az emberi jogok és a jogállam tiszteletben tartására irányuló igényét;

| 11. | felszólítja az ukrán kormányt, hogy nemzetközi kötelezettségvállalásainak keretében továbbra is biztosítsa a kisebbségek teljes mértékű tiszteletben tartását, az emberi jogok európai egyezményével, a Helsinki Záróokmánnyal és a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartájával összhangban; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az ukrán kormányt, hogy nemzetközi kötelezettségvállalásainak keretében továbbra is biztosítsa a kisebbségek teljes mértékű tiszteletben tartását, az emberi jogok európai egyezményével, a Helsinki Záróokmánnyal és a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartájával összhangban;

| 12. | javasolja, hogy a 2014. májusi elnökválasztást követően kidolgozandó új alkotmányban szerepeljen a szubszidiaritás és az arányosság elvének, valamint a helyi autonómiának a tiszteletben tartása a Helyi Önkormányzatok Európai Chartája alapján; |
| --- | --- |

12.

javasolja, hogy a 2014. májusi elnökválasztást követően kidolgozandó új alkotmányban szerepeljen a szubszidiaritás és az arányosság elvének, valamint a helyi autonómiának a tiszteletben tartása a Helyi Önkormányzatok Európai Chartája alapján;

| 13. | arra buzdítja az ukrán kormányt, hogy indítson el egy kiterjedt – politikai, gazdasági és társadalmi változásokat tartalmazó – adminisztratív és strukturális reformprogramot, melyben kapjon helyet egy olyan tartós decentralizációs folyamat, melynek során hatáskörök és források kerülnek a helyi és regionális önkormányzatokhoz; |
| --- | --- |

13.

arra buzdítja az ukrán kormányt, hogy indítson el egy kiterjedt – politikai, gazdasági és társadalmi változásokat tartalmazó – adminisztratív és strukturális reformprogramot, melyben kapjon helyet egy olyan tartós decentralizációs folyamat, melynek során hatáskörök és források kerülnek a helyi és regionális önkormányzatokhoz;

| 14. | utal arra, hogy a Krím és Szevasztopol Ukrajnán belül különleges autonóm státusszal rendelkezik; e különleges autonóm státusz biztosítása további alapot kell, hogy képezzen a jelenlegi konfliktus megoldására irányuló törekvések számára; |
| --- | --- |

14.

utal arra, hogy a Krím és Szevasztopol Ukrajnán belül különleges autonóm státusszal rendelkezik; e különleges autonóm státusz biztosítása további alapot kell, hogy képezzen a jelenlegi konfliktus megoldására irányuló törekvések számára;

| 15. | megismétli teljes mértékű elkötelezettségét amellett, hogy részt vesz az EU által a helyi és regionális önkormányzatoknak nyújtott támogatásban, hogy megfelelő megoldást lehessen találni a válság rendezésére, illetve hogy meg lehessen osztani a legjobb gyakorlatokat és az ismereteket az ukrán partnerekkel a decentralizáció területén. Mielőbb új kapcsolat kialakítására és szélesebb körű civil együttműködésre törekszik az ukrán városokkal, településekkel és regionális szervekkel, továbbá olyan polgári szervezetekkel és társaságokkal, amelyek elkötelezik magukat a helyi demokrácia és elszámoltathatóság elve mellett; |
| --- | --- |

15.

megismétli teljes mértékű elkötelezettségét amellett, hogy részt vesz az EU által a helyi és regionális önkormányzatoknak nyújtott támogatásban, hogy megfelelő megoldást lehessen találni a válság rendezésére, illetve hogy meg lehessen osztani a legjobb gyakorlatokat és az ismereteket az ukrán partnerekkel a decentralizáció területén. Mielőbb új kapcsolat kialakítására és szélesebb körű civil együttműködésre törekszik az ukrán városokkal, településekkel és regionális szervekkel, továbbá olyan polgári szervezetekkel és társaságokkal, amelyek elkötelezik magukat a helyi demokrácia és elszámoltathatóság elve mellett;

| 16. | felszólítja Ukrajnát, hogy a 2014. május 25-én tartandó elnökválasztás demokratikus és átlátható legyen, valamint elvárja, hogy mielőbb parlamenti választásokra kerüljön sor; |
| --- | --- |

16.

felszólítja Ukrajnát, hogy a 2014. május 25-én tartandó elnökválasztás demokratikus és átlátható legyen, valamint elvárja, hogy mielőbb parlamenti választásokra kerüljön sor;

| 17. | megbízza a Régiók Bizottsága elnökét, hogy terjessze ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnöke, az Európai Tanács elnöke, az Európai Bizottság elnöke, az EU görög elnöksége, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője elé. |
| --- | --- |

17.

megbízza a Régiók Bizottsága elnökét, hogy terjessze ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnöke, az Európai Tanács elnöke, az Európai Bizottság elnöke, az EU görög elnöksége, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője elé.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 3-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Lásd az RB-nek az ukrajnai helyzetről szóló, 2014. január 31-én elfogadott állásfoglalását (COR-2014-00536-00-00-RES-TRA – RESOL-V-010).

1

---

VÉLEMÉNYEK

Európai Bizottság

106. plenáris ülés – 2014. április 2–3.

| 7.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 174/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 174/7

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2013–2014

2014/C 174/03

| Előadó | Arnoldas Abramavičius (LT/EPP), Zarasai körzet önkormányzatának tagja és polgármestere |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | Az Európai Bizottság közleménye – Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2013–2014
  COM(2013) 700 final |

Előadó

Arnoldas Abramavičius (LT/EPP), Zarasai körzet önkormányzatának tagja és polgármestere

Referenciaszöveg

Az Európai Bizottság közleménye – Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2013–2014

COM(2013) 700 final

I.   SZAKPOLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Szakpolitikai háttér, valamint a bővítés jelentősége a helyi és regionális önkormányzatok és a Régiók Bizottsága számára

| 1. | megjegyzi, hogy ez a vélemény a Régiók Bizottságának a bővítési folyamat iránti elkötelezettségét hangsúlyozza, valamint felhívja a figyelmet a helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságú szerepére, amelyet mind az EU, mind pedig a tagjelölt országok, ezek különböző szintű adminisztrációi és polgáraik bővítésre történő felkészülésében játszanak; tartalmazza a továbbiakban a Nyugat-Balkánra (Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Szerbia, Albánia, Bosznia-Hercegovina és Koszovó (1)), Törökországra és Izlandra vonatkozó, az elért eredményeket vizsgáló elemzését és konkrét javaslatait, valamint az e terület jövőbeli fejleményeivel kapcsolatos megállapításait; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy ez a vélemény a Régiók Bizottságának a bővítési folyamat iránti elkötelezettségét hangsúlyozza, valamint felhívja a figyelmet a helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságú szerepére, amelyet mind az EU, mind pedig a tagjelölt országok, ezek különböző szintű adminisztrációi és polgáraik bővítésre történő felkészülésében játszanak; tartalmazza a továbbiakban a Nyugat-Balkánra (Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Szerbia, Albánia, Bosznia-Hercegovina és Koszovó (1)), Törökországra és Izlandra vonatkozó, az elért eredményeket vizsgáló elemzését és konkrét javaslatait, valamint az e terület jövőbeli fejleményeivel kapcsolatos megállapításait;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan mintegy 11,7 milliárd EUR támogatást jelentő második Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) elindítása 2014-re várható; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan mintegy 11,7 milliárd EUR támogatást jelentő második Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) elindítása 2014-re várható;

| 3. | megismétli, hogy az előcsatlakozási folyamat során javítani kell a gazdasági kormányzást és a versenyképességet (2) a csatlakozás gazdasági kritériumának teljesítése, vagyis a ténylegesen működő piacgazdaság elérése érdekében. Az RB e tekintetben megjegyzi, hogy nagy hangsúlyt kell fektetni a tagjelölt országokbeli kis- és középvállalkozások megfelelő felkészültségére, különösen a nem nagyvárosi térségekben működő vállalkozások esetében; e kérdés jelentőségét tovább növeli, hogy jelenleg a nyugat-balkáni országok egyike sem jellemezhető működő piacgazdaságként; |
| --- | --- |

3.

megismétli, hogy az előcsatlakozási folyamat során javítani kell a gazdasági kormányzást és a versenyképességet (2) a csatlakozás gazdasági kritériumának teljesítése, vagyis a ténylegesen működő piacgazdaság elérése érdekében. Az RB e tekintetben megjegyzi, hogy nagy hangsúlyt kell fektetni a tagjelölt országokbeli kis- és középvállalkozások megfelelő felkészültségére, különösen a nem nagyvárosi térségekben működő vállalkozások esetében; e kérdés jelentőségét tovább növeli, hogy jelenleg a nyugat-balkáni országok egyike sem jellemezhető működő piacgazdaságként;

| 4. | ismét hangsúlyozza a nők és a férfiak egyenjogúsága előmozdításának jelentőségét a tagjelölt országokban, és kiemeli a helyi és regionális önkormányzatok szerepét a polgárok ezzel kapcsolatos tudatosításában; |
| --- | --- |

4.

ismét hangsúlyozza a nők és a férfiak egyenjogúsága előmozdításának jelentőségét a tagjelölt országokban, és kiemeli a helyi és regionális önkormányzatok szerepét a polgárok ezzel kapcsolatos tudatosításában;

| 5. | sajnálattal veszi tudomásul az izlandi kormánynak azt a szándékát, miszerint vissza kívánja vonni az ország csatlakozási kérelmét, és úgy véli, hogy Izland csatlakozása kölcsönös előnyökkel járt volna; |
| --- | --- |

5.

sajnálattal veszi tudomásul az izlandi kormánynak azt a szándékát, miszerint vissza kívánja vonni az ország csatlakozási kérelmét, és úgy véli, hogy Izland csatlakozása kölcsönös előnyökkel járt volna;

| 6. | megismétli az Európai Bizottsághoz intézett felhívását, miszerint tegye a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országok helyi és regionális önkormányzatainak helyzetét a decentralizációs folyamat értékelésének egyik legfontosabb elemévé és a többszintű kormányzás jól működő rendszerének egyik előfeltételévé; |
| --- | --- |

6.

megismétli az Európai Bizottsághoz intézett felhívását, miszerint tegye a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országok helyi és regionális önkormányzatainak helyzetét a decentralizációs folyamat értékelésének egyik legfontosabb elemévé és a többszintű kormányzás jól működő rendszerének egyik előfeltételévé;

Általános észrevételek

| 7. | határozottan üdvözli a bővítéssel kapcsolatosan a közelmúltban bevezetett két megközelítést: 1) a Tanács által 2011-ben elfogadott megközelítést, amely szerint az igazságszolgáltatásról és alapvető jogokról, valamint a jogérvényesülésről, a szabadságról és a biztonságról szóló fejezetek már a csatlakozási tárgyalások korai szakaszában terítékre kerülnek, biztosítva, hogy a jogrendszer megfelelő működése, valamint a szervezett bűnözés és a korrupció elleni hatékony küzdelem alapvetően fontos csatlakozási feltételek legyenek, valamint 2) a Tanács által 2013-ban elfogadott megközelítést, amely szerint foglalkozni kell a gazdasági alapokkal, elsőként pedig a gazdasági kritériumokat kell teljesíteni, ami kulcsfontosságú a gazdasági fejlődés, valamint a kedvező üzleti és beruházási környezet létrehozása szempontjából; |
| --- | --- |

7.

határozottan üdvözli a bővítéssel kapcsolatosan a közelmúltban bevezetett két megközelítést: 1) a Tanács által 2011-ben elfogadott megközelítést, amely szerint az igazságszolgáltatásról és alapvető jogokról, valamint a jogérvényesülésről, a szabadságról és a biztonságról szóló fejezetek már a csatlakozási tárgyalások korai szakaszában terítékre kerülnek, biztosítva, hogy a jogrendszer megfelelő működése, valamint a szervezett bűnözés és a korrupció elleni hatékony küzdelem alapvetően fontos csatlakozási feltételek legyenek, valamint 2) a Tanács által 2013-ban elfogadott megközelítést, amely szerint foglalkozni kell a gazdasági alapokkal, elsőként pedig a gazdasági kritériumokat kell teljesíteni, ami kulcsfontosságú a gazdasági fejlődés, valamint a kedvező üzleti és beruházási környezet létrehozása szempontjából;

| 8. | megjegyzi, hogy az előző bővítési fordulók tapasztalatai azt mutatják, hogy a kilátásba helyezett tagság a csatlakozó országok egyik legfontosabb ösztönzője a szükséges politikai és gazdasági reformok végrehajtásához; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy az előző bővítési fordulók tapasztalatai azt mutatják, hogy a kilátásba helyezett tagság a csatlakozó országok egyik legfontosabb ösztönzője a szükséges politikai és gazdasági reformok végrehajtásához;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió bővítése kétirányú folyamat, vagyis arra nemcsak a csatlakozó országoknak kell kellőképpen felkészülniük, hanem az Európai Uniónak is megfelelő mértékben képesnek kell lennie az új tagállamok befogadására, és el kell magát köteleznie amellett, hogy támogatja ezeket az országokat a rájuk váró kihívások leküzdésében; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió bővítése kétirányú folyamat, vagyis arra nemcsak a csatlakozó országoknak kell kellőképpen felkészülniük, hanem az Európai Uniónak is megfelelő mértékben képesnek kell lennie az új tagállamok befogadására, és el kell magát köteleznie amellett, hogy támogatja ezeket az országokat a rájuk váró kihívások leküzdésében;

| 10. | igen fontosnak tartja az EU-s tagállamok, a tagjelölt országok és a többi ország közötti jószomszédi kapcsolatok elvének érvényesítését, valamint a szóban forgó országok közötti – határokon átnyúló és regionális – együttműködés fejlesztését; |
| --- | --- |

10.

igen fontosnak tartja az EU-s tagállamok, a tagjelölt országok és a többi ország közötti jószomszédi kapcsolatok elvének érvényesítését, valamint a szóban forgó országok közötti – határokon átnyúló és regionális – együttműködés fejlesztését;

| 11. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy tegye meg az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az uniós csatlakozásra való felkészülésük során minden tagjelölt ország részesüljön a második Előcsatlakozási Támogatási Eszköz előnyeiből; |
| --- | --- |

11.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy tegye meg az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az uniós csatlakozásra való felkészülésük során minden tagjelölt ország részesüljön a második Előcsatlakozási Támogatási Eszköz előnyeiből;

| 12. | megjegyzi, hogy az energia és a közlekedési összeköttetések fontosak az érintett régiók fenntartható fejlődése szempontjából, és üdvözli, hogy az Európai Bizottság a bővítési stratégiáról szóló közelmúltbeli közleményében figyelmet fordított erre a kérdésre; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy az energia és a közlekedési összeköttetések fontosak az érintett régiók fenntartható fejlődése szempontjából, és üdvözli, hogy az Európai Bizottság a bővítési stratégiáról szóló közelmúltbeli közleményében figyelmet fordított erre a kérdésre;

| 13. | a hatékony helyi és regionális kormányzási szintek jelentőségét megismételve felhívja a figyelmet a csatlakozás előtt álló országok helyi önkormányzatainak megerősítésére és a közigazgatási reform fokozott előtérbe helyezésére vonatkozó ajánlásokra; |
| --- | --- |

13.

a hatékony helyi és regionális kormányzási szintek jelentőségét megismételve felhívja a figyelmet a csatlakozás előtt álló országok helyi önkormányzatainak megerősítésére és a közigazgatási reform fokozott előtérbe helyezésére vonatkozó ajánlásokra;

| 14. | üdvözli az Európai Bizottság tervét, miszerint a csatlakozás előtt álló országokban aktívan igyekszik előmozdítani a véleménynyilvánítás szabadságát, és megjegyzi, hogy a helyi és regionális média általában kevesebb anyagi erőforrással rendelkezik és sokkal érzékenyebb a külső nyomásra, ezért több támogatásra és képzésre van szüksége; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az Európai Bizottság tervét, miszerint a csatlakozás előtt álló országokban aktívan igyekszik előmozdítani a véleménynyilvánítás szabadságát, és megjegyzi, hogy a helyi és regionális média általában kevesebb anyagi erőforrással rendelkezik és sokkal érzékenyebb a külső nyomásra, ezért több támogatásra és képzésre van szüksége;

| 15. | megjegyzi, hogy a romák sikeres integrációja elsősorban a helyi önkormányzatokon múlik, és kéri, hogy fordítsanak több figyelmet az érintett, csatlakozás előtt álló országok helyi önkormányzatainak abbéli kapacitására, hogy ezen a területen lépéseket tegyenek; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a romák sikeres integrációja elsősorban a helyi önkormányzatokon múlik, és kéri, hogy fordítsanak több figyelmet az érintett, csatlakozás előtt álló országok helyi önkormányzatainak abbéli kapacitására, hogy ezen a területen lépéseket tegyenek;

| 16. | megismétli annak a jelentőségét, hogy a polgárok támogassák a bővítési folyamatot, és rámutat a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a civil társadalom abbéli szerepére, hogy ösztönözzék a polgárokat az erről szóló vitában való részvételre, illetve hogy biztosítsanak kétirányú kommunikációt a tagállami és az uniós intézmények, valamint a polgárok között; |
| --- | --- |

16.

megismétli annak a jelentőségét, hogy a polgárok támogassák a bővítési folyamatot, és rámutat a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a civil társadalom abbéli szerepére, hogy ösztönözzék a polgárokat az erről szóló vitában való részvételre, illetve hogy biztosítsanak kétirányú kommunikációt a tagállami és az uniós intézmények, valamint a polgárok között;

| 17. | úgy véli, hogy a makroregionális stratégiák az együttműködés fontos eszközei a régiók közös kihívásainak a leküzdésére, valamint az uniós tagállamok, a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országok közötti konkrét együttműködés elindítására, mivel az erőfeszítések összehangolásával lehetővé válik a rendelkezésre álló források hatékonyabb és közös projektekre történő felhasználása; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a makroregionális stratégiák az együttműködés fontos eszközei a régiók közös kihívásainak a leküzdésére, valamint az uniós tagállamok, a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országok közötti konkrét együttműködés elindítására, mivel az erőfeszítések összehangolásával lehetővé válik a rendelkezésre álló források hatékonyabb és közös projektekre történő felhasználása;

| 18. | felhívja a partnereket, különösképpen az uniós tagállamokkal szomszédos tagjelölt országokban lévő partnereket, hogy aknázzák ki a határokon átnyúló és a decentralizált együttműködésben rejlő lehetőségeket, hogy ezáltal biztosítsák a csatlakozás előtt álló országok helyi és regionális önkormányzataival való fokozott és szélesebb körű együttműködést, figyelembe véve a 2014–2020 közötti új közösségi programozási időszakot, valamint az új pénzügyi és támogatási eszközöket; |
| --- | --- |

18.

felhívja a partnereket, különösképpen az uniós tagállamokkal szomszédos tagjelölt országokban lévő partnereket, hogy aknázzák ki a határokon átnyúló és a decentralizált együttműködésben rejlő lehetőségeket, hogy ezáltal biztosítsák a csatlakozás előtt álló országok helyi és regionális önkormányzataival való fokozott és szélesebb körű együttműködést, figyelembe véve a 2014–2020 közötti új közösségi programozási időszakot, valamint az új pénzügyi és támogatási eszközöket;

| 19. | kifejezi, hogy örömmel folytatná az Európai Bizottsággal való együttműködést a helyi közigazgatást támogató eszközre (LAF) vonatkozó programban, amelyet a nyugat-balkáni országok, Törökország és Izland helyi és regionális önkormányzatainak szerveztek azzal a céllal, hogy az említett országokban bővítsék az azzal kapcsolatos ismereteket, hogy mit képvisel az EU, elsősorban regionális és helyi szinten. Az RB javasolja, hogy a LAF hozzáférhetőségét a keleti partnerség valamennyi érdeklődő országára terjesszék ki; |
| --- | --- |

19.

kifejezi, hogy örömmel folytatná az Európai Bizottsággal való együttműködést a helyi közigazgatást támogató eszközre (LAF) vonatkozó programban, amelyet a nyugat-balkáni országok, Törökország és Izland helyi és regionális önkormányzatainak szerveztek azzal a céllal, hogy az említett országokban bővítsék az azzal kapcsolatos ismereteket, hogy mit képvisel az EU, elsősorban regionális és helyi szinten. Az RB javasolja, hogy a LAF hozzáférhetőségét a keleti partnerség valamennyi érdeklődő országára terjesszék ki;

| 20. | megállapítja, hogy az Európai Bizottságnak egyértelműen állást kellene foglalnia a keleti partnerség egyes országainak uniós csatlakozási törekvéseivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

20.

megállapítja, hogy az Európai Bizottságnak egyértelműen állást kellene foglalnia a keleti partnerség egyes országainak uniós csatlakozási törekvéseivel kapcsolatban;

ORSZÁGSPECIFIKUS AJÁNLÁSOK

Tagjelölt országok

Izland

| 21. | megállapítja, hogy szilárd lábakon álló és jól működő demokráciaként és érett piacgazdaságként Izland továbbra is teljes mértékben eleget tesz az uniós tagság politikai és gazdasági kritériumainak; |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy szilárd lábakon álló és jól működő demokráciaként és érett piacgazdaságként Izland továbbra is teljes mértékben eleget tesz az uniós tagság politikai és gazdasági kritériumainak;

| 22. | emlékeztet arra, hogy 27 tárgyalási fejezetet nyitottak meg, és ebből 11-et ideiglenesen lezártak; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy 27 tárgyalási fejezetet nyitottak meg, és ebből 11-et ideiglenesen lezártak;

| 23. | megjegyzi, hogy az izlandi kormány felfüggesztette a csatlakozási folyamatot, és reméli, hogy a csatlakozási tárgyalások folytatásáról népszavazás dönt majd; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy az izlandi kormány felfüggesztette a csatlakozási folyamatot, és reméli, hogy a csatlakozási tárgyalások folytatásáról népszavazás dönt majd;

| 24. | hangsúlyozza, hogy amennyiben Izland a csatlakozási tárgyalások folytatása mellett dönt, az RB továbbra is teljes mértékben elkötelezett az izlandi helyi önkormányzatok szövetségével való további együttműködés iránt, amelynek célja, hogy az e célból létrehozott konzultatív vegyes bizottság révén az önkormányzatokat felkészítse a csatlakozásra; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy amennyiben Izland a csatlakozási tárgyalások folytatása mellett dönt, az RB továbbra is teljes mértékben elkötelezett az izlandi helyi önkormányzatok szövetségével való további együttműködés iránt, amelynek célja, hogy az e célból létrehozott konzultatív vegyes bizottság révén az önkormányzatokat felkészítse a csatlakozásra;

| 25. | hangsúlyozza, hogy továbbra is támogatni fogja a helyi szintű – például a helyi közigazgatást támogató eszközre (LAF) vonatkozó program keretében történő – kapacitásépítést; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy továbbra is támogatni fogja a helyi szintű – például a helyi közigazgatást támogató eszközre (LAF) vonatkozó program keretében történő – kapacitásépítést;

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

| 26. | megjegyzi, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság első országként írta alá a stabilizációs és társulási megállapodást (STM) az EU-val, és hogy már 2005-ben tagjelölt státuszt kapott; figyelembe véve emellett, hogy az ország sikeresen eleget tett az uniós tagság politikai kritériumainak, valamint az Európai Bizottság arra vonatkozó ajánlásának, hogy az STM aláírását követő öt éven belül nyissa meg a csatlakozási tárgyalásokat, sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Tanács elhalasztotta az ezzel kapcsolatos döntést, és kéri, hogy 2014-ben hozzon kedvező határozatot; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság első országként írta alá a stabilizációs és társulási megállapodást (STM) az EU-val, és hogy már 2005-ben tagjelölt státuszt kapott; figyelembe véve emellett, hogy az ország sikeresen eleget tett az uniós tagság politikai kritériumainak, valamint az Európai Bizottság arra vonatkozó ajánlásának, hogy az STM aláírását követő öt éven belül nyissa meg a csatlakozási tárgyalásokat, sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Tanács elhalasztotta az ezzel kapcsolatos döntést, és kéri, hogy 2014-ben hozzon kedvező határozatot;

| 27. | támogatja Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy javítsa a csatlakozással kapcsolatos kötelezettségeinek teljesítését biztosító képességeit, és hangsúlyozza, hogy további erőfeszítéseket kell tennie a jogállamiság (ideértve az igazságszolgáltatás függetlenségét és a korrupció elleni küzdelmet), a szólásszabadság és a média területén. Kiemeli továbbá, hogy fontos a jószomszédi kapcsolatok fenntartása, ideértve azt is, hogy az ország elnevezését illetően kölcsönösen elfogadható megoldás szülessen az ENSZ égisze alatt; |
| --- | --- |

27.

támogatja Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy javítsa a csatlakozással kapcsolatos kötelezettségeinek teljesítését biztosító képességeit, és hangsúlyozza, hogy további erőfeszítéseket kell tennie a jogállamiság (ideértve az igazságszolgáltatás függetlenségét és a korrupció elleni küzdelmet), a szólásszabadság és a média területén. Kiemeli továbbá, hogy fontos a jószomszédi kapcsolatok fenntartása, ideértve azt is, hogy az ország elnevezését illetően kölcsönösen elfogadható megoldás szülessen az ENSZ égisze alatt;

| 28. | üdvözli a kormányzás decentralizálása terén elért haladást, amely az ohridi keretmegállapodás egyik fő eleme, és kéri, hogy érjenek el további eredményeket a közigazgatási és pénzügyi decentralizáció területén, kiemelt figyelmet fordítva a vonatkozó jogi keretek teljes körű végrehajtására és biztosítva az elegendő erőforrást, valamint a központi és helyi önkormányzatok közötti folyamatos konzultációt; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a kormányzás decentralizálása terén elért haladást, amely az ohridi keretmegállapodás egyik fő eleme, és kéri, hogy érjenek el további eredményeket a közigazgatási és pénzügyi decentralizáció területén, kiemelt figyelmet fordítva a vonatkozó jogi keretek teljes körű végrehajtására és biztosítva az elegendő erőforrást, valamint a központi és helyi önkormányzatok közötti folyamatos konzultációt;

| 29. | hangsúlyozza az ország igazgatási kapacitása megerősítésének fontosságát, mivel ezáltal biztosítható az uniós támogatások hatékony felhasználása és kezelése. Kéri, hogy a decentralizált végrehajtási rendszerben fordítsanak nagyobb figyelmet az IPA-támogatások tervezésére és felszívására szolgáló korlátozott nemzeti kapacitásra, és ajánlja a nemzeti irányítási és ellenőrzési rendszerek megerősítését; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza az ország igazgatási kapacitása megerősítésének fontosságát, mivel ezáltal biztosítható az uniós támogatások hatékony felhasználása és kezelése. Kéri, hogy a decentralizált végrehajtási rendszerben fordítsanak nagyobb figyelmet az IPA-támogatások tervezésére és felszívására szolgáló korlátozott nemzeti kapacitásra, és ajánlja a nemzeti irányítási és ellenőrzési rendszerek megerősítését;

| 30. | emlékeztet arra, hogy a helyi szintű finanszírozás még mindig elégtelen, holott ez a pénzügyi fenntarthatóság biztosításának egyik előfeltétele. Az e területre irányuló intézkedések közé tartozhat például a héából és a személyi jövedelemadóból származó bevételek nagyobb hányadának átirányítása a települések számára; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy a helyi szintű finanszírozás még mindig elégtelen, holott ez a pénzügyi fenntarthatóság biztosításának egyik előfeltétele. Az e területre irányuló intézkedések közé tartozhat például a héából és a személyi jövedelemadóból származó bevételek nagyobb hányadának átirányítása a települések számára;

| 31. | hangsúlyozza a regionális fejlesztés összehangolásának fontosságát és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a regionális fejlesztésre vonatkozó törvények végrehajtása még nem teljes körű, és hogy az egyébként is elégtelen költségvetésből gazdálkodó, regionális gazdasági fejlődésért felelős szerveknek további megszorításokkal kell szembenézniük; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza a regionális fejlesztés összehangolásának fontosságát és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a regionális fejlesztésre vonatkozó törvények végrehajtása még nem teljes körű, és hogy az egyébként is elégtelen költségvetésből gazdálkodó, regionális gazdasági fejlődésért felelős szerveknek további megszorításokkal kell szembenézniük;

| 32. | üdvözli a Macedón Helyi Önkormányzatok Szövetségének (ZELS) az e-kormányzati kezdeményezések önkormányzati közigazgatásba való bevezetése terén végzett jelentős munkáját, és kéri az ezzel kapcsolatos tapasztalatok megosztását. Ösztönzi a központi kormányzatot, hogy a helyi kormányzatok kapacitásának növelése érdekében támogassa a ZELS képzési központja által végzett tevékenységeket; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a Macedón Helyi Önkormányzatok Szövetségének (ZELS) az e-kormányzati kezdeményezések önkormányzati közigazgatásba való bevezetése terén végzett jelentős munkáját, és kéri az ezzel kapcsolatos tapasztalatok megosztását. Ösztönzi a központi kormányzatot, hogy a helyi kormányzatok kapacitásának növelése érdekében támogassa a ZELS képzési központja által végzett tevékenységeket;

Montenegró

| 33. | üdvözli a Montenegró által az állami kormányzat és a helyi önkormányzatok kialakítása terén – az ország függetlenségének 2006. évi kikiáltása óta – elért eredményeket; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a Montenegró által az állami kormányzat és a helyi önkormányzatok kialakítása terén – az ország függetlenségének 2006. évi kikiáltása óta – elért eredményeket;

| 34. | tudomásul veszi a csatlakozási tárgyalások 2012. júniusi megkezdése óta elért eredményeket és üdvözli a 23. fejezet – Igazságszolgáltatás és alapvető jogok, a 24. fejezet – Jogérvényesülés, szabadság és biztonság, a 20. fejezet – Vállalat- és iparpolitika, a 6. fejezet – Társasági jog és az 5. fejezet – Közbeszerzés két fejezet (tudomány és kutatás, oktatás és kultúra) ideiglenes lezárását követő megnyitását; |
| --- | --- |

34.

tudomásul veszi a csatlakozási tárgyalások 2012. júniusi megkezdése óta elért eredményeket és üdvözli a 23. fejezet – Igazságszolgáltatás és alapvető jogok, a 24. fejezet – Jogérvényesülés, szabadság és biztonság, a 20. fejezet – Vállalat- és iparpolitika, a 6. fejezet – Társasági jog és az 5. fejezet – Közbeszerzés két fejezet (tudomány és kutatás, oktatás és kultúra) ideiglenes lezárását követő megnyitását;

| 35. | üdvözli, hogy a csatlakozási tárgyalások céljából a civil társadalom képviselőit is magában foglaló struktúra jött létre, és hogy az ország további erőfeszítéseket tett a politikai döntéshozatal folyamatának átláthatóbbá tétele és a polgárok ebben történő részvételének növelése érdekében; |
| --- | --- |

35.

üdvözli, hogy a csatlakozási tárgyalások céljából a civil társadalom képviselőit is magában foglaló struktúra jött létre, és hogy az ország további erőfeszítéseket tett a politikai döntéshozatal folyamatának átláthatóbbá tétele és a polgárok ebben történő részvételének növelése érdekében;

| 36. | felhívja a montenegrói kormányt, hogy további reformok bevezetésével átlátható, hatékony és elszámoltatható közigazgatást alakítson ki, és bátorítja a helyi szinten foglalkoztatott köztisztviselőkről és állami alkalmazottakról szóló új törvény gyors végrehajtását; |
| --- | --- |

36.

felhívja a montenegrói kormányt, hogy további reformok bevezetésével átlátható, hatékony és elszámoltatható közigazgatást alakítson ki, és bátorítja a helyi szinten foglalkoztatott köztisztviselőkről és állami alkalmazottakról szóló új törvény gyors végrehajtását;

| 37. | rámutat arra, hogy az IPA a tagjelölt országok egyik legfontosabb kísérleti terepe abban a tekintetben, hogy hogyan képesek kezelni a folyamatban lévő előcsatlakozási támogatást, majd a csatlakozás után a Strukturális Alapokból származó támogatást, és kéri Montenegrót, hogy a létrehozott IPA-struktúrán belül erősítse meg igazgatási kapacitását és készítse fel megfelelő módon arra, hogy nagyobb mértékben legyen képes felszívni az előcsatlakozási támogatásokat; |
| --- | --- |

37.

rámutat arra, hogy az IPA a tagjelölt országok egyik legfontosabb kísérleti terepe abban a tekintetben, hogy hogyan képesek kezelni a folyamatban lévő előcsatlakozási támogatást, majd a csatlakozás után a Strukturális Alapokból származó támogatást, és kéri Montenegrót, hogy a létrehozott IPA-struktúrán belül erősítse meg igazgatási kapacitását és készítse fel megfelelő módon arra, hogy nagyobb mértékben legyen képes felszívni az előcsatlakozási támogatásokat;

| 38. | megállapítja, hogy Montenegrónak tovább kell dolgoznia azért, hogy eleget tegyen a tagság gazdasági feltételeinek, és biztosítania kell, hogy a kis- és középvállalkozások megfelelően felkészültek legyenek ahhoz, hogy megbirkózzanak a tagsággal járó verseny okozta nyomással; |
| --- | --- |

38.

megállapítja, hogy Montenegrónak tovább kell dolgoznia azért, hogy eleget tegyen a tagság gazdasági feltételeinek, és biztosítania kell, hogy a kis- és középvállalkozások megfelelően felkészültek legyenek ahhoz, hogy megbirkózzanak a tagsággal járó verseny okozta nyomással;

Szerbia

| 39. | üdvözli a Szerbiával folytatandó csatlakozási tárgyalások megkezdését 2014 januárjában, ami megerősítette, hogy Szerbia az EU-csatlakozás felé vezető úton jár. Ugyancsak üdvözli a tagsági tárgyalások jelenlegi előkészítésének megindítását, nevezetesen az uniós vívmányok elemző vizsgálatának („átvilágítás”) 2013. szeptemberi megkezdését, amelyre a stabilizációs és társulási megállapodás szeptember 1-jei hatálybalépését követően került sor; |
| --- | --- |

39.

üdvözli a Szerbiával folytatandó csatlakozási tárgyalások megkezdését 2014 januárjában, ami megerősítette, hogy Szerbia az EU-csatlakozás felé vezető úton jár. Ugyancsak üdvözli a tagsági tárgyalások jelenlegi előkészítésének megindítását, nevezetesen az uniós vívmányok elemző vizsgálatának („átvilágítás”) 2013. szeptemberi megkezdését, amelyre a stabilizációs és társulási megállapodás szeptember 1-jei hatálybalépését követően került sor;

| 40. | hangsúlyozza a Koszovóval (1) való kapcsolatok normalizálására irányuló békés és átfogó megoldások jelentőségét, és üdvözli a stabilizációs és társulási folyamat politikai feltételeinek teljesítése terén 2013-ban elért eredményeket; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a Koszovóval (1) való kapcsolatok normalizálására irányuló békés és átfogó megoldások jelentőségét, és üdvözli a stabilizációs és társulási folyamat politikai feltételeinek teljesítése terén 2013-ban elért eredményeket;

| 41. | figyelembe véve a regionális szint fenntartható fejlődésben betöltött szerepének jelentőségét, hangsúlyozza a Vajdasági Tartományi Képviselőház által elfogadott, a Vajdaság alkotmányos és törvényes jogainak védelméről szóló nyilatkozat (3) fontosságát és rámutat arra, hogy a Vajdaság számára a szerb alkotmány értelmében biztosított erőforrásokról szóló törvény még elfogadásra vár; |
| --- | --- |

41.

figyelembe véve a regionális szint fenntartható fejlődésben betöltött szerepének jelentőségét, hangsúlyozza a Vajdasági Tartományi Képviselőház által elfogadott, a Vajdaság alkotmányos és törvényes jogainak védelméről szóló nyilatkozat (3) fontosságát és rámutat arra, hogy a Vajdaság számára a szerb alkotmány értelmében biztosított erőforrásokról szóló törvény még elfogadásra vár;

| 42. | kéri, hogy a helyi önkormányzatok hatásköreinek megerősítése érdekében folytassák a decentralizációs folyamatot. Az RB sajnálatát fejezi ki a Decentralizációs Nemzeti Tanács korlátozott részvétele mellett amiatt is, hogy a helyi szintet érintő jogszabályok kialakításáról a döntéshozatal során továbbra sem zajlik elegendő mértékű egyeztetés a helyi önkormányzatokkal; |
| --- | --- |

42.

kéri, hogy a helyi önkormányzatok hatásköreinek megerősítése érdekében folytassák a decentralizációs folyamatot. Az RB sajnálatát fejezi ki a Decentralizációs Nemzeti Tanács korlátozott részvétele mellett amiatt is, hogy a helyi szintet érintő jogszabályok kialakításáról a döntéshozatal során továbbra sem zajlik elegendő mértékű egyeztetés a helyi önkormányzatokkal;

| 43. | kéri, hogy azonnal oldják meg a Vajdasági Autonóm Tartomány jogállásának függőben lévő helyzetét, miután a szerb Alkotmánybíróság határozatban mondta ki, hogy a Vajdasági Autonóm Tartomány statútumának bizonyos rendelkezései nem állnak összhangban az alkotmánnyal; |
| --- | --- |

43.

kéri, hogy azonnal oldják meg a Vajdasági Autonóm Tartomány jogállásának függőben lévő helyzetét, miután a szerb Alkotmánybíróság határozatban mondta ki, hogy a Vajdasági Autonóm Tartomány statútumának bizonyos rendelkezései nem állnak összhangban az alkotmánnyal;

| 44. | kiemeli, hogy a helyi önkormányzatok meglévő jogszabályi keretének végrehajtása továbbra is nagyon korlátozott, és hogy a feladatok helyi szintű ellátása továbbra is megfelelő kapacitáselemzés és a szükséges erőforrások nélkül történik. A helyi önkormányzatok jogszabályi keretét még tisztázni kell, és megfelelően végre kell hajtani; |
| --- | --- |

44.

kiemeli, hogy a helyi önkormányzatok meglévő jogszabályi keretének végrehajtása továbbra is nagyon korlátozott, és hogy a feladatok helyi szintű ellátása továbbra is megfelelő kapacitáselemzés és a szükséges erőforrások nélkül történik. A helyi önkormányzatok jogszabályi keretét még tisztázni kell, és megfelelően végre kell hajtani;

| 45. | üdvözli a regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása terén elért eredményeket és kiemeli, hogy helyi szinten továbbra is biztosítani kell a megfelelő végrehajtási kapacitásokat, különösen a vonatkozó stratégiákon alapuló, szilárd projektcsomagok formájában; |
| --- | --- |

45.

üdvözli a regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása terén elért eredményeket és kiemeli, hogy helyi szinten továbbra is biztosítani kell a megfelelő végrehajtási kapacitásokat, különösen a vonatkozó stratégiákon alapuló, szilárd projektcsomagok formájában;

| 46. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy tovább kell erősíteni a jogállamiság elvét, harcolni kell a korrupció és a szervezett bűnözés ellen, illetve hogy biztosítani kell a sajtószabadságot, a diszkriminációmentességet és a kisebbségek védelmét; |
| --- | --- |

46.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy tovább kell erősíteni a jogállamiság elvét, harcolni kell a korrupció és a szervezett bűnözés ellen, illetve hogy biztosítani kell a sajtószabadságot, a diszkriminációmentességet és a kisebbségek védelmét;

| 47. | javasolja, hogy az STM hatálybalépését követően hozzanak létre Szerbiával konzultatív vegyes bizottságot; |
| --- | --- |

47.

javasolja, hogy az STM hatálybalépését követően hozzanak létre Szerbiával konzultatív vegyes bizottságot;

Törökország

| 48. | úgy véli, hogy Törökországnak és az Európai Uniónak különleges erőfeszítéseket kell tennie a jelenlegi feszültségeken való felülemelkedés érdekében, az együttműködés szellemében folytatva a tárgyalásokat, a közelmúltbeli kedvező kétoldalú fejleményekkel összhangban. A két fél közös érdekében, a török csatlakozás perspektíváját a jogállamot megerősítő és a pluralizmust biztosító reformoknak kell kísérniük; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy Törökországnak és az Európai Uniónak különleges erőfeszítéseket kell tennie a jelenlegi feszültségeken való felülemelkedés érdekében, az együttműködés szellemében folytatva a tárgyalásokat, a közelmúltbeli kedvező kétoldalú fejleményekkel összhangban. A két fél közös érdekében, a török csatlakozás perspektíváját a jogállamot megerősítő és a pluralizmust biztosító reformoknak kell kísérniük;

| 49. | üdvözli a közelmúltbeli reformot, amely bevezette a tartományi kormányzók hatáskörének megerősítését, de azt kéri, hogy úgy hajtsák végre ezt a reformot, hogy az a törökországi regionalizációt és a regionális demokrácia megerősítését szolgálja; |
| --- | --- |

49.

üdvözli a közelmúltbeli reformot, amely bevezette a tartományi kormányzók hatáskörének megerősítését, de azt kéri, hogy úgy hajtsák végre ezt a reformot, hogy az a törökországi regionalizációt és a regionális demokrácia megerősítését szolgálja;

| 50. | üdvözli a regionális politikáról és a strukturális eszközök összehangolásáról szóló 22. fejezetre vonatkozó tárgyalások közelmúltbeli megnyitását és a Nemzeti Regionális Fejlesztési Stratégiát, és reméli, hogy mindezek hozzá fognak járulni a regionális, valamint a városi és vidéki területek közötti különbségek csökkentéséhez; |
| --- | --- |

50.

üdvözli a regionális politikáról és a strukturális eszközök összehangolásáról szóló 22. fejezetre vonatkozó tárgyalások közelmúltbeli megnyitását és a Nemzeti Regionális Fejlesztési Stratégiát, és reméli, hogy mindezek hozzá fognak járulni a regionális, valamint a városi és vidéki területek közötti különbségek csökkentéséhez;

| 51. | aggodalmának ad hangot, amiért néhány törökországi helyi választott képviselő nehézségekkel találja szembe magát, amikor választókörzetének képviselőjeként tisztségét akarja ellátni, és kéri, hogy a törvény betartása mellett és bizalmi légkörben kezeljék őket, összhangban az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusának ajánlásaival; (4) |
| --- | --- |

51.

aggodalmának ad hangot, amiért néhány törökországi helyi választott képviselő nehézségekkel találja szembe magát, amikor választókörzetének képviselőjeként tisztségét akarja ellátni, és kéri, hogy a törvény betartása mellett és bizalmi légkörben kezeljék őket, összhangban az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusának ajánlásaival; (4)

| 52. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a török jogrendszer további reformjaira van szükség ahhoz, hogy biztosítani lehessen a vélemény-, a sajtó-, a vallás-, a gyülekezési és az egyesülési szabadságot, így garantálva a jelenlegi reformpolitikák folytatását; |
| --- | --- |

52.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a török jogrendszer további reformjaira van szükség ahhoz, hogy biztosítani lehessen a vélemény-, a sajtó-, a vallás-, a gyülekezési és az egyesülési szabadságot, így garantálva a jelenlegi reformpolitikák folytatását;

| 53. | sürgeti, hogy állítsák fel a regionális fellebbviteli bíróságokat, amelyeknek a törvény alapján már 2007 júniusáig meg kellett volna kezdeniük munkájukat, valamint hogy tegyék a bírók és az ügyészek folyamatos képzését e bíróságok prioritásává. Hangsúlyozza, hogy a regionális fellebbviteli bíróságok fontos lépést jelentenek az igazságügyi rendszer hatékonyságának növelése és a korábbi ügyekből adódó jelenlegi hátrálék feldolgozása felé; |
| --- | --- |

53.

sürgeti, hogy állítsák fel a regionális fellebbviteli bíróságokat, amelyeknek a törvény alapján már 2007 júniusáig meg kellett volna kezdeniük munkájukat, valamint hogy tegyék a bírók és az ügyészek folyamatos képzését e bíróságok prioritásává. Hangsúlyozza, hogy a regionális fellebbviteli bíróságok fontos lépést jelentenek az igazságügyi rendszer hatékonyságának növelése és a korábbi ügyekből adódó jelenlegi hátrálék feldolgozása felé;

| 54. | ismételten helyteleníti, hogy az EU–Törökország társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvéből fakadó kötelezettségvállalásokat Törökország továbbra sem teljesíti maradéktalanul, és sürgeti az országot, hogy teljes körűen hajtsa végre őket, hangsúlyozva, hogy minden további késlekedés újabb kihatással lehet a bővítési folyamatra; |
| --- | --- |

54.

ismételten helyteleníti, hogy az EU–Törökország társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvéből fakadó kötelezettségvállalásokat Törökország továbbra sem teljesíti maradéktalanul, és sürgeti az országot, hogy teljes körűen hajtsa végre őket, hangsúlyozva, hogy minden további késlekedés újabb kihatással lehet a bővítési folyamatra;

| 55. | azt is leszögezi, hogy a jószomszédi kapcsolatok a csatlakozás előkészítésének egyik kulcselemét jelentik, így egy tagállammal és szuverén jogaival szembeni bármiféle fenyegetés vagy közvetlen fellépés a közös európai értékek súlyos megsértését jelenti; |
| --- | --- |

55.

azt is leszögezi, hogy a jószomszédi kapcsolatok a csatlakozás előkészítésének egyik kulcselemét jelentik, így egy tagállammal és szuverén jogaival szembeni bármiféle fenyegetés vagy közvetlen fellépés a közös európai értékek súlyos megsértését jelenti;

| 56. | aggodalmát fejezi ki a közelmúltbeli törökországi fejlemények miatt, és hangsúlyozza az igazságügy függetlenségének jelentőségét. Emlékeztet arra, hogy Törökország uniós csatlakozásra törekvő tagjelölt ország, erre tekintettel pedig kötelezettséget vállalt a koppenhágai politikai kritériumok teljes mértékű tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

56.

aggodalmát fejezi ki a közelmúltbeli törökországi fejlemények miatt, és hangsúlyozza az igazságügy függetlenségének jelentőségét. Emlékeztet arra, hogy Törökország uniós csatlakozásra törekvő tagjelölt ország, erre tekintettel pedig kötelezettséget vállalt a koppenhágai politikai kritériumok teljes mértékű tiszteletben tartására;

| 57. | megjegyzi, hogy fenntartások fogalmazódtak meg amiatt, hogy a török kormány nem mindig folytat megfelelő konzultációt és készít hatásvizsgálatokat a helyi önkormányzatokkal, többek között az olyan kulcsfontosságú jogszabályokkal kapcsolatban, mint a nagyvárosi önkormányzatokról szóló, közelmúltban elfogadott törvény, amelyről egy széles körű vita kedvező lépést jelenthetett volna ebbe az irányba, és amely valóban hozzájárulhatott volna a többszintű kormányzás elvének megvalósításához; |
| --- | --- |

57.

megjegyzi, hogy fenntartások fogalmazódtak meg amiatt, hogy a török kormány nem mindig folytat megfelelő konzultációt és készít hatásvizsgálatokat a helyi önkormányzatokkal, többek között az olyan kulcsfontosságú jogszabályokkal kapcsolatban, mint a nagyvárosi önkormányzatokról szóló, közelmúltban elfogadott törvény, amelyről egy széles körű vita kedvező lépést jelenthetett volna ebbe az irányba, és amely valóban hozzájárulhatott volna a többszintű kormányzás elvének megvalósításához;

| 58. | üdvözli a bizonyos hatáskörök helyi önkormányzatokra való átruházása terén a közelmúltban elért eredményeket, ennek néhány jele például a nagyvárosi önkormányzatokról szóló törvényben látható, amely bővítette a helyi önkormányzati hatásköröket, és részben választ adott az Európa Tanács Kongresszusa (5) által a kisebb önkormányzatok csekély közszolgáltatási kapacitásával kapcsolatban megfogalmazott kritikára. Az RB sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy az önkormányzatok saját bevételek beszedésének lehetővé tételével történő megerősítésére vonatkozó kongresszusi ajánlásokat nem hajtották végre; |
| --- | --- |

58.

