# Az Európai Unió L 166/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 166 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. június 5. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 166

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. június 5.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács 2014/326/KKBP határozata (2014. január 28.) az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti, a Koreai Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről | 1 |
| | | Megállapodás az Európai Unió és a Koreai Köztársaság között a Koreai Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 601/2014/EU rendelete (2014. június 4.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a hús élelmiszer-kategória és egyes élelmiszer-adalékanyagok előkészített húsban való felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 11 |
| | * | A Bizottság 602/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 4.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti kiegészítő kockázati súlyok alkalmazása tekintetében a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájának elősegítésére irányuló végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  ) | 22 |
| | | A Bizottság 603/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 25 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/327/EU |
| | * | A Tanács határozata (2014. május 6.) a veszélyes áruk szállításával foglalkozó OTIF szakértői bizottság 53. ülésén a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) C. függelékének 2015. január 1-jétől alkalmazandó egyes módosításaira vonatkozóan az Unió által képviselendő álláspontról | 27 |
| | | 2014/328/EU |
| | * | Az Európai Központi Bank határozata (2014. március 12.) az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további intézkedésekről szóló EKB/2013/35 határozat módosításáról (EKB/2014/11) | 31 |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | | 2014/329/EU |
| | * | Az Európai Központi Bank iránymutatása (2014. március 12.) az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló EKB/2011/14 iránymutatás módosításáról (EKB/2014/10) | 33 |
| | | 2014/330/EU |
| | * | Az Európai Központi Bank iránymutatása (2014. március 12.) az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről szóló EKB/2013/4 iránymutatás, valamint az EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról (EKB/2014/12) | 42 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács 2014/326/KKBP határozata (2014. január 28.) az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti, a Koreai Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről

1

Megállapodás az Európai Unió és a Koreai Köztársaság között a Koreai Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról

3

RENDELETEK

*

A Bizottság 601/2014/EU rendelete (2014. június 4.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a hús élelmiszer-kategória és egyes élelmiszer-adalékanyagok előkészített húsban való felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

11

*

A Bizottság 602/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 4.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti kiegészítő kockázati súlyok alkalmazása tekintetében a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájának elősegítésére irányuló végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  )

1

22

A Bizottság 603/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

25

HATÁROZATOK

2014/327/EU

*

A Tanács határozata (2014. május 6.) a veszélyes áruk szállításával foglalkozó OTIF szakértői bizottság 53. ülésén a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) C. függelékének 2015. január 1-jétől alkalmazandó egyes módosításaira vonatkozóan az Unió által képviselendő álláspontról

27

2014/328/EU

*

Az Európai Központi Bank határozata (2014. március 12.) az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további intézkedésekről szóló EKB/2013/35 határozat módosításáról (EKB/2014/11)

(EKB/2014/11)

31

IRÁNYMUTATÁSOK

2014/329/EU

*

Az Európai Központi Bank iránymutatása (2014. március 12.) az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló EKB/2011/14 iránymutatás módosításáról (EKB/2014/10)

(EKB/2014/10)

33

2014/330/EU

*

Az Európai Központi Bank iránymutatása (2014. március 12.) az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről szóló EKB/2013/4 iránymutatás, valamint az EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról (EKB/2014/12)

(EKB/2014/12)

42

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 407/13/COL határozata (2013. október 23.) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak a 2014–2020 közötti időszakban nyújtható állami támogatásokról szóló új fejezet beiktatása, valamint a 2007–2013 közötti időszakban nyújtható nemzeti regionális támogatásokról szóló fejezet és a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatára vonatkozó kritériumok hatályának meghosszabbítása révén, kilencvenedik alkalommal történő módosításáról | 44 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 407/13/COL határozata (2013. október 23.) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak a 2014–2020 közötti időszakban nyújtható állami támogatásokról szóló új fejezet beiktatása, valamint a 2007–2013 közötti időszakban nyújtható nemzeti regionális támogatásokról szóló fejezet és a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatára vonatkozó kritériumok hatályának meghosszabbítása révén, kilencvenedik alkalommal történő módosításáról

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/1

---

A TANÁCS 2014/326/KKBP HATÁROZATA

(2014. január 28.)

az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti, a Koreai Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (5) és (6) bekezdésével,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A harmadik államoknak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételével kapcsolatos feltételeket az ilyen lehetséges jövőbeli részvétel kereteit meghatározó megállapodásban kell rögzíteni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

A harmadik államoknak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételével kapcsolatos feltételeket az ilyen lehetséges jövőbeli részvétel kereteit meghatározó megállapodásban kell rögzíteni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni.

| (2) | Azt követően, hogy a Tanács 2012. november 13-án a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló határozatot fogadott el, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője tárgyalásokat folytatott egy, az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti, a Koreai Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvételének kereteit meghatározó megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás). |
| --- | --- |

(2)

Azt követően, hogy a Tanács 2012. november 13-án a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló határozatot fogadott el, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője tárgyalásokat folytatott egy, az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti, a Koreai Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvételének kereteit meghatározó megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

| (3) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti, a Koreai Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodást.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

A megállapodás 16. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értesítést (1) az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg.

4. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. január 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

G. STOURNARAS

---

(1)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás hatálybalépése kezdő időpontjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről.

1

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/3

---

FORDÍTÁS

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és a Koreai Köztársaság között a Koreai Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ (EU) vagy (Unió)

egyrészről, valamint

A KOREAI KÖZTÁRSASÁG

másrészről,

a továbbiakban: a Felek,

mivel:

| (1) | Az Unió úgy határozhat, hogy fellép a válságkezelés területén, a békefenntartó és a humanitárius műveleteket is ideértve. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió úgy határozhat, hogy fellép a válságkezelés területén, a békefenntartó és a humanitárius műveleteket is ideértve.

| (2) | Az Unió eldönti, hogy felkér-e harmadik országokat egy adott uniós válságkezelési műveletben való részvételre. A Koreai Köztársaság elfogadhatja az Unió felkérését, és felajánlhatja hozzájárulását. Ebben az esetben az Unió dönt a felajánlott hozzájárulás elfogadásáról. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió eldönti, hogy felkér-e harmadik országokat egy adott uniós válságkezelési műveletben való részvételre. A Koreai Köztársaság elfogadhatja az Unió felkérését, és felajánlhatja hozzájárulását. Ebben az esetben az Unió dönt a felajánlott hozzájárulás elfogadásáról.

| (3) | A Koreai Köztársaságnak az uniós válságkezelési műveletekben való részvételére vonatkozó feltételeket a lehetséges jövőbeli részvétel kereteit meghatározó megállapodásban, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni. |
| --- | --- |

(3)

A Koreai Köztársaságnak az uniós válságkezelési műveletekben való részvételére vonatkozó feltételeket a lehetséges jövőbeli részvétel kereteit meghatározó megállapodásban, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni.

| (4) | Az említett megállapodás nem sértheti az Unió döntéshozatali autonómiáját, és nem érintheti a Koreai Köztársaság egy adott uniós válságkezelési műveletben való részvételére vonatkozóan, jogrendszerének megfelelően hozott döntéseinek eseti jellegét. |
| --- | --- |

(4)

Az említett megállapodás nem sértheti az Unió döntéshozatali autonómiáját, és nem érintheti a Koreai Köztársaság egy adott uniós válságkezelési műveletben való részvételére vonatkozóan, jogrendszerének megfelelően hozott döntéseinek eseti jellegét.

| (5) | Az említett megállapodás kizárólag a jövőbeli uniós válságkezelési műveletekre vonatkozhat, és nem érintheti a Koreai Köztársaságnak a már elindított uniós válságkezelési műveletekben való részvételét szabályozó meglévő megállapodásokat, |
| --- | --- |

(5)

Az említett megállapodás kizárólag a jövőbeli uniós válságkezelési műveletekre vonatkozhat, és nem érintheti a Koreai Köztársaságnak a már elindított uniós válságkezelési műveletekben való részvételét szabályozó meglévő megállapodásokat,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

A részvételre vonatkozó döntések

(1)   Azt követően, hogy az Unió úgy határozott, hogy felkéri a Koreai Köztársaságot egy uniós válságkezelési műveletben való részvételre, az Unió a műveletre vonatkozó valamennyi releváns információt és értékelést átad annak érdekében, hogy megkönnyítse a Koreai Köztársaság számára az Unió felkérésének mérlegelését.

(2)   Az Unió a lehető leghamarabb értesíti a Koreai Köztársaságot a Koreai Köztársaságnak a közös költségekhez, vagy a működési költségvetésben megállapított költségekhez való, a 8. és a 12. cikk szerinti várható hozzájárulásáról annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a Koreai Köztársaság számára a tervezett hozzájárulásának meghatározásához.

(3)   Azt követően, hogy a Koreai Köztársaság hozzájárulás felajánlása mellett döntött, meghatározza az Uniónak nyújtandó tervezett hozzájárulását, és arról tájékoztatja az Uniót, beleértve az esetleges koreai kontingensek összetételét is.

(4)   Az Unió a Koreai Köztársasággal konzultálva értékeli a Koreai Köztársaság által felajánlott hozzájárulást. A Koreai Köztársaság a konzultáció és az értékelés során bármikor felülvizsgálhatja tervezett hozzájárulását.

(5)   Az Unió írásban közli a Koreai Köztársasággal a tervezett hozzájárulás értékelésének eredményét és a hozzájárulásra vonatkozó döntését annak érdekében, hogy e megállapodás rendelkezéseivel összhangban biztosítsa a Koreai Köztársaság részvételét.

(6)   A Koreai Köztársaság saját kezdeményezésére vagy az Uniótól kapott felkérés alapján, a Felek közötti konzultációkat követően bármikor visszaléphet – teljesen vagy részben – az uniós válságkezelési műveletben való részvételtől.