üdvözli a bizonyos hatáskörök helyi önkormányzatokra való átruházása terén a közelmúltban elért eredményeket, ennek néhány jele például a nagyvárosi önkormányzatokról szóló törvényben látható, amely bővítette a helyi önkormányzati hatásköröket, és részben választ adott az Európa Tanács Kongresszusa (5) által a kisebb önkormányzatok csekély közszolgáltatási kapacitásával kapcsolatban megfogalmazott kritikára. Az RB sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy az önkormányzatok saját bevételek beszedésének lehetővé tételével történő megerősítésére vonatkozó kongresszusi ajánlásokat nem hajtották végre;

| 59. | üdvözli, hogy a decentralizációt és a helyi önkormányzatokra történő hatáskör-átruházást az új alkotmányról folyó munka során, a közelmúltban bevezetett demokratizálódási csomag keretében, valamint a kurd és egyéb kisebbségek jogaival kapcsolatban is megvitatták, és hangsúlyozza, hogy egyre nagyobb az egyetértés abban a tekintetben, hogy Törökországnak le kell győznie az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Európai Chartájával kapcsolatos fenntartásait; |
| --- | --- |

59.

üdvözli, hogy a decentralizációt és a helyi önkormányzatokra történő hatáskör-átruházást az új alkotmányról folyó munka során, a közelmúltban bevezetett demokratizálódási csomag keretében, valamint a kurd és egyéb kisebbségek jogaival kapcsolatban is megvitatták, és hangsúlyozza, hogy egyre nagyobb az egyetértés abban a tekintetben, hogy Törökországnak le kell győznie az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Európai Chartájával kapcsolatos fenntartásait;

| 60. | határozottan üdvözli a demokratizálódási csomag rendelkezéseit, amelyek decentralizálták az oktatási rendszert és lehetővé tették a politikai pártok számára, hogy a választási kampány során a töröktől eltérő nyelveket és tájszólásokat is használhassanak; üdvözli, hogy a csomag lehetővé teszi majd a korábbi elnevezések visszaállítását azoknak a településeknek az esetében, amelyek elnevezése nem volt török nyelvű, vagy nem török betűkkel íródott; |
| --- | --- |

60.

határozottan üdvözli a demokratizálódási csomag rendelkezéseit, amelyek decentralizálták az oktatási rendszert és lehetővé tették a politikai pártok számára, hogy a választási kampány során a töröktől eltérő nyelveket és tájszólásokat is használhassanak; üdvözli, hogy a csomag lehetővé teszi majd a korábbi elnevezések visszaállítását azoknak a településeknek az esetében, amelyek elnevezése nem volt török nyelvű, vagy nem török betűkkel íródott;

| 61. | felszólítja a török hatóságokat, hogy szorosan működjenek együtt az Európai Bizottsággal annak felmérésében, hogy a 22. fejezetről szóló tárgyalásokkal összefüggésben az IPA keretébe tartozó mely programokat lehetne Törökország dél-keleti területei fenntartható fejlődésének támogatásához felhasználni; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a török hatóságokat, hogy szorosan működjenek együtt az Európai Bizottsággal annak felmérésében, hogy a 22. fejezetről szóló tárgyalásokkal összefüggésben az IPA keretébe tartozó mely programokat lehetne Törökország dél-keleti területei fenntartható fejlődésének támogatásához felhasználni;

| 62. | aggodalmának ad hangot a tekintetben, hogy igen alacsony a helyi politikai életben közreműködő nők aránya, és felkéri valamennyi politikai pártot arra, hogy a következő helyi választások alkalmával állítsanak több női jelöltet; |
| --- | --- |

62.

aggodalmának ad hangot a tekintetben, hogy igen alacsony a helyi politikai életben közreműködő nők aránya, és felkéri valamennyi politikai pártot arra, hogy a következő helyi választások alkalmával állítsanak több női jelöltet;

| 63. | üdvözli az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) végrehajtásában részt vevő intézmények képzések és technikai segítségnyújtás révén történő megerősítését és javasolja, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a helyi önkormányzatok igazgatási kapacitásának növelése érdekében; |
| --- | --- |

63.

üdvözli az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) végrehajtásában részt vevő intézmények képzések és technikai segítségnyújtás révén történő megerősítését és javasolja, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a helyi önkormányzatok igazgatási kapacitásának növelése érdekében;

| 64. | támogatja az átláthatóság növelésére irányuló további intézkedéseket és a korrupció elleni további küzdelmet, különösen helyi szinten, valamint az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a részvétel növelésére irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

64.

támogatja az átláthatóság növelésére irányuló további intézkedéseket és a korrupció elleni további küzdelmet, különösen helyi szinten, valamint az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a részvétel növelésére irányuló intézkedéseket;

| 65. | arra kéri Törökországot és a többi érintett felet, hogy aktívan támogassák azokat a folyamatban lévő ENSZ-tárgyalásokat, melyek célja, hogy a ciprusi problémát igazságosan, átfogó és életképes módon rendezzék. Kéri Törökországot, hogy támogassa a békefolyamatot azzal, hogy megkezdi fegyveres erőinek kivonását Ciprusról, és visszaadja jogos lakóinak Famaguszta tiltott övezetét, az ENSZ Biztonsági Tanácsa vonatkozó határozatainak megfelelően és az Unió alapját képező elvekkel összhangban; |
| --- | --- |

65.

arra kéri Törökországot és a többi érintett felet, hogy aktívan támogassák azokat a folyamatban lévő ENSZ-tárgyalásokat, melyek célja, hogy a ciprusi problémát igazságosan, átfogó és életképes módon rendezzék. Kéri Törökországot, hogy támogassa a békefolyamatot azzal, hogy megkezdi fegyveres erőinek kivonását Ciprusról, és visszaadja jogos lakóinak Famaguszta tiltott övezetét, az ENSZ Biztonsági Tanácsa vonatkozó határozatainak megfelelően és az Unió alapját képező elvekkel összhangban;

| 66. | figyelembe véve a folyamatban lévő tárgyalásokat, újra kéri a Régiók Bizottsága Törökországgal létrehozott munkacsoportjának konzultatív vegyes bizottsággá való alakítását; |
| --- | --- |

66.

figyelembe véve a folyamatban lévő tárgyalásokat, újra kéri a Régiók Bizottsága Törökországgal létrehozott munkacsoportjának konzultatív vegyes bizottsággá való alakítását;

Potenciális tagjelölt országok

| 67. | figyelembe véve a potenciális tagjelölt országok abbéli igyekezetét, hogy előrelépést tegyenek a tagság felé, valamint a helyi és regionális szereplőkkel való kapcsolattartás intenzitásának növekedését, várakozással tekint az egyes nyugat-balkáni régióbeli potenciális tagjelölt országokkal alakított konzultatív vegyes bizottságok létrehozására; |
| --- | --- |

67.

figyelembe véve a potenciális tagjelölt országok abbéli igyekezetét, hogy előrelépést tegyenek a tagság felé, valamint a helyi és regionális szereplőkkel való kapcsolattartás intenzitásának növekedését, várakozással tekint az egyes nyugat-balkáni régióbeli potenciális tagjelölt országokkal alakított konzultatív vegyes bizottságok létrehozására;

Albánia

| 68. | megállapítja, hogy a szabad és tisztességes verseny elveinek biztosítása terén előrelépés történt a 2011. évi országos (6) és helyi (7) választások során, valamint hogy általános előrelépés történt az uniós tagságról szóló tárgyalások megnyitásához szükséges politikai feltételek teljesítése terén; |
| --- | --- |

68.

megállapítja, hogy a szabad és tisztességes verseny elveinek biztosítása terén előrelépés történt a 2011. évi országos (6) és helyi (7) választások során, valamint hogy általános előrelépés történt az uniós tagságról szóló tárgyalások megnyitásához szükséges politikai feltételek teljesítése terén;

| 69. | megismétli az Európai Bizottság 2012. októberi és 2013. évi ajánlását, amely szerint néhány strukturális reform véghezvitele esetén Albánia tagjelölt státuszt kaphat, és ösztönzi Albániát, hogy érjen el haladást a közigazgatási reform, az igazságszolgáltatás függetlensége, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint az emberi jogok védelme terén; |
| --- | --- |

69.

megismétli az Európai Bizottság 2012. októberi és 2013. évi ajánlását, amely szerint néhány strukturális reform véghezvitele esetén Albánia tagjelölt státuszt kaphat, és ösztönzi Albániát, hogy érjen el haladást a közigazgatási reform, az igazságszolgáltatás függetlensége, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint az emberi jogok védelme terén;

| 70. | úgy véli, hogy a regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása területén csak mérsékelt eredményeket sikerült elérni. Az IPA akkreditálására tekintettel tovább kell erősíteni az irányítási és ellenőrzési rendszereket, hogy minimálisra csökkenthessék a késedelmek és a visszavont kötelezettségvállalások kockázatát. Ezenkívül javítani kell a programozási kapacitást, különös tekintettel a stabil projektcsomagok előkészítésére; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy a regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása területén csak mérsékelt eredményeket sikerült elérni. Az IPA akkreditálására tekintettel tovább kell erősíteni az irányítási és ellenőrzési rendszereket, hogy minimálisra csökkenthessék a késedelmek és a visszavont kötelezettségvállalások kockázatát. Ezenkívül javítani kell a programozási kapacitást, különös tekintettel a stabil projektcsomagok előkészítésére;

| 71. | tudomásul veszi Albánia terveit, miszerint csökkenteni szándékozik a helyi önkormányzatok számát, és megismétli, hogy meg kell találni az igazgatás hatékonysága, a demokratikus legitimitás és a polgárok e folyamathoz való hozzáférése közötti egyensúlyt; |
| --- | --- |

71.

tudomásul veszi Albánia terveit, miszerint csökkenteni szándékozik a helyi önkormányzatok számát, és megismétli, hogy meg kell találni az igazgatás hatékonysága, a demokratikus legitimitás és a polgárok e folyamathoz való hozzáférése közötti egyensúlyt;

| 72. | üdvözli a 2013 áprilisában elfogadott várostervezési törvényt, amely újabb lépést jelent a hatékony és korszerű önkormányzatiság kiépítése felé, viszont sajnálatát fejezi amiatt, hogy e törvény végrehajtása továbbra is igen lassan halad; |
| --- | --- |

72.

üdvözli a 2013 áprilisában elfogadott várostervezési törvényt, amely újabb lépést jelent a hatékony és korszerű önkormányzatiság kiépítése felé, viszont sajnálatát fejezi amiatt, hogy e törvény végrehajtása továbbra is igen lassan halad;

| 73. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jelenleg is zajló igazgatási fejlesztések ellenére a helyi önkormányzatok még mindig rendkívül korlátozott pénzügyi és adminisztratív forrásokkal bírnak az infrastruktúra és a szolgáltatások fejlesztésére, és hogy bevételeik 21%-kal csökkentek; |
| --- | --- |

73.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jelenleg is zajló igazgatási fejlesztések ellenére a helyi önkormányzatok még mindig rendkívül korlátozott pénzügyi és adminisztratív forrásokkal bírnak az infrastruktúra és a szolgáltatások fejlesztésére, és hogy bevételeik 21%-kal csökkentek;

| 74. | ugyancsak sajnálattal veszi tudomásul, hogy a helyi önkormányzatok továbbra is gyenge humánerőforrás-menedzsmenttel és pénzügyi ellenőrző rendszerekkel rendelkeznek, és úgy véli, hogy ez akadályozza a hatékonyságukat, valamint korlátozza a helyi önkormányzatok és szövetségeik abbéli szerepét, hogy megerősítsék a helyi önkormányzatok és a központi kormányzás közötti koordinációt. Ezért kéri a központi kormányzat és a helyi önkormányzatok közötti együttműködés szorosabbra fűzését és a helyi önkormányzati szövetségek szerepének megerősítését; |
| --- | --- |

74.

ugyancsak sajnálattal veszi tudomásul, hogy a helyi önkormányzatok továbbra is gyenge humánerőforrás-menedzsmenttel és pénzügyi ellenőrző rendszerekkel rendelkeznek, és úgy véli, hogy ez akadályozza a hatékonyságukat, valamint korlátozza a helyi önkormányzatok és szövetségeik abbéli szerepét, hogy megerősítsék a helyi önkormányzatok és a központi kormányzás közötti koordinációt. Ezért kéri a központi kormányzat és a helyi önkormányzatok közötti együttműködés szorosabbra fűzését és a helyi önkormányzati szövetségek szerepének megerősítését;

| 75. | kiemeli, hogy továbbra is komoly hiányosságok tapasztalhatók a korrupció nyomon követésében, a helyi szintet is ideértve, és kéri egy korrupcióellenes koordinátor kinevezését, aki erős megbízatással rendelkezik arra, hogy elvégezze a korrupcióellenes küzdelem átfogó rendszerének értékelését; |
| --- | --- |

75.

kiemeli, hogy továbbra is komoly hiányosságok tapasztalhatók a korrupció nyomon követésében, a helyi szintet is ideértve, és kéri egy korrupcióellenes koordinátor kinevezését, aki erős megbízatással rendelkezik arra, hogy elvégezze a korrupcióellenes küzdelem átfogó rendszerének értékelését;

| 76. | üdvözli a romák életkörülményeinek javítását célzó nemzeti stratégia és az annak megfelelő nemzeti cselekvési terv meglétét, és hangsúlyozza az ezeknek megfelelő kötelezettségvállalások végrehajtásának szükségességét; |
| --- | --- |

76.

üdvözli a romák életkörülményeinek javítását célzó nemzeti stratégia és az annak megfelelő nemzeti cselekvési terv meglétét, és hangsúlyozza az ezeknek megfelelő kötelezettségvállalások végrehajtásának szükségességét;

Bosznia-Hercegovina

| 77. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy Bosznia-Hercegovina csak korlátozott eredményeket ért el a kormányzás valamennyi szintje funkcionalitásának és hatékonyságának javítása terén. Az RB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az uniós integrációs folyamat megtorpant, és úgy véli, hogy még mindig jelentős erőfeszítésekre van szükség egy hiteles tagsági kérelem benyújtásához szükséges feltételek teljesítéséhez; |
| --- | --- |

77.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy Bosznia-Hercegovina csak korlátozott eredményeket ért el a kormányzás valamennyi szintje funkcionalitásának és hatékonyságának javítása terén. Az RB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az uniós integrációs folyamat megtorpant, és úgy véli, hogy még mindig jelentős erőfeszítésekre van szükség egy hiteles tagsági kérelem benyújtásához szükséges feltételek teljesítéséhez;

| 78. | hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovina hatóságai sem tettek előrelépést afelé, hogy létrehozzák az uniós támogatások decentralizált kezeléséhez szükséges struktúrákat, ami veszélyezteti az EU pénzügyi segítségnyújtását (IPA), és már idén is a Bosznia-Hercegovinát illető támogatások egy részének elvesztését eredményezte; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovina hatóságai sem tettek előrelépést afelé, hogy létrehozzák az uniós támogatások decentralizált kezeléséhez szükséges struktúrákat, ami veszélyezteti az EU pénzügyi segítségnyújtását (IPA), és már idén is a Bosznia-Hercegovinát illető támogatások egy részének elvesztését eredményezte;

| 79. | hangsúlyozza, hogy nem világos az entitások, kantonok és önkormányzatok közötti hatáskörmegosztás, és hogy a helyi szint pénzügyi autonómiája viszonylag alacsony; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy nem világos az entitások, kantonok és önkormányzatok közötti hatáskörmegosztás, és hogy a helyi szint pénzügyi autonómiája viszonylag alacsony;

| 80. | kiemeli, hogy a Bosznia-Hercegovinában jelenleg uralkodó politikai helyzet hátrányosan befolyásolja az ország képességét arra, hogy egyhangúlag szólaljon fel uniós kérdésekben. Úgy véli, hogy meg kell erősíteni az európai integrációért felelős igazgatóság szerepét, hogy össze tudja hangolni az uniós ügyeket a különböző hatósági szintek között vagy egy hasonló mechanizmuson keresztül. Az RB megállapítja, hogy az Európai Bizottság e mechanizmus hiányában kénytelen volt elnapolni az IPA II-ről szóló további egyeztetéseket; |
| --- | --- |

80.

kiemeli, hogy a Bosznia-Hercegovinában jelenleg uralkodó politikai helyzet hátrányosan befolyásolja az ország képességét arra, hogy egyhangúlag szólaljon fel uniós kérdésekben. Úgy véli, hogy meg kell erősíteni az európai integrációért felelős igazgatóság szerepét, hogy össze tudja hangolni az uniós ügyeket a különböző hatósági szintek között vagy egy hasonló mechanizmuson keresztül. Az RB megállapítja, hogy az Európai Bizottság e mechanizmus hiányában kénytelen volt elnapolni az IPA II-ről szóló további egyeztetéseket;

| 81. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a bosznia-hercegovinai országgyűlés csak korlátozott mértékben lépett előre az EU-val kapcsolatos jogszabályok elfogadása terén. A politikai véleménykülönbségek továbbra is negatívan befolyásolják az országgyűlés működését; |
| --- | --- |

81.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a bosznia-hercegovinai országgyűlés csak korlátozott mértékben lépett előre az EU-val kapcsolatos jogszabályok elfogadása terén. A politikai véleménykülönbségek továbbra is negatívan befolyásolják az országgyűlés működését;

| 82. | sürgeti az Egyesült Államok és az Európai Unió támogatásával létrehozott szakértői munkacsoport eredményeinek figyelembevételét, amely munkacsoport ajánlásokat fogalmazott meg a Föderáció alkotmányának az ország költséges és összetett – a Föderáció, a kantonok és a települések hatáskörei között bizonyos átfedésekkel rendelkező – kormányzati struktúrájára irányuló reformjával kapcsolatban. Üdvözli, hogy ez a szakértői csoport a kormányzás minden szintjére, így – a Föderáció városai és települései, ill. a civil társadalom bevonásával– a helyi szintre is kiterjedő, széleskörű részvétellel zajló konzultációs eljárásra alapozta ajánlásait; |
| --- | --- |

82.

sürgeti az Egyesült Államok és az Európai Unió támogatásával létrehozott szakértői munkacsoport eredményeinek figyelembevételét, amely munkacsoport ajánlásokat fogalmazott meg a Föderáció alkotmányának az ország költséges és összetett – a Föderáció, a kantonok és a települések hatáskörei között bizonyos átfedésekkel rendelkező – kormányzati struktúrájára irányuló reformjával kapcsolatban. Üdvözli, hogy ez a szakértői csoport a kormányzás minden szintjére, így – a Föderáció városai és települései, ill. a civil társadalom bevonásával– a helyi szintre is kiterjedő, széleskörű részvétellel zajló konzultációs eljárásra alapozta ajánlásait;

| 83. | továbbra is hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az emberi jogok védelmét, ideértve a már korábban elfogadott célzott stratégiák végrehajtását; |
| --- | --- |

83.

továbbra is hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az emberi jogok védelmét, ideértve a már korábban elfogadott célzott stratégiák végrehajtását;

| 84. | arra kéri a Föderáció valamennyi tagját, hogy továbbra is folytassanak konstruktív politikai párbeszédet egymással és a szövetségi hatóságokkal; |
| --- | --- |

84.

arra kéri a Föderáció valamennyi tagját, hogy továbbra is folytassanak konstruktív politikai párbeszédet egymással és a szövetségi hatóságokkal;

Koszovó
   (1)

| 85. | üdvözli az Európai Tanács határozatát, miszerint megkezdi Koszovóval a stabilizációs és társulási megállapodásról szóló tárgyalásokat; |
| --- | --- |

85.

üdvözli az Európai Tanács határozatát, miszerint megkezdi Koszovóval a stabilizációs és társulási megállapodásról szóló tárgyalásokat;

| 86. | üdvözli a Regionális Együttműködési Tanács határozatát, miszerint alapszabályát úgy igazítja ki, hogy az lehetővé tegye Koszovó saját jogán történő részvételét. Koszovó Regionális Együttműködési Tanácsban való részvételének mintája jó alapot biztosít arra, hogy az ország növelje és bővítse a többi regionális fórumban való részvételét is; |
| --- | --- |

86.

üdvözli a Regionális Együttműködési Tanács határozatát, miszerint alapszabályát úgy igazítja ki, hogy az lehetővé tegye Koszovó saját jogán történő részvételét. Koszovó Regionális Együttműködési Tanácsban való részvételének mintája jó alapot biztosít arra, hogy az ország növelje és bővítse a többi regionális fórumban való részvételét is;

| 87. | elismerését fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy Koszovó és Szerbia konstruktív módon vett részt az EU által előmozdított párbeszédben, és megállapítja, hogy a két ország közötti viták békés és átfogó rendezése az egész régió fejlődése szempontjából fontos; |
| --- | --- |

87.

elismerését fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy Koszovó és Szerbia konstruktív módon vett részt az EU által előmozdított párbeszédben, és megállapítja, hogy a két ország közötti viták békés és átfogó rendezése az egész régió fejlődése szempontjából fontos;

| 88. | kiemeli, hogy bár a kormányzás alapvető struktúrái mind központi, mint helyi szinten adottak, a helyi szint továbbra is gyenge és megfelelő finanszírozásra, illetve igazgatási kapacitásra van szüksége. Kéri, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a joganyag végrehajtásának, valamint a kormányzás – a helyi szintet is ideértve – elszámoltathatóságának és átláthatóságának javítása érdekében, valamint hogy támogassák a helyi önkormányzatokat a decentralizációs folyamat továbbvitelében; |
| --- | --- |

88.

kiemeli, hogy bár a kormányzás alapvető struktúrái mind központi, mint helyi szinten adottak, a helyi szint továbbra is gyenge és megfelelő finanszírozásra, illetve igazgatási kapacitásra van szüksége. Kéri, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a joganyag végrehajtásának, valamint a kormányzás – a helyi szintet is ideértve – elszámoltathatóságának és átláthatóságának javítása érdekében, valamint hogy támogassák a helyi önkormányzatokat a decentralizációs folyamat továbbvitelében;

| 89. | üdvözli, hogy a helyi önkormányzatok javították kapacitásaikat, többek között a menekültek és kitelepítettek visszatérésével és újrabeilleszkedésével kapcsolatban, az irányítási és költségvetési adatok átláthatósága tekintetében és a helyi szintű döntéshozatalról szóló jelentéstétel terén; |
| --- | --- |

89.

üdvözli, hogy a helyi önkormányzatok javították kapacitásaikat, többek között a menekültek és kitelepítettek visszatérésével és újrabeilleszkedésével kapcsolatban, az irányítási és költségvetési adatok átláthatósága tekintetében és a helyi szintű döntéshozatalról szóló jelentéstétel terén;

| 90. | megismétli az átlátható és hatékony igazgatás jelentőségét, és kéri a koszovói kormányt, hogy fordítson nagyobb figyelmet az Európai Bizottságnak a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem szükségességére és a megfelelő igazságszolgáltatási és közigazgatási rendszerek kiépítésére vonatkozó ajánlásaira; |
| --- | --- |

90.

megismétli az átlátható és hatékony igazgatás jelentőségét, és kéri a koszovói kormányt, hogy fordítson nagyobb figyelmet az Európai Bizottságnak a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem szükségességére és a megfelelő igazságszolgáltatási és közigazgatási rendszerek kiépítésére vonatkozó ajánlásaira;

| 91. | rámutat arra, hogy a koszovói civil társadalmi szervezetek és kormányzati intézmények közötti együttműködés továbbra is leginkább eseti jellegű, amin javítani kell, különösen a közpolitikák meghatározása és végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

91.

rámutat arra, hogy a koszovói civil társadalmi szervezetek és kormányzati intézmények közötti együttműködés továbbra is leginkább eseti jellegű, amin javítani kell, különösen a közpolitikák meghatározása és végrehajtása tekintetében;

| 92. | megismétli a stabilizációs és társulási folyamat egyik sarokkövét jelentő jogállamiság további előmozdításának szükségességét. Ezzel összefüggésben üdvözli a jogállamiságról folytatott strukturált párbeszéd folytatását, mivel az továbbra is támogatni és irányítani fogja Koszovót ezen a területen, többek közt az EU koszovói jogállamiság-missziója, az EULEX jövőjéről folyó párbeszéd során is; |
| --- | --- |

92.

megismétli a stabilizációs és társulási folyamat egyik sarokkövét jelentő jogállamiság további előmozdításának szükségességét. Ezzel összefüggésben üdvözli a jogállamiságról folytatott strukturált párbeszéd folytatását, mivel az továbbra is támogatni és irányítani fogja Koszovót ezen a területen, többek közt az EU koszovói jogállamiság-missziója, az EULEX jövőjéről folyó párbeszéd során is;

| 93. | javasolja, hogy folytassanak további tárgyalásokat a Koszovó északi részén, Mitrovica környékén található szerb dominanciájú regionális enklávé helyi autonómiát biztosító különleges státusáról. |
| --- | --- |

93.

javasolja, hogy folytassanak további tárgyalásokat a Koszovó északi részén, Mitrovica környékén található szerb dominanciájú regionális enklávé helyi autonómiát biztosító különleges státusáról.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 2-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

1

(2)  Lásd: Az Európai Bizottság közleménye – Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2013–2014, COM(2013) 700 final.

2

(3)  A Vajdasági Tartományi Képviselőház nyilatkozata Vajdaság Autonóm Tartomány alkotmányos és törvényes jogainak védelméről, 2013. május 21.

3

(4)  Az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusának 301. (2011) számú ajánlása, Helyi és regionális demokrácia Törökországban, Strasbourg, 2011. március 22–24.

4

(5)  Ugyanott.

5

(6)  A választásokat 2013 júniusában rendezték. Lásd az Európai Parlament jelentését az Albánia által elért eredményekről, előadó: Nikola Vuljanić (GUE/NGL), a Külügyi Bizottság 2013. november 25-i ülése.

6

(7)  Lásd az EBESZ és az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa 2011. május 8-i nyomonkövetési jelentését, http://www.osce.org/odihr/77446.

7

---

| 7.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 174/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 174/15

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Megfizethető energia mindenki számára

2014/C 174/04

| Előadó | Christian ILLEDITS (PES/AT), a burgenlandi tartományi parlament képviselője |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | A Tanács görög elnökségének 2013. november 4-én kelt levele |

Előadó

Christian ILLEDITS (PES/AT), a burgenlandi tartományi parlament képviselője

Referenciaszöveg

A Tanács görög elnökségének 2013. november 4-én kelt levele

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | megállapítja, hogy az energiaszegénység már ma is az európai lakosság széles rétegeit érinti, és hangsúlyozza, hogy rövid, közép-, és hosszú távon ható intézkedésekre van szükség az energiaszegénység megfékezéséhez és csökkentéséhez, mivel az közvetlenül kihat a közegészségre és az emberek életminőségére; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy az energiaszegénység már ma is az európai lakosság széles rétegeit érinti, és hangsúlyozza, hogy rövid, közép-, és hosszú távon ható intézkedésekre van szükség az energiaszegénység megfékezéséhez és csökkentéséhez, mivel az közvetlenül kihat a közegészségre és az emberek életminőségére;

| 2. | utal arra, hogy egyre szélesebbre nyílik az olló az energiaárak emelkedése és a jövedelmek növekedése között, és hangsúlyozza, hogy ez annak a veszélyét hordozza magában, hogy az energiaszegénység folyamatosan terjedni fog, mégpedig az EU valamennyi tagállamában; |
| --- | --- |

2.

utal arra, hogy egyre szélesebbre nyílik az olló az energiaárak emelkedése és a jövedelmek növekedése között, és hangsúlyozza, hogy ez annak a veszélyét hordozza magában, hogy az energiaszegénység folyamatosan terjedni fog, mégpedig az EU valamennyi tagállamában;

| 3. | ezért olyan intézkedéseket sürget, amelyek nemcsak rövid távú (pl. azonnali segítség rendkívüli helyzetekben), hanem közép- és hosszú távú célokat is követnek, mint például energiahatékonysági és -takarékossági intézkedések, a fenntartható energiarendszerekre való átállás, a helyben használt megújuló energia helyi szintű előállítása, a helyváltoztatási szükségletek optimalizálása stb.; |
| --- | --- |

3.

ezért olyan intézkedéseket sürget, amelyek nemcsak rövid távú (pl. azonnali segítség rendkívüli helyzetekben), hanem közép- és hosszú távú célokat is követnek, mint például energiahatékonysági és -takarékossági intézkedések, a fenntartható energiarendszerekre való átállás, a helyben használt megújuló energia helyi szintű előállítása, a helyváltoztatási szükségletek optimalizálása stb.;

| 4. | megállapítja, hogy az uniós vitákban az energiaszegénységet gyakran a „fűtési szegénység” szűkebb értelmű fogalmára korlátozzák, jóllehet az energiaszegénység valójában átfogóbb kategória, hiszen a társadalmi részvételhez szükséges kommunikáció, mobilitás és higiénia energiaszükségletének is megfizethetőnek kell maradnia. A családokat és háztartásokat a csökkenő jövedelmek mellett dráguló energiaszámlák sújtják, ami ahhoz vezet, hogy a polgárok vagy nem tudják lakásaikat megfelelő mértékben fűteni, illetve gyengébb minőségű, gyakran az egészséget vagy a környezetet károsító energiaforrások használatára térnek át, vagy pedig eladósodni kényszerülnek, és csökkennek helyváltoztatási lehetőségeik; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az uniós vitákban az energiaszegénységet gyakran a „fűtési szegénység” szűkebb értelmű fogalmára korlátozzák, jóllehet az energiaszegénység valójában átfogóbb kategória, hiszen a társadalmi részvételhez szükséges kommunikáció, mobilitás és higiénia energiaszükségletének is megfizethetőnek kell maradnia. A családokat és háztartásokat a csökkenő jövedelmek mellett dráguló energiaszámlák sújtják, ami ahhoz vezet, hogy a polgárok vagy nem tudják lakásaikat megfelelő mértékben fűteni, illetve gyengébb minőségű, gyakran az egészséget vagy a környezetet károsító energiaforrások használatára térnek át, vagy pedig eladósodni kényszerülnek, és csökkennek helyváltoztatási lehetőségeik;

| 5. | úgy véli, hogy az energiaszegénységet a tágabb értelemben vett szegénység egyik vetületének kellene tekinteni, és megoldását mindenekelőtt a nemzeti és európai foglalkoztatás-, szociál- és versenyképességi politika, illetve regionális fejlesztési és kohéziós politika oldaláról kellene megközelíteni, valamint az uniós szinttel egyeztetve, megfelelő intézkedéseket kellene előirányozni. Mivel azonban az EU az energia terén a tagállamokkal megosztott hatáskörrel rendelkezik, és más olyan területeken (egységes piac, éghajlatváltozás stb.) is hoz szakpolitikai intézkedéseket, amelyek befolyásolják az energiaárakat és az energiához való hozzájutást, amellett is sok érv szól, hogy az energiaszegénységet az energiapolitika keretében kezeljük. |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az energiaszegénységet a tágabb értelemben vett szegénység egyik vetületének kellene tekinteni, és megoldását mindenekelőtt a nemzeti és európai foglalkoztatás-, szociál- és versenyképességi politika, illetve regionális fejlesztési és kohéziós politika oldaláról kellene megközelíteni, valamint az uniós szinttel egyeztetve, megfelelő intézkedéseket kellene előirányozni. Mivel azonban az EU az energia terén a tagállamokkal megosztott hatáskörrel rendelkezik, és más olyan területeken (egységes piac, éghajlatváltozás stb.) is hoz szakpolitikai intézkedéseket, amelyek befolyásolják az energiaárakat és az energiához való hozzájutást, amellett is sok érv szól, hogy az energiaszegénységet az energiapolitika keretében kezeljük.

A megfizethető energiaellátás garantálása érdekében az EU-nak kielégítő kínálatot kell biztosítania az energiapiacon, gátolnia kell a monopolhelyzetek kialakítását és az azokkal való visszaélést, és gondoskodnia kell arról, hogy a fenntartható energiaellátásra való átállás szakpolitikai eszközei költséghatékonyak legyenek; hangsúlyozza, hogy a hatékony uniós energia- és környezetvédelmi politikának teljesen összeegyeztethetőnek kell lennie egy határozott iparpolitikával és az európai vállalatok nemzetközi versenyképességével;

| 6. | úgy véli ezért, hogy szükség van az energiaszegénység fogalmának európai szintű meghatározására, egyrészt a probléma politikai szintű elismerésének előmozdítása érdekében, másrészt pedig az energiaszegénység elleni intézkedésekkel összefüggő jogbiztonság garantálásához; a tagállamok és régióik különféle körülményeire való tekintettel e definíciónak rugalmasnak kell lennie annak érdekében, hogy az EU egyes térségeinek különböző energetikai rendszerei, jövedelmi szintjei és társadalmi struktúrái esetében is alkalmazható legyen; |
| --- | --- |

6.

úgy véli ezért, hogy szükség van az energiaszegénység fogalmának európai szintű meghatározására, egyrészt a probléma politikai szintű elismerésének előmozdítása érdekében, másrészt pedig az energiaszegénység elleni intézkedésekkel összefüggő jogbiztonság garantálásához; a tagállamok és régióik különféle körülményeire való tekintettel e definíciónak rugalmasnak kell lennie annak érdekében, hogy az EU egyes térségeinek különböző energetikai rendszerei, jövedelmi szintjei és társadalmi struktúrái esetében is alkalmazható legyen;

| 7. | a fentiek ismeretében megvitatásra azt javasolja, hogy vezessék be az energiaszegénység mennyiségi definícióját, amelyet például úgy lehetne meghatározni, hogy egy egységes uniós felső határt állapítanak meg a háztartások jövedelmének energiára fordított részét illetően; a fenti definícióba be lehetne még venni olyan kritériumokat, mint például „a megfelelő energiaszolgáltatásokhoz való hozzáférés joga”, vagy pedig a „tisztes lakhatáshoz” szükséges küszöbérték; |
| --- | --- |

7.

a fentiek ismeretében megvitatásra azt javasolja, hogy vezessék be az energiaszegénység mennyiségi definícióját, amelyet például úgy lehetne meghatározni, hogy egy egységes uniós felső határt állapítanak meg a háztartások jövedelmének energiára fordított részét illetően; a fenti definícióba be lehetne még venni olyan kritériumokat, mint például „a megfelelő energiaszolgáltatásokhoz való hozzáférés joga”, vagy pedig a „tisztes lakhatáshoz” szükséges küszöbérték;

| 8. | megállapítja, hogy az Európai Bizottság eddig az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és egyéb érdekcsoportok nyomása ellenére sem kezelte az energiaszegénységet fontos politikai kihívásként; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy az Európai Bizottság eddig az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és egyéb érdekcsoportok nyomása ellenére sem kezelte az energiaszegénységet fontos politikai kihívásként;

| 9. | kiemeli, hogy az energiaszegénységhez vezető közvetlen kockázati tényezőket egyrészt az alacsony jövedelem és az alacsony fokú szociális védelem (különösen az új tagállamokban) jelentik, másrészt pedig ilyen tényezők (többek között a dél-európai tagállamokban) takarékossági intézkedések nyomán jöhetnek létre. Egy másik, az energiaszegénységet növelő közvetett kockázati tényezőt abban látunk, hogy az energiaárak átlagosan nagyobb mértékben nőnek, mint a háztartások jövedelme, és így az energiaszegénység egyre szélesebb rétegeket sújt; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy az energiaszegénységhez vezető közvetlen kockázati tényezőket egyrészt az alacsony jövedelem és az alacsony fokú szociális védelem (különösen az új tagállamokban) jelentik, másrészt pedig ilyen tényezők (többek között a dél-európai tagállamokban) takarékossági intézkedések nyomán jöhetnek létre. Egy másik, az energiaszegénységet növelő közvetett kockázati tényezőt abban látunk, hogy az energiaárak átlagosan nagyobb mértékben nőnek, mint a háztartások jövedelme, és így az energiaszegénység egyre szélesebb rétegeket sújt;

| 10. | ezért azt kéri az EU-tól, hogy sürgősen hozzon olyan intézkedéseket, amelyek – elsősorban a konvergenciarégiókban – támogatják a leginkább védelemre szoruló gazdaságokat az erősen emelkedő energiaárakkal és a számos társadalmi csoportnál csekély mértékben emelkedő, stagnáló vagy akár csökkenő jövedelmekkel kapcsolatban felmerülő nehézségek leküzdésében; |
| --- | --- |

10.

ezért azt kéri az EU-tól, hogy sürgősen hozzon olyan intézkedéseket, amelyek – elsősorban a konvergenciarégiókban – támogatják a leginkább védelemre szoruló gazdaságokat az erősen emelkedő energiaárakkal és a számos társadalmi csoportnál csekély mértékben emelkedő, stagnáló vagy akár csökkenő jövedelmekkel kapcsolatban felmerülő nehézségek leküzdésében;

| 11. | ennek kapcsán az EU belső energiapiacának kiteljesítésére hív fel, amely a biztonságos és fenntartható energiaellátást célozza, az árakat a lehető legalacsonyabb szinten tartva; több beruházás szükséges az elosztóhálózatokba, az átviteli infrastruktúrába, az összeköttetésekbe és az intelligens hálózatok fejlesztésébe; |
| --- | --- |

11.

ennek kapcsán az EU belső energiapiacának kiteljesítésére hív fel, amely a biztonságos és fenntartható energiaellátást célozza, az árakat a lehető legalacsonyabb szinten tartva; több beruházás szükséges az elosztóhálózatokba, az átviteli infrastruktúrába, az összeköttetésekbe és az intelligens hálózatok fejlesztésébe;

| 12. | megállapítja, hogy ebben az összefüggésben a megújuló energiahordozók lehető legnagyobb költséghatékonyságú fejlesztésére és forgalmazására van szükség. A megújuló energiákra vonatkozó kötelező érvényű kvóták esetében az energiaszolgáltatóknak döntési szabadságot kellene biztosítani abban a tekintetben, hogy milyen módon fektetik be forrásaikat a szél- és napenergiába, illetve a biomasszába vagy egyéb erőforrásokba. A kommunális szolgáltatóvállalatoknak tehát meg kell adni azt a lehetőséget, hogy saját belátásuk szerint a legköltséghatékonyabb megoldást választhassák tiszta energiájuk tekintetében. A szövetkezetek vagy hasonló szervezeti formák megújuló energia előállítása vagy az energiahatékonyság javítása céljából történő alapítása például jó lehetőség arra, hogy a fogyasztó igényeit helyezzék előtérbe; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy ebben az összefüggésben a megújuló energiahordozók lehető legnagyobb költséghatékonyságú fejlesztésére és forgalmazására van szükség. A megújuló energiákra vonatkozó kötelező érvényű kvóták esetében az energiaszolgáltatóknak döntési szabadságot kellene biztosítani abban a tekintetben, hogy milyen módon fektetik be forrásaikat a szél- és napenergiába, illetve a biomasszába vagy egyéb erőforrásokba. A kommunális szolgáltatóvállalatoknak tehát meg kell adni azt a lehetőséget, hogy saját belátásuk szerint a legköltséghatékonyabb megoldást választhassák tiszta energiájuk tekintetében. A szövetkezetek vagy hasonló szervezeti formák megújuló energia előállítása vagy az energiahatékonyság javítása céljából történő alapítása például jó lehetőség arra, hogy a fogyasztó igényeit helyezzék előtérbe;

| 13. | úgy véli, fontos, hogy az uniós strukturális alapok eszközeivel finanszírozott, energiaügyileg releváns jövőbeli támogatások elsősorban a fosszilis és nukleáris tüzelőanyagok használatának csökkentését célzó projektekre és az egyéb energiahordozókra való átállás elősegítésére, valamint az energiaszegénység felszámolására irányuljanak, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tartsa szem előtt e célokat a kapcsolódó programok kidolgozásakor; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, fontos, hogy az uniós strukturális alapok eszközeivel finanszírozott, energiaügyileg releváns jövőbeli támogatások elsősorban a fosszilis és nukleáris tüzelőanyagok használatának csökkentését célzó projektekre és az egyéb energiahordozókra való átállás elősegítésére, valamint az energiaszegénység felszámolására irányuljanak, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tartsa szem előtt e célokat a kapcsolódó programok kidolgozásakor;

| 14. | ezért egy olyan politikát szorgalmaz, amely az energiahatékonyság javítása, valamint az energiaellátás decentralizált energiaforrásokra való átállítása révén hozzájárul az energiaköltségek csökkentéséhez; |
| --- | --- |

14.

ezért egy olyan politikát szorgalmaz, amely az energiahatékonyság javítása, valamint az energiaellátás decentralizált energiaforrásokra való átállítása révén hozzájárul az energiaköltségek csökkentéséhez;

| 15. | a strukturális források elosztásának tervezésekor a háztartások mellett a legkiszolgáltatottabb helyzetű fogyasztói csoportokat is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

15.

a strukturális források elosztásának tervezésekor a háztartások mellett a legkiszolgáltatottabb helyzetű fogyasztói csoportokat is figyelembe kell venni;

Az éghajlat-politikai és szociális kihívásokkal közösen kell szembenézni a fosszilis energiahordozók további támogatása helyett

| 16. | felhívja a figyelmet arra, hogy a megfizethető energia kérdésköre az éghajlatra gyakorolt hatástól függetlenül világszerte egyre inkább új politikai prioritássá válik. Úgy tűnhet, hogy a megújuló energiák fejlesztéséhez szükséges pénzügyi eszközök és a megfizethető energia iránti igény ellentétben állnak egymással; |
| --- | --- |

16.

felhívja a figyelmet arra, hogy a megfizethető energia kérdésköre az éghajlatra gyakorolt hatástól függetlenül világszerte egyre inkább új politikai prioritássá válik. Úgy tűnhet, hogy a megújuló energiák fejlesztéséhez szükséges pénzügyi eszközök és a megfizethető energia iránti igény ellentétben állnak egymással;

| 17. | azonban utal arra, hogy a fosszilis tüzelőanyagok és a nukleáris energia társadalmi és ökológiai (kísérő) költségei messze felülmúlják az energiával kapcsolatos összes többi költséget. Ezek a költségek azonban nagyrészt nem a piacokon és az árakban csapódnak le; |
| --- | --- |

17.

azonban utal arra, hogy a fosszilis tüzelőanyagok és a nukleáris energia társadalmi és ökológiai (kísérő) költségei messze felülmúlják az energiával kapcsolatos összes többi költséget. Ezek a költségek azonban nagyrészt nem a piacokon és az árakban csapódnak le;

| 18. | utal arra, hogy a különféle megújuló energiaforrásokat egymással összekapcsoló, intelligens elosztórendszerek számos előnye, a megújuló energiák keresleti oldalról történő irányítása, valamint az energiahatékonyságba való beruházások európai és tagállami szinten, politikai oldalról eddig még nem kaptak kellő figyelmet; |
| --- | --- |

18.

utal arra, hogy a különféle megújuló energiaforrásokat egymással összekapcsoló, intelligens elosztórendszerek számos előnye, a megújuló energiák keresleti oldalról történő irányítása, valamint az energiahatékonyságba való beruházások európai és tagállami szinten, politikai oldalról eddig még nem kaptak kellő figyelmet;

| 19. | hangsúlyozza, hogy nincs ok arra, hogy az energiaszegénység által sújtott polgárokat kijátsszuk más fogyasztók ellen. Nincs áthidalhatatlan ellentét a megújuló energiaforrások támogatása és az energiaszegénység elleni küzdelem között, épp ellenkezőleg, a két intézkedéstípus kiegészíti egymást; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy nincs ok arra, hogy az energiaszegénység által sújtott polgárokat kijátsszuk más fogyasztók ellen. Nincs áthidalhatatlan ellentét a megújuló energiaforrások támogatása és az energiaszegénység elleni küzdelem között, épp ellenkezőleg, a két intézkedéstípus kiegészíti egymást;

| 20. | tudomásul veszi az Európai Bizottság által az EU-beli energiaárakat befolyásoló tényezők kapcsán ismertetett szempontokat, és megállapítja, hogy számos tényező okolható az energia megfizethetőségének problémájáért. Mindenesetre megállapítható, hogy az energiahatékonyságba és a megújuló energiába történő helyi és regionális szintű beruházások munkahelyeket teremthetnek, és legalábbis középtávon csökkenthetik az energiaszegénységet is; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi az Európai Bizottság által az EU-beli energiaárakat befolyásoló tényezők kapcsán ismertetett szempontokat, és megállapítja, hogy számos tényező okolható az energia megfizethetőségének problémájáért. Mindenesetre megállapítható, hogy az energiahatékonyságba és a megújuló energiába történő helyi és regionális szintű beruházások munkahelyeket teremthetnek, és legalábbis középtávon csökkenthetik az energiaszegénységet is;

Az energiaszegénység elterjedtsége

| 21. | aggodalommal állapítja meg, hogy az EU-ban a háztartási és ipari áram ára 2005 és 2011 között átlagosan 29%-kal emelkedett. Ugyanebben az időszakban a villamosenergia-árak az Egyesült Államokban csak 5%-kal, míg Japánban csupán 1%-kal emelkedtek. Megjegyzi, hogy ugyanebben az időszakban a kőolaj hordónkénti ára megkétszereződött a nemzetközi piacokon, valamint 2001 és 2011 között megnégyszereződött; |
| --- | --- |

21.

aggodalommal állapítja meg, hogy az EU-ban a háztartási és ipari áram ára 2005 és 2011 között átlagosan 29%-kal emelkedett. Ugyanebben az időszakban a villamosenergia-árak az Egyesült Államokban csak 5%-kal, míg Japánban csupán 1%-kal emelkedtek. Megjegyzi, hogy ugyanebben az időszakban a kőolaj hordónkénti ára megkétszereződött a nemzetközi piacokon, valamint 2001 és 2011 között megnégyszereződött;

| 22. | hangsúlyozni szeretné, hogy az energiaszegénység különösen az új tagállamokat és a válság által sújtott dél-európai országokat fenyegeti egyre nagyobb mértékben. A jövedelmek növekedése és az energiaárak drágulása között szélesebbre nyílt olló, az általánosan növekvő szegénység, valamint a gyorsan leromló épületállomány és energiainfrastruktúra energiahatékonyságának javítását célzó intézkedések kezdeti hiánya miatt az energiaszegénység problémája elérte a lakosság széles rétegeit; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozni szeretné, hogy az energiaszegénység különösen az új tagállamokat és a válság által sújtott dél-európai országokat fenyegeti egyre nagyobb mértékben. A jövedelmek növekedése és az energiaárak drágulása között szélesebbre nyílt olló, az általánosan növekvő szegénység, valamint a gyorsan leromló épületállomány és energiainfrastruktúra energiahatékonyságának javítását célzó intézkedések kezdeti hiánya miatt az energiaszegénység problémája elérte a lakosság széles rétegeit;

| 23. | ebben az összefüggésben rámutat arra, hogy Európában 50 és 125 millió közé tehető azoknak a száma, akiket energiaszegénység sújt. Bulgáriában, Portugáliában, Litvániában, Romániában, Cipruson, Lettországban és Máltán már a lakosság 30%-a nyilatkozott úgy, hogy nem képes lakását megfelelően fűteni, és aránytalanul magas energiaszámlák befizetésére kényszerül. Időközben a lakosság 20%-a küszködik hasonló problémákkal Görögországban, Lengyelországban, Olaszországban, Magyarországon és Spanyolországban. A (jövedelmek alakulásához képest) erősen dráguló energiaárak miatt félő, hogy az energiaszegénység a lakosság további rétegeire is átterjed majd, mégpedig az Európai Unió valamennyi tagállamában; |
| --- | --- |

23.

ebben az összefüggésben rámutat arra, hogy Európában 50 és 125 millió közé tehető azoknak a száma, akiket energiaszegénység sújt. Bulgáriában, Portugáliában, Litvániában, Romániában, Cipruson, Lettországban és Máltán már a lakosság 30%-a nyilatkozott úgy, hogy nem képes lakását megfelelően fűteni, és aránytalanul magas energiaszámlák befizetésére kényszerül. Időközben a lakosság 20%-a küszködik hasonló problémákkal Görögországban, Lengyelországban, Olaszországban, Magyarországon és Spanyolországban. A (jövedelmek alakulásához képest) erősen dráguló energiaárak miatt félő, hogy az energiaszegénység a lakosság további rétegeire is átterjed majd, mégpedig az Európai Unió valamennyi tagállamában;

| 24. | ezért egyetért azzal, hogy az energiaszegénység az anyagi nélkülözés egyik olyan mutatója, amely a jövedelmekkel, társadalmi beilleszkedéssel és életkörülményekkel kapcsolatos felmérések keretében, például olyan kérdések segítségével, mint „Meg tudja engedi magának, hogy szükség esetén kellő mértékben befűtse lakását?”, valamint „Képes-e biztosítani helyváltoztatási szükségleteit?”, megfelelően mérhető (Eurostat, 2012); |
| --- | --- |

24.

ezért egyetért azzal, hogy az energiaszegénység az anyagi nélkülözés egyik olyan mutatója, amely a jövedelmekkel, társadalmi beilleszkedéssel és életkörülményekkel kapcsolatos felmérések keretében, például olyan kérdések segítségével, mint „Meg tudja engedi magának, hogy szükség esetén kellő mértékben befűtse lakását?”, valamint „Képes-e biztosítani helyváltoztatási szükségleteit?”, megfelelően mérhető (Eurostat, 2012);

| 25. | üdvözli tehát, hogy a villamos energia, illetve a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi 2009/72/EK és 2009/73/EK irányelvekben a tagállamokat többek között arra szólítják fel, hogy határozzák meg a „védelemre szoruló fogyasztók” fogalmát. Annak érdekében, hogy az energiaszegénység helyzetét Európában a lehető legjobban fel lehessen mérni, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) is javasolta, hogy az energiaszegénység fogalmát az egész EU-ban egységesen határozzák meg, és harmonizálják a meglévő statisztikákat; |
| --- | --- |

25.

üdvözli tehát, hogy a villamos energia, illetve a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi 2009/72/EK és 2009/73/EK irányelvekben a tagállamokat többek között arra szólítják fel, hogy határozzák meg a „védelemre szoruló fogyasztók” fogalmát. Annak érdekében, hogy az energiaszegénység helyzetét Európában a lehető legjobban fel lehessen mérni, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) is javasolta, hogy az energiaszegénység fogalmát az egész EU-ban egységesen határozzák meg, és harmonizálják a meglévő statisztikákat;

| 26. | azzal a megállapítással is egyetért, hogy az energiaszegénység által érintett háztartások száma növekedhet, és azt javasolja, hogy a tagállamokat ösztönözzék arra, hogy tegyenek eleget a „védelemre szoruló fogyasztók” meghatározásához kapcsolódó kötelezettségüknek; |
| --- | --- |

26.

azzal a megállapítással is egyetért, hogy az energiaszegénység által érintett háztartások száma növekedhet, és azt javasolja, hogy a tagállamokat ösztönözzék arra, hogy tegyenek eleget a „védelemre szoruló fogyasztók” meghatározásához kapcsolódó kötelezettségüknek;

A helyi és regionális szint bevonása

| 27. | emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok szerepe többek között abban is áll, hogy a helyi lakosoknak elfogulatlan tanácsokat adjanak azzal kapcsolatban, hogy miként lehetne javítani házaik és lakásaik energiahatékonyságát. Ez az intézkedés elősegíti a munkahelyteremtést az építőiparhoz kapcsolódó ágazatokban azáltal, hogy a meglévő épületpark energetikai rehabilitációját szem előtt tartva átalakítják tevékenységüket, csökkentve ezzel az energiaszegénység szintjét, minimalizálva a szén-dioxid-kibocsátást és támogatva a technológiai innovációt; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok szerepe többek között abban is áll, hogy a helyi lakosoknak elfogulatlan tanácsokat adjanak azzal kapcsolatban, hogy miként lehetne javítani házaik és lakásaik energiahatékonyságát. Ez az intézkedés elősegíti a munkahelyteremtést az építőiparhoz kapcsolódó ágazatokban azáltal, hogy a meglévő épületpark energetikai rehabilitációját szem előtt tartva átalakítják tevékenységüket, csökkentve ezzel az energiaszegénység szintjét, minimalizálva a szén-dioxid-kibocsátást és támogatva a technológiai innovációt;

| 28. | tisztában van azzal, hogy azokra a jelentős társadalmi és földrajzi különbségekre való tekintettel, amelyek az energiaszegénységet illetően megfigyelhetők az EU-ban, az intézkedéseket adott esetben leghelyesebb a helyi szinten végrehajtani; |
| --- | --- |

28.

tisztában van azzal, hogy azokra a jelentős társadalmi és földrajzi különbségekre való tekintettel, amelyek az energiaszegénységet illetően megfigyelhetők az EU-ban, az intézkedéseket adott esetben leghelyesebb a helyi szinten végrehajtani;

| 29. | felhívja a figyelmet arra, hogy az energiaszegénység kockázatának regionális szintű vizsgálata sokkal tanulságosabb képet nyújt a társadalmi egyenlőtlenségekről Európában, mint a nemzeti szintű vizsgálatok. Vásárlóerő-paritáson (PPS) mérve, azaz figyelembe véve a különböző árszinteket, a bolgárok például átlagosan 17,07 PPS-t fizetnek 100 kWh villamos energiáért, míg a britek csak 15,37 PPS-t. A dél és észak, illetve kelet és nyugat közötti szakadék az Európai Unióban már a 2005-ös válság előtt is létezett, azóta azonban tovább mélyült; |
| --- | --- |

29.

felhívja a figyelmet arra, hogy az energiaszegénység kockázatának regionális szintű vizsgálata sokkal tanulságosabb képet nyújt a társadalmi egyenlőtlenségekről Európában, mint a nemzeti szintű vizsgálatok. Vásárlóerő-paritáson (PPS) mérve, azaz figyelembe véve a különböző árszinteket, a bolgárok például átlagosan 17,07 PPS-t fizetnek 100 kWh villamos energiáért, míg a britek csak 15,37 PPS-t. A dél és észak, illetve kelet és nyugat közötti szakadék az Európai Unióban már a 2005-ös válság előtt is létezett, azóta azonban tovább mélyült;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a lakások és házak energiahatékonyságának javítására irányuló támogatás ezért mind általában a szegénység felszámolása, mind pedig az éghajlatváltozás elleni küzdelem szempontjából alapvető jelentőségű. Az energiahatékony lakásokkal és házakkal rendelkező háztartások ezenfelül jobban fel lennének vértezve az energiaárak jövőbeli emelkedésével szemben is; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a lakások és házak energiahatékonyságának javítására irányuló támogatás ezért mind általában a szegénység felszámolása, mind pedig az éghajlatváltozás elleni küzdelem szempontjából alapvető jelentőségű. Az energiahatékony lakásokkal és házakkal rendelkező háztartások ezenfelül jobban fel lennének vértezve az energiaárak jövőbeli emelkedésével szemben is;

| 31. | úgy véli, hogy az uniós intézmények megfelelő segítségével helyi és regionális szintű tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányokra van szükség, hogy az emberekben rögzüljenek az energiamegtakarítást elősegítő szokások; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az uniós intézmények megfelelő segítségével helyi és regionális szintű tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányokra van szükség, hogy az emberekben rögzüljenek az energiamegtakarítást elősegítő szokások;

| 32. | felhívja a figyelmet a helyváltoztatáshoz szükséges energia költségének hatására, amely szintén az energiaszegénység egyik tényezője, és amelynek hosszú távon egy olyan területkezelési politikához kellene vezetnie, amelynek célja a helyváltoztatási igények csökkentése, illetve lehetőség szerint kevésbé energiaigényes helyváltozatási módok rendelkezésre bocsátása; |
| --- | --- |

32.

felhívja a figyelmet a helyváltoztatáshoz szükséges energia költségének hatására, amely szintén az energiaszegénység egyik tényezője, és amelynek hosszú távon egy olyan területkezelési politikához kellene vezetnie, amelynek célja a helyváltoztatási igények csökkentése, illetve lehetőség szerint kevésbé energiaigényes helyváltozatási módok rendelkezésre bocsátása;

Egyértelműbb fogyasztói szemlélet az energiapolitika megvalósításában

| 33. | ezért arra kéri az EU-t, hogy szálljon síkra amellett, hogy az olyan piacalapú kezdeményezéseket, amelyek magukban hordozzák a védelemre szoruló energiafogyasztók kizsákmányolásának veszélyét, minden esetben kísérjék helyi, regionális és nemzeti szintű szociálpolitikai intézkedések, amelyek segítségével az energiatermelőtől az energia-végfelhasználóig terjedő értékteremtési lánc mentén a lehető legalacsonyabbra szoríthatók az adók, díjak és illetékek, és így az energia ára is; |
| --- | --- |

33.

ezért arra kéri az EU-t, hogy szálljon síkra amellett, hogy az olyan piacalapú kezdeményezéseket, amelyek magukban hordozzák a védelemre szoruló energiafogyasztók kizsákmányolásának veszélyét, minden esetben kísérjék helyi, regionális és nemzeti szintű szociálpolitikai intézkedések, amelyek segítségével az energiatermelőtől az energia-végfelhasználóig terjedő értékteremtési lánc mentén a lehető legalacsonyabbra szoríthatók az adók, díjak és illetékek, és így az energia ára is;

| 34. | arra szólít fel, hogy a fogyasztót ezenfelül ne terheljék indokolatlanul magas árakkal, pl. a megújuló energiákhoz való megemelt hozzájárulási díjon keresztül, mivel gyakran egyáltalán nem táplálnak be a hálózatba megújuló energiát. Hasonlóképpen nem a fogyasztókkal kellene megfizettetni azokat az elmaradt profitokat, amelyeket az energiaigényes ágazatok többek között amiatt nem realizálnak, mivel a hálózati infrastruktúra védelme érdekében vissza kell fogniuk a termelést; |
| --- | --- |

34.

arra szólít fel, hogy a fogyasztót ezenfelül ne terheljék indokolatlanul magas árakkal, pl. a megújuló energiákhoz való megemelt hozzájárulási díjon keresztül, mivel gyakran egyáltalán nem táplálnak be a hálózatba megújuló energiát. Hasonlóképpen nem a fogyasztókkal kellene megfizettetni azokat az elmaradt profitokat, amelyeket az energiaigényes ágazatok többek között amiatt nem realizálnak, mivel a hálózati infrastruktúra védelme érdekében vissza kell fogniuk a termelést;

Azt a követelményt, hogy a védelemre szoruló fogyasztókat ne zárják ki az energiaellátásból, a következő intézkedéseknek kellene kísérniük:

| 35. | ezért javasolja, hogy hajtsanak végre az épületek energiahatékonyságának javítását célzó programokat a védelemre szoruló fogyasztók számára az energiaköltségek terheinek tartós csökkentése érdekében (pl. a távfűtési rendszerek fűtéstechnikájának, illetve minden más fűtési energiát termelő vagy transzformáló rendszernek a korszerűsítését vagy az épületek szigetelésének javítását finanszírozó tervek kidolgozásával). Ezeket a programokat egyidejűleg össze kellene kapcsolni az elsősorban a saját fogyasztást kielégítő energiatermelést szolgáló berendezések támogatásával (meleg víz előállítása napenergiát hasznosító, termikus berendezések segítségével, villamos energia előállítása kisméretű fotovoltaikus berendezések segítségével). Az energiaszükséglet csökkentése mellett ez lehetővé tenné megújuló energia előállítását is, ami csökkenti a – legtöbbször importált – fosszilis energiahordozóktól való függést; |
| --- | --- |

35.

ezért javasolja, hogy hajtsanak végre az épületek energiahatékonyságának javítását célzó programokat a védelemre szoruló fogyasztók számára az energiaköltségek terheinek tartós csökkentése érdekében (pl. a távfűtési rendszerek fűtéstechnikájának, illetve minden más fűtési energiát termelő vagy transzformáló rendszernek a korszerűsítését vagy az épületek szigetelésének javítását finanszírozó tervek kidolgozásával). Ezeket a programokat egyidejűleg össze kellene kapcsolni az elsősorban a saját fogyasztást kielégítő energiatermelést szolgáló berendezések támogatásával (meleg víz előállítása napenergiát hasznosító, termikus berendezések segítségével, villamos energia előállítása kisméretű fotovoltaikus berendezések segítségével). Az energiaszükséglet csökkentése mellett ez lehetővé tenné megújuló energia előállítását is, ami csökkenti a – legtöbbször importált – fosszilis energiahordozóktól való függést;

| 36. | szorgalmazza, hogy sürgősen hajtsanak végre energiaügyi tanácsadást segítő programokat, illetve olyan programokat, amelyek pénzügyi értelemben kevés ráfordítással járó energiahatékonysági intézkedéseket támogatnak (a magatartás megváltoztatása, energiahatékony berendezések alkalmazása vagy az ablakok és ajtók szigetelése), ugyanakkor jó eredményeket érnek el, valamint gondoskodjanak specifikus segítségnyújtásról az energiaszegénységben élő háztartások számára; |
| --- | --- |

36.

szorgalmazza, hogy sürgősen hajtsanak végre energiaügyi tanácsadást segítő programokat, illetve olyan programokat, amelyek pénzügyi értelemben kevés ráfordítással járó energiahatékonysági intézkedéseket támogatnak (a magatartás megváltoztatása, energiahatékony berendezések alkalmazása vagy az ablakok és ajtók szigetelése), ugyanakkor jó eredményeket érnek el, valamint gondoskodjanak specifikus segítségnyújtásról az energiaszegénységben élő háztartások számára;

| 37. | hangsúlyozza, célul kell kitűzni, hogy a saját, egyéni, kollektív vagy térségi szintű energiatermelést szolgáló berendezések által előállított megújuló energiához való hozzáférés egyszerűbb és olcsóbb legyen az importált energiáknál. Olyan általános jogi keretre van szükség, melynek révén biztosítva van egy térség lakosai által kezdeményezett és megvalósított energiatermelő helyi hasznosítása és működéséből a lakosság profitálása; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, célul kell kitűzni, hogy a saját, egyéni, kollektív vagy térségi szintű energiatermelést szolgáló berendezések által előállított megújuló energiához való hozzáférés egyszerűbb és olcsóbb legyen az importált energiáknál. Olyan általános jogi keretre van szükség, melynek révén biztosítva van egy térség lakosai által kezdeményezett és megvalósított energiatermelő helyi hasznosítása és működéséből a lakosság profitálása;

| 38. | sürgeti az energiaszegénységben élő háztartások (amelyek jövedelmük több mint 10%-át fordítják áramra és fűtésre) szociális támogatását, melyet azonban össze kellene kapcsolni az energiahatékonyság javításával; |
| --- | --- |

38.

sürgeti az energiaszegénységben élő háztartások (amelyek jövedelmük több mint 10%-át fordítják áramra és fűtésre) szociális támogatását, melyet azonban össze kellene kapcsolni az energiahatékonyság javításával;

| 39. | további támogató intézkedések megvalósítását javasolja, például „túlélő tarifák” (lifeline tariffs) bevezetését, amelyekkel elkerülhető legalább az energia-alapszükséglet fedezését illetően a szegényebb, kevesebb energiát fogyasztó felhasználók pénzügyileg hátrányos megkülönböztetése); |
| --- | --- |

39.

további támogató intézkedések megvalósítását javasolja, például „túlélő tarifák” (lifeline tariffs) bevezetését, amelyekkel elkerülhető legalább az energia-alapszükséglet fedezését illetően a szegényebb, kevesebb energiát fogyasztó felhasználók pénzügyileg hátrányos megkülönböztetése);

| 40. | helyesli az energiaárak emelésének korlátozása érdekében tett erőfeszítéseket, azt a célt tartva szem előtt, hogy fellépjenek az energiaszegénység ellen, valamint a hőenergia árát a fosszilis energiahordozók árszintje alatt tartsák annak érdekében, hogy gyorsabban megtörténhessen a hőellátás gáz-, olaj- vagy szénkazánokról a kapcsolt hő- és energiatermelésre vagy a helyi biomassza-égetőművekre, illetve a magas hatékonyságú hőszivattyúkra való átállítása, amelyek mind regionális szinten előállított megújuló energiát hasznosítanak; |
| --- | --- |

40.

helyesli az energiaárak emelésének korlátozása érdekében tett erőfeszítéseket, azt a célt tartva szem előtt, hogy fellépjenek az energiaszegénység ellen, valamint a hőenergia árát a fosszilis energiahordozók árszintje alatt tartsák annak érdekében, hogy gyorsabban megtörténhessen a hőellátás gáz-, olaj- vagy szénkazánokról a kapcsolt hő- és energiatermelésre vagy a helyi biomassza-égetőművekre, illetve a magas hatékonyságú hőszivattyúkra való átállítása, amelyek mind regionális szinten előállított megújuló energiát hasznosítanak;

| 41. | úgy véli, hogy a tagállamoknak olyan intézkedéseket kellene hozniuk, amelyek a munkaügyi adókedvezményekhez hasonlóan az alacsony jövedelműeket mentesítik az energiaadók alól, vagy csak csekély mértékben adóztatják meg őket. |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a tagállamoknak olyan intézkedéseket kellene hozniuk, amelyek a munkaügyi adókedvezményekhez hasonlóan az alacsony jövedelműeket mentesítik az energiaadók alól, vagy csak csekély mértékben adóztatják meg őket.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 2-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 7.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 174/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 174/19

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Az energiaügyi állami támogatásokra vonatkozó új uniós iránymutatások

2014/C 174/05

| Előadó | Gusty GRAAS, Bettembourg települési önkormányzatának tagja (LU/ALDE) |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | Saját kezdeményezésű vélemény |

Előadó

Gusty GRAAS, Bettembourg települési önkormányzatának tagja (LU/ALDE)

Referenciaszöveg

Saját kezdeményezésű vélemény

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések az európai energiaüggyel kapcsolatban

| 1. | emlékeztet arra, hogy a Nemzetközi Energia Ügynökség előrejelzése szerint 2035-re a világ energiafogyasztása egyharmaddal nő majd, elsősorban az újonnan iparosodott országokban jelentkező fokozott kereslet következtében; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a Nemzetközi Energia Ügynökség előrejelzése szerint 2035-re a világ energiafogyasztása egyharmaddal nő majd, elsősorban az újonnan iparosodott országokban jelentkező fokozott kereslet következtében;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az energiapiac jelentős változáson megy keresztül, mivel új földgáztermelők jelennek meg a piacon, és a megújuló energiatermelés jelentősen bővül sok tagállamban. Ennélfogva szükség van az állami támogatások nyújtására vonatkozó iránymutatások módosítására, oly módon, hogy az Európai Unió tagállamai 2014-től pontos szabályokkal rendelkezzenek energiaüggyel kapcsolatos támogatási politikájukat illetően. Ez az egyértelműség elengedhetetlen ahhoz, hogy a befektetők megvalósíthassák projektjeiket; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az energiapiac jelentős változáson megy keresztül, mivel új földgáztermelők jelennek meg a piacon, és a megújuló energiatermelés jelentősen bővül sok tagállamban. Ennélfogva szükség van az állami támogatások nyújtására vonatkozó iránymutatások módosítására, oly módon, hogy az Európai Unió tagállamai 2014-től pontos szabályokkal rendelkezzenek energiaüggyel kapcsolatos támogatási politikájukat illetően. Ez az egyértelműség elengedhetetlen ahhoz, hogy a befektetők megvalósíthassák projektjeiket;

| 3. | felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Unióban össze kell egyeztetni az Európai Bizottság által az éghajlat- és energetikapolitika 2030-ig tartó keretében javasolt célokat a tagállamok különböző erőforrásaival és néha eltérő érdekeivel; |
| --- | --- |

3.

felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Unióban össze kell egyeztetni az Európai Bizottság által az éghajlat- és energetikapolitika 2030-ig tartó keretében javasolt célokat a tagállamok különböző erőforrásaival és néha eltérő érdekeivel;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a verseny és a szabad energiapiac megléte nem önmagáért való célok, hanem az Európai Unió magasabb rendű céljainak alárendelt eszközök az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikkében meghatározottaknak megfelelően; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a verseny és a szabad energiapiac megléte nem önmagáért való célok, hanem az Európai Unió magasabb rendű céljainak alárendelt eszközök az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikkében meghatározottaknak megfelelően;

| 5. | javasolja, hogy az Európai Bizottság – a főtanácsnoknak a C-573/12. sz. Ålands Vindkraft-ügy2014. január 28-i következtetéseire való tekintettel – új iránymutatásainak ismertetését halassza el az Európai Bíróság ítéletét követő időszakra. A főtanácsnok ugyanis azt javasolja a Bíróságnak, hogy nyilvánítsa érvénytelennek a 2009/28. sz. irányelv 3. cikkének (3) bekezdését, mely a megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia nemzeti rendszere keretében lehetővé teszi a villamos energia tanúsítványok megadását az adott tagállamban működő zöld villamos energia termelők számára. Ennek a rendelkezésnek az érvénytelenítése alapjaiban kérdőjelezné meg a megújuló energiaforrások fejlesztéséhez nyújtott támogatási rendszerek felépítését több tagállamban, és valószínűleg elavulttá tenné az irányelveket, ha azok ismertetésére az ítéletet megelőzően kerülne sor, jogbizonytalanságot teremtve ezáltal. |
| --- | --- |

5.

javasolja, hogy az Európai Bizottság – a főtanácsnoknak a C-573/12. sz. Ålands Vindkraft-ügy2014. január 28-i következtetéseire való tekintettel – új iránymutatásainak ismertetését halassza el az Európai Bíróság ítéletét követő időszakra. A főtanácsnok ugyanis azt javasolja a Bíróságnak, hogy nyilvánítsa érvénytelennek a 2009/28. sz. irányelv 3. cikkének (3) bekezdését, mely a megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia nemzeti rendszere keretében lehetővé teszi a villamos energia tanúsítványok megadását az adott tagállamban működő zöld villamos energia termelők számára. Ennek a rendelkezésnek az érvénytelenítése alapjaiban kérdőjelezné meg a megújuló energiaforrások fejlesztéséhez nyújtott támogatási rendszerek felépítését több tagállamban, és valószínűleg elavulttá tenné az irányelveket, ha azok ismertetésére az ítéletet megelőzően kerülne sor, jogbizonytalanságot teremtve ezáltal.

| 6. | megerősíti az EU éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseit, amelyeket többek között a 2009/28/EK sz. megújulóenergia-irányelv rögzít. A tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok szabályzásokat és intézkedéseket dolgoztak ki ezeknek az éghajlat- és energiapolitikai céloknak a 2020-ig történő megvalósításához. A környezeti és energiaügyi állami támogatásokra vonatkozó új iránymutatások nem állhatnak szemben ezekkel a közösen egyeztetett célokkal, sem pedig a szóban forgó célok megvalósításához bevezetett szabályozásokkal és intézkedésekkel; |
| --- | --- |

6.

megerősíti az EU éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseit, amelyeket többek között a 2009/28/EK sz. megújulóenergia-irányelv rögzít. A tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok szabályzásokat és intézkedéseket dolgoztak ki ezeknek az éghajlat- és energiapolitikai céloknak a 2020-ig történő megvalósításához. A környezeti és energiaügyi állami támogatásokra vonatkozó új iránymutatások nem állhatnak szemben ezekkel a közösen egyeztetett célokkal, sem pedig a szóban forgó célok megvalósításához bevezetett szabályozásokkal és intézkedésekkel;

| 7. | ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy egyensúlyt kell teremteni egyrészt az energiaforrások és a megújuló energiaforrások támogatási mechanizmusainak sokfélesége, másrészt a közös uniós szabályok között a piac torzulásának elkerülése érdekében; ezért aggodalommal figyeli, hogy az Európai Bizottság által a konzultációs dokumentumban tett javaslatok túlságosan korlátozhatják a differenciálás lehetőségét, különösen a megújuló energiaforrásokból származó fenntartható energiatermelés támogatásának lehetősége tekintetében; |
| --- | --- |

7.

ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy egyensúlyt kell teremteni egyrészt az energiaforrások és a megújuló energiaforrások támogatási mechanizmusainak sokfélesége, másrészt a közös uniós szabályok között a piac torzulásának elkerülése érdekében; ezért aggodalommal figyeli, hogy az Európai Bizottság által a konzultációs dokumentumban tett javaslatok túlságosan korlátozhatják a differenciálás lehetőségét, különösen a megújuló energiaforrásokból származó fenntartható energiatermelés támogatásának lehetősége tekintetében;

Megjegyzések az energiaüggyel kapcsolatos jelenlegi európai szakpolitikák irányvonalairól

| 8. | tudomásul veszi a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó, a környezetvédelem és az energia állami támogatásáról szóló, 2013. decemberi új iránymutatások tervezetére vonatkozó konzultációs dokumentumot; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szóban forgó dokumentumot az Unió csupán egyetlen hivatalos nyelvén tették közzé, és hogy a konzultációra adandó válasz határidejét gyakorlatilag hat hétre csökkentették a szokásos nyolc hét helyett. Ennélfogva attól tart, hogy ilyen körülmények között gyengül a konzultációra adott válaszok reprezentativitása; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó, a környezetvédelem és az energia állami támogatásáról szóló, 2013. decemberi új iránymutatások tervezetére vonatkozó konzultációs dokumentumot; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szóban forgó dokumentumot az Unió csupán egyetlen hivatalos nyelvén tették közzé, és hogy a konzultációra adandó válasz határidejét gyakorlatilag hat hétre csökkentették a szokásos nyolc hét helyett. Ennélfogva attól tart, hogy ilyen körülmények között gyengül a konzultációra adott válaszok reprezentativitása;

| 9. | sajnálattal állapítja meg, hogy az Európai Bizottság konzultációs dokumentuma egyáltalán nem tesz utalást az Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartájára; |
| --- | --- |

9.

sajnálattal állapítja meg, hogy az Európai Bizottság konzultációs dokumentuma egyáltalán nem tesz utalást az Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartájára;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az energiaügyi és környezetvédelmi politikák terén célszerű lenne elfogadni egy uniós szintű integrált megközelítést; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az energiaügyi és környezetvédelmi politikák terén célszerű lenne elfogadni egy uniós szintű integrált megközelítést;

| 11. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozást és az energiapolitikát nem lehet egymástól elkülönítve vizsgálni és kezelni; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az éghajlatváltozást és az energiapolitikát nem lehet egymástól elkülönítve vizsgálni és kezelni;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszerét (ETS) a 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelv „az üvegházhatású gázok kibocsátása csökkentésének költséghatékony és gazdaságilag eredményes módon történő előmozdítása céljából” hozta létre. A 3. szakasz (2013–2020 közötti időszak) a rendszer továbbfejlesztése kellene, hogy legyen azzal a céllal, hogy 2020-ra 20%-kal csökkenjen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása (1990-hez képest); ugyanakkor megállapítja, hogy a kiosztott kibocsátási egységek többlete miatt csökken az eszköz hatékonysága; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszerét (ETS) a 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelv „az üvegházhatású gázok kibocsátása csökkentésének költséghatékony és gazdaságilag eredményes módon történő előmozdítása céljából” hozta létre. A 3. szakasz (2013–2020 közötti időszak) a rendszer továbbfejlesztése kellene, hogy legyen azzal a céllal, hogy 2020-ra 20%-kal csökkenjen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása (1990-hez képest); ugyanakkor megállapítja, hogy a kiosztott kibocsátási egységek többlete miatt csökken az eszköz hatékonysága;

| 13. | szeretné, ha az energiaügyi állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások figyelembe vennék a 2030-ra kitűzött célokat, illetve azt a célt, mely szerint arra kell törekedni, hogy 2050-re az energiaszükségletet nagyrészt megújuló energiaforrásokból fedezzék; |
| --- | --- |

13.

szeretné, ha az energiaügyi állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások figyelembe vennék a 2030-ra kitűzött célokat, illetve azt a célt, mely szerint arra kell törekedni, hogy 2050-re az energiaszükségletet nagyrészt megújuló energiaforrásokból fedezzék;

| 14. | meggyőződése, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem, az energiahatékonyság javítása, a megújuló energiaforrások termelésének ösztönzése és az ökológiai lábnyom csökkentése önmagukban közös érdekű célkitűzések; |
| --- | --- |

14.

meggyőződése, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem, az energiahatékonyság javítása, a megújuló energiaforrások termelésének ösztönzése és az ökológiai lábnyom csökkentése önmagukban közös érdekű célkitűzések;

| 15. | úgy véli, hogy a megújuló energiaforrások termelésének fejlesztése valós lehetőségeket kínál a környezetbarát növekedés stimulálására és új, stabil munkahelyek teremtésére; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a megújuló energiaforrások termelésének fejlesztése valós lehetőségeket kínál a környezetbarát növekedés stimulálására és új, stabil munkahelyek teremtésére;

| 16. | elégedettségének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az európai strukturális és beruházási alapok egyre jobban figyelembe veszik az energiaügyet, az éghajlatváltozást és a környezetvédelmi célkitűzéseket; |
| --- | --- |

16.

elégedettségének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az európai strukturális és beruházási alapok egyre jobban figyelembe veszik az energiaügyet, az éghajlatváltozást és a környezetvédelmi célkitűzéseket;

| 17. | emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság azt kívánja elérni, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap 20%-a a fejlett régiókban, 6%-a pedig a kevésbé fejlett régiókban az energiahatékonyságba és a megújuló energiákba kerüljön befektetésre; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság azt kívánja elérni, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap 20%-a a fejlett régiókban, 6%-a pedig a kevésbé fejlett régiókban az energiahatékonyságba és a megújuló energiákba kerüljön befektetésre;

| 18. | támogatja azokat az erőfeszítéseket, amelyeket az EU tesz nemzetközi szinten az éghajlatváltozás elleni küzdelemben játszott vezető szerepének megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

18.

támogatja azokat az erőfeszítéseket, amelyeket az EU tesz nemzetközi szinten az éghajlatváltozás elleni küzdelemben játszott vezető szerepének megőrzése érdekében;

Megjegyzések az energiapolitikákkal kapcsolatos állami támogatások megfelelőségéről

| 19. | helyesli azt az elvet, mely szerint az állami támogatások akkor indokoltak, ha a piac önmagában nem képes jelentős javulást hozni a környezet védelme szintjén; egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az állami támogatások megfelelő eszközök lehetnek a CO2-kibocsátás csökkentésére irányuló ambiciózus célkitűzések eléréséhez; |
| --- | --- |

19.

helyesli azt az elvet, mely szerint az állami támogatások akkor indokoltak, ha a piac önmagában nem képes jelentős javulást hozni a környezet védelme szintjén; egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az állami támogatások megfelelő eszközök lehetnek a CO2-kibocsátás csökkentésére irányuló ambiciózus célkitűzések eléréséhez;

| 20. | mivel a megújuló energia egyes fajtáinak magas előállítási költsége nem teszi lehetővé a vállalkozások számára, hogy versenyképes piaci árakat alkalmazzanak, úgy ítéli meg, hogy ezekben az esetekben a támogatások indokoltak, amennyiben előre látható, hogy az adott technológia megfelelően fejlett és piacképes lesz; ugyanakkor ezeket a támogatásokat lehetőleg össze kell hangolni az Európai Unió szintjén és a tagállamok között, illetve figyelembe kell venniük a régiók sajátosságokat; |
| --- | --- |

20.

mivel a megújuló energia egyes fajtáinak magas előállítási költsége nem teszi lehetővé a vállalkozások számára, hogy versenyképes piaci árakat alkalmazzanak, úgy ítéli meg, hogy ezekben az esetekben a támogatások indokoltak, amennyiben előre látható, hogy az adott technológia megfelelően fejlett és piacképes lesz; ugyanakkor ezeket a támogatásokat lehetőleg össze kell hangolni az Európai Unió szintjén és a tagállamok között, illetve figyelembe kell venniük a régiók sajátosságokat;

| 21. | elvben támogatja az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy több piaci mechanizmust vezessen be a támogatások elosztásába; és azt javasolja, hogy vegye igénybe ehhez a helyi és regionális energiaügynökségeket; |
| --- | --- |

21.

elvben támogatja az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy több piaci mechanizmust vezessen be a támogatások elosztásába; és azt javasolja, hogy vegye igénybe ehhez a helyi és regionális energiaügynökségeket;

| 22. | úgy véli, hogy az energiaügyi állami támogatásokra úgy kell tekinteni, mint amelyeknek gazdasági és társadalmi kihatásai vannak regionális és helyi szinten egyaránt. A külső tényezőket – a pozitívakat és negatívakat, rövid, közép- és hosszú távúakat egyaránt – a lehető legnagyobb mértékben internalizálni kellene az energia tényleges költségeibe, hogy a minimálisra csökkenjen a verseny torzulásának kockázata; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy az energiaügyi állami támogatásokra úgy kell tekinteni, mint amelyeknek gazdasági és társadalmi kihatásai vannak regionális és helyi szinten egyaránt. A külső tényezőket – a pozitívakat és negatívakat, rövid, közép- és hosszú távúakat egyaránt – a lehető legnagyobb mértékben internalizálni kellene az energia tényleges költségeibe, hogy a minimálisra csökkenjen a verseny torzulásának kockázata;

| 23. | emlékeztet arra, hogy az innovatív csúcskapacitás biztosítása érdekében az Európai Uniónak meg kell könnyítenie egy olyan rendszer kialakítását, ahol különböző technológiák versenyeznek az energiapiacon; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy az innovatív csúcskapacitás biztosítása érdekében az Európai Uniónak meg kell könnyítenie egy olyan rendszer kialakítását, ahol különböző technológiák versenyeznek az energiapiacon;

| 24. | szükségesnek tartja, hogy az állami támogatások odaítélése átlátható legyen, következésképpen a tagállamok, az Európai Bizottság, a gazdasági szereplők, a helyi és regionális önkormányzatok és az állampolgárok hozzáférjenek a szükséges információkhoz; |
| --- | --- |

24.

szükségesnek tartja, hogy az állami támogatások odaítélése átlátható legyen, következésképpen a tagállamok, az Európai Bizottság, a gazdasági szereplők, a helyi és regionális önkormányzatok és az állampolgárok hozzáférjenek a szükséges információkhoz;

Konkrét javaslatok: az európai energiapolitikák általános irányvonala

| 25. | megjegyzi, hogy a fosszilis tüzelőanyagokra irányuló támogatásokat rövid távon meg kellene szüntetni, mivel azok a verseny torzulásához és jelentős környezetvédelmi költségekhez vezetnek; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy a fosszilis tüzelőanyagokra irányuló támogatásokat rövid távon meg kellene szüntetni, mivel azok a verseny torzulásához és jelentős környezetvédelmi költségekhez vezetnek;

| 26. | tekintettel arra, hogy a palagáz és a palaolaj hidraulikus repesztés útján történő kitermelése vitatott módszer, mégis néhány ország az idén megkezdi a kereskedelmi kitermelés első szakaszát, úgy véli, hogy nem vonhatjuk ki magunkat az alól, hogy átgondoljuk az ezzel kapcsolatos állami támogatásokat; |
| --- | --- |

26.

tekintettel arra, hogy a palagáz és a palaolaj hidraulikus repesztés útján történő kitermelése vitatott módszer, mégis néhány ország az idén megkezdi a kereskedelmi kitermelés első szakaszát, úgy véli, hogy nem vonhatjuk ki magunkat az alól, hogy átgondoljuk az ezzel kapcsolatos állami támogatásokat;

| 27. | úgy ítéli meg, hogy az energiával kapcsolatos állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásoknak nem kellene egyedi rendelkezéseket tartalmazniuk a nukleáris energiával kapcsolatos állami támogatások engedélyezéséről; ugyanakkor a piaci elveket erre a technológiára is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

27.

úgy ítéli meg, hogy az energiával kapcsolatos állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásoknak nem kellene egyedi rendelkezéseket tartalmazniuk a nukleáris energiával kapcsolatos állami támogatások engedélyezéséről; ugyanakkor a piaci elveket erre a technológiára is alkalmazni kell;

| 28. | fontosnak tartja kiemelni, hogy a helyi és regionális közösségek által használt minden megújuló energiaforrás, így például a szél-, nap-, geotermikus és vízenergia, a biomassza, a hulladéklerakó-gáz, a szennyvíztisztító telepeken keletkező gázok és a biogáz különös figyelmet igényelnek. A bioüzemanyagok előállítása támogatható, amennyiben tiszteletben tartják a környezeti fenntarthatóságnak a közösségi rendelkezések által előírt kritériumait; |
| --- | --- |

28.

fontosnak tartja kiemelni, hogy a helyi és regionális közösségek által használt minden megújuló energiaforrás, így például a szél-, nap-, geotermikus és vízenergia, a biomassza, a hulladéklerakó-gáz, a szennyvíztisztító telepeken keletkező gázok és a biogáz különös figyelmet igényelnek. A bioüzemanyagok előállítása támogatható, amennyiben tiszteletben tartják a környezeti fenntarthatóságnak a közösségi rendelkezések által előírt kritériumait;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a hidraulikus berendezések alapján termelt villamos energia hozzájárulhat a tároláshoz és a hálózatok egyensúlyához, és abban az esetben támogatható, ha biztosított, hogy a vonatkozó fenntarthatósági kritériumok teljesülnek; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a hidraulikus berendezések alapján termelt villamos energia hozzájárulhat a tároláshoz és a hálózatok egyensúlyához, és abban az esetben támogatható, ha biztosított, hogy a vonatkozó fenntarthatósági kritériumok teljesülnek;

| 30. | felveti, hogy a CCS (szén-dioxid-leválasztás és -tárolás) technológiára való konkrét utalás vajon összeegyeztethető-e az Európai Bizottság által egyébként hirdetett technológiasemlegesség elvével; |
| --- | --- |

30.

felveti, hogy a CCS (szén-dioxid-leválasztás és -tárolás) technológiára való konkrét utalás vajon összeegyeztethető-e az Európai Bizottság által egyébként hirdetett technológiasemlegesség elvével;

| 31. | úgy véli, hogy az EU-nak közös szabályozási keretet kellene kidolgoznia a racionálisabb energiafelhasználás és a megújuló energiaforrások támogatása érdekében; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az EU-nak közös szabályozási keretet kellene kidolgoznia a racionálisabb energiafelhasználás és a megújuló energiaforrások támogatása érdekében;

| 32. | kéri, hogy uniós szinten nagyobb energiahatékonyságot, a megújuló energiaforrások nagyobb részarányát, jobb energiaszerkezetet és a szereplők számára igazságosabb feltételeket kínáló szabályozási keretet biztosítsanak; |
| --- | --- |

32.

kéri, hogy uniós szinten nagyobb energiahatékonyságot, a megújuló energiaforrások nagyobb részarányát, jobb energiaszerkezetet és a szereplők számára igazságosabb feltételeket kínáló szabályozási keretet biztosítsanak;

| 33. | utal annak nehézségére, hogy összhangot teremtsenek az EU szintjén érvényes versenyjogi keret – amely területen az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik – és az EU energiapolitikájának különösen az EUMSZ 194. cikkében rögzített azon alapelvei között, amelyek az EU és a tagállamok közötti megosztott hatáskört irányoznak elő a szubszidiaritás elvének betartása és a helyi és regionális önkormányzatok – különösen a helyi és regionális energiaügynökségek – fontos szerepének a figyelembevétele mellett; |
| --- | --- |

33.

utal annak nehézségére, hogy összhangot teremtsenek az EU szintjén érvényes versenyjogi keret – amely területen az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik – és az EU energiapolitikájának különösen az EUMSZ 194. cikkében rögzített azon alapelvei között, amelyek az EU és a tagállamok közötti megosztott hatáskört irányoznak elő a szubszidiaritás elvének betartása és a helyi és regionális önkormányzatok – különösen a helyi és regionális energiaügynökségek – fontos szerepének a figyelembevétele mellett;

| 34. | megjegyzi, hogy az áramszünetek kockázata továbbra is fennáll. Ezért az RB nem hagyhatja figyelmen kívül, hogy a villamosenergia-ellátás folyamatosságának biztosítása érdekében engedélyezni kell bizonyos állami támogatások nyújtását elsősorban a decentralizált energiatermelés és -fogyasztás rugalmasságának kedvező intelligens energiahálózatok létrehozására, másodsorban az energiahatékony tárolás megoldására, végül pedig a kiegyenlítő funkciót betöltő rugalmas környezet- és éghajlatbarát erőművek építésére. Fontos azonban, hogy ezek az úgynevezett „tartalék” erőművek, amelyek esetében szükség lehet támogatásra állami kompenzációs kifizetések formájában, ne versenyezzenek a megújuló energiaforrásokkal, és a legmodernebb technológiákat alkalmazzák, hogy CO2-termelésük minimális legyen. Az RB úgy véli, hogy új szénerőművek építését viszont nem kellene többé állami támogatásban részesíteni. A tartalékkapacitás megtervezése előtt az RB azt ajánlja, hogy inkább ösztönözzék a fogyasztókat a villamos energia csúcsidőn kívüli használatára. Az Európai Bizottság úgy véli, hogy 10%-os mozgástérre van lehetőség; |
| --- | --- |

34.

megjegyzi, hogy az áramszünetek kockázata továbbra is fennáll. Ezért az RB nem hagyhatja figyelmen kívül, hogy a villamosenergia-ellátás folyamatosságának biztosítása érdekében engedélyezni kell bizonyos állami támogatások nyújtását elsősorban a decentralizált energiatermelés és -fogyasztás rugalmasságának kedvező intelligens energiahálózatok létrehozására, másodsorban az energiahatékony tárolás megoldására, végül pedig a kiegyenlítő funkciót betöltő rugalmas környezet- és éghajlatbarát erőművek építésére. Fontos azonban, hogy ezek az úgynevezett „tartalék” erőművek, amelyek esetében szükség lehet támogatásra állami kompenzációs kifizetések formájában, ne versenyezzenek a megújuló energiaforrásokkal, és a legmodernebb technológiákat alkalmazzák, hogy CO2-termelésük minimális legyen. Az RB úgy véli, hogy új szénerőművek építését viszont nem kellene többé állami támogatásban részesíteni. A tartalékkapacitás megtervezése előtt az RB azt ajánlja, hogy inkább ösztönözzék a fogyasztókat a villamos energia csúcsidőn kívüli használatára. Az Európai Bizottság úgy véli, hogy 10%-os mozgástérre van lehetőség;

| 35. | az intelligens mérők alkalmazása és terminálok internethez való csatlakoztatása révén még jobban össze lehet hangolni a kínálatot és a keresletet a villamosenergia-piacon. A kínálati oldalon ezáltal csökkenő tárolási igény hozzájárulhat a végfelhasználók villamosenergia-költségeinek csökkenéséhez; |
| --- | --- |

35.

az intelligens mérők alkalmazása és terminálok internethez való csatlakoztatása révén még jobban össze lehet hangolni a kínálatot és a keresletet a villamosenergia-piacon. A kínálati oldalon ezáltal csökkenő tárolási igény hozzájárulhat a végfelhasználók villamosenergia-költségeinek csökkenéséhez;

Konkrét javaslatok: az energiatámogatások módszerei

| 36. | megállapítja, hogy a környezetvédelmi adók alapvetően megfelelő eszközt jelenthetnek a CO2-kibocsátás csökkentéséhez; úgy véli azonban, hogy a környezetvédelmi adók bizonyos körülmények közt hátrányosan is befolyásolhatják a vállalkozások versenyképességét, ezért az ilyen adók alóli mentesség erősítheti helyzetüket. Az olyan kivételeket azonban, amelyek az államok vagy régiók közti verseny torzulásához vezethetnek, el kell kerülni, különösen, ha azok emellett bizonyos fogyasztócsoportok számára vagy általánosan nagyobb terheket eredményeznek. Az adók, illetve adómentességek alternatívájaként ezért olyan előírások vagy határértékek szükségesek, amelyek valamennyi piaci szereplőre érvényesek, és amelyekkel egyben növelhető a környezettudatosság is, illetve hosszú távon csökkenthető az ökológiai lábnyom negatív hatása; |
| --- | --- |

36.

megállapítja, hogy a környezetvédelmi adók alapvetően megfelelő eszközt jelenthetnek a CO2-kibocsátás csökkentéséhez; úgy véli azonban, hogy a környezetvédelmi adók bizonyos körülmények közt hátrányosan is befolyásolhatják a vállalkozások versenyképességét, ezért az ilyen adók alóli mentesség erősítheti helyzetüket. Az olyan kivételeket azonban, amelyek az államok vagy régiók közti verseny torzulásához vezethetnek, el kell kerülni, különösen, ha azok emellett bizonyos fogyasztócsoportok számára vagy általánosan nagyobb terheket eredményeznek. Az adók, illetve adómentességek alternatívájaként ezért olyan előírások vagy határértékek szükségesek, amelyek valamennyi piaci szereplőre érvényesek, és amelyekkel egyben növelhető a környezettudatosság is, illetve hosszú távon csökkenthető az ökológiai lábnyom negatív hatása;

| 37. | elismeri, hogy a környezetvédelmi adók bevezetése egyes meghatározott termékek esetében főleg akkor lehetséges, ha a környezetre kevesebb negatív következménnyel járó alternatív termékeket kínálnak a piacon, hogy a fogyasztónak legyen valamilyen választási lehetősége; |
| --- | --- |

37.

elismeri, hogy a környezetvédelmi adók bevezetése egyes meghatározott termékek esetében főleg akkor lehetséges, ha a környezetre kevesebb negatív következménnyel járó alternatív termékeket kínálnak a piacon, hogy a fogyasztónak legyen valamilyen választási lehetősége;

| 38. | kéri, hogy a támogatások nyújtásakor a tagállamok jobban figyelembe vehessék régióik sajátosságait; beleértve az éghajlati, demográfiai és kulturális sajátosságokat, mégpedig különösen a legkevésbé fejlett régiók esetében, hogy ne fékezzék ezek energetikai fejlődését. A már megvalósított projektek esetében átfogóan biztosítani kell az állományvédelmet. Figyelembe kell venni az energetikai polgári szövetkezetek és a kis magánbefektetők különleges körülményeit is a pályázati kiírások és a közvetlen értékesítés esetében. A tagállamoknak ebben megfelelő mozgástérrel kell rendelkezniük; |
| --- | --- |

38.

kéri, hogy a támogatások nyújtásakor a tagállamok jobban figyelembe vehessék régióik sajátosságait; beleértve az éghajlati, demográfiai és kulturális sajátosságokat, mégpedig különösen a legkevésbé fejlett régiók esetében, hogy ne fékezzék ezek energetikai fejlődését. A már megvalósított projektek esetében átfogóan biztosítani kell az állományvédelmet. Figyelembe kell venni az energetikai polgári szövetkezetek és a kis magánbefektetők különleges körülményeit is a pályázati kiírások és a közvetlen értékesítés esetében. A tagállamoknak ebben megfelelő mozgástérrel kell rendelkezniük;

| 39. | ezért aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság javaslata a megújuló energiák fix betáplálási díjainak rendszerét, amelyet számos tagállamban alkalmaznak a megújuló energiák támogatása és az éghajlati célok elérése érdekében, a nagyon kisméretű létesítményekre, illetve csekély mennyiségű energiára korlátozná, és ehhez a „piacérett” technológiáknak az európai piacon való részesedésükön alapuló merev definícióját alkalmazná; ez a meghatározás nem felel meg a tagállamok és régióik különböző helyzeteinek, és veszélyezteti a fenntartható energia megfelelő lehetőségeinek kibontakoztatását; |
| --- | --- |

39.

ezért aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság javaslata a megújuló energiák fix betáplálási díjainak rendszerét, amelyet számos tagállamban alkalmaznak a megújuló energiák támogatása és az éghajlati célok elérése érdekében, a nagyon kisméretű létesítményekre, illetve csekély mennyiségű energiára korlátozná, és ehhez a „piacérett” technológiáknak az európai piacon való részesedésükön alapuló merev definícióját alkalmazná; ez a meghatározás nem felel meg a tagállamok és régióik különböző helyzeteinek, és veszélyezteti a fenntartható energia megfelelő lehetőségeinek kibontakoztatását;

Konkrét javaslatok: az állami támogatások megfelelőségével kapcsolatos jövőbeli irányvonalak az energia területén

—   Piaci mechanizmusok

| 40. | megjegyzi, hogy egy megfelelően működő piac kialakításához elengedhetetlen, hogy sokféle energiaszolgáltatót biztosítsunk; ugyanis a több lábon állás nemcsak az energiatermelés és -fogyasztás folytonosságát, hanem a piaci verseny révén az új technológiák bevezetését is eredményezi; |
| --- | --- |

40.

megjegyzi, hogy egy megfelelően működő piac kialakításához elengedhetetlen, hogy sokféle energiaszolgáltatót biztosítsunk; ugyanis a több lábon állás nemcsak az energiatermelés és -fogyasztás folytonosságát, hanem a piaci verseny révén az új technológiák bevezetését is eredményezi;

| 41. | támogatja az Európai Bizottság azon megközelítését, amely szerint egy állami támogatási mechanizmus fontolóra vétele előtt a kormányoknak fel kellene tárniuk a megfelelő energiatermelés hiányának okait, és adott esetben meg kellene szüntetniük a torzulásokat, amelyek akadályozzák a piacot abban, hogy ösztönzőket nyújtson a termelési kapacitásokba való befektetésekhez; |
| --- | --- |

41.

támogatja az Európai Bizottság azon megközelítését, amely szerint egy állami támogatási mechanizmus fontolóra vétele előtt a kormányoknak fel kellene tárniuk a megfelelő energiatermelés hiányának okait, és adott esetben meg kellene szüntetniük a torzulásokat, amelyek akadályozzák a piacot abban, hogy ösztönzőket nyújtson a termelési kapacitásokba való befektetésekhez;

| 42. | jelzi, hogy bármelyik módszert is választják, a technológiai semlegesség elve semmiképpen nem veszélyeztetheti a környezetvédelmi és energiaügyi célok elérését; |
| --- | --- |

42.

jelzi, hogy bármelyik módszert is választják, a technológiai semlegesség elve semmiképpen nem veszélyeztetheti a környezetvédelmi és energiaügyi célok elérését;

—   Regionális és helyi kezdeményezések

| 43. | úgy véli, hogy a településeknek és a régióknak szükségük van bizonyos mozgástérre ahhoz, hogy pénzügyileg támogathassanak olyan projekteket, amelyek marketingpotenciálja nem nyilvánvaló rövid távon, de amelyek ígéretes technológiával rendelkezvén a jövőben hatékonyabb energiafelhasználáshoz, valamint magasabb szintű környezetvédelemhez vezethetnek; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a településeknek és a régióknak szükségük van bizonyos mozgástérre ahhoz, hogy pénzügyileg támogathassanak olyan projekteket, amelyek marketingpotenciálja nem nyilvánvaló rövid távon, de amelyek ígéretes technológiával rendelkezvén a jövőben hatékonyabb energiafelhasználáshoz, valamint magasabb szintű környezetvédelemhez vezethetnek;

| 44. | úgy véli, hogy a polgárok által a megújuló energiák előmozdítása céljából helyi és regionális szinten létrehozott szövetkezetek különös figyelmet igényelnek, egyrészt azért, mert további energiaszolgáltatókként jelennek meg, másrészt pedig azért, mert jelentős edukatív hatással megerősítik a racionális energiafelhasználással kapcsolatos tudatosságot. Ez az ösztönző hatás tehát pozitív külső tényezőnek számít, amit a piacnak tekintetbe kellene vennie; az állami támogatásokra vonatkozó új iránymutatásoknak ezért fejlődési lehetőségeket kell biztosítaniuk a szövetkezeti alapon szervezett energialétesítmények számára; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy a polgárok által a megújuló energiák előmozdítása céljából helyi és regionális szinten létrehozott szövetkezetek különös figyelmet igényelnek, egyrészt azért, mert további energiaszolgáltatókként jelennek meg, másrészt pedig azért, mert jelentős edukatív hatással megerősítik a racionális energiafelhasználással kapcsolatos tudatosságot. Ez az ösztönző hatás tehát pozitív külső tényezőnek számít, amit a piacnak tekintetbe kellene vennie; az állami támogatásokra vonatkozó új iránymutatásoknak ezért fejlődési lehetőségeket kell biztosítaniuk a szövetkezeti alapon szervezett energialétesítmények számára;

| 45. | javasolja a kis hálózatok társadalmi-gazdasági sajátosságainak tiszteletben tartását, hiszen az ilyen hálózatok számára a tagállamok által közzétett pályázati felhívások módszere nem megfelelő, mivel nem biztosít egyenlő belépési feltételeket a résztvevők számára; |
| --- | --- |

45.

javasolja a kis hálózatok társadalmi-gazdasági sajátosságainak tiszteletben tartását, hiszen az ilyen hálózatok számára a tagállamok által közzétett pályázati felhívások módszere nem megfelelő, mivel nem biztosít egyenlő belépési feltételeket a résztvevők számára;

| 46. | elégedetten veszi tudomásul a mentességek javasolt kiszélesítését (általános csoportmentességi rendelet) a távfűtésre és az épületek energiahatékonyságának javítására irányuló kezdeményezések támogatása tekintetében; |
| --- | --- |

46.

elégedetten veszi tudomásul a mentességek javasolt kiszélesítését (általános csoportmentességi rendelet) a távfűtésre és az épületek energiahatékonyságának javítására irányuló kezdeményezések támogatása tekintetében;

| 47. | emellett egyedi feltételek megállapítását szorgalmazza a helyi és regionális önkormányzatok számára technikai támogatást és tanácsadást nyújtó személyzet képzésének támogatására; |
| --- | --- |

47.

emellett egyedi feltételek megállapítását szorgalmazza a helyi és regionális önkormányzatok számára technikai támogatást és tanácsadást nyújtó személyzet képzésének támogatására;

| 48. | ösztönzi a civil szerepvállalást nemcsak a környezetvédelemmel és energiaüggyel kapcsolatos vitákban, hanem a konkrét termelési kezdeményezésekben is, például a szövetkezeteken keresztül; |
| --- | --- |

48.

ösztönzi a civil szerepvállalást nemcsak a környezetvédelemmel és energiaüggyel kapcsolatos vitákban, hanem a konkrét termelési kezdeményezésekben is, például a szövetkezeteken keresztül;

| 49. | fenntartásokkal kezeli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy a megújuló energiaforrásból termelt villamos energiára vonatkozó átvételi árat betáplálási tarifával váltaná fel, akkor, amikor a zöld villamos energiát termelők kilowattóránként fix árat kapnak. A meglévő beruházások jövedelmezőségével kapcsolatos jogos befektetői elvárásokat tiszteletben kell tartani, hogy hosszú távon garantálhassuk a befektetői részvételt. Az RB emellett követeli a 19 országban bevált betáplálásidíj-modell megtartásának lehetőségét is; |
| --- | --- |

49.

fenntartásokkal kezeli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy a megújuló energiaforrásból termelt villamos energiára vonatkozó átvételi árat betáplálási tarifával váltaná fel, akkor, amikor a zöld villamos energiát termelők kilowattóránként fix árat kapnak. A meglévő beruházások jövedelmezőségével kapcsolatos jogos befektetői elvárásokat tiszteletben kell tartani, hogy hosszú távon garantálhassuk a befektetői részvételt. Az RB emellett követeli a 19 országban bevált betáplálásidíj-modell megtartásának lehetőségét is;

| 50. | kéri, hogy az alternatív energiatermelő létesítményeknek adható támogatásra való jogosultság felső határát emeljék 5MW-ra a kereskedelmi működésüket megkezdő létesítmények és a kisméretű létesítmények esetében, valamint 15 MW-ra a szélerőművek esetében; |
| --- | --- |

50.

kéri, hogy az alternatív energiatermelő létesítményeknek adható támogatásra való jogosultság felső határát emeljék 5MW-ra a kereskedelmi működésüket megkezdő létesítmények és a kisméretű létesítmények esetében, valamint 15 MW-ra a szélerőművek esetében;

| 51. | figyelmeztet arra, hogy egy az állami támogatások megfelelőségének értékelésére vonatkozó nehézkes adminisztratív eljárás többletköltségeket vonhat maga után, különösen a kisléptékű kezdeményezések esetében; |
| --- | --- |

51.

figyelmeztet arra, hogy egy az állami támogatások megfelelőségének értékelésére vonatkozó nehézkes adminisztratív eljárás többletköltségeket vonhat maga után, különösen a kisléptékű kezdeményezések esetében;

| 52. | üdvözli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy a jövőben támogatja a biomassza használatát is, és ezt annál is inkább, mivel számos helyi és regionális önkormányzat működtet ilyen erőműveket, és minden MW beépített teljesítmény munkahelyeket hoz létre; Ezenkívül annak megfontolását javasolja, hogy részesítsék jogi és pénzügyi támogatásban a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó állami és magánjellegű kezdeményezéseket annak érdekében, hogy jó minőségű biomassza álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

52.

üdvözli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy a jövőben támogatja a biomassza használatát is, és ezt annál is inkább, mivel számos helyi és regionális önkormányzat működtet ilyen erőműveket, és minden MW beépített teljesítmény munkahelyeket hoz létre; Ezenkívül annak megfontolását javasolja, hogy részesítsék jogi és pénzügyi támogatásban a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó állami és magánjellegű kezdeményezéseket annak érdekében, hogy jó minőségű biomassza álljon rendelkezésre;

—   Infrastruktúra

| 53. | egyetért a CEDEC (European Federation of Local Energy Companies) véleményével, hogy meg kell könnyíteni az intelligens elosztási technológiákba történő beruházásokat a villamos energia hálózatok szintjén, mivel ezek elősegítik a végső fogyasztó általi hatékony energiafelhasználást. Ezzel egyidejűleg ezek az energetikai infrastruktúrákba történő beruházások garantálják az ellátás biztonságát; |
| --- | --- |

53.

egyetért a CEDEC (European Federation of Local Energy Companies) véleményével, hogy meg kell könnyíteni az intelligens elosztási technológiákba történő beruházásokat a villamos energia hálózatok szintjén, mivel ezek elősegítik a végső fogyasztó általi hatékony energiafelhasználást. Ezzel egyidejűleg ezek az energetikai infrastruktúrákba történő beruházások garantálják az ellátás biztonságát;

| 54. | úgy ítéli meg, hogy a tagállamoknak, az önkormányzatoknak és a régióknak szabályozásokat kellene kibocsátaniuk vagy kidolgozniuk az energiahatékonyság növelését célzó beruházások elősegítése érdekében, pl. olyan támogatások révén, amelyek a következő intézkedésekre irányulnak: a házak külső falainak szigetelésére, a talajhoz kapcsolódó falak vagy a lakás fűtetlen területének hőszigetelésére, nyeregtető vagy lapos tető hőszigetelésére, fűtetlen tetőtér felső födémének hőszigetelésére, lakásablakok és -ajtók cseréjére, napkollektorok és fotovoltaikus modulok telepítésére, fapellettel vagy hasábfával működő központi fűtés telepítésére, hővisszanyeréses szellőzésszabályozás telepítésére, geotermikus berendezések telepítésére és hőszivattyú telepítésére; |
| --- | --- |

54.

úgy ítéli meg, hogy a tagállamoknak, az önkormányzatoknak és a régióknak szabályozásokat kellene kibocsátaniuk vagy kidolgozniuk az energiahatékonyság növelését célzó beruházások elősegítése érdekében, pl. olyan támogatások révén, amelyek a következő intézkedésekre irányulnak: a házak külső falainak szigetelésére, a talajhoz kapcsolódó falak vagy a lakás fűtetlen területének hőszigetelésére, nyeregtető vagy lapos tető hőszigetelésére, fűtetlen tetőtér felső födémének hőszigetelésére, lakásablakok és -ajtók cseréjére, napkollektorok és fotovoltaikus modulok telepítésére, fapellettel vagy hasábfával működő központi fűtés telepítésére, hővisszanyeréses szellőzésszabályozás telepítésére, geotermikus berendezések telepítésére és hőszivattyú telepítésére;

| 55. | emlékeztet arra, hogy a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés a villamos és a hőenergia egyidejű termelésének leghatékonyabb módja. Ennek megfelelően az RB kapcsolt energiatermelő erőművek létesítésére kéri az önkormányzatokat. A nagyobb hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítménybe beruházó helyi önkormányzatok számára több támogatást kellene lehetővé tenni; |
| --- | --- |

55.

emlékeztet arra, hogy a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés a villamos és a hőenergia egyidejű termelésének leghatékonyabb módja. Ennek megfelelően az RB kapcsolt energiatermelő erőművek létesítésére kéri az önkormányzatokat. A nagyobb hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítménybe beruházó helyi önkormányzatok számára több támogatást kellene lehetővé tenni;

| 56. | üdvözli azt az elgondolást, hogy ezentúl iránymutatásokkal mozdítják elő a határokon átnyúló energetikai infrastruktúrákra vagy a regionális kohéziót elősegítő projektekre irányuló állami támogatások alkalmazását; |
| --- | --- |

56.

üdvözli azt az elgondolást, hogy ezentúl iránymutatásokkal mozdítják elő a határokon átnyúló energetikai infrastruktúrákra vagy a regionális kohéziót elősegítő projektekre irányuló állami támogatások alkalmazását;

—   Kutatás és fejlesztés

| 57. | fontosnak tartja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok támogatást kapjanak az uniós szabványok tökéletesítésével vagy – ilyen szabványok hiányában – a környezetvédelem szintjének növelésével foglalkozó környezeti tanulmányok készítéséhez; kéri, hogy bizonyos esetekben a de minimis szabályrendszer keretében támogatást lehessen nyújtani olyan tanulmányokhoz is, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül beruházásokhoz. Ilyenek például a környezettudatos építéshez és tervezéshez való segítségnyújtással kapcsolatos tanulmányok. Az Európai Bizottságnak ezenkívül egyedi programokat kellene bevezetnie az alkalmazott kutatás és a technológiai fejlődés előmozdítására, amelyekben az energetikai ágazat vállalatai, egyetemek és kutatóközpontok egyaránt részt vesznek; |
| --- | --- |

57.

fontosnak tartja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok támogatást kapjanak az uniós szabványok tökéletesítésével vagy – ilyen szabványok hiányában – a környezetvédelem szintjének növelésével foglalkozó környezeti tanulmányok készítéséhez; kéri, hogy bizonyos esetekben a de minimis szabályrendszer keretében támogatást lehessen nyújtani olyan tanulmányokhoz is, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül beruházásokhoz. Ilyenek például a környezettudatos építéshez és tervezéshez való segítségnyújtással kapcsolatos tanulmányok. Az Európai Bizottságnak ezenkívül egyedi programokat kellene bevezetnie az alkalmazott kutatás és a technológiai fejlődés előmozdítására, amelyekben az energetikai ágazat vállalatai, egyetemek és kutatóközpontok egyaránt részt vesznek;

| 58. | kiemeli, hogy az egyetemeknek és a kutatóintézeteknek, valamint a technológiai központoknak és az energiaügynökségeknek fontos szerepet kell vállalniuk az új technológiák energia területén történő alkalmazásával kapcsolatban. Ezért megfelelő forrásokat kell rendelkezésre bocsátani e célok eléréséhez; |
| --- | --- |

58.

kiemeli, hogy az egyetemeknek és a kutatóintézeteknek, valamint a technológiai központoknak és az energiaügynökségeknek fontos szerepet kell vállalniuk az új technológiák energia területén történő alkalmazásával kapcsolatban. Ezért megfelelő forrásokat kell rendelkezésre bocsátani e célok eléréséhez;

| 59. | a még viszonylag új megújuló energiákhoz és az energiahatékonysági technológiákhoz kapcsolódó magas kutatási és fejlesztési költségek miatt, valamint mivel a kibocsátáskereskedelmi egységek jelenlegi árának következtében nem került sor a fosszilis energiahordozókból való hasznosenergia-termelés külső költségeinek internalizálására, egy újrafelosztási rendszer szükséges az ilyen technológiákba való beruházások ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

59.

a még viszonylag új megújuló energiákhoz és az energiahatékonysági technológiákhoz kapcsolódó magas kutatási és fejlesztési költségek miatt, valamint mivel a kibocsátáskereskedelmi egységek jelenlegi árának következtében nem került sor a fosszilis energiahordozókból való hasznosenergia-termelés külső költségeinek internalizálására, egy újrafelosztási rendszer szükséges az ilyen technológiákba való beruházások ösztönzése érdekében;

Konkrét javaslatok: az energiaügyi állami támogatások odaítélési eljárása

| 60. | kéri, hogy a helyi és regionális kedvezményezetteket vonják be a támogatási rendszerek kidolgozásába; |
| --- | --- |

60.

kéri, hogy a helyi és regionális kedvezményezetteket vonják be a támogatási rendszerek kidolgozásába;

| 61. | az adminisztráció egyszerűsítését sürgeti az állami támogatások odaítélése terén; |
| --- | --- |

61.

az adminisztráció egyszerűsítését sürgeti az állami támogatások odaítélése terén;

| 62. | javasolja, hogy az energiaügyi állami támogatásokkal kapcsolatos döntések tekintetében garantált legyen az átláthatóság, és értékeljék azokat a többszörös előnyöket, amelyek az állami támogatások nyújtására vonatkozó intézkedések alkalmazásából származhatnak. Ezen túlmenően ellenőrizni kell, hogy nincs-e átfedés a különböző keretekben finanszírozott fellépések között; |
| --- | --- |

62.

javasolja, hogy az energiaügyi állami támogatásokkal kapcsolatos döntések tekintetében garantált legyen az átláthatóság, és értékeljék azokat a többszörös előnyöket, amelyek az állami támogatások nyújtására vonatkozó intézkedések alkalmazásából származhatnak. Ezen túlmenően ellenőrizni kell, hogy nincs-e átfedés a különböző keretekben finanszírozott fellépések között;

Kelt Brüsszelben, 2014. április 2-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

III Előkészítő jogi aktusok

RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

106. plenáris ülés – 2014. április 2–3.

| 7.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 174/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 174/25

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések

2014/C 174/06

| Előadó | Pedro SANZ ALONSO, La Rioja kormányának elnöke (ES/EPP) |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről
  COM(2013) 812 final |

Előadó

Pedro SANZ ALONSO, La Rioja kormányának elnöke (ES/EPP)

Referenciaszöveg

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről

COM(2013) 812 final

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános szempontok

| 1. | üdvözli és rendkívül kedvezően értékeli az Európai Bizottság által kibocsátott rendeletjavaslatot, mivel az a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések végrehajtására törekszik, és különösen azért, mert egy olyan új keretre tesz javaslatot, amely támogatja és továbbfejleszti az európai mezőgazdasági termékek határainkon belüli és kívüli megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedéseket; |
| --- | --- |

1.

üdvözli és rendkívül kedvezően értékeli az Európai Bizottság által kibocsátott rendeletjavaslatot, mivel az a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések végrehajtására törekszik, és különösen azért, mert egy olyan új keretre tesz javaslatot, amely támogatja és továbbfejleszti az európai mezőgazdasági termékek határainkon belüli és kívüli megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedéseket;

| 2. | úgy véli, hogy az agrártermékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések különösen fontosak ahhoz, hogy a mezőgazdasági ágazat képes legyen megbirkózni az egyre élesedő versenyből eredő kihívásokkal; másrészt ezek az intézkedések elősegíthetik a piacok megnyitását, erősítve az említett termékek piaci jelenlétét. Mindez nagyon fontos, mivel az európai mezőgazdasági termelőket jelentős kihívások elé állítja a határok megnyitása és a piacok globalizációja; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az agrártermékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések különösen fontosak ahhoz, hogy a mezőgazdasági ágazat képes legyen megbirkózni az egyre élesedő versenyből eredő kihívásokkal; másrészt ezek az intézkedések elősegíthetik a piacok megnyitását, erősítve az említett termékek piaci jelenlétét. Mindez nagyon fontos, mivel az európai mezőgazdasági termelőket jelentős kihívások elé állítja a határok megnyitása és a piacok globalizációja;

| 3. | úgy véli, hogy ez a mezőgazdasági termékek megismertetését és promócióját szolgáló intézkedésekre irányuló javaslat lehetővé teszi, hogy a fogyasztók – Európában és világszerte – jobban megismerjék az európai termékek minőségét és a magas színvonalú közösségi termelési normákat, amelyek biztosítják számukra az élelmiszerbiztonságot és a környezet védelmét, továbbá bizalmat ébresztenek bennük a megvásárolni és fogyasztani szándékozott termékek iránt. Az európai mezőgazdasági termékek értékének hangsúlyozásával így a termelők nagyobb jövedelemre tehetnek szert; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy ez a mezőgazdasági termékek megismertetését és promócióját szolgáló intézkedésekre irányuló javaslat lehetővé teszi, hogy a fogyasztók – Európában és világszerte – jobban megismerjék az európai termékek minőségét és a magas színvonalú közösségi termelési normákat, amelyek biztosítják számukra az élelmiszerbiztonságot és a környezet védelmét, továbbá bizalmat ébresztenek bennük a megvásárolni és fogyasztani szándékozott termékek iránt. Az európai mezőgazdasági termékek értékének hangsúlyozásával így a termelők nagyobb jövedelemre tehetnek szert;

| 4. | véleménye szerint az európai mezőgazdasági ágazat a helyi és regionális gazdaságok fejlődése szempontjából kiemelten fontos, mivel – tekintve, hogy a termelés és a feldolgozás szorosan kapcsolódik az adott területekhez – jelentős mértékben hozzájárul a munkahelyteremtéshez és a lakosságnak az adott területen való letelepedéséhez és fejlődéséhez. E regionális dimenzió továbbra is elengedhetetlen a kiegyensúlyozott európai területgazdálkodásra vonatkozó célkitűzés teljesítéséhez; |
| --- | --- |

4.

véleménye szerint az európai mezőgazdasági ágazat a helyi és regionális gazdaságok fejlődése szempontjából kiemelten fontos, mivel – tekintve, hogy a termelés és a feldolgozás szorosan kapcsolódik az adott területekhez – jelentős mértékben hozzájárul a munkahelyteremtéshez és a lakosságnak az adott területen való letelepedéséhez és fejlődéséhez. E regionális dimenzió továbbra is elengedhetetlen a kiegyensúlyozott európai területgazdálkodásra vonatkozó célkitűzés teljesítéséhez;

| 5. | kiemeli, hogy a régióknak a mezőgazdasági termékek minőségét és sajátosságait hangsúlyozó ambiciózus és hatékony promóciós politikára van szükségük. E termékek az Európai Unió kulturális és gasztronómiai örökségét alkotják, továbbá számos európai régióban a gazdasági és társadalmi élet egyik lényeges elemének tekinthetők, mivel az adott területhez közvetlenül kötődő tevékenységek elvégzésére adnak lehetőséget, különösen a vidéki térségekben; |
| --- | --- |

5.

kiemeli, hogy a régióknak a mezőgazdasági termékek minőségét és sajátosságait hangsúlyozó ambiciózus és hatékony promóciós politikára van szükségük. E termékek az Európai Unió kulturális és gasztronómiai örökségét alkotják, továbbá számos európai régióban a gazdasági és társadalmi élet egyik lényeges elemének tekinthetők, mivel az adott területhez közvetlenül kötődő tevékenységek elvégzésére adnak lehetőséget, különösen a vidéki térségekben;

| 6. | azt javasolja, hogy kiemelt figyelemmel kezeljék azoknak a mezőgazdasági termékeknek a csoportját, amelyeket hagyományos alkotóelemek felhasználásával és az adott régióra jellemző feldolgozási eljárással állítanak elő; |
| --- | --- |

6.

azt javasolja, hogy kiemelt figyelemmel kezeljék azoknak a mezőgazdasági termékeknek a csoportját, amelyeket hagyományos alkotóelemek felhasználásával és az adott régióra jellemző feldolgozási eljárással állítanak elő;

A költségvetési juttatások fokozatos és jelentős mértékű növelése

| 7. | úgy véli, hogy az intézkedésre elkülönített költségvetést feltétlenül növelni kell, mivel a javaslat a kedvezményezettek és a támogatható termékek számának növelését irányozza elő, ezenkívül az összetett programokban nőtt az európai bizottsági hozzájárulás; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az intézkedésre elkülönített költségvetést feltétlenül növelni kell, mivel a javaslat a kedvezményezettek és a támogatható termékek számának növelését irányozza elő, ezenkívül az összetett programokban nőtt az európai bizottsági hozzájárulás;

| 8. | a harmadik országokkal – így Kanadával, az Egyesült Államokkal, a Mercosurral – megkötendő, tárgyalás alatt álló kétoldalú megállapodások vagy más társulási megállapodások alapján nyilvánvaló, hogy a mind a belső piacon, mind a harmadik országokban végrehajtott promóciós és tájékoztatási tevékenységekre egyre nagyobb szükség lesz annak érdekében, hogy az európai termékek versenyképesek legyenek; |
| --- | --- |

8.

a harmadik országokkal – így Kanadával, az Egyesült Államokkal, a Mercosurral – megkötendő, tárgyalás alatt álló kétoldalú megállapodások vagy más társulási megállapodások alapján nyilvánvaló, hogy a mind a belső piacon, mind a harmadik országokban végrehajtott promóciós és tájékoztatási tevékenységekre egyre nagyobb szükség lesz annak érdekében, hogy az európai termékek versenyképesek legyenek;

| 9. | kiemeli, hogy a versenyképesség megőrzése érdekében legalább az elismert termelési rendszerek vagy biogazdálkodás keretében előállított termékek esetében az EU továbbra is finanszírozhatja a belső piacon végrehajtott promóciós és tájékoztatási tevékenységeket; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy a versenyképesség megőrzése érdekében legalább az elismert termelési rendszerek vagy biogazdálkodás keretében előállított termékek esetében az EU továbbra is finanszírozhatja a belső piacon végrehajtott promóciós és tájékoztatási tevékenységeket;

| 10. | megjegyzi, hogy a KAP jóváhagyott reformja összefügg az európai kereskedelempolitikával, és hogy az Európai Uniónak a nemzetközi kereskedelempolitikával együtt hozzá kell járulnia a globális élelmiszerbiztonsághoz, a WTO keretén belül szavatolva, hogy a termelés az uniós mezőgazdaságban méltányos feltételek mellett zajlik; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a KAP jóváhagyott reformja összefügg az európai kereskedelempolitikával, és hogy az Európai Uniónak a nemzetközi kereskedelempolitikával együtt hozzá kell járulnia a globális élelmiszerbiztonsághoz, a WTO keretén belül szavatolva, hogy a termelés az uniós mezőgazdaságban méltányos feltételek mellett zajlik;

A promóciós intézkedések harmadik országokra történő összpontosítása

| 11. | úgy véli, hogy az előirányzott költségvetés 75%-ának a harmadik országokban végrehajtott tájékoztatási és promóciós intézkedésekre történő összpontosítása a belső piac elhanyagolását eredményezheti, pedig ez az európai termékek fő piaca, az a piac, ahol a termelők keményen dolgoznak azért, hogy megőrizzék versenyképességüket a harmadik országokból érkező termékekkel szemben; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az előirányzott költségvetés 75%-ának a harmadik országokban végrehajtott tájékoztatási és promóciós intézkedésekre történő összpontosítása a belső piac elhanyagolását eredményezheti, pedig ez az európai termékek fő piaca, az a piac, ahol a termelők keményen dolgoznak azért, hogy megőrizzék versenyképességüket a harmadik országokból érkező termékekkel szemben;

| 12. | nyomatékosan arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ne állapítson meg előzetesen az uniós mezőgazdasági termékek harmadik országokban való megismertetését és promócióját célzó intézkedésekre előirányzott források százalékaránya kapcsán semmilyen célkitűzést, mivel azonos jelentőség tulajdonítandó a belső piacnak és a harmadik országok piacának; |
| --- | --- |

12.

nyomatékosan arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ne állapítson meg előzetesen az uniós mezőgazdasági termékek harmadik országokban való megismertetését és promócióját célzó intézkedésekre előirányzott források százalékaránya kapcsán semmilyen célkitűzést, mivel azonos jelentőség tulajdonítandó a belső piacnak és a harmadik országok piacának;

A márkanevek fokozottabb használata és a termékek származásának feltüntetése

| 13. | támogatja a márkanevek használatára és a mezőgazdasági termékek származására való utalásra vonatkozó kezdeményezést, mivel úgy véli, hogy a kereskedelmi márkák általános promóció keretében történő megjelenítése javítja a finanszírozási lehetőségeket, és a kedvezményezettek érdekeit szolgálja, amennyiben – különösen az Európai Unió belső piacán – fennmarad az egyensúly; |
| --- | --- |

13.

támogatja a márkanevek használatára és a mezőgazdasági termékek származására való utalásra vonatkozó kezdeményezést, mivel úgy véli, hogy a kereskedelmi márkák általános promóció keretében történő megjelenítése javítja a finanszírozási lehetőségeket, és a kedvezményezettek érdekeit szolgálja, amennyiben – különösen az Európai Unió belső piacán – fennmarad az egyensúly;

| 14. | támogatja az Európai Bizottság elképzelését a hivatalos közösségi logókkal ellátott minőségrendszerekről, azonban úgy véli, hogy a régió neve szorosan hozzátartozik a termékek lényegi tulajdonságait közvetítő általános üzenethez, ezért a termék földrajzi eredetét egyértelműen meg kell jeleníteni; |
| --- | --- |

14.

támogatja az Európai Bizottság elképzelését a hivatalos közösségi logókkal ellátott minőségrendszerekről, azonban úgy véli, hogy a régió neve szorosan hozzátartozik a termékek lényegi tulajdonságait közvetítő általános üzenethez, ezért a termék földrajzi eredetét egyértelműen meg kell jeleníteni;

| 15. | megjegyzi, hogy az európai szinten elismert minőségrendszerek egyre elterjedtebbek és elismertebbek az Unió területén, így képesek kielégíteni az európai fogyasztók élelmiszer iránti növekvő keresletét; e fogyasztók különösen azokat a helyi, minőségi termékeket keresik, amelyek megfelelnek az élelmiszerbiztonságra és a környezetvédelemre vonatkozó szigorú közösségi szabályoknak. Hangsúlyozza, hogy az elismert minőségrendszerekbe tartozó termékek nagyon fontosak a belső piac számára, ezért azokat fenn kell tartani és meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy az európai szinten elismert minőségrendszerek egyre elterjedtebbek és elismertebbek az Unió területén, így képesek kielégíteni az európai fogyasztók élelmiszer iránti növekvő keresletét; e fogyasztók különösen azokat a helyi, minőségi termékeket keresik, amelyek megfelelnek az élelmiszerbiztonságra és a környezetvédelemre vonatkozó szigorú közösségi szabályoknak. Hangsúlyozza, hogy az elismert minőségrendszerekbe tartozó termékek nagyon fontosak a belső piac számára, ezért azokat fenn kell tartani és meg kell erősíteni;

| 16. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy gondoskodjék arról, hogy az alkalmazás módozatait végrehajtási jogi aktus útján is meg lehessen határozni. Úgy véli továbbá, hogy a promóciós ügynökségek összehangolhatják vagy akár végre is hajthatják a régióikban működő termelői tömörülések közös intézkedéseit; |
| --- | --- |

16.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy gondoskodjék arról, hogy az alkalmazás módozatait végrehajtási jogi aktus útján is meg lehessen határozni. Úgy véli továbbá, hogy a promóciós ügynökségek összehangolhatják vagy akár végre is hajthatják a régióikban működő termelői tömörülések közös intézkedéseit;

| 17. | úgy véli, hogy a különféle regionális termékek közötti pozitív szinergiák lehetővé tehetik az egyes uniós régiók gazdasági erőforrásainak optimalizálását; ezért a regionális bevételi források és a területi identitáshoz és örökséghez kapcsolódó magas színvonalú szolgáltatások jelentős forrásai. Az ilyen szinergiák kialakítása hozzájárulna a regionális mezőgazdasági termékekhez kapcsolódó területek körülményeinek javításához, elősegítené a munkahelyteremtést – különösen a veszélyeztetett területeken –, és mind a helyi, mind a nemzetközi piacokon új lehetőségeket teremtene; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a különféle regionális termékek közötti pozitív szinergiák lehetővé tehetik az egyes uniós régiók gazdasági erőforrásainak optimalizálását; ezért a regionális bevételi források és a területi identitáshoz és örökséghez kapcsolódó magas színvonalú szolgáltatások jelentős forrásai. Az ilyen szinergiák kialakítása hozzájárulna a regionális mezőgazdasági termékekhez kapcsolódó területek körülményeinek javításához, elősegítené a munkahelyteremtést – különösen a veszélyeztetett területeken –, és mind a helyi, mind a nemzetközi piacokon új lehetőségeket teremtene;

A kedvezményezettek és a támogatható termékek számának növelése

| 18. | elfogadja, hogy az összes ágazat termelői szervezetei kapjanak jelentős szerepet, és megjegyzi, hogy meg kell határozni, hogy milyen követelmények vonatkozhatnak e szervezetekre reprezentativitásuk tekintetében, amely valamennyi ágazatra kiterjed; |
| --- | --- |

18.

elfogadja, hogy az összes ágazat termelői szervezetei kapjanak jelentős szerepet, és megjegyzi, hogy meg kell határozni, hogy milyen követelmények vonatkozhatnak e szervezetekre reprezentativitásuk tekintetében, amely valamennyi ágazatra kiterjed;

| 19. | azt kéri, hogy a termelői szervezetekkel kapcsolatban fordítsanak kiemelt figyelmet a kkv-kra, amennyiben az elismert minőségrendszerek felé irányítják a promóciót. Az európai régiókban ez a vállalkozásforma a legelterjedtebb, és az európai agrár-élelmiszeripar legnagyobb részét is a kkv-k képviselik; |
| --- | --- |

19.

azt kéri, hogy a termelői szervezetekkel kapcsolatban fordítsanak kiemelt figyelmet a kkv-kra, amennyiben az elismert minőségrendszerek felé irányítják a promóciót. Az európai régiókban ez a vállalkozásforma a legelterjedtebb, és az európai agrár-élelmiszeripar legnagyobb részét is a kkv-k képviselik;

| 20. | egyetért azzal, hogy a belső piacon és a harmadik országokban végrehajtott tájékoztatási és promóciós intézkedések az Unióból származó valamennyi termékre kiterjedjenek, kivéve a dohánytermékeket, és hogy a kiegyensúlyozott étrendhez hozzájáruló termékekkel, valamint az európai régiókhoz kapcsolódó különleges minőségi védjegyet felmutató termékekkel kapcsolatos intézkedések élvezzenek elsőbbséget; |
| --- | --- |

20.

egyetért azzal, hogy a belső piacon és a harmadik országokban végrehajtott tájékoztatási és promóciós intézkedések az Unióból származó valamennyi termékre kiterjedjenek, kivéve a dohánytermékeket, és hogy a kiegyensúlyozott étrendhez hozzájáruló termékekkel, valamint az európai régiókhoz kapcsolódó különleges minőségi védjegyet felmutató termékekkel kapcsolatos intézkedések élvezzenek elsőbbséget;

Az Európai Bizottság munkaprogramban határozza meg a prioritásokat

| 21. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság olyan munkaprogram létrehozását javasolja, amely világos és jól meghatározott stratégiákkal látja el a promóciós politikát; |
| --- | --- |

21.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság olyan munkaprogram létrehozását javasolja, amely világos és jól meghatározott stratégiákkal látja el a promóciós politikát;

| 22. | kéri, hogy az Európai Bizottság pontosítsa, miként veszi figyelembe a tagállamok prioritásait és hogyan építi be azokat a munkaprogramba; |
| --- | --- |

22.

kéri, hogy az Európai Bizottság pontosítsa, miként veszi figyelembe a tagállamok prioritásait és hogyan építi be azokat a munkaprogramba;

| 23. | három éves munkaprogram elfogadását javasolja a jelenlegi promóciós kampányokhoz hasonlóan, lehetővé téve a piacok változásának figyelembe vételét, fenntartva a lehetőséget az évenként kiigazításokra; |
| --- | --- |

23.

három éves munkaprogram elfogadását javasolja a jelenlegi promóciós kampányokhoz hasonlóan, lehetővé téve a piacok változásának figyelembe vételét, fenntartva a lehetőséget az évenként kiigazításokra;

Az egyszerű és összetett programok értékelése, kiválasztása és irányítása

| 24. | úgy véli, hogy a programokat nem egyedül az Európai Bizottságnak kellene értékelnie és kiválasztania, hanem lehetővé kellene tenni a tagállamok részvételét és biztosítani kellene a régiók közreműködését, hiszen a 2014–2020 közötti időszakban végül az EMVA-nál maradt promóciós intézkedéseket a régiók társfinanszírozzák (17. cikk), közel hasonló módon ahhoz, ahogy az a 2007–2013-as időszakban a 133. intézkedés esetében történt; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a programokat nem egyedül az Európai Bizottságnak kellene értékelnie és kiválasztania, hanem lehetővé kellene tenni a tagállamok részvételét és biztosítani kellene a régiók közreműködését, hiszen a 2014–2020 közötti időszakban végül az EMVA-nál maradt promóciós intézkedéseket a régiók társfinanszírozzák (17. cikk), közel hasonló módon ahhoz, ahogy az a 2007–2013-as időszakban a 133. intézkedés esetében történt;

| 25. | arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a folyamat túlterhelése nélkül hozzon intézkedéseket annak érdekében, hogy a tagállamok részt vegyenek és a régiók közreműködjenek az Európai Unió által finanszírozott promóciós programban, és ily módon az e program révén finanszírozott intézkedések összeegyeztethetők legyenek a regionális promóciós stratégiákkal; |
| --- | --- |

25.

arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a folyamat túlterhelése nélkül hozzon intézkedéseket annak érdekében, hogy a tagállamok részt vegyenek és a régiók közreműködjenek az Európai Unió által finanszírozott promóciós programban, és ily módon az e program révén finanszírozott intézkedések összeegyeztethetők legyenek a regionális promóciós stratégiákkal;

| 26. | hasonlóképpen támogatja a jelenlegi szabályozás által lehetővé tett kettős ajánlattétel fenntartását, mivel így a kérelmezőknek, amennyiben programjaik első alkalommal nem feleltek meg a kiválasztási folyamatban, nem kell sokat várniuk az újabb ajánlattételig; |
| --- | --- |

26.

hasonlóképpen támogatja a jelenlegi szabályozás által lehetővé tett kettős ajánlattétel fenntartását, mivel így a kérelmezőknek, amennyiben programjaik első alkalommal nem feleltek meg a kiválasztási folyamatban, nem kell sokat várniuk az újabb ajánlattételig;

A javasolt társfinanszírozási mutatók

| 27. | elfogadja az Európai Bizottság társfinanszírozási arányokra vonatkozó javaslatát, mivel úgy véli, hogy azok összhangban állnak azzal a célkitűzéssel, hogy ösztönözni kell a harmadik országokban benyújtott programokat és az összetett programokat, azonban azt javasolja, hogy a harmadik országokban benyújtott összetett programok esetében a társfinanszírozás arányát növeljék 75%-ra. A kiemelt jelentőségű programok esetében ezt az arányt akár a kkv-k tekintetében is alkalmazni lehetne; |
| --- | --- |

27.

elfogadja az Európai Bizottság társfinanszírozási arányokra vonatkozó javaslatát, mivel úgy véli, hogy azok összhangban állnak azzal a célkitűzéssel, hogy ösztönözni kell a harmadik országokban benyújtott programokat és az összetett programokat, azonban azt javasolja, hogy a harmadik országokban benyújtott összetett programok esetében a társfinanszírozás arányát növeljék 75%-ra. A kiemelt jelentőségű programok esetében ezt az arányt akár a kkv-k tekintetében is alkalmazni lehetne;

| 28. | tudatában van annak, hogy az eddigi promóciós politika elősegítette a válsághelyzetet átélt fogyasztók bizalmának visszaszerzését, ám ezután sokkal rugalmasabb és hatékonyabb tájékoztatási eszközöket és promóciós intézkedéseket kell bevetni; |
| --- | --- |

28.

tudatában van annak, hogy az eddigi promóciós politika elősegítette a válsághelyzetet átélt fogyasztók bizalmának visszaszerzését, ám ezután sokkal rugalmasabb és hatékonyabb tájékoztatási eszközöket és promóciós intézkedéseket kell bevetni;

| 29. | az uniós társfinanszírozás növelésének megfontolását javasolja, különösen a mezőgazdasági válság sújtotta területeken végrehajtott promóciós és tájékoztatási intézkedések tekintetében, hogy ne alakuljanak ki olyan helyzetek, amelyek a termelők közötti hátrányos megkülönböztetésekhez vezetnek; |
| --- | --- |

29.

az uniós társfinanszírozás növelésének megfontolását javasolja, különösen a mezőgazdasági válság sújtotta területeken végrehajtott promóciós és tájékoztatási intézkedések tekintetében, hogy ne alakuljanak ki olyan helyzetek, amelyek a termelők közötti hátrányos megkülönböztetésekhez vezetnek;

| 30. | leszögezi, hogy a rendeletjavaslatban pontosan meg kell határozni, hogy a gyors és hatékony fellépés érdekében hogyan lehet javítani a válsághelyzetek kezeléséhez szükséges reakcióképességet; |
| --- | --- |

30.

leszögezi, hogy a rendeletjavaslatban pontosan meg kell határozni, hogy a gyors és hatékony fellépés érdekében hogyan lehet javítani a válsághelyzetek kezeléséhez szükséges reakcióképességet;

A programok tagállamok általi finanszírozásának lehetséges kizárása

| 31. | kéri, hogy a tagállamok önkéntesen az Európai Bizottsággal együtt finanszírozhassanak programokat, mivel ez a kevéssé fejlett vagy mérsékelt gazdasági kapacitással rendelkező termelő ágazatok esetében szükséges lehet; |
| --- | --- |

31.

kéri, hogy a tagállamok önkéntesen az Európai Bizottsággal együtt finanszírozhassanak programokat, mivel ez a kevéssé fejlett vagy mérsékelt gazdasági kapacitással rendelkező termelő ágazatok esetében szükséges lehet;

Záró ajánlások

| 32. | azt javasolja, hogy az Európai Bizottság jobban ismerje el az európai régiókat és a minőségi mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari termékek előállításában játszott alapvető szerepüket, megkönnyítve, hogy részt vehessenek a programok kiválasztásában; |
| --- | --- |

32.

azt javasolja, hogy az Európai Bizottság jobban ismerje el az európai régiókat és a minőségi mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari termékek előállításában játszott alapvető szerepüket, megkönnyítve, hogy részt vehessenek a programok kiválasztásában;

| 33. | azt javasolja, hogy az Európai Bizottság finanszírozza a belső piacon végrehajtott promóciós intézkedéseket annak érdekében, hogy bővüljön az Európai Unióból származó, elismert minőségrendszerekbe tartozó vagy hagyományos és regionális biogazdálkodásban előállított mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari termékek értékesítése. A hagyományos termékek terjesztése és promóciója változásokat idéz elő a globalizáció által az európai piacon kialakított fogyasztási mintákban. |
| --- | --- |

33.

azt javasolja, hogy az Európai Bizottság finanszírozza a belső piacon végrehajtott promóciós intézkedéseket annak érdekében, hogy bővüljön az Európai Unióból származó, elismert minőségrendszerekbe tartozó vagy hagyományos és regionális biogazdálkodásban előállított mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari termékek értékesítése. A hagyományos termékek terjesztése és promóciója változásokat idéz elő a globalizáció által az európai piacon kialakított fogyasztási mintákban.

II.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

(2) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2) | Ezen intézkedések célja az, hogy a belső piacon és a harmadik országbeli piacokon egyaránt megerősítsék az európai uniós mezőgazdaság versenyképességét azáltal, hogy gyarapítják a fogyasztóknak az uniós mezőgazdasági termékek és az ilyen termékekből készült élelmiszerek előnyeivel kapcsolatos ismereteit, valamint továbbfejlesztik a meglévő piacokat és új piacokat nyitnak meg. A szóban forgó intézkedések eredményesen egészítik ki a tagállami intézkedéseket és erősítik fel azok hatásait. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)

Ezen intézkedések célja az, hogy a belső piacon és a harmadik országbeli piacokon egyaránt megerősítsék az európai uniós mezőgazdaság versenyképességét azáltal, hogy gyarapítják a fogyasztóknak az uniós mezőgazdasági termékek és az ilyen termékekből készült élelmiszerek előnyeivel kapcsolatos ismereteit, valamint továbbfejlesztik a meglévő piacokat és új piacokat nyitnak meg. A szóban forgó intézkedések eredményesen egészítik ki a tagállami intézkedéseket és erősítik fel azok hatásait.

| (2) | Ezen intézkedések célja az, hogy a belső piacon és a harmadik országbeli piacokon egyaránt megerősítsék az európai uniós mezőgazdaság versenyképességét azáltal, hogy gyarapítják a fogyasztóknak az uniós mezőgazdasági termékek és az ilyen termékekből készült élelmiszerek, valamint az uniós szinten elismert minőségrendszerekbe tartozó termékek előnyeivel kapcsolatos ismereteit, valamint továbbfejlesztik a meglévő piacokat és új piacokat nyitnak meg. A szóban forgó intézkedések eredményesen egészítik ki a tagállami intézkedéseket és erősítik fel azok hatásait. |
| --- | --- |

(2)

Ezen intézkedések célja az, hogy a belső piacon és a harmadik országbeli piacokon egyaránt megerősítsék az európai uniós mezőgazdaság versenyképességét azáltal, hogy gyarapítják a fogyasztóknak az uniós mezőgazdasági termékek és az ilyen termékekből készült élelmiszerek, valamint az uniós szinten elismert minőségrendszerekbe tartozó termékek előnyeivel kapcsolatos ismereteit, valamint továbbfejlesztik a meglévő piacokat és új piacokat nyitnak meg. A szóban forgó intézkedések eredményesen egészítik ki a tagállami intézkedéseket és erősítik fel azok hatásait.

Indokolás

Az európai fogyasztók általában nem ismerik azokat a szabályokat és szigorú minőségi követelményeket, amelyeknek az európai termelőknek meg kell felelniük. E helyzet megváltoztatásához be kell bizonyítani, hogy az európai termékek megfelelnek a szigorú élelmiszerbiztonsági, állategészségügyi, állatjóléti, növény-egészségügyi és környezetvédelmi előírásoknak. Így a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos tájékoztatási és promóciós politika fontos szerepe abban áll, hogy megértesse és tudatosítsa az európai fogyasztókban, hogy az európai termékek megfelelnek e követelményeknek.

Ezenkívül úgy véljük, hogy fel kell hívni a figyelmet az Európai Unió által elismert minőségrendszerekbe tartozó termékekre.

2. módosítás

(7) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (7) | Az uniós borok megismertetése és promóciója az egyik legfontosabb intézkedése a KAP által a borászati ágazat számára előirányzott támogatási programoknak. Következésképpen indokolt, hogy bor csak abban az egyetlen esetben képezhesse valamely, e rendszer keretében megvalósuló tájékoztatási vagy promóciós intézkedés tárgyát, ha valamely másik mezőgazdasági termékhez vagy élelmiszerhez kapcsolódik. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(7)

Az uniós borok megismertetése és promóciója az egyik legfontosabb intézkedése a KAP által a borászati ágazat számára előirányzott támogatási programoknak. Következésképpen indokolt, hogy bor csak abban az egyetlen esetben képezhesse valamely, e rendszer keretében megvalósuló tájékoztatási vagy promóciós intézkedés tárgyát, ha valamely másik mezőgazdasági termékhez vagy élelmiszerhez kapcsolódik.

| (7) | Az uniós borok megismertetése és promóciója az egyik legfontosabb intézkedése a KAP által a borászati ágazat számára előirányzott támogatási programoknak. Következésképpen indokolt, hogy bor csak abban az egyetlen esetben képezhesse valamely, e rendszer keretében megvalósuló tájékoztatási vagy promóciós intézkedés tárgyát, ha valamely másik mezőgazdasági termékhez vagy élelmiszerhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(7)

Az uniós borok megismertetése és promóciója az egyik legfontosabb intézkedése a KAP által a borászati ágazat számára előirányzott támogatási programoknak. Következésképpen indokolt, hogy bor csak abban az egyetlen esetben képezhesse valamely, e rendszer keretében megvalósuló tájékoztatási vagy promóciós intézkedés tárgyát, ha valamely másik mezőgazdasági termékhez vagy élelmiszerhez kapcsolódik.

Indokolás

Úgy véljük, hogy a bort nem a többi mezőgazdasági terméktől eltérően kell kezelni, hanem teljes jogon – és nem csak valamely másik termékhez kapcsolódó általános kampány keretében – kell szerepelnie a támogatható termékek között. A bor lenne az egyetlen európai termék, amely nem képezhetné olyan kampányok tárgyát, amelyek kizárólag ezt az ágazatot hivatottak népszerűsíteni. Úgy gondoljuk, hogy az egyik kulcsfontosságú európai termelő ágazatot nem lehet figyelmen kívül hagyni.

3. módosítás

(8) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (8) | A 2001–2011-es időszakban a 3/2008/EK rendelet alapján végrehajtott tájékoztatási és promóciós intézkedésekhez rendelt költségvetésen belül alig 30 %-ot tett ki a harmadik országbeli piacokra irányuló intézkedésekre fordított összegek aránya, miközben e piacok fontos növekedési potenciált rejtenek magukban. Abból a célból, hogy ez az arány elérje a becsült kiadások 75 %-át, indokolt olyan konkrét szabályokat megállapítani, amelyek – többek között megerősített pénzügyi támogatás révén – elősegítik az uniós mezőgazdasági termékekre vonatkozóan harmadik országokban végrehajtott tájékoztatási és promóciós intézkedések számának növelését. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(8)

A 2001–2011-es időszakban a 3/2008/EK rendelet alapján végrehajtott tájékoztatási és promóciós intézkedésekhez rendelt költségvetésen belül alig 30 %-ot tett ki a harmadik országbeli piacokra irányuló intézkedésekre fordított összegek aránya, miközben e piacok fontos növekedési potenciált rejtenek magukban. Abból a célból, hogy ez az arány elérje a becsült kiadások 75 %-át, indokolt olyan konkrét szabályokat megállapítani, amelyek – többek között megerősített pénzügyi támogatás révén – elősegítik az uniós mezőgazdasági termékekre vonatkozóan harmadik országokban végrehajtott tájékoztatási és promóciós intézkedések számának növelését.

| (8) | A 2001–2011-es időszakban a 3/2008/EK rendelet alapján végrehajtott tájékoztatási és promóciós intézkedésekhez rendelt költségvetésen belül alig 30 %-ot tett ki a harmadik országbeli piacokra irányuló intézkedésekre fordított összegek aránya, miközben e piacok fontos növekedési potenciált rejtenek magukban. Abból a célból, hogy ez az arány elérje a becsült kiadások 75 %-át, indokolt
  Indokolt olyan konkrét szabályokat megállapítani, amelyek – többek között megerősített pénzügyi támogatás révén – elősegítik az uniós mezőgazdasági termékekre vonatkozóan harmadik országokban végrehajtott tájékoztatási és promóciós intézkedések számának növelését. |
| --- | --- |

(8)

A 2001–2011-es időszakban a 3/2008/EK rendelet alapján végrehajtott tájékoztatási és promóciós intézkedésekhez rendelt költségvetésen belül alig 30 %-ot tett ki a harmadik országbeli piacokra irányuló intézkedésekre fordított összegek aránya, miközben e piacok fontos növekedési potenciált rejtenek magukban. Abból a célból, hogy ez az arány elérje a becsült kiadások 75 %-át, indokolt
  Indokolt olyan konkrét szabályokat megállapítani, amelyek – többek között megerősített pénzügyi támogatás révén – elősegítik az uniós mezőgazdasági termékekre vonatkozóan harmadik országokban végrehajtott tájékoztatási és promóciós intézkedések számának növelését.

Indokolás

Az európai termékek jelenleg a belső és a külső piacon egyaránt harmadik országok termékeivel kénytelenek versengeni, miközben kötelezően meg kell felelniük a számos szigorú közösségi előírásnak. Mindemellett nem szabad megfeledkezni arról, hogy mind az Unióban, mind azon kívül más és más termelési módok és feltételek érvényesülnek.

Az RB azt tartja célszerűnek, hogy ne állapítsanak meg százalékarányokat az uniós mezőgazdasági termékek harmadik országokban való megismertetését és promócióját célzó intézkedésekre előirányzott forrásokra vonatkozóan.

4. módosítás

(9) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (9) | Annak biztosítására, hogy a bevezetett tájékoztatási és promóciós intézkedések elérjék a kívánt hatást, azokat tájékoztatási és promóciós programok keretében kell megvalósítani. Ilyen programokat ezidáig szakmai vagy szakmaközi szervezetek nyújtottak be. A javasolt intézkedések számának növelése és minőségének javítása érdekében indokolt a kedvezményezettek körét a termelői szervezetekre is kiterjeszteni. Ezen túlmenően indokolt úgy rendelkezni, hogy az Európai Bizottságnak módjában álljon kiegészíteni e programokat oly módon, hogy saját kezdeményezésű intézkedéseket hajt végre, többek között abból a célból, hogy hozzájáruljon új piacok megnyitásához. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(9)

Annak biztosítására, hogy a bevezetett tájékoztatási és promóciós intézkedések elérjék a kívánt hatást, azokat tájékoztatási és promóciós programok keretében kell megvalósítani. Ilyen programokat ezidáig szakmai vagy szakmaközi szervezetek nyújtottak be. A javasolt intézkedések számának növelése és minőségének javítása érdekében indokolt a kedvezményezettek körét a termelői szervezetekre is kiterjeszteni. Ezen túlmenően indokolt úgy rendelkezni, hogy az Európai Bizottságnak módjában álljon kiegészíteni e programokat oly módon, hogy saját kezdeményezésű intézkedéseket hajt végre, többek között abból a célból, hogy hozzájáruljon új piacok megnyitásához.

| (9) | Annak biztosítására, hogy a bevezetett tájékoztatási és promóciós intézkedések elérjék a kívánt hatást, azokat tájékoztatási és promóciós programok keretében kell megvalósítani. Ilyen programokat ezidáig szakmai vagy szakmaközi szervezetek nyújtottak be. A javasolt intézkedések számának növelése és minőségének javítása érdekében indokolt a kedvezményezettek körét a termelői szervezetekre és – amennyiben a promóciót az elismert minőségrendszerek felé irányítják – a kkv-kra is kiterjeszteni. Ezen túlmenően indokolt úgy rendelkezni, hogy az Európai Bizottságnak módjában álljon kiegészíteni e programokat oly módon, hogy saját kezdeményezésű intézkedéseket hajt végre, többek között abból a célból, hogy hozzájáruljon új piacok megnyitásához. |
| --- | --- |

(9)

Annak biztosítására, hogy a bevezetett tájékoztatási és promóciós intézkedések elérjék a kívánt hatást, azokat tájékoztatási és promóciós programok keretében kell megvalósítani. Ilyen programokat ezidáig szakmai vagy szakmaközi szervezetek nyújtottak be. A javasolt intézkedések számának növelése és minőségének javítása érdekében indokolt a kedvezményezettek körét a termelői szervezetekre és – amennyiben a promóciót az elismert minőségrendszerek felé irányítják – a kkv-kra is kiterjeszteni. Ezen túlmenően indokolt úgy rendelkezni, hogy az Európai Bizottságnak módjában álljon kiegészíteni e programokat oly módon, hogy saját kezdeményezésű intézkedéseket hajt végre, többek között abból a célból, hogy hozzájáruljon új piacok megnyitásához.

Indokolás

Úgy véljük, hogy a kedvezményezettek körét tekintve nem szabad megfeledkezni a kkv-król, mivel e vállalkozások képezik az Európai Unió agrár-élelmiszeriparának mintegy 90%-át, és szorosabban kapcsolódnak a vidéki és regionális közeghez, következésképpen jobban kell részesülniük ezen intézkedésekből.

5. módosítás

(11) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (11) | A tájékoztatási és promóciós intézkedések eredményes megvalósításának biztosítása érdekében a szóban forgó intézkedések végrehajtásával megfelelő eljárás útján kiválasztott végrehajtó szerveket kell megbízni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(11)

A tájékoztatási és promóciós intézkedések eredményes megvalósításának biztosítása érdekében a szóban forgó intézkedések végrehajtásával megfelelő eljárás útján kiválasztott végrehajtó szerveket kell megbízni.

| (11) | A tájékoztatási és promóciós intézkedések eredményes megvalósításának biztosítása érdekében a szóban forgó intézkedések végrehajtásával megfelelő eljárás útján kiválasztott végrehajtó szerveket kell megbízni, amelyek szakképzett, az említett eredményes megvalósítás biztosításához szükséges szakképesítéssel bíró személyzettel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(11)

A tájékoztatási és promóciós intézkedések eredményes megvalósításának biztosítása érdekében a szóban forgó intézkedések végrehajtásával megfelelő eljárás útján kiválasztott végrehajtó szerveket kell megbízni, amelyek szakképzett, az említett eredményes megvalósítás biztosításához szükséges szakképesítéssel bíró személyzettel rendelkeznek.

Indokolás

Fontos, hogy a megfelelően kiválasztott végrehajtó szervek olyan személyzettel rendelkezzenek, amely szakképzettsége révén műszaki támogatást tud nyújtani a promóciós programok lebonyolításához, melyet ez idáig a tagállamok végeztek.

6. módosítás

(14) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (14) | Az Unió elkötelezett a KAP szabályozási környezetének egyszerűsítése mellett. Ezt a megközelítést a mezőgazdasági termékek megismertetésére és promóciójára irányuló intézkedésekre is alkalmazni kell. Indokolt különösen felülvizsgálni a tájékoztatási és promóciós intézkedések adminisztratív irányítására vonatkozó elveket abból a célból, hogy azok egyszerűbbekké váljanak, és hogy lehetővé váljon az Európai Bizottság számára a programjavaslatok benyújtására és kiválasztására vonatkozó szabályok és eljárások megállapítása. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(14)

Az Unió elkötelezett a KAP szabályozási környezetének egyszerűsítése mellett. Ezt a megközelítést a mezőgazdasági termékek megismertetésére és promóciójára irányuló intézkedésekre is alkalmazni kell. Indokolt különösen felülvizsgálni a tájékoztatási és promóciós intézkedések adminisztratív irányítására vonatkozó elveket abból a célból, hogy azok egyszerűbbekké váljanak, és hogy lehetővé váljon az Európai Bizottság számára a programjavaslatok benyújtására és kiválasztására vonatkozó szabályok és eljárások megállapítása.

| (14) | Az Unió elkötelezett a KAP szabályozási környezetének egyszerűsítése mellett. Ezt a megközelítést a mezőgazdasági termékek megismertetésére és promóciójára irányuló intézkedésekre is alkalmazni kell. Indokolt különösen felülvizsgálni a tájékoztatási és promóciós intézkedések adminisztratív irányítására vonatkozó elveket abból a célból, hogy azok egyszerűbbekké váljanak, és hogy lehetővé váljon az Európai Bizottság számára a programjavaslatok benyújtására és kiválasztására vonatkozó szabályok és eljárások megállapítása, valamint végrehajtási jogi aktusok révén a tagállamok és az európai régiók ebbe való bevonása. |
| --- | --- |

(14)

Az Unió elkötelezett a KAP szabályozási környezetének egyszerűsítése mellett. Ezt a megközelítést a mezőgazdasági termékek megismertetésére és promóciójára irányuló intézkedésekre is alkalmazni kell. Indokolt különösen felülvizsgálni a tájékoztatási és promóciós intézkedések adminisztratív irányítására vonatkozó elveket abból a célból, hogy azok egyszerűbbekké váljanak, és hogy lehetővé váljon az Európai Bizottság számára a programjavaslatok benyújtására és kiválasztására vonatkozó szabályok és eljárások megállapítása, valamint végrehajtási jogi aktusok révén a tagállamok és az európai régiók ebbe való bevonása.

Indokolás

Úgy véljük, hogy a programjavaslatok benyújtására és kiválasztására vonatkozó szabályokat és eljárásokat az Európai Bizottságnak a tagállamokkal és az európai régiókkal együtt kell megállapítania, mivel a tagállamok és az európai régiók a területükre jellemző különböző helyzetek és körülmények ismeretében konkrétabb kritériumokat tudnak figyelembe venni. Nem gondoljuk, hogy a folyamat egyszerűsítése érdekében a tagállamokat ki kellene zárni.

7. módosítás

(16) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (16) | Meg kell határozni az intézkedések finanszírozására vonatkozó szempontokat. Indokolt úgy rendelkezni, hogy főszabály szerint az Unió a programokhoz kapcsolódó költségeknek csupán egy részét fedezze, annak érdekében, hogy az érdekelt javaslattévő szervezetek is osztozzanak a felelősségben. Bizonyos, a KAP végrehajtásához nem kapcsolódó, de a tájékoztatási és promóciós intézkedések szerves részét képező igazgatási és személyi költségek esetében indokolt biztosítani az uniós finanszírozásra való jogosultságot. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(16)

Meg kell határozni az intézkedések finanszírozására vonatkozó szempontokat. Indokolt úgy rendelkezni, hogy főszabály szerint az Unió a programokhoz kapcsolódó költségeknek csupán egy részét fedezze, annak érdekében, hogy az érdekelt javaslattévő szervezetek is osztozzanak a felelősségben. Bizonyos, a KAP végrehajtásához nem kapcsolódó, de a tájékoztatási és promóciós intézkedések szerves részét képező igazgatási és személyi költségek esetében indokolt biztosítani az uniós finanszírozásra való jogosultságot.

| (16) | Meg kell határozni az intézkedések finanszírozására vonatkozó szempontokat. Indokolt úgy rendelkezni, hogy főszabály szerint az Unió a programokhoz kapcsolódó költségeknek csupán egy részét fedezze, annak érdekében, hogy az érdekelt javaslattévő szervezetek is osztozzanak a felelősségben. Bizonyos, a KAP végrehajtásához nem kapcsolódó, de a tájékoztatási és promóciós intézkedések szerves részét képező igazgatási és személyi költségek esetében indokolt biztosítani az uniós finanszírozásra való jogosultságot. A tagállamok a programok költségeinek egy részéhez önkéntes módon szintén társfinanszírozást nyújthatnak. |
| --- | --- |

(16)

Meg kell határozni az intézkedések finanszírozására vonatkozó szempontokat. Indokolt úgy rendelkezni, hogy főszabály szerint az Unió a programokhoz kapcsolódó költségeknek csupán egy részét fedezze, annak érdekében, hogy az érdekelt javaslattévő szervezetek is osztozzanak a felelősségben. Bizonyos, a KAP végrehajtásához nem kapcsolódó, de a tájékoztatási és promóciós intézkedések szerves részét képező igazgatási és személyi költségek esetében indokolt biztosítani az uniós finanszírozásra való jogosultságot. A tagállamok a programok költségeinek egy részéhez önkéntes módon szintén társfinanszírozást nyújthatnak.

Indokolás

Úgy véljük, hogy a tagállamok és az európai régiók számára lehetővé kellene tenni az egyszerű programok társfinanszírozását, ugyanis az ágazat egyes kulcsszereplői nem mindig rendelkeznek az ilyen promóciós kampányok végrehajtásához szükséges költségvetési forrásokkal. Ezenkívül a preambulumbekezdés jelenlegi szövege elsősorban inkább azoknak az európai termelőknek kedvez, amelyeknek bőségesebb anyagi forrás áll rendelkezésükre a promóciós programok végrehajtásához.

8. módosítás

2. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A belső piacra irányuló intézkedések | A belső piacra irányuló intézkedések
  A belső piacra és harmadik országokra irányuló intézkedések |
| A belső piac vonatkozásában támogatható intézkedések a következők:






  a) | az Unió mezőgazdasági termelési módjainak sajátosságait – különösen az élelmiszerek biztonságosságával, az eredetiséggel, a tápértékkel és az egészséggel, az állatjóléttel, illetve a környezet tiszteletben tartásával kapcsolatos szempontokat – előtérbe állító tájékoztatási intézkedések; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A belső piacra irányuló intézkedések

A belső piacra irányuló intézkedések
  A belső piacra és harmadik országokra irányuló intézkedések

A belső piac vonatkozásában támogatható intézkedések a következők:

a)

az Unió mezőgazdasági termelési módjainak sajátosságait – különösen az élelmiszerek biztonságosságával, az eredetiséggel, a tápértékkel és az egészséggel, az állatjóléttel, illetve a környezet tiszteletben tartásával kapcsolatos szempontokat – előtérbe állító tájékoztatási intézkedések;

| b) | az 5. cikk (4) bekezdésében említett témákkal foglalkozó tájékoztatási intézkedések. |
| --- | --- |

b)

az 5. cikk (4) bekezdésében említett témákkal foglalkozó tájékoztatási intézkedések.

A belső piac vonatkozásában támogatható intézkedések a következők:

| a) | az Unió mező
  agrárgazdasági termelési módjainak sajátosságait – különösen az élelmiszerek biztonságosságával, az eredetiséggel, a címkézéssel, a tápértékkel és az egészséggel, az állatjóléttel, illetve a környezet tiszteletben tartásával kapcsolatos szempontokat – előtérbe állító tájékoztatási intézkedések; |
| --- | --- |

a)

az Unió mező
  agrárgazdasági termelési módjainak sajátosságait – különösen az élelmiszerek biztonságosságával, az eredetiséggel, a címkézéssel, a tápértékkel és az egészséggel, az állatjóléttel, illetve a környezet tiszteletben tartásával kapcsolatos szempontokat – előtérbe állító tájékoztatási intézkedések;

| b) | az 5. cikk (4) bekezdésében említett témákkal foglalkozó tájékoztatási intézkedések. |
| --- | --- |

b)

az 5. cikk (4) bekezdésében említett témákkal foglalkozó tájékoztatási intézkedések.

Indokolás

Nem szabad megkülönböztetni a belső piaci fellépéseket a külső piaciaktól. Javasoljuk a 2. és a 3. cikk egyetlen cikkbe való egyesítését.

9. módosítás

3. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Harmadik országokra irányuló intézkedések | Harmadik országokra irányuló intézkedések |
| A harmadik országok vonatkozásában támogatható intézkedések a következők:






  a) | a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek tulajdonságait előtérbe állító, valamint az 5. cikk (4) bekezdésében említett témákkal foglalkozó tájékoztatási intézkedések; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Harmadik országokra irányuló intézkedések

Harmadik országokra irányuló intézkedések

A harmadik országok vonatkozásában támogatható intézkedések a következők:

a)

a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek tulajdonságait előtérbe állító, valamint az 5. cikk (4) bekezdésében említett témákkal foglalkozó tájékoztatási intézkedések;

| b) | az EU-ból származó mezőgazdasági termékek és élelmiszerek értékesítésének előmozdítására irányuló promóciós intézkedések. |
| --- | --- |

b)

az EU-ból származó mezőgazdasági termékek és élelmiszerek értékesítésének előmozdítására irányuló promóciós intézkedések.

A harmadik országok vonatkozásában támogatható intézkedések a következők:

| a) | a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek tulajdonságait előtérbe állító, valamint az 5. cikk (4) bekezdésében említett témákkal foglalkozó tájékoztatási intézkedések; |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek tulajdonságait előtérbe állító, valamint az 5. cikk (4) bekezdésében említett témákkal foglalkozó tájékoztatási intézkedések;

| b) | az EU-ból származó mezőgazdasági termékek és élelmiszerek értékesítésének előmozdítására irányuló promóciós intézkedések. |
| --- | --- |

b)

az EU-ból származó mezőgazdasági termékek és élelmiszerek értékesítésének előmozdítására irányuló promóciós intézkedések.

Indokolás

Nem szabad megkülönböztetni a belső piaci fellépéseket a külső piaciaktól. Javasoljuk a 2. és a 3. cikk egyetlen cikkbe való egyesítését.

10. módosítás

5. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   A következő termékek képezhetik tárgyát a 3. cikkben említett tájékoztatási és promóciós intézkedéseknek, illetve szolgálhatnak a 2. cikkben és a 3. cikk a) pontjában említett termelési módok és témák bemutatására: | 1.   A következő termékek képezhetik tárgyát a 3. cikkben említett tájékoztatási és promóciós intézkedéseknek, illetve szolgálhatnak a 2. cikkben és a 3. cikk a) pontjában említett termelési módok és témák bemutatására: |
| a) | az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) I. mellékletében szereplő jegyzékben felsorolt mezőgazdasági termékek a(z) [COM(2011) 416]/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt halászati és akvakultúra-termékek és a dohány kivételével; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   A következő termékek képezhetik tárgyát a 3. cikkben említett tájékoztatási és promóciós intézkedéseknek, illetve szolgálhatnak a 2. cikkben és a 3. cikk a) pontjában említett termelési módok és témák bemutatására:

1.   A következő termékek képezhetik tárgyát a 3. cikkben említett tájékoztatási és promóciós intézkedéseknek, illetve szolgálhatnak a 2. cikkben és a 3. cikk a) pontjában említett termelési módok és témák bemutatására:

a)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) I. mellékletében szereplő jegyzékben felsorolt mezőgazdasági termékek a(z) [COM(2011) 416]/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt halászati és akvakultúra-termékek és a dohány kivételével;

| (a) | az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) I. mellékletében szereplő jegyzékben felsorolt mezőgazdasági termékek a(z) [COM(2011) 416]/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt halászati és akvakultúra-termékek és a dohány kivételével; |
| --- | --- |

(a)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) I. mellékletében szereplő jegyzékben felsorolt mezőgazdasági termékek a(z) [COM(2011) 416]/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt halászati és akvakultúra-termékek és a dohány kivételével;

| b) | az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének I. pontjában felsorolt, mezőgazdasági termékekből előállított élelmiszerek; |
| --- | --- |

b)

az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének I. pontjában felsorolt, mezőgazdasági termékekből előállított élelmiszerek;

| (b) | az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének I. pontjában felsorolt, mezőgazdasági termékekből előállított élelmiszerek; |
| --- | --- |

(b)

az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének I. pontjában felsorolt, mezőgazdasági termékekből előállított élelmiszerek;

| c) | a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti oltalom alatt álló földrajzi árujelzővel ellátott szeszes italok. |
| --- | --- |

c)

a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti oltalom alatt álló földrajzi árujelzővel ellátott szeszes italok.

| c) | a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti oltalom alatt álló földrajzi árujelzővel ellátott szeszes italok. |
| --- | --- |

c)

a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti oltalom alatt álló földrajzi árujelzővel ellátott szeszes italok.

| (d) | a 1308/2013/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti oltalom alatt álló földrajzi árujelzővel ellátott borok, valamint a biogazdálkodásból származó borok tájékoztatási és promóciós intézkedések tárgyát képezhetik. |
| --- | --- |

(d)

a 1308/2013/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti oltalom alatt álló földrajzi árujelzővel ellátott borok, valamint a biogazdálkodásból származó borok tájékoztatási és promóciós intézkedések tárgyát képezhetik.

2.   Borok vonatkozásában is folytathatók tájékoztatási és promóciós intézkedések, feltéve, hogy a szóban forgó programnak egyéb, az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában említett termékek is tárgyát képezik.

2
     
  Borok vonatkozásában is folytathatók tájékoztatási és promóciós intézkedések, feltéve, hogy a szóban forgó programnak egyéb, az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában említett termékek is tárgyát képezik.

Indokolás

Úgy véljük, hogy a bort nem lenne helyes a többi mezőgazdasági terméktől eltérően kezelni. Az európai borászati ágazat elismert ágazat, amelyet a belső piacon betöltött fontos szerepe és az Unión kívüli elismertsége miatt védeni kell.

11. módosítás

8. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Munkaprogram | Munkaprogram |
| (1)   A tájékoztatási és promóciós intézkedések a belső piacon és a harmadik országokban egyaránt hozzájárulnak az európai uniós mezőgazdaság versenyképességének megerősítéséhez. A megvalósítandó célkitűzéseket a (2) bekezdésben említett munkaprogramban kell rögzíteni. | (1)   A tájékoztatási és promóciós intézkedések a belső piacon és a harmadik országokban egyaránt hozzájárulnak az európai uniós mezőgazdaság versenyképességének megerősítéséhez. A megvalósítandó célkitűzéseket a (2) bekezdésben említett munkaprogramban kell rögzíteni. |
| (2)   A Bizottság végrehajtási aktus útján munkaprogramot fogad el, amely megjelöli a megvalósítani kívánt célkitűzéseket, a prioritásokat, a várt eredményeket, a végrehajtás módjának részleteit és a finanszírozási tervben előirányzott teljes összeget. A munkaprogram tartalmazza továbbá a fő értékelési kritériumokat, a finanszírozandó intézkedések leírását, az egyes intézkedéstípusokhoz rendelt összegek megjelölését, a végrehajtás indikatív ütemtervét, valamint a támogatások vonatkozásában a maximális társfinanszírozási arányt. | (2)   A Bizottság végrehajtási aktus útján munkaprogramot fogad el, amely megjelöli a megvalósítani kívánt célkitűzéseket, a prioritásokat, a várt eredményeket, a végrehajtás módjának részleteit és a finanszírozási tervben előirányzott teljes összeget. A munkaprogram tartalmazza továbbá a fő értékelési kritériumokat, a finanszírozandó intézkedések leírását, az egyes intézkedéstípusokhoz rendelt összegek megjelölését, a végrehajtás indikatív ütemtervét, valamint a támogatások vonatkozásában a maximális társfinanszírozási arányt. |
| | A program megtervezése során az Európai Bizottság figyelembe veszi a hegyvidéki területek, a szigetek és a legkülső régiók sajátos természeti hátrányait. |
| Az első albekezdésben említett végrehajtási aktust a 24. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | Az első albekezdésben említett végrehajtási aktust a 24. cikk (32) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági
  vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |
| (3)   Az (1) bekezdésben említett munkaprogram végrehajtása céljából a Bizottság ajánlattételi felhívást tesz közzé, amely:






  a) | az egyszerű programok esetében tartalmazza a részvételi feltételeket és a fő értékelési kritériumokat; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Munkaprogram

Munkaprogram

(1)   A tájékoztatási és promóciós intézkedések a belső piacon és a harmadik országokban egyaránt hozzájárulnak az európai uniós mezőgazdaság versenyképességének megerősítéséhez. A megvalósítandó célkitűzéseket a (2) bekezdésben említett munkaprogramban kell rögzíteni.

(1)   A tájékoztatási és promóciós intézkedések a belső piacon és a harmadik országokban egyaránt hozzájárulnak az európai uniós mezőgazdaság versenyképességének megerősítéséhez. A megvalósítandó célkitűzéseket a (2) bekezdésben említett munkaprogramban kell rögzíteni.

(2)   A Bizottság végrehajtási aktus útján munkaprogramot fogad el, amely megjelöli a megvalósítani kívánt célkitűzéseket, a prioritásokat, a várt eredményeket, a végrehajtás módjának részleteit és a finanszírozási tervben előirányzott teljes összeget. A munkaprogram tartalmazza továbbá a fő értékelési kritériumokat, a finanszírozandó intézkedések leírását, az egyes intézkedéstípusokhoz rendelt összegek megjelölését, a végrehajtás indikatív ütemtervét, valamint a támogatások vonatkozásában a maximális társfinanszírozási arányt.

(2)   A Bizottság végrehajtási aktus útján munkaprogramot fogad el, amely megjelöli a megvalósítani kívánt célkitűzéseket, a prioritásokat, a várt eredményeket, a végrehajtás módjának részleteit és a finanszírozási tervben előirányzott teljes összeget. A munkaprogram tartalmazza továbbá a fő értékelési kritériumokat, a finanszírozandó intézkedések leírását, az egyes intézkedéstípusokhoz rendelt összegek megjelölését, a végrehajtás indikatív ütemtervét, valamint a támogatások vonatkozásában a maximális társfinanszírozási arányt.

A program megtervezése során az Európai Bizottság figyelembe veszi a hegyvidéki területek, a szigetek és a legkülső régiók sajátos természeti hátrányait.

Az első albekezdésben említett végrehajtási aktust a 24. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Az első albekezdésben említett végrehajtási aktust a 24. cikk (32) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági
  vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(3)   Az (1) bekezdésben említett munkaprogram végrehajtása céljából a Bizottság ajánlattételi felhívást tesz közzé, amely:

a)

az egyszerű programok esetében tartalmazza a részvételi feltételeket és a fő értékelési kritériumokat;

| b) | az összetett programok esetében megfelel a 966/2012/EU, Euratom rendelet1 I. része VI. címének. |
| --- | --- |

b)

az összetett programok esetében megfelel a 966/2012/EU, Euratom rendelet1 I. része VI. címének.

(3)   Az (1) bekezdésben említett munkaprogram végrehajtása céljából a Bizottság két-két ajánlattételi felhívást tesz közzé, amelyek:

| a) | az egyszerű programok esetében tartalmazzák
  a a részvételi feltételeket és a fő értékelési kritériumokat; |
| --- | --- |

a)

az egyszerű programok esetében tartalmazzák
  a a részvételi feltételeket és a fő értékelési kritériumokat;

| b) | az összetett programok esetében megfelelnek a 966/2012/EU, Euratom rendelet1 I. része VI. címének. |
| --- | --- |

b)

az összetett programok esetében megfelelnek a 966/2012/EU, Euratom rendelet1 I. része VI. címének.

Az a) és b) pontban említett ajánlattételi felhívások figyelembe veszik a hegyvidéki területek, a szigetek és a legkülső régiók sajátos természeti hátrányait.

Indokolás

Az Európai Bizottság túl nagy hatáskörrel ruházza fel magát a munkaprogrammal kapcsolatos döntéshozatali eljárás tekintetében. A hatályos rendelet két felhívást tesz lehetővé, aminek révén a pályázóknak nem kell olyan sokat várniuk a felhívás megismétlésére.

12. módosítás

12. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   A Bizottság elvégzi a 8. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett ajánlattételi felhívás keretében benyújtott programjavaslatok elbírálását és kiválasztását. | 1.   A Bizottság elvégzi a 8. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett ajánlattételi felhívás keretében benyújtott programjavaslatok elbírálását és kiválasztását. |
| 2.   A Bizottság végrehajtási aktusok útján határoz a kiválasztott egyszerű programokról, azok esetleges módosításairól, valamint a kapcsolódó költségvetésekről. Ezeket az aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | 2.   Az Európai Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamok és az európai régiók részt vegyenek az egyszerű programokra vonatkozó javaslatok értékelésében és kiválasztásában. |
| | 3.   A Bizottság végrehajtási aktusok útján határoz a kiválasztott egyszerű programokról, azok esetleges módosításairól, valamint a kapcsolódó költségvetésekről. Ezeket az aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   A Bizottság elvégzi a 8. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett ajánlattételi felhívás keretében benyújtott programjavaslatok elbírálását és kiválasztását.

1.   A Bizottság elvégzi a 8. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett ajánlattételi felhívás keretében benyújtott programjavaslatok elbírálását és kiválasztását.

2.   A Bizottság végrehajtási aktusok útján határoz a kiválasztott egyszerű programokról, azok esetleges módosításairól, valamint a kapcsolódó költségvetésekről. Ezeket az aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

2.   Az Európai Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamok és az európai régiók részt vegyenek az egyszerű programokra vonatkozó javaslatok értékelésében és kiválasztásában.

3.   A Bizottság végrehajtási aktusok útján határoz a kiválasztott egyszerű programokról, azok esetleges módosításairól, valamint a kapcsolódó költségvetésekről. Ezeket az aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Indokolás

Nem fogadható el, hogy a tagállamok kimaradjanak az egyszerű programok értékeléséből és kiválasztásából. A nemzeti kormányzatoknak aktívan részt kell venniük a kiválasztásban, mivel a 14. cikk értelmében a programok végrehajtása, nyomon követése és ellenőrzése az ő feladatuk.

13. módosítás

13. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A kiválasztott egyszerű programokat végrehajtó szervezeteket az intézkedések hatékony módon történő végrehajtásának biztosítása céljából az ajánlattevő szervezet jelöli ki, megfelelő módon lebonyolított versenyeztetést követően. | A kiválasztott egyszerű programokat végrehajtó szakosodott szervezeteket az intézkedések hatékony módon történő végrehajtásának biztosítása céljából az ajánlattevő szervezet jelöli ki, megfelelő módon lebonyolított versenyeztetést követően. |
| | A regionális promóciós ügynökségek vagy regionális promóciós szolgálatok elismerhetik a regionális területekre vonatkozó kollektív nemzeti intézkedéseket és a származással kapcsolatos kommunikációs intézkedéseket. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A kiválasztott egyszerű programokat végrehajtó szervezeteket az intézkedések hatékony módon történő végrehajtásának biztosítása céljából az ajánlattevő szervezet jelöli ki, megfelelő módon lebonyolított versenyeztetést követően.

A kiválasztott egyszerű programokat végrehajtó szakosodott szervezeteket az intézkedések hatékony módon történő végrehajtásának biztosítása céljából az ajánlattevő szervezet jelöli ki, megfelelő módon lebonyolított versenyeztetést követően.

A regionális promóciós ügynökségek vagy regionális promóciós szolgálatok elismerhetik a regionális területekre vonatkozó kollektív nemzeti intézkedéseket és a származással kapcsolatos kommunikációs intézkedéseket.

Indokolás

Fontos, hogy a tagállamok részt vegyenek és a régiók közreműködjenek a tájékoztatási és promóciós tevékenységekben, ezért javasoljuk, hogy a cikk egészüljön ki a promóciós ügynökségek és szolgálatok által a régiókban nyújtott segítséggel. Ezeket az ügynökségeket mint a programok végrehajtását finanszírozó és segítő hatékony és rugalmas eszközöket javasoljuk, nem pedig azzal a céllal, hogy e források révén saját magukat finanszírozzák.

14. módosítás

15. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   Az Unió által az egyszerű programokhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50%-át. A kiadások fennmaradó része kizárólag a javaslattevő szervezeteket terheli. | 1.   Az Unió által az egyszerű programokhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50%-át. Az Unió legkülső régióira vonatkozó programok esetében az uniós hozzájárulásnak el kell érnie a 75%-ot. |
| | A tagállamok az európai régiókkal együtt – önkéntes alapon legfeljebb 20%-os arányban – szintén fedezhetik a programok költségeinek egy másik részét. A kiadások fennmaradó része kizárólag a javaslattevő szervezeteket terheli. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   Az Unió által az egyszerű programokhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50%-át. A kiadások fennmaradó része kizárólag a javaslattevő szervezeteket terheli.

1.   Az Unió által az egyszerű programokhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50%-át. Az Unió legkülső régióira vonatkozó programok esetében az uniós hozzájárulásnak el kell érnie a 75%-ot.

A tagállamok az európai régiókkal együtt – önkéntes alapon legfeljebb 20%-os arányban – szintén fedezhetik a programok költségeinek egy másik részét. A kiadások fennmaradó része kizárólag a javaslattevő szervezeteket terheli.

Indokolás

Úgy véljük, hogy az egyszerű programok esetében nem célszerű kizárni a tagállami társfinanszírozás lehetőségét, ugyanis az ágazat egyes kulcsszereplői nem mindig rendelkeznek az ilyen promóciós kampányok végrehajtásához szükséges költségvetési forrásokkal. E kiadások súlyos terhet jelenthetnek a vállalkozások számára, és a nagy vesztesek a kkv-k lehetnek, így végül lehet, hogy csak a nagyvállalatok vesznek részt a programokban. Emellett mindez a programokban való részvétel csökkenéséhez vezethet, ami ellentétes az eredeti célkitűzéssel. A 20%-os arányt azért tartottuk megfelelőnek, mert ez biztosítja, hogy az egyes tagállamok promóciós költségei közötti különbség ne legyen olyan jelentős.

15. módosítás

23. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2.   A Bizottság az e rendeletben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazást e rendelet hatálybalépésétől kezdődően, határozatlan időre kapja. | 2.   A Bizottság az e rendeletben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazást e rendelet hatálybalépésétől kezdődően, határozatlan időre kapja. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.   A Bizottság az e rendeletben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazást e rendelet hatálybalépésétől kezdődően, határozatlan időre kapja.

2.   A Bizottság az e rendeletben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazást e rendelet hatálybalépésétől kezdődően, határozatlan időre kapja.

Indokolás

Úgy véljük, az Európai Bizottság számára nem célszerű határozatlan időtartamot biztosítani a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, ezért javasoljuk e rész törlését a (2) bekezdésből.

16. módosítás

27. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A Bizottság legkésőbb [2020.] december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról, és a jelentést szükség esetén megfelelő módosítási javaslatokkal is kiegészíti. | A Bizottság legkésőbb [2020.] december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról, és a jelentést szükség esetén megfelelő módosítási javaslatokkal is kiegészíti. Ezenkívül legkésőbb 2017. december 31-ig időközi jelentést nyújt be. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A Bizottság legkésőbb [2020.] december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról, és a jelentést szükség esetén megfelelő módosítási javaslatokkal is kiegészíti.

A Bizottság legkésőbb [2020.] december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról, és a jelentést szükség esetén megfelelő módosítási javaslatokkal is kiegészíti. Ezenkívül legkésőbb 2017. december 31-ig időközi jelentést nyújt be.

Indokolás

Célszerűnek tartjuk, hogy az Európai Bizottság időközi jelentést nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet alkalmazásának előrehaladásáról és aktuális állapotáról, hogy amennyiben javításokra és kiigazításokra van szükség, elegendő idő legyen a 2020 végére kitűzött célok elérésére.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 2-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 7.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 174/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 174/36

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere

2014/C 174/07

| Előadó | Andrius Kupčinskas (LT/EPP), Kaunas polgármestere |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | Javaslat tanácsi ajánlásra a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről
  COM(2013) 857 final |

Előadó

Andrius Kupčinskas (LT/EPP), Kaunas polgármestere

Referenciaszöveg

Javaslat tanácsi ajánlásra a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről

COM(2013) 857 final

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli az Európai Unió Tanácsa által elfogadott ajánlást a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről, hiszen a keretrendszer létrehozását már korábbi véleményekben is kérte. Nagyon sajnálja viszont, hogy az Európai Bizottság úgy döntött, hogy ezt a keretrendszert nem irányelv, hanem tanácsi ajánlás formájában terjeszti elő; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Unió Tanácsa által elfogadott ajánlást a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről, hiszen a keretrendszer létrehozását már korábbi véleményekben is kérte. Nagyon sajnálja viszont, hogy az Európai Bizottság úgy döntött, hogy ezt a keretrendszert nem irányelv, hanem tanácsi ajánlás formájában terjeszti elő;

| 2. | tekintve, hogy az európai bizottsági javaslat közzététele (2013. december 4.) és a tanácsi ajánlás elfogadása (2014. március 10.) között túlságosan kevés idő állt rendelkezésre ahhoz, hogy az általánosan bevett eljárás szerint a Régiók Bizottsága véleményt dolgozhasson ki, megütközve állapítja meg, hogy miképpen a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerére vonatkozó ajánlás kidolgozásakor az Európai Bizottság, úgy az ajánlás elfogadásakor a Tanács sem folytatott konzultációt a regionális és helyi képviselők európai uniós közgyűlésével, azaz a Régiók Bizottságával; |
| --- | --- |

2.

tekintve, hogy az európai bizottsági javaslat közzététele (2013. december 4.) és a tanácsi ajánlás elfogadása (2014. március 10.) között túlságosan kevés idő állt rendelkezésre ahhoz, hogy az általánosan bevett eljárás szerint a Régiók Bizottsága véleményt dolgozhasson ki, megütközve állapítja meg, hogy miképpen a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerére vonatkozó ajánlás kidolgozásakor az Európai Bizottság, úgy az ajánlás elfogadásakor a Tanács sem folytatott konzultációt a regionális és helyi képviselők európai uniós közgyűlésével, azaz a Régiók Bizottságával;

| 3. | sajnálja, hogy a fiatalok munkanélkülisége az EU-ban, főként néhány régióban még mindig igen magas, és hangsúlyozza, milyen fontosak az aktív lépések a fiatalok munkanélküliségének leküzdése érdekében. Ha el akarjuk érni azt az Európa 2020 stratégiában foglalt célkitűzést, hogy 2020-ra a 20–64 évesek körében 75%-os legyen a foglalkoztatási arány, akkor javítani kell és a munkaerő-piaci követelményekhez kell igazítani a fiatalok képzését, illetve előnyösebb feltételeket kell teremetni a munkaerőpiacra való belépéshez; |
| --- | --- |

3.

sajnálja, hogy a fiatalok munkanélkülisége az EU-ban, főként néhány régióban még mindig igen magas, és hangsúlyozza, milyen fontosak az aktív lépések a fiatalok munkanélküliségének leküzdése érdekében. Ha el akarjuk érni azt az Európa 2020 stratégiában foglalt célkitűzést, hogy 2020-ra a 20–64 évesek körében 75%-os legyen a foglalkoztatási arány, akkor javítani kell és a munkaerő-piaci követelményekhez kell igazítani a fiatalok képzését, illetve előnyösebb feltételeket kell teremetni a munkaerőpiacra való belépéshez;

| 4. | úgy véli, hogy nemzeti és európai szinten is többet kell tenni a fiatalok arra való ösztönzése érdekében, hogy a jövő szempontjából hasznos szakmákat válasszanak. Ehhez a tendenciákat irányító és előrejelző jelentéseket kell készíteni a munkaerő-kereslet ágazatonkénti és szakmacsoportonkénti változásairól, a szakmaelhagyók és az új munkalehetőségekhez képzést igénylő munkaerő számáról, valamint a fiatalokat célzó képzési helyek iránti valószínű igényről; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy nemzeti és európai szinten is többet kell tenni a fiatalok arra való ösztönzése érdekében, hogy a jövő szempontjából hasznos szakmákat válasszanak. Ehhez a tendenciákat irányító és előrejelző jelentéseket kell készíteni a munkaerő-kereslet ágazatonkénti és szakmacsoportonkénti változásairól, a szakmaelhagyók és az új munkalehetőségekhez képzést igénylő munkaerő számáról, valamint a fiatalokat célzó képzési helyek iránti valószínű igényről;

| 5. | megerősíti, hogy – mivel a szakmai gyakorlatok az ifjúsági garancia alapvető elemét jelentik – támogatja az ifjúsági garancia (1) létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlást, (2) amely azt kívánja biztosítani, hogy „valamennyi 25 év alatti fiatal a munkahelye elvesztését vagy a formális tanulás befejezését követő négy hónapon belül színvonalas állásajánlatot kapjon, illetve további oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben részesüljön”. A helyi és regionális önkormányzatoknak alapvető szerepet kell játszaniuk az ifjúsági garanciarendszerek megvalósításában; |
| --- | --- |

5.

megerősíti, hogy – mivel a szakmai gyakorlatok az ifjúsági garancia alapvető elemét jelentik – támogatja az ifjúsági garancia (1) létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlást, (2) amely azt kívánja biztosítani, hogy „valamennyi 25 év alatti fiatal a munkahelye elvesztését vagy a formális tanulás befejezését követő négy hónapon belül színvonalas állásajánlatot kapjon, illetve további oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben részesüljön”. A helyi és regionális önkormányzatoknak alapvető szerepet kell játszaniuk az ifjúsági garanciarendszerek megvalósításában;

| 6. | üdvözli a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerét mint olyan ésszerű intézkedést, melynek célja annak biztosítása, hogy a szakmai gyakorlatok hatékonyan megkönnyítsék az iskolából a munka világába történő átmenetet, ezáltal pedig javítsák a fiatalok foglalkoztathatóságát; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerét mint olyan ésszerű intézkedést, melynek célja annak biztosítása, hogy a szakmai gyakorlatok hatékonyan megkönnyítsék az iskolából a munka világába történő átmenetet, ezáltal pedig javítsák a fiatalok foglalkoztathatóságát;

| 7. | a szakmai gyakorlat során érdemes ösztönző jelleggel hangsúlyozni a generációk közötti tudásátadást, azaz az úgynevezett „mester és tanítvány” modellt; |
| --- | --- |

7.

a szakmai gyakorlat során érdemes ösztönző jelleggel hangsúlyozni a generációk közötti tudásátadást, azaz az úgynevezett „mester és tanítvány” modellt;

| 8. | egyetért a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerében felsorolt újításokkal, mivel a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere szavatolja a szakmai gyakorlatok átláthatóságát és a tanulási célokat helyezi a középpontba; ugyanakkor csalódottságának ad hangot, amiért a minőségi keretrendszer nem irányoz elő vitákat azokról a tagállamoknak szóló ajánlásokról, melyek olyan fontos kérdésekkel foglalkoznak, mint például a szociális biztonság vagy a gyakornokok bérezése. Sajnálja, hogy a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének hatóköre nincs összehangolva az ifjúsági garancia hatókörével, a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere ugyanis csak a nyílt piaci szakmai gyakorlatokra terjed ki és kizárja azokat a szakmai gyakorlatokat, amelyekre felsőfokú tanulmányok, formális oktatás vagy szakképzés keretében kerül sor; |
| --- | --- |

8.

egyetért a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerében felsorolt újításokkal, mivel a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere szavatolja a szakmai gyakorlatok átláthatóságát és a tanulási célokat helyezi a középpontba; ugyanakkor csalódottságának ad hangot, amiért a minőségi keretrendszer nem irányoz elő vitákat azokról a tagállamoknak szóló ajánlásokról, melyek olyan fontos kérdésekkel foglalkoznak, mint például a szociális biztonság vagy a gyakornokok bérezése. Sajnálja, hogy a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének hatóköre nincs összehangolva az ifjúsági garancia hatókörével, a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere ugyanis csak a nyílt piaci szakmai gyakorlatokra terjed ki és kizárja azokat a szakmai gyakorlatokat, amelyekre felsőfokú tanulmányok, formális oktatás vagy szakképzés keretében kerül sor;

| 9. | emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak a munkanélküliség elleni küzdelmet szolgáló intézkedések meghatározásában és végrehajtásában az oktatás és a szakképzés terén is. A tagállamoknak nem szabad megfeledkezniük erről a szerepről, és ki kell aknázniuk az ezzel kapcsolatos lehetőségeket, hogy megkönnyítsék a fiatal szakemberek számára az iskolából a munka világába történő átmenetet, hiszen – aktív szolgáltatóként az oktatás, a képzés és a foglalkoztatás terén – éppen a helyi önkormányzatok számítanak fontos szereplőnek ezen a téren. Következésképpen sajnálja, hogy a tanácsi ajánlások nem foglalkoznak a helyi és regionális önkormányzatok szerepével a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének végrehajtásában; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak a munkanélküliség elleni küzdelmet szolgáló intézkedések meghatározásában és végrehajtásában az oktatás és a szakképzés terén is. A tagállamoknak nem szabad megfeledkezniük erről a szerepről, és ki kell aknázniuk az ezzel kapcsolatos lehetőségeket, hogy megkönnyítsék a fiatal szakemberek számára az iskolából a munka világába történő átmenetet, hiszen – aktív szolgáltatóként az oktatás, a képzés és a foglalkoztatás terén – éppen a helyi önkormányzatok számítanak fontos szereplőnek ezen a téren. Következésképpen sajnálja, hogy a tanácsi ajánlások nem foglalkoznak a helyi és regionális önkormányzatok szerepével a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének végrehajtásában;

| 10. | felszólítja a tagállamokat, hogy a rendszer sikeres megvalósításának szavatolása érdekében aktívan működjenek együtt a szociális partnerekkel és a helyi és regionális önkormányzatokkal; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a tagállamokat, hogy a rendszer sikeres megvalósításának szavatolása érdekében aktívan működjenek együtt a szociális partnerekkel és a helyi és regionális önkormányzatokkal;

| 11. | kéri továbbá, hogy alaposan vizsgálják meg, milyen jogi és egyéb feltételek mellett lehet a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerét a nemzeti gyakorlatba és/vagy a nemzeti jogszabályokba átültetni; |
| --- | --- |

11.

kéri továbbá, hogy alaposan vizsgálják meg, milyen jogi és egyéb feltételek mellett lehet a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerét a nemzeti gyakorlatba és/vagy a nemzeti jogszabályokba átültetni;

Bevezető megjegyzések

| 12. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Európai Unióban magas az ifjúsági munkanélküliség, és ezért a fiatalokat szegénység fenyegeti, amire az Európai Bizottság is rámutatott a foglalkoztatási és szociális fejleményekről kiadott 2012. évi jelentésében; (3) |
| --- | --- |

12.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Európai Unióban magas az ifjúsági munkanélküliség, és ezért a fiatalokat szegénység fenyegeti, amire az Európai Bizottság is rámutatott a foglalkoztatási és szociális fejleményekről kiadott 2012. évi jelentésében; (3)

| 13. | hangsúlyozza a hathatós intézkedések jelentőségét azzal az Európában egyre nagyobb problémával kapcsolatban, hogy a fiataloknak se munkájuk nincs, se szakképzésben nem vesznek részt, és rámutat e fiatalok hiányzó önállóságának szociális, gazdasági és demográfiai következményeire; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a hathatós intézkedések jelentőségét azzal az Európában egyre nagyobb problémával kapcsolatban, hogy a fiataloknak se munkájuk nincs, se szakképzésben nem vesznek részt, és rámutat e fiatalok hiányzó önállóságának szociális, gazdasági és demográfiai következményeire;

| 14. | osztja az Európai Bizottság nézeteit a szakmai gyakorlatok jelentőségével kapcsolatban, és rámutat arra, hogy a fiatalok a színvonalas szakmai gyakorlatok révén lehetőséget kapnak arra, hogy értékes szakmai tapasztalatokat, ismereteket és készségeket szerezzenek, ily módon növelve álláskeresési esélyeiket, ami segít nekik abban, hogy gyorsan és tartósan megvethessék lábukat a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

14.

osztja az Európai Bizottság nézeteit a szakmai gyakorlatok jelentőségével kapcsolatban, és rámutat arra, hogy a fiatalok a színvonalas szakmai gyakorlatok révén lehetőséget kapnak arra, hogy értékes szakmai tapasztalatokat, ismereteket és készségeket szerezzenek, ily módon növelve álláskeresési esélyeiket, ami segít nekik abban, hogy gyorsan és tartósan megvethessék lábukat a munkaerőpiacon;

| 15. | osztja az Európai Bizottság abbéli aggodalmát, hogy a szakmai gyakorlatokkal esetenként visszaélnek, amennyiben csak az olcsó, sőt ingyenes munkaerő alkalmazásának lehetőségét látják benne. Ennek megfelelően a legfőbb kihívás a szakmai gyakorlatok maximális időtartamának egyértelmű meghatározása és minőségük javítása annak érdekében, hogy az így szerzett tapasztalat hasznos legyen a munkaerő-piaci integráció szempontjából; |
| --- | --- |

15.

osztja az Európai Bizottság abbéli aggodalmát, hogy a szakmai gyakorlatokkal esetenként visszaélnek, amennyiben csak az olcsó, sőt ingyenes munkaerő alkalmazásának lehetőségét látják benne. Ennek megfelelően a legfőbb kihívás a szakmai gyakorlatok maximális időtartamának egyértelmű meghatározása és minőségük javítása annak érdekében, hogy az így szerzett tapasztalat hasznos legyen a munkaerő-piaci integráció szempontjából;

| 16. | utal arra, hogy a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatban a legjobb eredmények azokban az országokban és régiókban figyelhetők meg, ahol a fiataloknak lehetőségük nyílik színvonalas szakmai gyakorlatok vagy tanulószerződéses gyakorlati képzések elvégzésére, és ahol a biztos gyakornoki és munkahelyi képzési programok elválaszthatatlan részét képezik a képzési és foglalkoztatási rendszernek. Fontos, hogy az oktatási intézmények együttműködjenek a vállalkozói szférával, mert csak így lehet biztosítani a gyakornoki program kölcsönös előnyeit; |
| --- | --- |

16.

utal arra, hogy a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatban a legjobb eredmények azokban az országokban és régiókban figyelhetők meg, ahol a fiataloknak lehetőségük nyílik színvonalas szakmai gyakorlatok vagy tanulószerződéses gyakorlati képzések elvégzésére, és ahol a biztos gyakornoki és munkahelyi képzési programok elválaszthatatlan részét képezik a képzési és foglalkoztatási rendszernek. Fontos, hogy az oktatási intézmények együttműködjenek a vállalkozói szférával, mert csak így lehet biztosítani a gyakornoki program kölcsönös előnyeit;

Az ajánlás általános aspektusai

| 17. | egyetért a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének kiindulási alapjával, és megállapítja, hogy mind a munkahely jobb megismerését lehetővé tévő tanulási folyamat, mind a világos tanulási célok és a megfelelő kapcsolattartó kiválasztása fontos a szakmai gyakorlat szempontjából; |
| --- | --- |

17.

egyetért a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének kiindulási alapjával, és megállapítja, hogy mind a munkahely jobb megismerését lehetővé tévő tanulási folyamat, mind a világos tanulási célok és a megfelelő kapcsolattartó kiválasztása fontos a szakmai gyakorlat szempontjából;

| 18. | támogatja a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének felhívását arra, hogy a gyakornok által szerzett ismereteket, készségeket és kompetenciákat a szakmai gyakorlatot biztosító fél hivatalosan, a teljesített gyakorlatról szóló tanúsítvánnyal igazolja, ami feltétlenül szükséges, ha biztosítani kívánjuk, hogy formálisan elismerjék a szakmai gyakorlat mint olyan eszköz értékét, amely elősegíti a fiatalok integrációját és minőségi munkahelyhez jutását; |
| --- | --- |

18.

támogatja a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének felhívását arra, hogy a gyakornok által szerzett ismereteket, készségeket és kompetenciákat a szakmai gyakorlatot biztosító fél hivatalosan, a teljesített gyakorlatról szóló tanúsítvánnyal igazolja, ami feltétlenül szükséges, ha biztosítani kívánjuk, hogy formálisan elismerjék a szakmai gyakorlat mint olyan eszköz értékét, amely elősegíti a fiatalok integrációját és minőségi munkahelyhez jutását;

| 19. | sajnálja, hogy a tanácsi ajánlás nem vonatkozik azokra a gyakorlatokra, amelyek a felsőfokú tanulmányok, a formális oktatás vagy a szakképzés részét képezik; ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy egy külön javaslatban terjesszen elő minőségi keretet az említett szakmai gyakorlatokhoz; |
| --- | --- |

19.

sajnálja, hogy a tanácsi ajánlás nem vonatkozik azokra a gyakorlatokra, amelyek a felsőfokú tanulmányok, a formális oktatás vagy a szakképzés részét képezik; ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy egy külön javaslatban terjesszen elő minőségi keretet az említett szakmai gyakorlatokhoz;

| 20. | egyetért azzal, hogy a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerén belül a tagállami intézkedések támogatást kapjanak az uniós finanszírozási kereten (gyakornoki programok finanszírozása az Európai Szociális Alapból (ESZA), az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésből), a bevált gyakorlatok cseréjén és a nyomon követésen keresztül; ugyanakkor annak biztosítását szorgalmazza, hogy az uniós finanszírozás ne lépjen a magánfinanszírozás helyébe; |
| --- | --- |

20.

egyetért azzal, hogy a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerén belül a tagállami intézkedések támogatást kapjanak az uniós finanszírozási kereten (gyakornoki programok finanszírozása az Európai Szociális Alapból (ESZA), az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésből), a bevált gyakorlatok cseréjén és a nyomon követésen keresztül; ugyanakkor annak biztosítását szorgalmazza, hogy az uniós finanszírozás ne lépjen a magánfinanszírozás helyébe;

Munkafeltételek és átláthatóság

| 21. | a szakmai gyakorlatok minőségének biztosítása érdekében arra szólít fel, hogy a nyitott koordinációs módszert aktívabban alkalmazva ösztönözzék Európában a bevált eljárások megosztásáról szóló vitákat, és ezzel nyújtsanak segítséget a tagállamoknak abban, hogy minimumkövetelményeket határozzanak meg az ilyen eljárásokon alapuló szakmai gyakorlatokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

21.

a szakmai gyakorlatok minőségének biztosítása érdekében arra szólít fel, hogy a nyitott koordinációs módszert aktívabban alkalmazva ösztönözzék Európában a bevált eljárások megosztásáról szóló vitákat, és ezzel nyújtsanak segítséget a tagállamoknak abban, hogy minimumkövetelményeket határozzanak meg az ilyen eljárásokon alapuló szakmai gyakorlatokra vonatkozóan;

| 22. | üdvözli a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerében említett, a szabad gyakornoki helyek pályázati felhívásaira vonatkozó átláthatósági követelményeket, rámutat ugyanakkor arra, hogy az átláthatóság nagyon fontos ugyan, de önmagában nem elegendő a szakmai gyakorlatok minőségének biztosításához; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerében említett, a szabad gyakornoki helyek pályázati felhívásaira vonatkozó átláthatósági követelményeket, rámutat ugyanakkor arra, hogy az átláthatóság nagyon fontos ugyan, de önmagában nem elegendő a szakmai gyakorlatok minőségének biztosításához;

| 23. | ebben az összefüggésben sajnálja, hogy a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerében nem javasolják a gyakorlatot biztosító feleknek, hogy megfelelő társadalom- és betegségbiztosítást nyújtsanak, hanem csak azt kérik tőlük, hogy a gyakorlatokkal kapcsolatos kiírásokban utaljanak arra, hogy nyújtanak-e ilyen biztosítást; |
| --- | --- |

23.

ebben az összefüggésben sajnálja, hogy a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerében nem javasolják a gyakorlatot biztosító feleknek, hogy megfelelő társadalom- és betegségbiztosítást nyújtsanak, hanem csak azt kérik tőlük, hogy a gyakorlatokkal kapcsolatos kiírásokban utaljanak arra, hogy nyújtanak-e ilyen biztosítást;

| 24. | üdvözli azt a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerében képviselt álláspontot, hogy a szabad gyakornoki helyek kiírásakor utalni kell arra, hogy biztosítanak-e díjazást és/vagy ellentételezést, és üdvözli a tanácsi ajánlásban azt a rendelkezést, amely szerint a gyakornoki helyekre vonatkozó felhívásokban meg kell adni a kínált díjazás vagy ellentételezés mértékét, amennyiben biztosítanak díjazást és/vagy ellentételezést. Az RB szerint ugyanakkor arról is kell gondoskodni, hogy e tájékoztatási kötelezettség ne jelentsen bürokratikus terhet a gyakorlatot biztosító fél számára, és hogy az e területet érintő szabályozások ne akadályozzák, hanem segítsék a gyakornoki álláshelyek létrehozását a munkaerőpiac valamennyi ágazatában; |
| --- | --- |

24.

üdvözli azt a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerében képviselt álláspontot, hogy a szabad gyakornoki helyek kiírásakor utalni kell arra, hogy biztosítanak-e díjazást és/vagy ellentételezést, és üdvözli a tanácsi ajánlásban azt a rendelkezést, amely szerint a gyakornoki helyekre vonatkozó felhívásokban meg kell adni a kínált díjazás vagy ellentételezés mértékét, amennyiben biztosítanak díjazást és/vagy ellentételezést. Az RB szerint ugyanakkor arról is kell gondoskodni, hogy e tájékoztatási kötelezettség ne jelentsen bürokratikus terhet a gyakorlatot biztosító fél számára, és hogy az e területet érintő szabályozások ne akadályozzák, hanem segítsék a gyakornoki álláshelyek létrehozását a munkaerőpiac valamennyi ágazatában;

| 25. | rámutat arra, hogy a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere nem tér ki a nem vagy csak részben fizetett szakmai gyakorlatok kérdésére. Az Eurobarométer nemrégiben végzett felmérésének (4) eredményei azt mutatják, hogy a gyakornokok háromötöde semennyi, vagy olyan kevés pénzügyi ellentételezésben részesül, hogy az csak az esetek kevesebb mint felében elegendő az alapvető megélhetési költségek fedezésére. Ez annak veszélyét rejti magában, hogy azok, akik anyagilag nem engedhetik meg maguknak, nem férhetnek hozzá a szakmai gyakorlatokhoz, ami viszont a gyakorlatok számának és a gazdasági hasznuknak a csökkenéséhez, ezzel egyidejűleg pedig növekvő egyenlőtlenséghez vezet; |
| --- | --- |

25.

rámutat arra, hogy a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere nem tér ki a nem vagy csak részben fizetett szakmai gyakorlatok kérdésére. Az Eurobarométer nemrégiben végzett felmérésének (4) eredményei azt mutatják, hogy a gyakornokok háromötöde semennyi, vagy olyan kevés pénzügyi ellentételezésben részesül, hogy az csak az esetek kevesebb mint felében elegendő az alapvető megélhetési költségek fedezésére. Ez annak veszélyét rejti magában, hogy azok, akik anyagilag nem engedhetik meg maguknak, nem férhetnek hozzá a szakmai gyakorlatokhoz, ami viszont a gyakorlatok számának és a gazdasági hasznuknak a csökkenéséhez, ezzel egyidejűleg pedig növekvő egyenlőtlenséghez vezet;

| 26. | az a terv, hogy a szakmai gyakorlatok minőségét olyan feltételek megteremtésének kötelezővé tételével szavatolják, melyek mellett minden gyakornok megfelelő biztosításban és ellentételezésben, illetve díjazásban részesül, a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a vállalkozások számára túl nagy pénzügyi terhet jelenthet, és emiatt a gyakornoki helyek számának csökkenését vonhatja maga után. Mivel az Európára jellemző sokféleség miatt esetleg nem sikerül egy mindenki számára megfelelő modellt létrehozni, az RB üdvözli azokat az erőfeszítéseket, amelyek a gyakornoki helyeknek a különböző források kombinációja általi részleges vagy teljes finanszírozását szolgáló hatékonyabb rendszerek létrehozására irányulnak; |
| --- | --- |

26.

az a terv, hogy a szakmai gyakorlatok minőségét olyan feltételek megteremtésének kötelezővé tételével szavatolják, melyek mellett minden gyakornok megfelelő biztosításban és ellentételezésben, illetve díjazásban részesül, a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a vállalkozások számára túl nagy pénzügyi terhet jelenthet, és emiatt a gyakornoki helyek számának csökkenését vonhatja maga után. Mivel az Európára jellemző sokféleség miatt esetleg nem sikerül egy mindenki számára megfelelő modellt létrehozni, az RB üdvözli azokat az erőfeszítéseket, amelyek a gyakornoki helyeknek a különböző források kombinációja általi részleges vagy teljes finanszírozását szolgáló hatékonyabb rendszerek létrehozására irányulnak;

| 27. | megállapítja, hogy a tanácsi ajánlás nem határozza meg kellőképpen a gyakornokok kapcsolattartóinak szerepét, és ezért – bár tudja, hogy e kérdés szabályozása tulajdonképpen tagállami hatáskörébe tartozik – arra kéri a tagállamokat, valamint a gazdasági és szociális partnereket, hogy osszák meg egymással bevált módszereiket a kapcsolattartók szerepével, kötelességeikkel és illetékességi körükkel, valamint az egyéb idetartozó kérdésekkel kapcsolatban, hogy egyre pontosabb képet kaphassunk az uniós gyakorlatban leginkább bevált megoldásokról, és megvalósulhasson a többszintű kormányzás elve; |
| --- | --- |

27.

megállapítja, hogy a tanácsi ajánlás nem határozza meg kellőképpen a gyakornokok kapcsolattartóinak szerepét, és ezért – bár tudja, hogy e kérdés szabályozása tulajdonképpen tagállami hatáskörébe tartozik – arra kéri a tagállamokat, valamint a gazdasági és szociális partnereket, hogy osszák meg egymással bevált módszereiket a kapcsolattartók szerepével, kötelességeikkel és illetékességi körükkel, valamint az egyéb idetartozó kérdésekkel kapcsolatban, hogy egyre pontosabb képet kaphassunk az uniós gyakorlatban leginkább bevált megoldásokról, és megvalósulhasson a többszintű kormányzás elve;

Nemzetközi szakmai gyakorlatok

| 28. | üdvözli a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének pozitív befolyását, amely megkönnyíti az egyelőre túlságosan ritka nemzetközi szakmai gyakorlatok realizálását és javítja az információhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének pozitív befolyását, amely megkönnyíti az egyelőre túlságosan ritka nemzetközi szakmai gyakorlatok realizálását és javítja az információhoz való hozzáférést;

| 29. | javasolja, hogy – mivel az EUMSZ 153. cikke mint a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének jogalapja kimondja, hogy az Európai Unió támogatja és kiegészíti a tagállami fellépéseket – EU-szerte tegyünk erőfeszítéseket a gyakornokok mobilitásának jogi szabályozásáról szóló információk összegyűjtése és terjesztése érdekében, hiszen a fiatalok számára egyszerűbb lesz más országban végezni gyakorlatot, ha könnyen hozzáférnek olyan információkhoz, amelyekből kiderül, hogy mire számíthat a gyakornok; |
| --- | --- |

29.

javasolja, hogy – mivel az EUMSZ 153. cikke mint a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének jogalapja kimondja, hogy az Európai Unió támogatja és kiegészíti a tagállami fellépéseket – EU-szerte tegyünk erőfeszítéseket a gyakornokok mobilitásának jogi szabályozásáról szóló információk összegyűjtése és terjesztése érdekében, hiszen a fiatalok számára egyszerűbb lesz más országban végezni gyakorlatot, ha könnyen hozzáférnek olyan információkhoz, amelyekből kiderül, hogy mire számíthat a gyakornok;

| 30. | utal azonban arra, hogy az a már említett tény, hogy gyakran nincs ellentételezés, illetve ez nem elég magas, a rendelkezésre álló szállások hiányával együtt akadályt jelenthet a nemzetközi gyakorlatok előtt, mivel így egyes lehetséges gyakornokok a nehéz pénzügyi körülmények miatt gyakran nincsenek abban a helyzetben, hogy egy másik tagállamban részt vegyenek egy gyakorlaton; |
| --- | --- |

30.

utal azonban arra, hogy az a már említett tény, hogy gyakran nincs ellentételezés, illetve ez nem elég magas, a rendelkezésre álló szállások hiányával együtt akadályt jelenthet a nemzetközi gyakorlatok előtt, mivel így egyes lehetséges gyakornokok a nehéz pénzügyi körülmények miatt gyakran nincsenek abban a helyzetben, hogy egy másik tagállamban részt vegyenek egy gyakorlaton;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi gyakorlatok előnyösebb feltételeinek megteremtése többszörös pozitív hatással is járhat: például nőhet a gyakornokok esélye egy állásra és jobban beilleszkedhetnek a munkaerőpiacra; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi gyakorlatok előnyösebb feltételeinek megteremtése többszörös pozitív hatással is járhat: például nőhet a gyakornokok esélye egy állásra és jobban beilleszkedhetnek a munkaerőpiacra;

| 32. | üdvözli azt a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerében megjelenő felfogást, hogy az EURES-t ki lehetne terjeszteni a szakmai gyakorlatokra, ahogyan azt az Európai Tanács a 2012. júniusi következtetéseiben kérte; (5)
  üdvözli továbbá azt az ötletet, hogy a hálózatot használják fel a gyakorlatokkal kapcsolatos információk terjesztésére; |
| --- | --- |

32.

üdvözli azt a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerében megjelenő felfogást, hogy az EURES-t ki lehetne terjeszteni a szakmai gyakorlatokra, ahogyan azt az Európai Tanács a 2012. júniusi következtetéseiben kérte; (5)
  üdvözli továbbá azt az ötletet, hogy a hálózatot használják fel a gyakorlatokkal kapcsolatos információk terjesztésére;

| 33. | egyetért azzal, hogy az EURES-t a szabad gyakornoki helyekkel kapcsolatos információkhoz való hozzáférés szavatolására használják, és azt ajánlja, hogy az EURES-t visszajelzési eszközként is alkalmazzák, amely lehetővé teszi a gyakornokok számára, hogy értékeljék szakmai gyakorlataikkal kapcsolatos tapasztalataikat; |
| --- | --- |

33.

egyetért azzal, hogy az EURES-t a szabad gyakornoki helyekkel kapcsolatos információkhoz való hozzáférés szavatolására használják, és azt ajánlja, hogy az EURES-t visszajelzési eszközként is alkalmazzák, amely lehetővé teszi a gyakornokok számára, hogy értékeljék szakmai gyakorlataikkal kapcsolatos tapasztalataikat;

| 34. | rámutat arra, hogy a nemzetközi szakmai gyakorlatok száma a diákok körében – például az Erasmus programban megfigyelhető – magas mobilitási arányok ellenére is rendkívül alacsony. (6) Elszalasztott lehetőségről van tehát szó a fiatalok munkanélküliségének mobilitáson keresztül történő csökkentésére: a más országban végzett szakmai gyakorlatok ugyanis kulcsfontosságú tényezők lehetnének a fiatalok másik tagállamban történő munkavállalásának elősegítésében; üdvözli ezért az Erasmus+ program létrehozását, amely hozzájárulhatna a külföldi gyakorlatok számának növeléséhez; |
| --- | --- |

34.

rámutat arra, hogy a nemzetközi szakmai gyakorlatok száma a diákok körében – például az Erasmus programban megfigyelhető – magas mobilitási arányok ellenére is rendkívül alacsony. (6) Elszalasztott lehetőségről van tehát szó a fiatalok munkanélküliségének mobilitáson keresztül történő csökkentésére: a más országban végzett szakmai gyakorlatok ugyanis kulcsfontosságú tényezők lehetnének a fiatalok másik tagállamban történő munkavállalásának elősegítésében; üdvözli ezért az Erasmus+ program létrehozását, amely hozzájárulhatna a külföldi gyakorlatok számának növeléséhez;

| 35. | az a lehetőség, hogy különböző feltételek mellett szerezzenek tapasztalatokat, felbecsülhetetlen esélyt kínál a fiataloknak arra, hogy növeljék a lehetséges munkáltatók számát a különböző tagállamokban. Ezért érdemes megvizsgálni, hogy miként lehet biztosan hatékony támogatást nyújtani a más tagállamban végzett szakmai gyakorlathoz: megoldásokat kereshetünk például a gyakornok más országba költözésből fakadó kiadásainak csökkentésére, és megfelelő információkat is a rendelkezésére bocsáthatunk annak érdekében, hogy – a gyakorlat helyszínéül szolgáló országra jellemző megélhetési költségek figyelembevételével – ne kerüljön pénzügyi nehézségekbe, ahogy fontos lehet a tájékoztatás a fogadó országban érvényes közigazgatási rendelkezésekről is (mint pl. munka- és tartózkodási engedély, esetleg bejelentkezési igazolás stb.); |
| --- | --- |

35.

az a lehetőség, hogy különböző feltételek mellett szerezzenek tapasztalatokat, felbecsülhetetlen esélyt kínál a fiataloknak arra, hogy növeljék a lehetséges munkáltatók számát a különböző tagállamokban. Ezért érdemes megvizsgálni, hogy miként lehet biztosan hatékony támogatást nyújtani a más tagállamban végzett szakmai gyakorlathoz: megoldásokat kereshetünk például a gyakornok más országba költözésből fakadó kiadásainak csökkentésére, és megfelelő információkat is a rendelkezésére bocsáthatunk annak érdekében, hogy – a gyakorlat helyszínéül szolgáló országra jellemző megélhetési költségek figyelembevételével – ne kerüljön pénzügyi nehézségekbe, ahogy fontos lehet a tájékoztatás a fogadó országban érvényes közigazgatási rendelkezésekről is (mint pl. munka- és tartózkodási engedély, esetleg bejelentkezési igazolás stb.);

A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének végrehajtása

| 36. | rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat be kell vonni az új kezdeményezések átfogó kidolgozásába és végrehajtásába, rendelkezésükre bocsátva a végrehajtáshoz szükséges finanszírozást, mivel ők képesek a legjobban felmérni a különböző helyi szintű feltételeket és igényeket; |
| --- | --- |

36.

rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat be kell vonni az új kezdeményezések átfogó kidolgozásába és végrehajtásába, rendelkezésükre bocsátva a végrehajtáshoz szükséges finanszírozást, mivel ők képesek a legjobban felmérni a különböző helyi szintű feltételeket és igényeket;

| 37. | sajnálja, hogy a tanácsi ajánlás nem javasol átfogóbb konzultációt a helyi és regionális önkormányzatokkal és vállalkozásokkal az oktatási programok kidolgozása és finomhangolása során a célból, hogy figyelembe vegyék a munkaerő-piaci igényeket és olyan szakmákban képezzenek szakembereket, amelyekre nagy a kereslet; |
| --- | --- |

37.

sajnálja, hogy a tanácsi ajánlás nem javasol átfogóbb konzultációt a helyi és regionális önkormányzatokkal és vállalkozásokkal az oktatási programok kidolgozása és finomhangolása során a célból, hogy figyelembe vegyék a munkaerő-piaci igényeket és olyan szakmákban képezzenek szakembereket, amelyekre nagy a kereslet;

| 38. | utal arra is, hogy gyakran jórészt a helyi és regionális önkormányzatok felelősek az intézkedések végrehajtásáért a foglalkozatás, illetve az általános és szakképzés területén, és hogy a területi aspektus igen fontos ezekben a szakpolitikákban; |
| --- | --- |

38.

utal arra is, hogy gyakran jórészt a helyi és regionális önkormányzatok felelősek az intézkedések végrehajtásáért a foglalkozatás, illetve az általános és szakképzés területén, és hogy a területi aspektus igen fontos ezekben a szakpolitikákban;

| 39. | üdvözli, hogy ösztönözni kívánják „a foglalkoztatási szolgálatok, az oktatási intézmények és a képzésszolgáltatók aktív részvételét a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének megvalósításában”, és hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepét mindhárom területen; |
| --- | --- |

39.

üdvözli, hogy ösztönözni kívánják „a foglalkoztatási szolgálatok, az oktatási intézmények és a képzésszolgáltatók aktív részvételét a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének megvalósításában”, és hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepét mindhárom területen;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat – munkaadói szerepkörükben – be kell vonni a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének sikeres végrehajtásába, és sajnálja, hogy az Európai Bizottság ajánlása nem tartalmaz konkrét utalást az önkormányzatok hatásköreire és tapasztalataira. Fontosnak tartja egy olyan jogi keret létrehozását, amely a közintézmények számára lehetővé teszi gyakornokok fogadását, ahogy lényegesnek tartja a közigazgatási szerveknél gyűjtött legjobb gyakorlati megoldások terjesztését is; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat – munkaadói szerepkörükben – be kell vonni a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének sikeres végrehajtásába, és sajnálja, hogy az Európai Bizottság ajánlása nem tartalmaz konkrét utalást az önkormányzatok hatásköreire és tapasztalataira. Fontosnak tartja egy olyan jogi keret létrehozását, amely a közintézmények számára lehetővé teszi gyakornokok fogadását, ahogy lényegesnek tartja a közigazgatási szerveknél gyűjtött legjobb gyakorlati megoldások terjesztését is;

| 41. | kéri, hogy az Európai Bizottság hozzon további intézkedéseket az információk gyűjtése és terjesztése érdekében, valamint a tagállamok arra való ösztönzése céljából, hogy jogszabályaikat megfelelően egészítsék ki annak biztosításához, hogy a szakmai gyakorlatok feltételei még jobban megfeleljenek valamennyi érintett fél elvárásainak; |
| --- | --- |

41.

kéri, hogy az Európai Bizottság hozzon további intézkedéseket az információk gyűjtése és terjesztése érdekében, valamint a tagállamok arra való ösztönzése céljából, hogy jogszabályaikat megfelelően egészítsék ki annak biztosításához, hogy a szakmai gyakorlatok feltételei még jobban megfeleljenek valamennyi érintett fél elvárásainak;

| 42. | utal arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak mint fontos munkáltatóknak és szakmai gyakorlatot biztosító feleknek jó példával kell elöl járniuk a színvonalas szakmai gyakorlatokkal kapcsolatos szabályozások végrehajtásában; arra kéri ezért a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy ajánljanak fel minél több színvonalas szakmai gyakornoki helyet; |
| --- | --- |

42.

utal arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak mint fontos munkáltatóknak és szakmai gyakorlatot biztosító feleknek jó példával kell elöl járniuk a színvonalas szakmai gyakorlatokkal kapcsolatos szabályozások végrehajtásában; arra kéri ezért a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy ajánljanak fel minél több színvonalas szakmai gyakornoki helyet;

| 43. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az aktív civil társadalom érdekelt feleit, főként a fiatalokat és az ifjúsági szervezeteket – többek között a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetsége, azaz az Európai Bizottság által 2013 júliusában létrehozott együttműködési platform révén – be lehessen vonni a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének végrehajtási szakaszába; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az aktív civil társadalom érdekelt feleit, főként a fiatalokat és az ifjúsági szervezeteket – többek között a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetsége, azaz az Európai Bizottság által 2013 júliusában létrehozott együttműködési platform révén – be lehessen vonni a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének végrehajtási szakaszába;

| 44. | hangsúlyozza továbbá, hogy a magángazdaság és főként a kkv-k mennyire fontosak a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének sikeres végrehajtása szempontjából; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza továbbá, hogy a magángazdaság és főként a kkv-k mennyire fontosak a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének sikeres végrehajtása szempontjából;

| 45. | arra kéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy a legjobb diákok támogatását célzó programok létrehozásakor szorosabban dolgozzanak együtt a helyi képzési intézményekkel és munkáltatókkal, emellett pedig hozzanak létre ösztöndíjakat és biztosítsanak fizetett szakmai gyakorlatokat a legkiemelkedőbb teljesítményt nyújtó diákoknak; ezenkívül felhívja a figyelmet az egyes tagállamok gyakorlatában e téren kialakított és bevált eljárások EU-szerte való megosztásának jelentőségére; |
| --- | --- |

45.

arra kéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy a legjobb diákok támogatását célzó programok létrehozásakor szorosabban dolgozzanak együtt a helyi képzési intézményekkel és munkáltatókkal, emellett pedig hozzanak létre ösztöndíjakat és biztosítsanak fizetett szakmai gyakorlatokat a legkiemelkedőbb teljesítményt nyújtó diákoknak; ezenkívül felhívja a figyelmet az egyes tagállamok gyakorlatában e téren kialakított és bevált eljárások EU-szerte való megosztásának jelentőségére;

Záró rendelkezések

| 46. | üdvözli az Európai Bizottság ajánlásait az érdekelt felekkel a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének gyors végrehajtása érdekében folytatandó szoros együttműködés támogatásával kapcsolatban, valamint ismételten utal a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepére ezen a területen; |
| --- | --- |

46.

üdvözli az Európai Bizottság ajánlásait az érdekelt felekkel a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének gyors végrehajtása érdekében folytatandó szoros együttműködés támogatásával kapcsolatban, valamint ismételten utal a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepére ezen a területen;

| 47. | arra kéri a tagállamokat, hogy kövessék az Európai Bizottság ajánlását, és a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének gyakorlati átültetésekor teszteljék és növeljék annak hatékonyságát a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos nemzeti politikák célkitűzéseinek elérése tekintetében. |
| --- | --- |

47.

arra kéri a tagállamokat, hogy kövessék az Európai Bizottság ajánlását, és a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének gyakorlati átültetésekor teszteljék és növeljék annak hatékonyságát a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos nemzeti politikák célkitűzéseinek elérése tekintetében.

II.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

(1) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A fiatalokat különösen nagymértékben sújtotta a válság. Az elmúlt néhány évben a fiatalok munkanélküliségi aránya számos tagállamban történelmi csúcsokat ért el, rövid távon pedig a csökkenés legkisebb jele sem látható. A fiatalok foglalkoztathatóságának és termelékenységének támogatása kulcsfontosságú a munkaerőpiacon való elhelyezéskedésükben. | A fiatalokat különösen nagymértékben sújtotta a válság. Az elmúlt néhány évben a fiatalok munkanélküliségi aránya számos tagállamban történelmi csúcsokat ért el, rövid távon pedig a csökkenés legkisebb jele sem látható. A munkanélküliségi rátát illetően a régiók közötti jelentős különbségek aláássák az Európai Unió társadalmi és területi kohéziós célkitűzéseit. A fiatalok foglalkoztathatóságának és termelékenységének támogatása kulcsfontosságú a munkaerőpiacon való elhelyezéskedésükben. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A fiatalokat különösen nagymértékben sújtotta a válság. Az elmúlt néhány évben a fiatalok munkanélküliségi aránya számos tagállamban történelmi csúcsokat ért el, rövid távon pedig a csökkenés legkisebb jele sem látható. A fiatalok foglalkoztathatóságának és termelékenységének támogatása kulcsfontosságú a munkaerőpiacon való elhelyezéskedésükben.

A fiatalokat különösen nagymértékben sújtotta a válság. Az elmúlt néhány évben a fiatalok munkanélküliségi aránya számos tagállamban történelmi csúcsokat ért el, rövid távon pedig a csökkenés legkisebb jele sem látható. A munkanélküliségi rátát illetően a régiók közötti jelentős különbségek aláássák az Európai Unió társadalmi és területi kohéziós célkitűzéseit. A fiatalok foglalkoztathatóságának és termelékenységének támogatása kulcsfontosságú a munkaerőpiacon való elhelyezéskedésükben.

2. módosítás

(16) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A fiatalok számára szakmai gyakorlatokat kínáló és támogató tagállami programok pénzügyi támogatására az európai alapok szolgálhatnak. Ezenkívül az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés a szakmai gyakorlatokat az ifjúsági garancia keretén belül fogja támogatni, amely azokat a fiatalokat célozza meg, akik az Unió ifjúsági munkanélküliség által leginkább sújtott régióiból származnak, társfinanszírozása pedig az Európai Szociális Alapon (ESZA) keresztül történik a 2014–2020 közötti időszakban. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés mellett az ESZA is felhasználható a tagállamok által kínált szakmai gyakorlatok számának növelésében és minőségének javításában. Ez magában foglalja a a szakmai gyakorlatok költségeihez való lehetséges hozzájárulást, beleértve –bizonyos feltételek mellett – a díjazás egy részét. Emellett azon egyéb képzések – például nyelvtanfolyamok – költségei is támogathatók, amelyeken a fiatalok a szakmai gyakorlaton kívül vesznek részt. | A fiatalok számára szakmai gyakorlatokat kínáló és támogató tagállami programok pénzügyi támogatására az európai alapok szolgálhatnak. Ezenkívül az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés a szakmai gyakorlatokat az ifjúsági garancia keretén belül fogja támogatni, amely azokat a fiatalokat célozza meg, akik az Unió ifjúsági munkanélküliség által leginkább sújtott régióiból származnak, társfinanszírozása pedig az Európai Szociális Alapon (ESZA) keresztül történik a 2014–2020 közötti időszakban. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés mellett az ESZA is felhasználható a tagállamok által kínált szakmai gyakorlatok számának növelésében és minőségének javításában. Ez magában foglalja a szakmai gyakorlatok költségeihez való lehetséges hozzájárulást, beleértve – bizonyos feltételek mellett – a díjazás egy részét, amennyiben megfelelő óvintézkedéseket tesznek annak érdekében, hogy ez a közfinanszírozás ne lépjen a magánfinanszírozás helyébe. Emellett azon egyéb képzések – például nyelvtanfolyamok – költségei is támogathatók, amelyeken a fiatalok a szakmai gyakorlaton kívül vesznek részt. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A fiatalok számára szakmai gyakorlatokat kínáló és támogató tagállami programok pénzügyi támogatására az európai alapok szolgálhatnak. Ezenkívül az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés a szakmai gyakorlatokat az ifjúsági garancia keretén belül fogja támogatni, amely azokat a fiatalokat célozza meg, akik az Unió ifjúsági munkanélküliség által leginkább sújtott régióiból származnak, társfinanszírozása pedig az Európai Szociális Alapon (ESZA) keresztül történik a 2014–2020 közötti időszakban. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés mellett az ESZA is felhasználható a tagállamok által kínált szakmai gyakorlatok számának növelésében és minőségének javításában. Ez magában foglalja a a szakmai gyakorlatok költségeihez való lehetséges hozzájárulást, beleértve –bizonyos feltételek mellett – a díjazás egy részét. Emellett azon egyéb képzések – például nyelvtanfolyamok – költségei is támogathatók, amelyeken a fiatalok a szakmai gyakorlaton kívül vesznek részt.

A fiatalok számára szakmai gyakorlatokat kínáló és támogató tagállami programok pénzügyi támogatására az európai alapok szolgálhatnak. Ezenkívül az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés a szakmai gyakorlatokat az ifjúsági garancia keretén belül fogja támogatni, amely azokat a fiatalokat célozza meg, akik az Unió ifjúsági munkanélküliség által leginkább sújtott régióiból származnak, társfinanszírozása pedig az Európai Szociális Alapon (ESZA) keresztül történik a 2014–2020 közötti időszakban. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés mellett az ESZA is felhasználható a tagállamok által kínált szakmai gyakorlatok számának növelésében és minőségének javításában. Ez magában foglalja a szakmai gyakorlatok költségeihez való lehetséges hozzájárulást, beleértve – bizonyos feltételek mellett – a díjazás egy részét, amennyiben megfelelő óvintézkedéseket tesznek annak érdekében, hogy ez a közfinanszírozás ne lépjen a magánfinanszírozás helyébe. Emellett azon egyéb képzések – például nyelvtanfolyamok – költségei is támogathatók, amelyeken a fiatalok a szakmai gyakorlaton kívül vesznek részt.

3. módosítás

(29) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A formális tanulmányok vagy szakképzés tantervében szereplő munkahelyi tapasztalatszerzés nem tartozik az ajánlás hatálya alá. Az ajánlás nem terjed ki azon szakmai gyakorlatokra, amelyek tartalmát nemzeti jog szabályozza, és amelyek teljesítése az egyetemi diploma megszerzésének vagy egy adott foglalkozás (például orvostudomány, építészet terén stb.) betöltésének a feltétele, | A formális tanulmányok vagy szakképzés tantervében szereplő munkahelyi tapasztalatszerzés nem tartozik az ajánlás hatálya alá. Az ajánlás nem terjed ki azon szakmai gyakorlatokra, amelyek tartalmát nemzeti jog szabályozza, és amelyek teljesítése az egyetemi diploma megszerzésének vagy egy adott foglalkozás (például orvostudomány, építészet terén stb.) betöltésének a feltétele. A szakmai gyakorlatoknak e második típusával az Európai Bizottság külön javaslatban foglalkozik majd, |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A formális tanulmányok vagy szakképzés tantervében szereplő munkahelyi tapasztalatszerzés nem tartozik az ajánlás hatálya alá. Az ajánlás nem terjed ki azon szakmai gyakorlatokra, amelyek tartalmát nemzeti jog szabályozza, és amelyek teljesítése az egyetemi diploma megszerzésének vagy egy adott foglalkozás (például orvostudomány, építészet terén stb.) betöltésének a feltétele,

A formális tanulmányok vagy szakképzés tantervében szereplő munkahelyi tapasztalatszerzés nem tartozik az ajánlás hatálya alá. Az ajánlás nem terjed ki azon szakmai gyakorlatokra, amelyek tartalmát nemzeti jog szabályozza, és amelyek teljesítése az egyetemi diploma megszerzésének vagy egy adott foglalkozás (például orvostudomány, építészet terén stb.) betöltésének a feltétele. A szakmai gyakorlatoknak e második típusával az Európai Bizottság külön javaslatban foglalkozik majd,

4. módosítás

(5) ajánlás

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ösztönözzék a gyakorlatot biztosító felet, hogy a gyakornokok számára felügyelőt jelöljön ki, aki segítséget nyújt a gyakornok számára a kijelölt feladat elvégzése során, és nyomon követi a gyakornoki munka előrehaladását; | Ösztönözzék
  Határozzák meg, hogy
  a gyakorlatot biztosító felet, hogy
  félnek a gyakornokok számára felügyelőt jelöljön ki
  kell kijelölnie, aki segítséget nyújt a gyakornok számára a kijelölt feladat elvégzése során, és nyomon követi a gyakornoki munka előrehaladását; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Ösztönözzék a gyakorlatot biztosító felet, hogy a gyakornokok számára felügyelőt jelöljön ki, aki segítséget nyújt a gyakornok számára a kijelölt feladat elvégzése során, és nyomon követi a gyakornoki munka előrehaladását;

Ösztönözzék
  Határozzák meg, hogy
  a gyakorlatot biztosító felet, hogy
  félnek a gyakornokok számára felügyelőt jelöljön ki
  kell kijelölnie, aki segítséget nyújt a gyakornok számára a kijelölt feladat elvégzése során, és nyomon követi a gyakornoki munka előrehaladását;

5. módosítás

(13) ajánlás

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A szakmai gyakorlatok megfelelő elismerése







  (13) | Ösztönözzék a gyakorlatot biztosító felet, hogy tanúsítvánnyal vagy ajánlólevéllel igazolja a szakmai gyakorlat során elsajátított tudást, készségeket és kompetenciákat; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A szakmai gyakorlatok megfelelő elismerése

(13)

Ösztönözzék a gyakorlatot biztosító felet, hogy tanúsítvánnyal vagy ajánlólevéllel igazolja a szakmai gyakorlat során elsajátított tudást, készségeket és kompetenciákat;

A szakmai gyakorlatok megfelelő elismerése

| (13) | Ösztönözzék
  Kötelezzék arra
  a gyakorlatot biztosító felet, hogy tanúsítvánnyal vagy ajánlólevéllel igazolja a szakmai gyakorlat során elsajátított tudást, készségeket és kompetenciákat; |
| --- | --- |

(13)

Ösztönözzék
  Kötelezzék arra
  a gyakorlatot biztosító felet, hogy tanúsítvánnyal vagy ajánlólevéllel igazolja a szakmai gyakorlat során elsajátított tudást, készségeket és kompetenciákat;

6. módosítás

(25) ajánlás

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az ajánlás támogatása érdekében együttműködjön a tagállamokkal, a szociális partnerekkel, a foglalkoztatási szolgálatokkal, valamint az ifjúsági és gyakornoki programokat kínáló szervezetekkel; | Az ajánlás támogatása érdekében együttműködjön a tagállamokkal, a szociális partnerekkel, a foglalkoztatási szolgálatokkal, valamint az ifjúsági és gyakornoki programokat kínáló szervezetekkel, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az ajánlás támogatása érdekében együttműködjön a tagállamokkal, a szociális partnerekkel, a foglalkoztatási szolgálatokkal, valamint az ifjúsági és gyakornoki programokat kínáló szervezetekkel;

Az ajánlás támogatása érdekében együttműködjön a tagállamokkal, a szociális partnerekkel, a foglalkoztatási szolgálatokkal, valamint az ifjúsági és gyakornoki programokat kínáló szervezetekkel, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal;

7. módosítás

(26) ajánlás

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Többek között a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjén keresztül bátorítsa és ösztönözze a tagállamokat, hogy a szakmai gyakorlatok számának növelése és minőségének javítása érdekében a következő, 2014–2020-as programozási időszakban vegyék igénybe az Európai Szociális Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot vagy más európai alapokat; | Többek között a bevált gyakorlatok tagállamok
  egymás közötti cseréjén keresztül bátorítsa és ösztönözze a tagállamokat és a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy a szakmai gyakorlatok számának növelése és minőségének javítása érdekében a következő, 2014–2020-as programozási időszakban vegyék igénybe az Európai Szociális Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot vagy más európai alapokat; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Többek között a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjén keresztül bátorítsa és ösztönözze a tagállamokat, hogy a szakmai gyakorlatok számának növelése és minőségének javítása érdekében a következő, 2014–2020-as programozási időszakban vegyék igénybe az Európai Szociális Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot vagy más európai alapokat;

Többek között a bevált gyakorlatok tagállamok
  egymás közötti cseréjén keresztül bátorítsa és ösztönözze a tagállamokat és a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy a szakmai gyakorlatok számának növelése és minőségének javítása érdekében a következő, 2014–2020-as programozási időszakban vegyék igénybe az Európai Szociális Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot vagy más európai alapokat;

8. módosítás

Új ajánlás a (28) ajánlás után

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | A későbbiekben minőségi keretrendszert javasol azokra a szakmai gyakorlatokra vonatkozóan, amelyek a felsőfokú tanulmányok, a formális oktatás vagy a szakképzés részét képezik; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A későbbiekben minőségi keretrendszert javasol azokra a szakmai gyakorlatokra vonatkozóan, amelyek a felsőfokú tanulmányok, a formális oktatás vagy a szakképzés részét képezik;

Kelt Brüsszelben, 2014. április 3-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2012) 729 final, 2012.12.5.

1

(2)  A Tanács ajánlása az ifjúsági garancia létrehozásáról, 2013/C 120/01, 2013. április 22.

2

(3)  Employment and Social Developments in Europe 2012.

3

(4)  Eurobarométer: „The experience of a Traineeship in the EU” [Szakmai gyakorlattal kapcsolatos tapasztalatok az EU-ban], 2013.

4

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf.

5

(6)  A 2013. évi Eurobarométer felmérés megállapította, hogy a szakmai gyakorlatok mindössze 9%-át végezték külföldön.

6

---

| 7.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 174/43 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 174/43

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Irányelvjavaslat a könnyű műanyag hordtasakokról

2014/C 174/08

| Előadó | Linda GILLHAM Runnymede kerületi önkormányzat tagja (UK/EA) |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg | Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelvnek a könnyű műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentése érdekében történő módosításáról
  COM(2013) 761 final – 2013/0371 (COD) |

Előadó

Linda GILLHAM Runnymede kerületi önkormányzat tagja (UK/EA)

Referenciaszöveg

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelvnek a könnyű műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentése érdekében történő módosításáról

COM(2013) 761 final – 2013/0371 (COD)

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | elismeri, hogy azok a tulajdonságok, amelyek kereskedelmileg sikeressé tették a műanyag hordtasakokat – vagyis a kis súly, a teherbírás és a lebomlással szembeni ellenállás –, hozzájárultak túlzott elterjedésükhöz is. A becslések szerint 2010-ben minden uniós polgár 198 műanyag hordtasakot használt, amelyeknek körülbelül 90%-a volt könnyű tasak; ezeket ritkábban használják újra, mint a vastagabb tasakokat, és gyakrabban dobják el őket; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy azok a tulajdonságok, amelyek kereskedelmileg sikeressé tették a műanyag hordtasakokat – vagyis a kis súly, a teherbírás és a lebomlással szembeni ellenállás –, hozzájárultak túlzott elterjedésükhöz is. A becslések szerint 2010-ben minden uniós polgár 198 műanyag hordtasakot használt, amelyeknek körülbelül 90%-a volt könnyű tasak; ezeket ritkábban használják újra, mint a vastagabb tasakokat, és gyakrabban dobják el őket;

| 2. | megjegyzi, hogy az 50 mikronnál vékonyabb műanyag hordtasakok kereskedelmi szempontból előnyös tulajdonságai (a kis súly, a teherbírás és a lebomlással szembeni ellenállás) vezettek és napjainkban is vezetnek ezek egyáltalán nem, vagy kis arányban történő újrahasznosításához, valamint a világméretű vízi és szárazföldi hulladékszennyezés kialakulásához; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy az 50 mikronnál vékonyabb műanyag hordtasakok kereskedelmi szempontból előnyös tulajdonságai (a kis súly, a teherbírás és a lebomlással szembeni ellenállás) vezettek és napjainkban is vezetnek ezek egyáltalán nem, vagy kis arányban történő újrahasznosításához, valamint a világméretű vízi és szárazföldi hulladékszennyezés kialakulásához;

| 3. | megjegyzi, hogy a vízi ökoszisztémákba bekerülő, műanyag tasakokból álló hulladék nemcsak a tengeri partvonallal, hanem a nagy tavakkal rendelkező országokat is érinti, mivel a szárazföldi hulladék jelentős részét a folyók viszik tovább. Miután eldobták őket, a műanyag hordtasakok – általában apró részekre hullva – több száz évig is megmaradhatnak, így az évek múlásával összességében egyre nagyobb számban halmozódnak fel eldobott műanyag tasakok, ami pedig elismerten komoly globális kihívást jelent; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a vízi ökoszisztémákba bekerülő, műanyag tasakokból álló hulladék nemcsak a tengeri partvonallal, hanem a nagy tavakkal rendelkező országokat is érinti, mivel a szárazföldi hulladék jelentős részét a folyók viszik tovább. Miután eldobták őket, a műanyag hordtasakok – általában apró részekre hullva – több száz évig is megmaradhatnak, így az évek múlásával összességében egyre nagyobb számban halmozódnak fel eldobott műanyag tasakok, ami pedig elismerten komoly globális kihívást jelent;

| 4. | megjegyzi, hogy a műanyag hordtasakok a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló irányelv (94/62/EK irányelv) értelmében csomagolásnak minősülnek. Műanyag hordtasakok csak akkor forgalmazhatók, ha megfelelnek a csomagolásminimalizálásra, a veszélyes anyagok korlátozására, valamint az újrahasználatra és hasznosításra – például az újrafeldolgozásra, az energetikai hasznosításra, a komposztálásra és a biológiai lebomlásra – vonatkozó alapvető követelményeknek. Nincs azonban olyan uniós szabályozás vagy szakpolitika, amely kifejezetten a műanyag hordtasakokat célozná meg; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a műanyag hordtasakok a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló irányelv (94/62/EK irányelv) értelmében csomagolásnak minősülnek. Műanyag hordtasakok csak akkor forgalmazhatók, ha megfelelnek a csomagolásminimalizálásra, a veszélyes anyagok korlátozására, valamint az újrahasználatra és hasznosításra – például az újrafeldolgozásra, az energetikai hasznosításra, a komposztálásra és a biológiai lebomlásra – vonatkozó alapvető követelményeknek. Nincs azonban olyan uniós szabályozás vagy szakpolitika, amely kifejezetten a műanyag hordtasakokat célozná meg;

| 5. | elismeri, hogy a tagállamok különböző intézkedéseket hoztak a műanyag hordtasakok használatának csökkentése érdekében, a pénzügyi intézkedésekkel kapcsolatos önkéntes megállapodásoktól (Belgium, Írország, Dánia) a biológiailag nem lebomló hordtasakok teljes betiltásáig (Olaszország). Egyes tagállamok már jelentős eredményeket értek el a műanyag hordtasakok használatának csökkentése terén, Dániában és Finnországban évi 4 az egy főre jutó műanyag hordtasakok száma, míg Lengyelországban, Portugáliában és Szlovákiában 466; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy a tagállamok különböző intézkedéseket hoztak a műanyag hordtasakok használatának csökkentése érdekében, a pénzügyi intézkedésekkel kapcsolatos önkéntes megállapodásoktól (Belgium, Írország, Dánia) a biológiailag nem lebomló hordtasakok teljes betiltásáig (Olaszország). Egyes tagállamok már jelentős eredményeket értek el a műanyag hordtasakok használatának csökkentése terén, Dániában és Finnországban évi 4 az egy főre jutó műanyag hordtasakok száma, míg Lengyelországban, Portugáliában és Szlovákiában 466;

| 6. | elismeréssel illeti azokat a tagállamokat, amelyek csökkentették a könnyű műanyag hordtasakok egy főre eső éves felhasználását. Egyértelműnek tartja, hogy van mit tanulni a számos tagállamban meghozott sikeres intézkedésekből, és világszerte arra biztatja a nemzeti, regionális és helyi kormányzatokat, hogy fordítsanak figyelmet ezekre az intézkedésekre; |
| --- | --- |

6.

elismeréssel illeti azokat a tagállamokat, amelyek csökkentették a könnyű műanyag hordtasakok egy főre eső éves felhasználását. Egyértelműnek tartja, hogy van mit tanulni a számos tagállamban meghozott sikeres intézkedésekből, és világszerte arra biztatja a nemzeti, regionális és helyi kormányzatokat, hogy fordítsanak figyelmet ezekre az intézkedésekre;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a 2020-as célok teljesítéséhez az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemtervében előirányzottak szerint valamennyi műanyaghulladékot erőforrásként kell kezelni; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a 2020-as célok teljesítéséhez az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemtervében előirányzottak szerint valamennyi műanyaghulladékot erőforrásként kell kezelni;

A javasolt irányelv célkitűzései

| 8. | nemrégiben kidolgozott RB-vélemények (1) fényében úgy véli, hogy az Európai Bizottság javaslata nem eléggé ambiciózus a könnyű műanyag hordtasakok használatának megelőzését illetően, és arra kéri az Európai Parlamentet és a Bizottságot, hogy vegyék fontolóra a következőket:






  — | a meghatározás/alkalmazási kör módosítása oly módon, hogy az a gazdasági eszközök alkalmazása során a papírból vagy keményítőből készült egyszer használatos tasakokra és a többször felhasználható hordtasakokra is kiterjedjen, |
| --- | --- | --- |

8.

nemrégiben kidolgozott RB-vélemények (1) fényében úgy véli, hogy az Európai Bizottság javaslata nem eléggé ambiciózus a könnyű műanyag hordtasakok használatának megelőzését illetően, és arra kéri az Európai Parlamentet és a Bizottságot, hogy vegyék fontolóra a következőket:

—

a meghatározás/alkalmazási kör módosítása oly módon, hogy az a gazdasági eszközök alkalmazása során a papírból vagy keményítőből készült egyszer használatos tasakokra és a többször felhasználható hordtasakokra is kiterjedjen,

| — | egy kötelező uniós szintű csökkentési/megelőzési célérték az önkéntesen vállalt tagállami csökkentési célok helyett, valamint emellett az Európai Bizottság megbízása azzal, hogy vizsgálja meg az ingyenes könnyű hordtasakok 2020-ig történő európai szintű betiltásának lehetőségét, |
| --- | --- |

—

egy kötelező uniós szintű csökkentési/megelőzési célérték az önkéntesen vállalt tagállami csökkentési célok helyett, valamint emellett az Európai Bizottság megbízása azzal, hogy vizsgálja meg az ingyenes könnyű hordtasakok 2020-ig történő európai szintű betiltásának lehetőségét,

| — | a tagállamok kötelezése arra, hogy gazdasági eszközöket is alkalmazzanak az önkéntes megközelítés mellett; |
| --- | --- |

—

a tagállamok kötelezése arra, hogy gazdasági eszközöket is alkalmazzanak az önkéntes megközelítés mellett;

| 9. | úgy véli, hogy ezen intézkedések kombinációja, beleértve azt a javasolt lehetőséget is, hogy a tagállamok piaci korlátozásokat alkalmazhatnak a 18. cikk alóli kivétel révén, hatékonyabb megközelítést jelent. Ezek az intézkedések kölcsönösen támogatnák egymást, a gazdasági intézkedések végrehajtásának legmegfelelőbb szintje a nemzeti vagy regionális szint lenne, de egy ambiciózus uniós szintű célkitűzés is fontos lenne a végrehajtás támogatásához és a figyelemfelkeltéshez; (2) |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy ezen intézkedések kombinációja, beleértve azt a javasolt lehetőséget is, hogy a tagállamok piaci korlátozásokat alkalmazhatnak a 18. cikk alóli kivétel révén, hatékonyabb megközelítést jelent. Ezek az intézkedések kölcsönösen támogatnák egymást, a gazdasági intézkedések végrehajtásának legmegfelelőbb szintje a nemzeti vagy regionális szint lenne, de egy ambiciózus uniós szintű célkitűzés is fontos lenne a végrehajtás támogatásához és a figyelemfelkeltéshez; (2)

Fogalommeghatározások/alkalmazási kör

| 10. | egyetért azzal, hogy a javasolt definíció az 50 mikronnál kisebb falvastagságon alapul, amely megfelelő paraméter ahhoz, hogy visszatartsa a könnyű műanyag hordtasakok használatát, de ugyanakkor ne legyen káros hatással a többször felhasználható, tartós műanyag bevásárlótáskákra. Az 50 mikronnál vékonyabb műanyag hordtasakokat – amelyek a becslések szerint az Unióban felhasznált összes műanyag hordtasak 90%-át teszik ki – ritkábban használják újra, és valószínűbb, hogy eldobják őket; (3) |
| --- | --- |

10.

egyetért azzal, hogy a javasolt definíció az 50 mikronnál kisebb falvastagságon alapul, amely megfelelő paraméter ahhoz, hogy visszatartsa a könnyű műanyag hordtasakok használatát, de ugyanakkor ne legyen káros hatással a többször felhasználható, tartós műanyag bevásárlótáskákra. Az 50 mikronnál vékonyabb műanyag hordtasakokat – amelyek a becslések szerint az Unióban felhasznált összes műanyag hordtasak 90%-át teszik ki – ritkábban használják újra, és valószínűbb, hogy eldobják őket; (3)

| 11. | hangsúlyozza, hogy a javasolt irányelvben szereplő meghatározás/alkalmazási kör igen fontos az olyan nem kívánt következmények elkerülését tekintve, mint például más anyagok, vastagabb, de szintén egyszer használatos műanyag tasakok vagy hasonló funkciójú egyéb műanyag tasakok használatára való áttérés, amely esetleg nem jár a kívánt környezeti eredményekkel és növelheti a csomagolás tömegét; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a javasolt irányelvben szereplő meghatározás/alkalmazási kör igen fontos az olyan nem kívánt következmények elkerülését tekintve, mint például más anyagok, vastagabb, de szintén egyszer használatos műanyag tasakok vagy hasonló funkciójú egyéb műanyag tasakok használatára való áttérés, amely esetleg nem jár a kívánt környezeti eredményekkel és növelheti a csomagolás tömegét;

| 12. | támogatja a többször használatos hordtasakok kizárását a csökkentési célokból és az esetleges tilalmakból, úgy véli azonban, hogy gazdasági eszközöket kell alkalmazni a többször használatos hordtasakok esetében is, és kéri, hogy ennek érdekében ezeket is foglalja magába az irányelv fogalommeghatározása/alkalmazási köre; |
| --- | --- |

12.

támogatja a többször használatos hordtasakok kizárását a csökkentési célokból és az esetleges tilalmakból, úgy véli azonban, hogy gazdasági eszközöket kell alkalmazni a többször használatos hordtasakok esetében is, és kéri, hogy ennek érdekében ezeket is foglalja magába az irányelv fogalommeghatározása/alkalmazási köre;

| 13. | megjegyzi, hogy a kereskedők gyakran ingyenesen kicserélik a tartós bevásárlótáskákat, ezt pedig ösztönözni kell. Ez az intézkedés segíthet abban, hogy nagyobb értéket tulajdonítsunk a természeti erőforrásoknak, és ne hulladéknak tekintsük a hordtasakokat; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a kereskedők gyakran ingyenesen kicserélik a tartós bevásárlótáskákat, ezt pedig ösztönözni kell. Ez az intézkedés segíthet abban, hogy nagyobb értéket tulajdonítsunk a természeti erőforrásoknak, és ne hulladéknak tekintsük a hordtasakokat;

| 14. | pontosítást kér abban a kérdésben, hogy a nagyon könnyű (10 mikronnál vékonyabb) műanyag tasakok, melyeket az emberi vagy állati fogyasztásra szánt friss vagy nyers élelmiszerek esetében használnak, a javasolt fogalommeghatározás alá tartoznak-e. Ezek gyakorlati, higiéniai vagy élelmiszer-biztonsági okokból (főként nyers hús csomagolásához való felhasználás esetén) általában kivételt képeznek a műanyag hordtasakokra vonatkozó intézkedések alól. Az uniós megelőzési/csökkentési céloknak azonban esetleg ezekre is ki kellene terjedniük, hogy elkerülhetők legyenek a fogyasztói magatartás nem kívánt változásai; (4) |
| --- | --- |

14.

pontosítást kér abban a kérdésben, hogy a nagyon könnyű (10 mikronnál vékonyabb) műanyag tasakok, melyeket az emberi vagy állati fogyasztásra szánt friss vagy nyers élelmiszerek esetében használnak, a javasolt fogalommeghatározás alá tartoznak-e. Ezek gyakorlati, higiéniai vagy élelmiszer-biztonsági okokból (főként nyers hús csomagolásához való felhasználás esetén) általában kivételt képeznek a műanyag hordtasakokra vonatkozó intézkedések alól. Az uniós megelőzési/csökkentési céloknak azonban esetleg ezekre is ki kellene terjedniük, hogy elkerülhetők legyenek a fogyasztói magatartás nem kívánt változásai; (4)

| 15. | magyarázatot kér arra vonatkozóan is, hogy a könnyű műanyag hordtasakok meghatározása miért korlátozódik a műanyag tasakokra, ahelyett, hogy a nem fenntartható fogyasztói viselkedésminták és az erőforrás-hatékonyság kezelése érdekében az anyagot illetően általános lenne, és magában foglalná a papírból, növényalapú anyagokból vagy keményítőből készülő tasakokat is; |
| --- | --- |

15.

magyarázatot kér arra vonatkozóan is, hogy a könnyű műanyag hordtasakok meghatározása miért korlátozódik a műanyag tasakokra, ahelyett, hogy a nem fenntartható fogyasztói viselkedésminták és az erőforrás-hatékonyság kezelése érdekében az anyagot illetően általános lenne, és magában foglalná a papírból, növényalapú anyagokból vagy keményítőből készülő tasakokat is;

| 16. | ennek kapcsán megjegyzi, hogy az Európai Bizottság által végzett hatásvizsgálat szerint az emberek minden 1000 egyszer használatos műanyag tasak helyett átlagosan 127 papírtasakot használnak fel. A hatásvizsgálat úgy véli, hogy a nem nagykereskedelmi ágazatokban felhasznált műanyag tasakok 50%-át papírtasakokkal váltják fel, ha ezek nem tartoznak az intézkedések hatálya alá, mint ahogy pl. Írországban is tapasztalható volt; (5) |
| --- | --- |

16.

ennek kapcsán megjegyzi, hogy az Európai Bizottság által végzett hatásvizsgálat szerint az emberek minden 1000 egyszer használatos műanyag tasak helyett átlagosan 127 papírtasakot használnak fel. A hatásvizsgálat úgy véli, hogy a nem nagykereskedelmi ágazatokban felhasznált műanyag tasakok 50%-át papírtasakokkal váltják fel, ha ezek nem tartoznak az intézkedések hatálya alá, mint ahogy pl. Írországban is tapasztalható volt; (5)

| 17. | üdvözli a hulladékokkal kapcsolatos politikák jelenleg folyó európai bizottsági felülvizsgálatát, és szeretne világosabb magyarázatot kapni arról, hogy milyen – pozitív és negatív – környezeti tulajdonságokkal rendelkeznek az új, oxidatív biológiai úton lebontható, biológiailag lebomló vagy komposztálható tasakok gyártásához alkalmazott technológiák. Emellett tisztában kell lenni azzal, hogy e mikroszkopikus részecskék milyen hatással vannak a tengeri élővilágra; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a hulladékokkal kapcsolatos politikák jelenleg folyó európai bizottsági felülvizsgálatát, és szeretne világosabb magyarázatot kapni arról, hogy milyen – pozitív és negatív – környezeti tulajdonságokkal rendelkeznek az új, oxidatív biológiai úton lebontható, biológiailag lebomló vagy komposztálható tasakok gyártásához alkalmazott technológiák. Emellett tisztában kell lenni azzal, hogy e mikroszkopikus részecskék milyen hatással vannak a tengeri élővilágra;

| 18. | erősen ellenzi, hogy a biológiailag lebontható és komposztálható műanyag hordtasakok bármely módon kivételt képezzenek az irányelv alkalmazási köre/fogalommeghatározása alól. Az RB megismétli az ilyen tasakok félrevezető címkézésével és meghatározásaival, valamint részben környezetbarát jellemzőivel kapcsolatos aggodalmait. (6) Ezenkívül a biológiailag lebontható tasakok használatára való átállás nem csökkentené a hulladékként eldobott tasakok számát. Problémákat okozhat a települések számára a műanyag-újrafeldolgozási folyamatok során, és zavart kelthet a házi vagy kereskedelmi komposztálást illetően; |
| --- | --- |

18.

erősen ellenzi, hogy a biológiailag lebontható és komposztálható műanyag hordtasakok bármely módon kivételt képezzenek az irányelv alkalmazási köre/fogalommeghatározása alól. Az RB megismétli az ilyen tasakok félrevezető címkézésével és meghatározásaival, valamint részben környezetbarát jellemzőivel kapcsolatos aggodalmait. (6) Ezenkívül a biológiailag lebontható tasakok használatára való átállás nem csökkentené a hulladékként eldobott tasakok számát. Problémákat okozhat a települések számára a műanyag-újrafeldolgozási folyamatok során, és zavart kelthet a házi vagy kereskedelmi komposztálást illetően;

| 19. | ismételten kijelenti, hogy az oxidatív biológiai úton lebontható műanyagok betiltását kéri mindaddig, amíg további kutatások meg nem erősítik ezek hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

19.

ismételten kijelenti, hogy az oxidatív biológiai úton lebontható műanyagok betiltását kéri mindaddig, amíg további kutatások meg nem erősítik ezek hozzáadott értékét;

| 20. | úgy véli, hogy a terméktervezésnek alapvető szerepe van a hulladékmennyiség csökkentésében. Meggyőződése, hogy míg a környezetbarát tervezésre vonatkozó hatályos irányelv elsősorban a víz- és energiafogyasztással foglalkozik, egy átdolgozással kiterjeszthetnék hatályát a hordtasakok újrafelhasználására, javíthatóságára és újrahasznosítására, tájékoztatva a fogyasztókat e termékek tartósságáról is; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a terméktervezésnek alapvető szerepe van a hulladékmennyiség csökkentésében. Meggyőződése, hogy míg a környezetbarát tervezésre vonatkozó hatályos irányelv elsősorban a víz- és energiafogyasztással foglalkozik, egy átdolgozással kiterjeszthetnék hatályát a hordtasakok újrafelhasználására, javíthatóságára és újrahasznosítására, tájékoztatva a fogyasztókat e termékek tartósságáról is;

| 21. | szorgalmazza, hogy a tervezésre vonatkozó jogszabályok jövőbeli felülvizsgálatai során tegyék kötelezővé bizonyos mennyiségű újrahasznosított anyag felhasználását, figyelembe véve, hogy bizonyos élelmiszer-ipari és személyes higiéniai célokra való felhasználás esetén az anyagoknak specifikus előírásoknak kell megfelelniük; |
| --- | --- |

21.

szorgalmazza, hogy a tervezésre vonatkozó jogszabályok jövőbeli felülvizsgálatai során tegyék kötelezővé bizonyos mennyiségű újrahasznosított anyag felhasználását, figyelembe véve, hogy bizonyos élelmiszer-ipari és személyes higiéniai célokra való felhasználás esetén az anyagoknak specifikus előírásoknak kell megfelelniük;

Tagállami vagy uniós csökkentési célok és tilalmak

| 22. | támogat egy az egész EU-ra kiterjedő minimális csökkentési célt, melynek értelmében az irányelv hatálybalépésétől számított bizonyos átmeneti időszakon belül minden tagállamban 35-re kell korlátozni a fejenként évente elhasznált tasakok számát. Ez az egyszer használatos műanyag tasakok fogyasztására vonatkozó 2010-es EU-átlag 80%-os csökkentésének felel meg, amit egyes tagállamok már el is értek vagy túl is léptek; |
| --- | --- |

22.

támogat egy az egész EU-ra kiterjedő minimális csökkentési célt, melynek értelmében az irányelv hatálybalépésétől számított bizonyos átmeneti időszakon belül minden tagállamban 35-re kell korlátozni a fejenként évente elhasznált tasakok számát. Ez az egyszer használatos műanyag tasakok fogyasztására vonatkozó 2010-es EU-átlag 80%-os csökkentésének felel meg, amit egyes tagállamok már el is értek vagy túl is léptek;

| 23. | üdvözli azt a javasolt rendelkezést, amelynek értelmében a tagállamok a 94/62/EK irányelv 18. cikkétől eltérve betilthatják a könnyű műanyag hordtasakok forgalmazását területükön. Ez az új rendelkezés azt tükrözi, hogy világszerte egyre több ország, régió és város tiltja be a könnyű műanyag tasakokat, vagy fontolgat ilyen tilalmat, számuk pedig egyre növekszik; |
| --- | --- |

23.

üdvözli azt a javasolt rendelkezést, amelynek értelmében a tagállamok a 94/62/EK irányelv 18. cikkétől eltérve betilthatják a könnyű műanyag hordtasakok forgalmazását területükön. Ez az új rendelkezés azt tükrözi, hogy világszerte egyre több ország, régió és város tiltja be a könnyű műanyag tasakokat, vagy fontolgat ilyen tilalmat, számuk pedig egyre növekszik;

| 24. | elismeri, hogy az ilyen tagállami forgalmazási korlátozásoknak meg kell felelniük az Európai Unió működéséről szóló szerződés 34–36. cikkében rögzített követelményeknek. Ez azt jelenti, hogy eleget kell tenniük bizonyos feltételeknek – a tilalom nem lehet diszkriminatív bizonyos típusú könnyű műanyag hordtasakokat tekintve más típusokkal szemben, és nem jelenthet rejtett korlátozást a tagállamok közötti kereskedelemben. Mindezekre tekintettel az RB úgy véli, hogy minden jelenleg rendelkezésre álló könnyű tasak forgalmazását be kell tiltani 2020-ig; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy az ilyen tagállami forgalmazási korlátozásoknak meg kell felelniük az Európai Unió működéséről szóló szerződés 34–36. cikkében rögzített követelményeknek. Ez azt jelenti, hogy eleget kell tenniük bizonyos feltételeknek – a tilalom nem lehet diszkriminatív bizonyos típusú könnyű műanyag hordtasakokat tekintve más típusokkal szemben, és nem jelenthet rejtett korlátozást a tagállamok közötti kereskedelemben. Mindezekre tekintettel az RB úgy véli, hogy minden jelenleg rendelkezésre álló könnyű tasak forgalmazását be kell tiltani 2020-ig;

| 25. | kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségeit, hogyan lehet 2020-ig uniós szintű tilalmat bevezetni a könnyű műanyag hordtasakokat illetően a kiskereskedelemben. (7) Ezenkívül arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tanulmányozza a belső piaci szabályokkal és a nemzetközi kereskedelmi joggal való esetleges ütközéseket, valamint vizsgálja meg azt is, hogy meg kell-e változtatni a csomagolási hulladékról szóló irányelv jogalapját, milyen hosszú átmeneti időszak szükséges, és vajon a nem kívánt következmények elkerülése érdekében a tilalmat a többször használatos műanyag tasakok fizetőssé tételével és más intézkedésekkel is kombinálni kell-e; |
| --- | --- |

25.

kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségeit, hogyan lehet 2020-ig uniós szintű tilalmat bevezetni a könnyű műanyag hordtasakokat illetően a kiskereskedelemben. (7) Ezenkívül arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tanulmányozza a belső piaci szabályokkal és a nemzetközi kereskedelmi joggal való esetleges ütközéseket, valamint vizsgálja meg azt is, hogy meg kell-e változtatni a csomagolási hulladékról szóló irányelv jogalapját, milyen hosszú átmeneti időszak szükséges, és vajon a nem kívánt következmények elkerülése érdekében a tilalmat a többször használatos műanyag tasakok fizetőssé tételével és más intézkedésekkel is kombinálni kell-e;

| 26. | azt ajánlja, hogy a tagállamok az ilyen tilalmak bevezetésével kapcsolatos mérlegelésekbe mindig vonják be a helyi és regionális önkormányzatok képviselőit; |
| --- | --- |

26.

azt ajánlja, hogy a tagállamok az ilyen tilalmak bevezetésével kapcsolatos mérlegelésekbe mindig vonják be a helyi és regionális önkormányzatok képviselőit;

Gazdasági eszközök

| 27. | „a szennyező fizet” elv (8) teljes körű alkalmazására szólít fel, és megjegyzi, hogy azok a tagállamok, amelyek sikeresen visszaszorították a műanyag tasakok használatát, gazdasági eszközöket (illetékeket/adókat) vezettek be. Ez jól látható például a műanyag tasakokra Írországban fizetendő illeték és Dániában kivetett adó biztató eredményeiből; (9) |
| --- | --- |

27.

„a szennyező fizet” elv (8) teljes körű alkalmazására szólít fel, és megjegyzi, hogy azok a tagállamok, amelyek sikeresen visszaszorították a műanyag tasakok használatát, gazdasági eszközöket (illetékeket/adókat) vezettek be. Ez jól látható például a műanyag tasakokra Írországban fizetendő illeték és Dániában kivetett adó biztató eredményeiből; (9)

| 28. | megismétli, hogy a könnyű műanyag hordtasakok és más hordtasakok ingyenes rendelkezésre bocsátásának tilalma számos régióban pozitív eredményeket mutat, ezért ezeket is figyelembe kell venni; (10) |
| --- | --- |

28.

megismétli, hogy a könnyű műanyag hordtasakok és más hordtasakok ingyenes rendelkezésre bocsátásának tilalma számos régióban pozitív eredményeket mutat, ezért ezeket is figyelembe kell venni; (10)

| 29. | úgy véli, hogy az ilyen eszközök alkalmazásának ösztönzése, ahogy a javaslatban szerepel, nem elégséges, és arra szólít fel, hogy a javasolt irányelvben tegyék kötelezővé a tagállamok számára a gazdasági eszközök alkalmazását a műanyag tasakok fogyasztásának csökkentése érdekében, valamint annak biztosítását, hogy a könnyű műanyag hordtasakokat ne ingyenesen bocsássák rendelkezésre. Ez a kötelezettség a csomagolásról és csomagolási hulladékokról szóló irányelv 15. cikkén is alapulhatna, amely már most is általánosságban ösztönzi a gazdasági intézkedések alkalmazását; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy az ilyen eszközök alkalmazásának ösztönzése, ahogy a javaslatban szerepel, nem elégséges, és arra szólít fel, hogy a javasolt irányelvben tegyék kötelezővé a tagállamok számára a gazdasági eszközök alkalmazását a műanyag tasakok fogyasztásának csökkentése érdekében, valamint annak biztosítását, hogy a könnyű műanyag hordtasakokat ne ingyenesen bocsássák rendelkezésre. Ez a kötelezettség a csomagolásról és csomagolási hulladékokról szóló irányelv 15. cikkén is alapulhatna, amely már most is általánosságban ösztönzi a gazdasági intézkedések alkalmazását;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági intézkedések végrehajtását a tagállamokra vagy a megfelelő jogalkotási hatáskörrel rendelkező régiókra kell hagyni; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági intézkedések végrehajtását a tagállamokra vagy a megfelelő jogalkotási hatáskörrel rendelkező régiókra kell hagyni;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a kidolgozás során egyes tényezők kulcsfontosságúak a gazdasági intézkedések eredményességéhez:






  — | megfelelő szintű illetékek/adók, amelyek tényleges visszatartó erőt jelentenek a műanyag tasakok használatában: az egyes tagállamok által bevezetett kevésbé sikeres gazdasági intézkedések alátámasztják ennek szükségességét, |
| --- | --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a kidolgozás során egyes tényezők kulcsfontosságúak a gazdasági intézkedések eredményességéhez:

—

megfelelő szintű illetékek/adók, amelyek tényleges visszatartó erőt jelentenek a műanyag tasakok használatában: az egyes tagállamok által bevezetett kevésbé sikeres gazdasági intézkedések alátámasztják ennek szükségességét,

| — | a helyi és regionális önkormányzatok képviselőit mindig be kell vonni az illetékek/adók bevezetésének felülvizsgálatába, ezeket a pénzösszegeket pedig a helyi hulladékeltakarítási kezdeményezésekre kell fordítani, |
| --- | --- |

—

a helyi és regionális önkormányzatok képviselőit mindig be kell vonni az illetékek/adók bevezetésének felülvizsgálatába, ezeket a pénzösszegeket pedig a helyi hulladékeltakarítási kezdeményezésekre kell fordítani,

| — | az illetéknek/adónak elég magasnak kell lennie ahhoz, hogy fedezze a könnyű műanyag hordtasakok életciklusa során keletkező tényleges környezetvédelmi és társadalmi költségeket, |
| --- | --- |

—

az illetéknek/adónak elég magasnak kell lennie ahhoz, hogy fedezze a könnyű műanyag hordtasakok életciklusa során keletkező tényleges környezetvédelmi és társadalmi költségeket,

| — | a gyártói felelősség elvének fényében a hordtasakok árának tükröznie kell a könnyű műanyag hordtasakok összegyűjtésének/szemétként eldobásának és kezelésének költségeit, |
| --- | --- |

—

a gyártói felelősség elvének fényében a hordtasakok árának tükröznie kell a könnyű műanyag hordtasakok összegyűjtésének/szemétként eldobásának és kezelésének költségeit,

| — | figyelemfelhívó kampányok a környezeti előnyök hangsúlyozásával, oktatási programokat felhasználva, „takarítási” kezdeményezések, a felelős viselkedés ösztönzése az idegenforgalom/szórakoztatóipar terén, valamint egyéb kezdeményezések a műanyagiparral és a kiskereskedelemmel együttműködve, |
| --- | --- |

—

figyelemfelhívó kampányok a környezeti előnyök hangsúlyozásával, oktatási programokat felhasználva, „takarítási” kezdeményezések, a felelős viselkedés ösztönzése az idegenforgalom/szórakoztatóipar terén, valamint egyéb kezdeményezések a műanyagiparral és a kiskereskedelemmel együttműködve,

| — | az oktatási intézmények szerepének hangsúlyozása a gyerekek felelős viselkedésének, környezettudatos magatartásának kialakításában, |
| --- | --- |

—

az oktatási intézmények szerepének hangsúlyozása a gyerekek felelős viselkedésének, környezettudatos magatartásának kialakításában,

| — | hatékony végrehajtás a helyi és regionális önkormányzatokra nehezedő terhek növelése nélkül; |
| --- | --- |

—

hatékony végrehajtás a helyi és regionális önkormányzatokra nehezedő terhek növelése nélkül;

| 32. | úgy véli, hogy a gazdasági intézkedések bevezetésének kötelezettségét valamennyi műanyag hordtasakra alkalmazni kellene, nem csak a könnyű műanyag tasakokra, hogy általában ösztönözni lehessen a műanyag hordtasakok újrafelhasználásának fokozását, és mivel a gyakorlatban a többször felhasználható műanyag hordtasakokat egyébként is ritkán bocsátják ingyen rendelkezésre, bár az előfordulhat, hogy a többször használatos hordtasakokat az eredeti kiskereskedő ingyenesen kicseréli; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a gazdasági intézkedések bevezetésének kötelezettségét valamennyi műanyag hordtasakra alkalmazni kellene, nem csak a könnyű műanyag tasakokra, hogy általában ösztönözni lehessen a műanyag hordtasakok újrafelhasználásának fokozását, és mivel a gyakorlatban a többször felhasználható műanyag hordtasakokat egyébként is ritkán bocsátják ingyen rendelkezésre, bár az előfordulhat, hogy a többször használatos hordtasakokat az eredeti kiskereskedő ingyenesen kicseréli;

| 33. | úgy véli, hogy országos szintű önkéntes kezdeményezésekkel, többek közt az üzletek visszavételi kötelezettségével elősegíthető, hogy egyes műanyaghulladékok kezelési költségét a hulladékgazdálkodási és környezetvédelmi hatóságokról az értéklánc egészére hárítsák át; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy országos szintű önkéntes kezdeményezésekkel, többek közt az üzletek visszavételi kötelezettségével elősegíthető, hogy egyes műanyaghulladékok kezelési költségét a hulladékgazdálkodási és környezetvédelmi hatóságokról az értéklánc egészére hárítsák át;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági intézkedések olyan bevételeket eredményezhetnek a helyi és regionális önkormányzatok számára, amelyeket a végrehajtással és érvényesítéssel kapcsolatos adminisztratív költségek kompenzálására lehetne felhasználni, valamint elkülönített alapok révén hulladékeltakarítási tevékenységekre és környezeti projektekre; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági intézkedések olyan bevételeket eredményezhetnek a helyi és regionális önkormányzatok számára, amelyeket a végrehajtással és érvényesítéssel kapcsolatos adminisztratív költségek kompenzálására lehetne felhasználni, valamint elkülönített alapok révén hulladékeltakarítási tevékenységekre és környezeti projektekre;

| 35. | ismételten arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan alkalmazható Európa-szerte a legmegfelelőbben a kiterjesztett gyártói felelősség a műanyaghulladékok kezelése és keletkezésük megelőzése során; (11) |
| --- | --- |

35.

ismételten arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan alkalmazható Európa-szerte a legmegfelelőbben a kiterjesztett gyártói felelősség a műanyaghulladékok kezelése és keletkezésük megelőzése során; (11)

| 36. | kéri, hogy az Európai Bizottság fontolja meg a kiterjesztett gyártói felelősségre való hivatkozást a költségek teljes körű internalizálása érdekében, valamint azért, hogy az ilyen típusú műanyagok kezelésének költségei a hulladékgazdálkodást végző helyi és regionális önkormányzatokról a gyártókra szálljanak át, beleértve a hulladék költségeit is; |
| --- | --- |

36.

kéri, hogy az Európai Bizottság fontolja meg a kiterjesztett gyártói felelősségre való hivatkozást a költségek teljes körű internalizálása érdekében, valamint azért, hogy az ilyen típusú műanyagok kezelésének költségei a hulladékgazdálkodást végző helyi és regionális önkormányzatokról a gyártókra szálljanak át, beleértve a hulladék költségeit is;

| 37. | üdvözli a környezetvédelmi biztosnak az idén bevezetendő „európai nagytakarítási nap” kezdeményezésre vonatkozó javaslatát; |
| --- | --- |

37.

üdvözli a környezetvédelmi biztosnak az idén bevezetendő „európai nagytakarítási nap” kezdeményezésre vonatkozó javaslatát;

| 38. | ismételten támogatásáról biztosítja ezt a kezdeményezést, ahogy támogat minden olyan hasonló kezdeményezést is, amely rávilágít arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat milyen komoly kihívás elé állítja a környezetbe kerülő hulladék. Ez előfeltétele annak, hogy a magatartásminták megváltoztatásával elősegítsük a fokozott hulladékkeletkezés környezeti hatásának csökkentését és a természeti erőforrások megőrzését; |
| --- | --- |

38.

ismételten támogatásáról biztosítja ezt a kezdeményezést, ahogy támogat minden olyan hasonló kezdeményezést is, amely rávilágít arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat milyen komoly kihívás elé állítja a környezetbe kerülő hulladék. Ez előfeltétele annak, hogy a magatartásminták megváltoztatásával elősegítsük a fokozott hulladékkeletkezés környezeti hatásának csökkentését és a természeti erőforrások megőrzését;

| 39. | megjegyzi, hogy a világ tengereiben található műanyaghulladék felhalmozódása figyelmeztető jel, de köztudott, hogy ennek az ellenőrizetlenül lerakott hulladéknak a legnagyobb része a szárazföldről származik. A kidobott műanyag tasakok jelenléte minden környezetben elfogadhatatlan! |
| --- | --- |

39.

megjegyzi, hogy a világ tengereiben található műanyaghulladék felhalmozódása figyelmeztető jel, de köztudott, hogy ennek az ellenőrizetlenül lerakott hulladéknak a legnagyobb része a szárazföldről származik. A kidobott műanyag tasakok jelenléte minden környezetben elfogadhatatlan!

II.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

COM(2013) 761 final – (2) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A műanyag hordtasakok felhasználása nagymértékű szemeteléshez vezet, az erőforrások nem hatékony felhasználását eredményezi, és várhatóan növekedni fog, ha nem lépünk fel ellene. A műanyag hordtasakokkal való szemetelés hozzájárul a tengeri ökoszisztémákat világszerte fenyegető tengeri hulladék problémájához. | A műanyag hordtasakok felhasználása nagymértékű szemeteléshez vezet, az erőforrások nem hatékony felhasználását eredményezi, és várhatóan növekedni fog, ha nem lépünk fel ellene. A műanyag hordtasakokkal való szemetelés hozzájárul a tengeri ökoszisztémákat, valamint a folyók és egyéb nagy víztömegek ökoszisztémáját világszerte fenyegető tengeri hulladék problémájához. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A műanyag hordtasakok felhasználása nagymértékű szemeteléshez vezet, az erőforrások nem hatékony felhasználását eredményezi, és várhatóan növekedni fog, ha nem lépünk fel ellene. A műanyag hordtasakokkal való szemetelés hozzájárul a tengeri ökoszisztémákat világszerte fenyegető tengeri hulladék problémájához.

A műanyag hordtasakok felhasználása nagymértékű szemeteléshez vezet, az erőforrások nem hatékony felhasználását eredményezi, és várhatóan növekedni fog, ha nem lépünk fel ellene. A műanyag hordtasakokkal való szemetelés hozzájárul a tengeri ökoszisztémákat, valamint a folyók és egyéb nagy víztömegek ökoszisztémáját világszerte fenyegető tengeri hulladék problémájához.

Indokolás

A műanyag hordtasakokkal való szemetelés nemcsak a tengeri hulladékok problémájához járul hozzá, hanem káros hatással jár általában véve a környezetre is.

2. módosítás

COM(2013) 761 final – (5) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Annak érdekében, hogy előmozdítsák a könnyű műanyag hordtasakok átlagos felhasználási szintjének hasonló csökkentését, a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk az 50 mikronnál vékonyabb műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentésére, összhangban az Unió hulladékgazdálkodási politikájának általános célkitűzéseivel és az uniós hulladékhierarchiával, amelyet a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK irányelv7 határoz meg. Az ilyen csökkentési intézkedéseknek figyelembe kell venniük a műanyag hordtasakok felhasználásának az egyes tagállamokban tapasztalható jelenlegi szintjét, és nagyobb mértékű felhasználás esetén ambiciózusabb erőfeszítések szükségesek. A könnyű műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentése terén elért előrelépés figyelemmel kísérése érdekében a nemzeti hatóságok a 94/62/EK irányelv alapján adatokat szolgáltatnak majd az ilyen hordtasakok használatáról. | Annak érdekében, hogy előmozdítsák a könnyű műanyag hordtasakok átlagos felhasználási szintjének hasonló csökkentését, a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk az 50 mikronnál vékonyabb műanyag hordtasakok felhasználásának jelentős csökkentésére, összhangban az Unió hulladékgazdálkodási politikájának általános célkitűzéseivel és az uniós hulladékhierarchiával, amelyet a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK irányelv7 határoz meg. Az ilyen csökkentési intézkedéseknek figyelembe kell venniük a műanyag hordtasakok felhasználásának az egyes tagállamokban tapasztalható jelenlegi szintjét, és nagyobb mértékű felhasználás esetén ambiciózusabb erőfeszítések szükségesek. A könnyű műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentése terén elért előrelépés figyelemmel kísérése érdekében a nemzeti hatóságok a 94/62/EK irányelv alapján adatokat szolgáltatnak majd az ilyen hordtasakok használatáról. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Annak érdekében, hogy előmozdítsák a könnyű műanyag hordtasakok átlagos felhasználási szintjének hasonló csökkentését, a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk az 50 mikronnál vékonyabb műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentésére, összhangban az Unió hulladékgazdálkodási politikájának általános célkitűzéseivel és az uniós hulladékhierarchiával, amelyet a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK irányelv7 határoz meg. Az ilyen csökkentési intézkedéseknek figyelembe kell venniük a műanyag hordtasakok felhasználásának az egyes tagállamokban tapasztalható jelenlegi szintjét, és nagyobb mértékű felhasználás esetén ambiciózusabb erőfeszítések szükségesek. A könnyű műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentése terén elért előrelépés figyelemmel kísérése érdekében a nemzeti hatóságok a 94/62/EK irányelv alapján adatokat szolgáltatnak majd az ilyen hordtasakok használatáról.

Annak érdekében, hogy előmozdítsák a könnyű műanyag hordtasakok átlagos felhasználási szintjének hasonló csökkentését, a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk az 50 mikronnál vékonyabb műanyag hordtasakok felhasználásának jelentős csökkentésére, összhangban az Unió hulladékgazdálkodási politikájának általános célkitűzéseivel és az uniós hulladékhierarchiával, amelyet a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK irányelv7 határoz meg. Az ilyen csökkentési intézkedéseknek figyelembe kell venniük a műanyag hordtasakok felhasználásának az egyes tagállamokban tapasztalható jelenlegi szintjét, és nagyobb mértékű felhasználás esetén ambiciózusabb erőfeszítések szükségesek. A könnyű műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentése terén elért előrelépés figyelemmel kísérése érdekében a nemzeti hatóságok a 94/62/EK irányelv alapján adatokat szolgáltatnak majd az ilyen hordtasakok használatáról.

Indokolás

A megfogalmazás nyomatékosítása a javasolt legalább 80%-os csökkentés konkrét célkitűzésével összhangban, amint a 94/62/EK irányelv 4. cikke javasolja.

3. módosítás

COM(2013) 761 final – (6) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok által meghozandó intézkedéseknek részét képezheti az adókhoz és illetékekhez hasonló gazdasági eszközök használata – ezek az eszközök különösen hatékonynak bizonyultak a műanyag hordtasakok használatának csökkentése terén –, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 34–36. cikkében meghatározott feltételekkel a 94/62/EK irányelv 18. cikkétől eltérve bevezetett forgalmazási korlátozások – például tilalmak – is. | A tagállamok által meghozandó intézkedéseknek részét képezheti
  kell, hogy képezze az adókhoz és illetékekhez hasonló gazdasági eszközök használata – ezek az eszközök különösen hatékonynak bizonyultak a műanyag hordtasakok használatának csökkentése terén –, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 34–36. cikkében meghatározott feltételekkel a 94/62/EK irányelv 18. cikkétől eltérve bevezetett forgalmazási korlátozások – például tilalmak – is. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamok által meghozandó intézkedéseknek részét képezheti az adókhoz és illetékekhez hasonló gazdasági eszközök használata – ezek az eszközök különösen hatékonynak bizonyultak a műanyag hordtasakok használatának csökkentése terén –, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 34–36. cikkében meghatározott feltételekkel a 94/62/EK irányelv 18. cikkétől eltérve bevezetett forgalmazási korlátozások – például tilalmak – is.

A tagállamok által meghozandó intézkedéseknek részét képezheti
  kell, hogy képezze az adókhoz és illetékekhez hasonló gazdasági eszközök használata – ezek az eszközök különösen hatékonynak bizonyultak a műanyag hordtasakok használatának csökkentése terén –, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 34–36. cikkében meghatározott feltételekkel a 94/62/EK irányelv 18. cikkétől eltérve bevezetett forgalmazási korlátozások – például tilalmak – is.

Indokolás

A leghatékonyabb mód a hordtasakok használatának csökkentésére az, ha megszüntetik azok ingyenes rendelkezésre bocsátását. Ezt minden tagállamban kötelezővé kellene tenni.

4. módosítás

COM(2013) 761 final, 1. cikk 1. pont (új 1. pont beillesztése) – 94/62/EK irányelv, 3. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| — | A 3. cikk a következő 2a. ponttal egészül ki:



  „2a.   
  hordtasak

  : olyan tasak, amelyet az áruk vagy termékek elvitele vagy kiszállítása céljából az eladási helyen bocsátanak a fogyasztók rendelkezésére.” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

—

A 3. cikk a következő 2a. ponttal egészül ki:

„2a.   
  hordtasak

  : olyan tasak, amelyet az áruk vagy termékek elvitele vagy kiszállítása céljából az eladási helyen bocsátanak a fogyasztók rendelkezésére.”

Indokolás

Indokolás

A „könnyű” tasakok meghatározása előtt be kell vezetni a hordtasakok általános definícióját, különösen a 6. módosítási javaslattal kapcsolatosan.

5. módosítás

5. módosítás

COM(2013) 761 final, 1. cikk 1. pont – 94/62/EK irányelv, 3. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A 3. cikk a következő 2a. ponttal egészül ki: | A 3. cikk a következő 2a
  2b ponttal egészül ki: |
| „2a.   könnyű műanyag hordtasak: a 10/2011/EU bizottsági rendelet* 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott műanyagokból készülő, 50 mikronnál kisebb falvastagságú tasak, amelyet az áruk vagy termékek eladási helyén bocsátanak a fogyasztók rendelkezésére. | „2a
  2b.   könnyű műanyag hordtasak:
  teljes egészében vagy részben a 10/2011/EU bizottsági rendelet* 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott műanyagokból készülő, 50 mikronnál kisebb falvastagságú tasak, amelyet az áruk vagy termékek eladási helyén bocsátanak a fogyasztók rendelkezésére. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A 3. cikk a következő 2a. ponttal egészül ki:

A 3. cikk a következő 2a
  2b ponttal egészül ki:

2a

2b

„2a.   könnyű műanyag hordtasak: a 10/2011/EU bizottsági rendelet* 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott műanyagokból készülő, 50 mikronnál kisebb falvastagságú tasak, amelyet az áruk vagy termékek eladási helyén bocsátanak a fogyasztók rendelkezésére.

„2a
  2b.   könnyű műanyag hordtasak:
  teljes egészében vagy részben a 10/2011/EU bizottsági rendelet* 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott műanyagokból készülő, 50 mikronnál kisebb falvastagságú tasak, amelyet az áruk vagy termékek eladási helyén bocsátanak a fogyasztók rendelkezésére.

Indokolás

Indokolás

Annak érdekében, hogy a meghatározás magában foglalja a műanyag fóliát vagy műanyag elemet tartalmazó tasakokat is.

6. módosítás

6. módosítás

COM(2013) 761 final, 1. cikk 2. pont – 94/62/EK irányelv, 4. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2. | A 4. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.

A 4. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

| 2. | A 4. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki: |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   A tagállamok intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy az ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül csökkenést érjenek el a könnyű műanyag hordtasakoknak a területükön történő felhasználásában.

„(1a)   A tagállamok intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy az ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül elérjenek egy évente fejenként 35 tasakban meghatározott uniós szintű minimális csökkentési célt
  csökkenést érjenek el a könnyű műanyag hordtasakoknak a területükön történő felhasználásában.

elérjenek egy évente fejenként 35 tasakban meghatározott uniós szintű minimális csökkentési célt

csökkenést érjenek el

Ezen intézkedések részeként nemzeti csökkentési célkitűzéseket, gazdasági eszközöket, valamint – ezen irányelv 18. cikkétől eltérve – forgalmi korlátozásokat alkalmazhatnak.

A hordtasakok használatának csökkentése érdekében hozott tagállami intézkedések gazdasági eszközök alkalmazására kell hogy vonatkozzanak, de
  Ezen intézkedések részeként nemzeti csökkentési célkitűzéseket, gazdasági eszközöket, valamint
  és – ezen irányelv 18. cikkétől eltérve – forgalmi korlátozások alkalmazására is kiterjedhetnek
  at alkalmazhatnak.

A hordtasakok használatának csökkentése érdekében hozott tagállami intézkedések gazdasági eszközök alkalmazására kell hogy vonatkozzanak, de

Ezen intézkedések részeként

et, gazdasági eszközöket, valamint

és

alkalmazására is kiterjedhetnek

at alkalmazhatnak

Amikor ezen irányelv 17. cikkének megfelelően jelentést tesznek a Bizottságnak, a tagállamok beszámolnak arról is, hogy milyen hatást gyakoroltak ezek az intézkedések a csomagolási hulladék keletkezésére.”

Amikor ezen irányelv 17. cikkének megfelelően jelentést tesznek a Bizottságnak, a tagállamok beszámolnak arról is, hogy milyen hatást gyakoroltak ezek az intézkedések a csomagolási hulladék keletkezésére.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentését célzó intézkedések nem eredményezik a csomagolóanyag-gyártás általános növekedését.”

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentését célzó intézkedések nem eredményezik a csomagolóanyag-gyártás általános növekedését.

Indokolás

Indokolás

A könnyű műanyag hordtasakok fogyasztása terén egyértelmű csökkentési célt kellene kitűzni, amely a 2010-ben az EU-ban elhasznált tasakok számának 80%-os csökkentésén alapul.

A 4. módosítási javaslatban meghatározott valamennyi hordtasakot gazdasági eszközök hatálya alá kell vonni.

Az európai bizottsági javaslat (7) preambulumbekezdésében szereplő rendelkezést a főszövegbe kell átemelni a csökkentési célkitűzés nem szándékos negatív hatásainak elkerülése érdekében.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 3-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 3751/2013 fin, CdR 1617/2013 fin.

1

(2)  BIO 09/2011.

2

(3)  BIO 09/2011.

3

(4)  SWD(2013) 444.

4

(5)  SWD(2013) 444.

5

(6)  CdR 3751/2013 fin.

6

(7)  Ld. még: SWD(2013) 444.

7

(8)  CdR 3751/2013 fin.

8

(9)  BIO 09/2011 tanulmány, ACR+/ACR+MED 2013.

9

(10)  CdR 3751/2013 fin.

10

(11)  CdR 3751/2013 fin.

11

---

| 7.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 174/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 174/50

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A tengerészek kizárásáról szóló irányelvek módosítása

2014/C 174/09

| Előadó: | Paul LINDQUIST (SE/EPP), Lidingö város polgármestere |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengerészekről, valamint a 2008/94/EK, a 2009/38/EK, a 2002/14/EK, a 98/59/EK és a 2001/23/EK irányelv módosításáról
  COM(2013) 798 final |

Előadó:

Paul LINDQUIST (SE/EPP), Lidingö város polgármestere

Referenciaszöveg:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengerészekről, valamint a 2008/94/EK, a 2009/38/EK, a 2002/14/EK, a 98/59/EK és a 2001/23/EK irányelv módosításáról

COM(2013) 798 final

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság azon kezdeményezését, hogy felülvizsgálja a bizonyos munkajogi irányelvek tengerészekre való alkalmazására vonatkozó jelenlegi különleges szabályozást, és általában véve kedvezően értékeli az irányelvjavaslatot; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottság azon kezdeményezését, hogy felülvizsgálja a bizonyos munkajogi irányelvek tengerészekre való alkalmazására vonatkozó jelenlegi különleges szabályozást, és általában véve kedvezően értékeli az irányelvjavaslatot;

Az RB kiindulópontja

| 2. | utal arra, hogy a jól működő tengerészeti ágazat a tengerészek szintén jól működő munkaerőpiacával együtt különösen a tengerparthoz közeli régiók és azok lakosai számára igen jelentős; |
| --- | --- |

2.

utal arra, hogy a jól működő tengerészeti ágazat a tengerészek szintén jól működő munkaerőpiacával együtt különösen a tengerparthoz közeli régiók és azok lakosai számára igen jelentős;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 151. cikkével kapcsolatos védelmi rendelkezéseknek lehetőleg ugyanolyan mértékben kell érvényesnek lenniük a tagállamokban a munkavállalók valamennyi kategóriájára, valamint hogy az EU tengerészeti ágazatának egészében – függetlenül attól, hogy mely tagállamban tevékenykedik az adott vállalat – ugyanazoknak a szabályoknak kell érvényesülniük; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 151. cikkével kapcsolatos védelmi rendelkezéseknek lehetőleg ugyanolyan mértékben kell érvényesnek lenniük a tagállamokban a munkavállalók valamennyi kategóriájára, valamint hogy az EU tengerészeti ágazatának egészében – függetlenül attól, hogy mely tagállamban tevékenykedik az adott vállalat – ugyanazoknak a szabályoknak kell érvényesülniük;

| 4. | úgy véli, hogy a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a munkavállalók védelmét szolgáló, uniós jogi aktuson alapuló szabályok alóli kivételhez az érintett tevékenység sajátos jellege alapján meggyőző, konkrét okokat érvényesítsenek; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a munkavállalók védelmét szolgáló, uniós jogi aktuson alapuló szabályok alóli kivételhez az érintett tevékenység sajátos jellege alapján meggyőző, konkrét okokat érvényesítsenek;

| 5. | azt a nézetet képviseli, hogy a munkavállalókkal szembeni azonos bánásmód elvére különös hangsúlyt kell helyezni az olyan jogokat illetően, amelyek az Európai Unió Alapjogi Chartájában szerepelnek. Ezek közé tartozik, amint az Európai Bizottság megállapítja, a tájékoztatáshoz és a konzultációhoz való jog a vállalatoknál, valamint a tisztességes és igazságos munkafeltételekhez való jog; |
| --- | --- |

5.

azt a nézetet képviseli, hogy a munkavállalókkal szembeni azonos bánásmód elvére különös hangsúlyt kell helyezni az olyan jogokat illetően, amelyek az Európai Unió Alapjogi Chartájában szerepelnek. Ezek közé tartozik, amint az Európai Bizottság megállapítja, a tájékoztatáshoz és a konzultációhoz való jog a vállalatoknál, valamint a tisztességes és igazságos munkafeltételekhez való jog;

| 6. | annak vizsgálatánál, hogy egy adott kizárás az érvényes jogszabályok szerint megalapozott-e, fontos szempontnak tartja azt, hogy milyen mértékben használták ki a tagállamok a különböző lehetőségeket, és ezek milyen hatással voltak többek között a verseny szempontjából a tengerészeti ágazatra azokban a tagállamokban, amelyek az irányelv végrehajtása mellett döntöttek, és így a szabályokat a tengerészekre is alkalmazták; |
| --- | --- |

6.

annak vizsgálatánál, hogy egy adott kizárás az érvényes jogszabályok szerint megalapozott-e, fontos szempontnak tartja azt, hogy milyen mértékben használták ki a tagállamok a különböző lehetőségeket, és ezek milyen hatással voltak többek között a verseny szempontjából a tengerészeti ágazatra azokban a tagállamokban, amelyek az irányelv végrehajtása mellett döntöttek, és így a szabályokat a tengerészekre is alkalmazták;

| 7. | megállapítja, hogy láthatólag egyetlen tagállam sem számolt be negatív hatásokról, pl. a nemzeti lobogó elhagyására vonatkozóan, vagy a költségek általános helyzetét illetően abban az esetben, ha a tengerészekre ugyanazokat a szabályokat alkalmazzák, mint a szárazföldi munkavállalókra. Ezenkívül azon tagállamok közül, amelyek a tengerészeket nem zárták ki a tájékoztatásra és konzultációra vonatkozó szabályok és a jelenleg hatályos irányelveknek a munkavállalók védelmére irányuló egyéb rendelkezései alkalmazása alól, egyik sem említett versenyhátrányokat az egy vagy több kivételt alkalmazó EU-tagállamokkal szemben; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy láthatólag egyetlen tagállam sem számolt be negatív hatásokról, pl. a nemzeti lobogó elhagyására vonatkozóan, vagy a költségek általános helyzetét illetően abban az esetben, ha a tengerészekre ugyanazokat a szabályokat alkalmazzák, mint a szárazföldi munkavállalókra. Ezenkívül azon tagállamok közül, amelyek a tengerészeket nem zárták ki a tájékoztatásra és konzultációra vonatkozó szabályok és a jelenleg hatályos irányelveknek a munkavállalók védelmére irányuló egyéb rendelkezései alkalmazása alól, egyik sem említett versenyhátrányokat az egy vagy több kivételt alkalmazó EU-tagállamokkal szemben;

| 8. | utal arra, hogy azáltal, hogy csak bizonyos tagállamok éltek a hatályos irányelvek tájékoztatásra és konzultációra vonatkozó szabályai alóli kivételek vagy eltérések alkalmazásának lehetőségével, az érintett hajó lobogó szerinti állama alapján különböző szabályok érvényesek a munkaadókra a tengerészeti ágazatban; |
| --- | --- |

8.

utal arra, hogy azáltal, hogy csak bizonyos tagállamok éltek a hatályos irányelvek tájékoztatásra és konzultációra vonatkozó szabályai alóli kivételek vagy eltérések alkalmazásának lehetőségével, az érintett hajó lobogó szerinti állama alapján különböző szabályok érvényesek a munkaadókra a tengerészeti ágazatban;

| 9. | úgy véli, hogy még mindig figyelembe kell venni azokat a különleges körülményeket, amelyek a tengeri hajózásra jellemzők a szárazföldi tevékenységekhez képest, főként az olyan, tisztán gyakorlati nehézségek esetében, amelyek a tevékenységek különös körülményei miatt, valamint a rendelkezések alkalmazása következtében a versenyre gyakorolt, az uniós vállalatok számára kedvezőtlen lehetséges hatások miatt adódnak a munkavállalók védelmét szolgáló kötelező rendelkezések átfogó alkalmazása során; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy még mindig figyelembe kell venni azokat a különleges körülményeket, amelyek a tengeri hajózásra jellemzők a szárazföldi tevékenységekhez képest, főként az olyan, tisztán gyakorlati nehézségek esetében, amelyek a tevékenységek különös körülményei miatt, valamint a rendelkezések alkalmazása következtében a versenyre gyakorolt, az uniós vállalatok számára kedvezőtlen lehetséges hatások miatt adódnak a munkavállalók védelmét szolgáló kötelező rendelkezések átfogó alkalmazása során;

| 10. | utal az ILO 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményére, amely 2013. augusztus 30-án lépett hatályba, és már több állam is ratifikálta. Az EU a 2009/13/EK irányelvvel a tengerészeti ágazat uniós szintű szociális partnerei által a tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodást hajtotta végre. Az irányelv a tengeri munka- és foglalkoztatási körülmények világszerte érvényes minimumszabályait határozza meg, valamint megteremti az előfeltételeket az általánosan azonos kiindulási körülményekhez a tengerészeti ágazatban. Azok az irányelvek azonban, amelyeknek a módosítását javasolja most az Európai Bizottság, ennél tovább mennek, és további szabályozásokat tartalmaznak a munkavállalók védelmére vonatkozóan az egyezménnyel kapcsolatosan; |
| --- | --- |

10.

utal az ILO 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményére, amely 2013. augusztus 30-án lépett hatályba, és már több állam is ratifikálta. Az EU a 2009/13/EK irányelvvel a tengerészeti ágazat uniós szintű szociális partnerei által a tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodást hajtotta végre. Az irányelv a tengeri munka- és foglalkoztatási körülmények világszerte érvényes minimumszabályait határozza meg, valamint megteremti az előfeltételeket az általánosan azonos kiindulási körülményekhez a tengerészeti ágazatban. Azok az irányelvek azonban, amelyeknek a módosítását javasolja most az Európai Bizottság, ennél tovább mennek, és további szabályozásokat tartalmaznak a munkavállalók védelmére vonatkozóan az egyezménnyel kapcsolatosan;

Az RB megjegyzései

| 11. | megállapítja, hogy annak a lehetőségnek a kihasználása, hogy a 2008/94/EK irányelv védelmi rendelkezései alól kivételt jelenthetnek a bérezésként a bevételből részesedő halászok, azt jelenti, hogy ez a munkavállalói kategória nem jogosult az adott tagállam többi munkavállalóját megillető munkabér-garanciára; ezt az egyenlőtlen kezelést nem tartja a tevékenység különleges körülményei alapján indokoltnak, ezért ezt meg kellene szüntetni; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy annak a lehetőségnek a kihasználása, hogy a 2008/94/EK irányelv védelmi rendelkezései alól kivételt jelenthetnek a bérezésként a bevételből részesedő halászok, azt jelenti, hogy ez a munkavállalói kategória nem jogosult az adott tagállam többi munkavállalóját megillető munkabér-garanciára; ezt az egyenlőtlen kezelést nem tartja a tevékenység különleges körülményei alapján indokoltnak, ezért ezt meg kellene szüntetni;

| 12. | úgy véli, hogy a munkavállalóknak a tájékoztatáshoz és konzultációhoz való joga az Európai Unió Alapjogi Chartájának értelmében alapjog. Ezért az RB szerint magas követelményeket kell támasztani annak a lehetőségnek a megindokolásával szemben, hogy bizonyos munkavállalói kategóriákat ki lehet zárni azon jogok köréből, amelyekkel az uniós jogszabályok alapján a terület más munkavállalói rendelkeznek; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a munkavállalóknak a tájékoztatáshoz és konzultációhoz való joga az Európai Unió Alapjogi Chartájának értelmében alapjog. Ezért az RB szerint magas követelményeket kell támasztani annak a lehetőségnek a megindokolásával szemben, hogy bizonyos munkavállalói kategóriákat ki lehet zárni azon jogok köréből, amelyekkel az uniós jogszabályok alapján a terület más munkavállalói rendelkeznek;

| 13. | osztja az Európai Bizottság nézetét, amely szerint többek között a kommunikációs technológiák terén bekövetkezett fejlődést tekintve nem lehet abból kiindulni, hogy gyakorlati akadályok indokolják a tengerészek kizárását a tájékoztatásra és konzultációra vonatkozó azonos szabályok alkalmazása alól; |
| --- | --- |

13.

osztja az Európai Bizottság nézetét, amely szerint többek között a kommunikációs technológiák terén bekövetkezett fejlődést tekintve nem lehet abból kiindulni, hogy gyakorlati akadályok indokolják a tengerészek kizárását a tájékoztatásra és konzultációra vonatkozó azonos szabályok alkalmazása alól;

| 14. | egyetért az Európai Bizottság nézetével, amely szerint a tengerészek tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogára vonatkozó kivételek és eltérések lehetőségét, amely a jelenleg érvényes irányelvekben szerepel, meg kell szüntetni; |
| --- | --- |

14.

egyetért az Európai Bizottság nézetével, amely szerint a tengerészek tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogára vonatkozó kivételek és eltérések lehetőségét, amely a jelenleg érvényes irányelvekben szerepel, meg kell szüntetni;

| 15. | úgy véli, hogy a vállalkozások átruházása és csoportos elbocsátások esetén a munkavállalókat megillető védelem kérdésében különleges feltételekről van szó, amelyeket a tengeri hajózás sajátos jellege indokol. A hajókkal való kereskedelem gyakran a tevékenység szerves része, a nemzetközi piacon pedig bevett gyakorlat, hogy a hajókat legénység nélkül (bareboat) adják-veszik. |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a vállalkozások átruházása és csoportos elbocsátások esetén a munkavállalókat megillető védelem kérdésében különleges feltételekről van szó, amelyeket a tengeri hajózás sajátos jellege indokol. A hajókkal való kereskedelem gyakran a tevékenység szerves része, a nemzetközi piacon pedig bevett gyakorlat, hogy a hajókat legénység nélkül (bareboat) adják-veszik.

| 16. | tudomásul veszi, hogy a munkaadói oldal, valamint több tagállam is utalt arra, hogy a 2001/23/EK és 98/59/EK irányelveknek megfelelő védelmi rendelkezések kötelező alkalmazása magasabb költségekkel és a harmadik országokbeli vállalatokhoz képest versenyhátrányokkal járna a tengerészeti ágazat számára, különösen a hajókkal való, a tevékenység keretében végzett kereskedelemre vonatkozóan. Utaltak arra is, hogy a védelmi rendelkezések tisztán gyakorlati megfontolásokból való alkalmazása jelentős nehézségekkel járna; |
| --- | --- |

16.

tudomásul veszi, hogy a munkaadói oldal, valamint több tagállam is utalt arra, hogy a 2001/23/EK és 98/59/EK irányelveknek megfelelő védelmi rendelkezések kötelező alkalmazása magasabb költségekkel és a harmadik országokbeli vállalatokhoz képest versenyhátrányokkal járna a tengerészeti ágazat számára, különösen a hajókkal való, a tevékenység keretében végzett kereskedelemre vonatkozóan. Utaltak arra is, hogy a védelmi rendelkezések tisztán gyakorlati megfontolásokból való alkalmazása jelentős nehézségekkel járna;

| 17. | úgy véli, hogy az uniós vállalatok versenyhátrányának veszélyével kapcsolatos ellenvetéseket – bár azok a tagállamok, amelyek a tengerészekre is alkalmazzák az irányelvek védelmi rendelkezéseit, nem számoltak be jól látható, a verseny szempontjából kedvezőtlen hatásokról – komolyan kell venni. A gyakorlat, illetve hajózási hagyománya alapján minden tagállam maga tudja leginkább megítélni, hogy milyen hatásokkal jár az előírások kötelező alkalmazása; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az uniós vállalatok versenyhátrányának veszélyével kapcsolatos ellenvetéseket – bár azok a tagállamok, amelyek a tengerészekre is alkalmazzák az irányelvek védelmi rendelkezéseit, nem számoltak be jól látható, a verseny szempontjából kedvezőtlen hatásokról – komolyan kell venni. A gyakorlat, illetve hajózási hagyománya alapján minden tagállam maga tudja leginkább megítélni, hogy milyen hatásokkal jár az előírások kötelező alkalmazása;

| 18. | úgy véli, hogy továbbra is az egyes tagállamokra kellene hagyni, hogy a regionális jellegzetességek alapján eldöntsék, kell-e és milyen mértékben kell a tengerészekre alkalmazni a védelmi rendelkezéseket, amelyek a tájékoztatás és a konzultáció joga mellett érvényesek a vállalkozások átruházása, illetve csoportos elbocsátások esetén; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy továbbra is az egyes tagállamokra kellene hagyni, hogy a regionális jellegzetességek alapján eldöntsék, kell-e és milyen mértékben kell a tengerészekre alkalmazni a védelmi rendelkezéseket, amelyek a tájékoztatás és a konzultáció joga mellett érvényesek a vállalkozások átruházása, illetve csoportos elbocsátások esetén;

| 19. | osztja az Európai Bizottság véleményét, mely szerint a 2001/23/EK és 98/59/EK irányelvek alóli kivételek lehetőségét olyan helyzetekre kellene korlátozni, amikor a vállalatátruházás mindössze egy hajó eladásából áll, vagy a csoportos elbocsátást egy ilyen hajó vagy hajók eladása indokolja; továbbá a csoportos elbocsátásokról szóló irányelvre vonatkozóan egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy kivételt csak a „megfontolási időszak” (cooling-off period) hosszára vonatkozóan kellene engedélyezni; |
| --- | --- |

19.

osztja az Európai Bizottság véleményét, mely szerint a 2001/23/EK és 98/59/EK irányelvek alóli kivételek lehetőségét olyan helyzetekre kellene korlátozni, amikor a vállalatátruházás mindössze egy hajó eladásából áll, vagy a csoportos elbocsátást egy ilyen hajó vagy hajók eladása indokolja; továbbá a csoportos elbocsátásokról szóló irányelvre vonatkozóan egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy kivételt csak a „megfontolási időszak” (cooling-off period) hosszára vonatkozóan kellene engedélyezni;

| 20. | megkérdőjelezi 98/59/EK irányelv módosítására tett javaslatot a 2001/23/EK irányelvben szereplő „átruházás” fogalmára való utalást illetően; nem látja indokoltnak, hogy a 98/59/EK irányelvben szereplő „megfontolási időszaktól” (cooling-off period) való eltérés lehetőségét attól tegyék függővé, hogy egy hajó eladása egy vállalatnak a 2001/23/EK irányelv értelmében vett átruházását jelenti-e. Az ilyen alkalmazás ezenkívül jelentős jogbizonytalansághoz vezethet, mivel előzetesen nehezen lehet megítélni, hogy a 2001/23/EK irányelv értelmében vett vállalatátruházásról van-e szó vagy nem; |
| --- | --- |

20.

megkérdőjelezi 98/59/EK irányelv módosítására tett javaslatot a 2001/23/EK irányelvben szereplő „átruházás” fogalmára való utalást illetően; nem látja indokoltnak, hogy a 98/59/EK irányelvben szereplő „megfontolási időszaktól” (cooling-off period) való eltérés lehetőségét attól tegyék függővé, hogy egy hajó eladása egy vállalatnak a 2001/23/EK irányelv értelmében vett átruházását jelenti-e. Az ilyen alkalmazás ezenkívül jelentős jogbizonytalansághoz vezethet, mivel előzetesen nehezen lehet megítélni, hogy a 2001/23/EK irányelv értelmében vett vállalatátruházásról van-e szó vagy nem;

| 21. | utal a javaslat 8. cikkében foglalt, viszonylag hosszú átmeneti időszakra. Tekintettel arra, hogy a javaslat a munkavállalók védelmére vonatkozó olyan szabályok alkalmazásáról szól, amelyeket az Európai Unió Alapjogi Chartája rögzít, a javaslaton való további munka során meg kellene fontolni, hogy lerövidíthető-e az átmeneti időszak; |
| --- | --- |

21.

utal a javaslat 8. cikkében foglalt, viszonylag hosszú átmeneti időszakra. Tekintettel arra, hogy a javaslat a munkavállalók védelmére vonatkozó olyan szabályok alkalmazásáról szól, amelyeket az Európai Unió Alapjogi Chartája rögzít, a javaslaton való további munka során meg kellene fontolni, hogy lerövidíthető-e az átmeneti időszak;

Szubszidiaritás és arányosság

| 22. | megállapítja, hogy az említett irányelvek módosítására tett európai bizottsági javaslat célja, hogy egységesítsen néhány ebben szereplő, az uniós munkavállalók védelmét szolgáló szabályt, és azonos kiindulási feltételeket teremtsen az EU-ban a vállalatok számára a versenyhez. Az irányelvek módosításait csak uniós szinten lehet elvégezni; úgy véli, hogy a javasolt módosítások megfelelnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének. |
| --- | --- |

22.

megállapítja, hogy az említett irányelvek módosítására tett európai bizottsági javaslat célja, hogy egységesítsen néhány ebben szereplő, az uniós munkavállalók védelmét szolgáló szabályt, és azonos kiindulási feltételeket teremtsen az EU-ban a vállalatok számára a versenyhez. Az irányelvek módosításait csak uniós szinten lehet elvégezni; úgy véli, hogy a javasolt módosítások megfelelnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének.

II.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

(5) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A jelenlegi jogi helyzet egyenlőtlen bánásmódot eredményez az azonos kategóriába tartozó, de különböző tagállamokból származó munkavállalók között, attól függően, hogy a tagállamok alkalmazzák-e a hatályos jogszabályok által megengedett mentességeket és eltéréseket, vagy sem. Számos tagállam csak korlátozott mértékben alkalmazott kizárásokat. | A jelenlegi jogi helyzet egyenlőtlen bánásmódot eredményez az azonos kategóriába tartozó, de különböző tagállamokból származó munkavállalók között, attól függően, hogy a tagállamok alkalmazzák-e a hatályos jogszabályok által megengedett mentességeket és eltéréseket, vagy sem. Számos tagállam csak korlátozott mértékben alkalmazott kizárásokat. |
| | Az ILO 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménye 2013. augusztus 30-án lépett hatályba, célja, hogy világszerte védje a tengerészek körülményeit, és azonos kiindulási feltételeket biztosítson a tengerészeti ágazatban. A szociális partnerek megállapodtak az egyezményről, ezt a megállapodást ültette át a Tanács 2009/13/EK irányelve. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A jelenlegi jogi helyzet egyenlőtlen bánásmódot eredményez az azonos kategóriába tartozó, de különböző tagállamokból származó munkavállalók között, attól függően, hogy a tagállamok alkalmazzák-e a hatályos jogszabályok által megengedett mentességeket és eltéréseket, vagy sem. Számos tagállam csak korlátozott mértékben alkalmazott kizárásokat.

A jelenlegi jogi helyzet egyenlőtlen bánásmódot eredményez az azonos kategóriába tartozó, de különböző tagállamokból származó munkavállalók között, attól függően, hogy a tagállamok alkalmazzák-e a hatályos jogszabályok által megengedett mentességeket és eltéréseket, vagy sem. Számos tagállam csak korlátozott mértékben alkalmazott kizárásokat.

Az ILO 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménye 2013. augusztus 30-án lépett hatályba, célja, hogy világszerte védje a tengerészek körülményeit, és azonos kiindulási feltételeket biztosítson a tengerészeti ágazatban. A szociális partnerek megállapodtak az egyezményről, ezt a megállapodást ültette át a Tanács 2009/13/EK irányelve.

Indokolás

Az irányelv kidolgozása keretében figyelmet kell fordítani azokra az erőfeszítésekre, amelyeket a szociális partnerek és az EU együtt tettek azért, hogy felhívják a figyelmet a tengerészek védelmére, és világszerte azonos kiindulási feltételek elérését ösztönözzék a tengerészeti ágazatban.

2. módosítás

4. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A 98/59/EK irányelv a következőképpen módosul: | A 98/59/EK irányelv a következőképpen módosul: |
| 1.   Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következő c) ponttal egészül ki:






  „c) | átruházás: a 2001/23/EK irányelv értelmében vett átruházás.”; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A 98/59/EK irányelv a következőképpen módosul:

A 98/59/EK irányelv a következőképpen módosul:

1.   Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következő c) ponttal egészül ki:

„c)

átruházás: a 2001/23/EK irányelv értelmében vett átruházás.”;

| b) | az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontját el kell hagyni.

1.   Az 1. cikk a következőképpen módosul:

| a) | az (1) bekezdés a következő c) ponttal egészül ki:








  „c) | átruházás: a 2001/23/EK irányelv értelmében vett átruházás.”; |
| --- | --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a következő c) ponttal egészül ki:

„c)

átruházás: a 2001/23/EK irányelv értelmében vett átruházás.”;

| b) | az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontját el kell hagyni.

2.   A 3. cikk (1) bekezdése a következő második albekezdéssel egészül ki:

„Ha a tervezett csoportos létszámcsökkentés tengerjáró hajó legénységének tagjait érinti, az értesítést azon állam illetékes hatóságához kell küldeni, amelynek lobogója alatt a hajó közlekedik.”

2.   A 3. cikk (1) bekezdése a következő második albekezdéssel egészül ki:

„Ha a tervezett csoportos létszámcsökkentés tengerjáró hajó legénységének tagjait érinti, az értesítést azon állam illetékes hatóságához kell küldeni, amelynek lobogója alatt a hajó közlekedik.”

3.   A 4. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

3.„(1a)   Tengerjáró hajó átruházásával kapcsolatban vagy abból eredően végrehajtott, a személyzet tagjait érintő, tervezett csoportos létszámcsökkentés esetén a tagállamok a szociális partnerekkel folytatott konzultáció után feljogosíthatják az illetékes közigazgatási szervet arra, hogy a következő esetekben részben vagy egészen eltérjen az (1) bekezdésben előírt időszaktól:

| a) | az átruházás kizárólag egy vagy több tengerjáró hajót érint; |
| --- | --- |

a)

az átruházás kizárólag egy vagy több tengerjáró hajót érint;

| b) | a munkaadó kizárólag egy tengerjáró hajót üzemeltet.” |
| --- | --- |

b)

a munkaadó kizárólag egy tengerjáró hajót üzemeltet.”

3.   A 4. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

3.„(1a)   Kizárólag tengerjáró hajó vagy hajók
  átruházásával kapcsolatban
  eladása alapján vagy abból eredően végrehajtott, a személyzet tagjait érintő, tervezett csoportos létszámcsökkentés esetén a tagállamok a szociális partnerekkel folytatott konzultáció után feljogosíthatják az illetékes közigazgatási szervet arra, hogy a következő esetekben részben vagy egészen eltérjen az (1) bekezdésben előírt időszaktól:

| a) | az átruházás kizárólag egy vagy több tengerjáró hajót érint; |
| --- | --- |

a)

az átruházás kizárólag egy vagy több tengerjáró hajót érint;

| b) | a munkaadó kizárólag egy tengerjáró hajót üzemeltet.” |
| --- | --- |

b)

a munkaadó kizárólag egy tengerjáró hajót üzemeltet.”

Indokolás

Indokolás

Az a kérdés, hogy egy vállalatnak vagy a vállalat egy részének az átruházásról szóló irányelv értelmében vett átruházásáról van-e szó, azt feltételezi, hogy az egyes esetek vizsgálata során megállapítható, hogy a vállalat az átruházást követően is megőrizte identitását. A bírósági ítélkezési gyakorlatnak megfelelően az egyes esetekben számos feltételnek kell teljesülnie ahhoz, hogy megállapítható legyen, hogy a vállalat az átruházás során megőrizte identitását (lásd különösen a Spijker-esetet). Egyáltalán nem biztos, hogy egy hajó eladásának körülményei mindig az átruházásról szóló irányelvnek megfelelő átruházást jelentenek.

A csoportos elbocsátásokról szóló irányelvben szereplő „megfontolási időszaktól” (cooling-off period) való eltérés indokolásaként felsorolt okoknak attól függetlenül kell érvényesülniük, hogy egy vagy több hajó eladása az átruházásokról szóló irányelvnek megfelelő átruházást jelent-e vagy sem. Az Európai Bizottság által javasolt konstrukcióval nehéz lenne az egyes esetekben előzetesen eldönteni, hogy a kivétel engedélyezhető vagy sem. A kivételt ehelyett kifejezetten ahhoz kellene kötni, hogy a csoportos elbocsátás kizárólag egy vagy több hajó eladásán alapul; az átruházási irányelvben szereplő „átruházás” fogalmára való utalást törölni kellene.

3. módosítás

3. módosítás

5. cikk 3. pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki: | A cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki: |
| 4.   A tagállamok a szociális partnerekkel folytatott konzultáció után rendelkezhetnek úgy, hogy ezen irányelv II. fejezete nem alkalmazandó a következő esetekben:






  a) | az átruházás tárgya kizárólag egy vagy több tengerjáró hajó; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

A cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

4.   A tagállamok a szociális partnerekkel folytatott konzultáció után rendelkezhetnek úgy, hogy ezen irányelv II. fejezete nem alkalmazandó a következő esetekben:

a)

az átruházás tárgya kizárólag egy vagy több tengerjáró hajó;

| b) | az átruházás tárgyát képező vállalkozás vagy üzlet csak egy tengerjáró hajót üzemeltet. |
| --- | --- |

b)

az átruházás tárgyát képező vállalkozás vagy üzlet csak egy tengerjáró hajót üzemeltet.

4.   A tagállamok a szociális partnerekkel folytatott konzultáció után rendelkezhetnek úgy, hogy ezen irányelv II. fejezete nem alkalmazandó a következő esetekben:

| a) | az átruházás tárgya kizárólag egy vagy több tengerjáró hajó,
  . |
| --- | --- |

a)

az átruházás tárgya kizárólag egy vagy több tengerjáró hajó,
  .

| b) | az átruházás tárgyát képező vállalkozás vagy üzlet csak egy tengerjáró hajót üzemeltet. |
| --- | --- |

b)

az átruházás tárgyát képező vállalkozás vagy üzlet csak egy tengerjáró hajót üzemeltet.

Indokolás

Indokolás

Egyformán kell kezelni a vállalkozásokat – függetlenül attól, hogy azok csak egy vagy több tengerjáró hajót üzemeltetnek.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 3-án.

a Régiók Bizottsága elnöke

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---