2. cikk

Keretrendszer

(1)   A Koreai Köztársaság e megállapodás rendelkezéseivel és bármely előírt végrehajtási rendelkezéssel összhangban társul ahhoz a tanácsi határozathoz, amellyel az Európai Unió Tanácsa határoz arról, hogy az Unió végrehajtja a válságkezelési műveletet, valamint bármely egyéb olyan határozathoz, amellyel az Európai Unió Tanácsa az uniós válságkezelési művelet meghosszabbításáról határoz.

(2)   A Koreai Köztársaságnak valamely uniós válságkezelési művelethez való hozzájárulása nem sérti az Unió döntéshozatali autonómiáját.

3. cikk

A Koreai Köztársaság állományának és haderejének jogállása

(1)   A Koreai Köztársaság által valamely uniós polgári válságkezelési művelethez kirendelt állomány és/vagy valamely uniós katonai válságkezelési művelethez biztosított haderők jogállására az Unió és a művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok) közötti, a haderők/a misszió jogállásáról szóló megállapodást kell alkalmazni, amennyiben kötöttek ilyen megállapodást.

(2)   Az uniós válságkezelési művelet helyszínéül szolgáló állam(ok) területén kívül található parancsnokságokhoz vagy parancsnoki alakulatokhoz biztosított állomány jogállására az érintett parancsnokság vagy parancsnoki alakulat és a Koreai Köztársaság illetékes hatóságai közötti megállapodásokat kell alkalmazni.

(3)   Az (1) bekezdésben említett, a haderők/a misszió jogállásáról szóló megállapodás sérelme nélkül a Koreai Köztársaság joghatóságot gyakorol az uniós válságkezelési műveletben részt vevő állománya vonatkozásában. Amennyiben a Koreai Köztársaság hadereje az Európai Unió egy tagállamának hajóján vagy légi járművén hajt végre műveletet, az érintett uniós tagállam a meglévő és/vagy jövőbeli megállapodások függvényében, továbbá saját törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek és a nemzetközi jognak megfelelően joghatóságot gyakorolhat.

(4)   A Koreai Köztársaság felel az adott uniós válságkezelési műveletben való részvétellel kapcsolatos bármely, a saját állományától érkező követelés kielégítéséért, valamint az állománya bármely tagjával szembeni – különösen jogi vagy fegyelmi – eljárások megindításáért, saját törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseivel összhangban.

(5)   A Felek megállapodnak abban, hogy a szerződéses követelések kivételével lemondanak minden olyan egymással szembeni követelésükről, amely valamely fél tulajdonát képező vagy valamely fél általa használt eszközöket ért kárt vagy veszteséget, továbbá valamely fél állománya tagjainak sérülését vagy halálát érinti, amennyiben azok az e megállapodás szerinti tevékenységekhez kapcsolódó hivatali feladatok ellátásából erednek, kivéve a súlyos gondatlanság és a szándékos kötelezettségszegés eseteit.

(6)   A Koreai Köztársaság vállalja, hogy e megállapodás aláírásával egy időben nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy az uniós válságkezelési műveletben vele együtt részt vevő bármely állammal szembeni követeléseiről lemond.

(7)   Az Unió vállalja annak biztosítását, hogy az Európai Unió tagállamai e megállapodás aláírásakor nyilatkozatot tegyenek arról, hogy a Koreai Köztársaság uniós válságkezelési műveletekben való jövőbeli részvételével kapcsolatban lemondanak követeléseikről.

4. cikk

Minősített adatok

(1)   A Koreai Köztársaság megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy az EU-minősített adatok az Európai Unió Tanácsának a 2013/488/EU tanácsi határozatban (1) foglalt biztonsági szabályainak megfelelő, valamint az illetékes hatóságok – többek között uniós katonai válságkezelési művelet esetén az uniós műveleti parancsnok vagy uniós polgári válságkezelési művelet esetén a misszióvezető – által kibocsátott további iránymutatásoknak megfelelő védelemben részesüljenek.

(2)   Amennyiben a Felek megállapodást kötnek a minősített adatok cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról, a megállapodás rendelkezéseit az uniós válságkezelési műveletek összefüggésében is alkalmazni kell.

II. SZAKASZ

A POLGÁRI VÁLSÁGKEZELÉSI MŰVELETEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

5. cikk

Az uniós polgári válságkezelési művelethez kirendelt állomány

(1)   A Koreai Köztársaság:

| a) | biztosítja, hogy az uniós polgári válságkezelési művelethez kirendelt állománya a következőkkel összhangban teljesítse a misszióját:






  i. | a 2. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi határozat és annak későbbi módosításai; |
| --- | --- | --- |

a)

biztosítja, hogy az uniós polgári válságkezelési művelethez kirendelt állománya a következőkkel összhangban teljesítse a misszióját:

i.

a 2. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi határozat és annak későbbi módosításai;

| ii. | a műveleti terv; |
| --- | --- |

ii.

a műveleti terv;

| iii. | a végrehajtási intézkedések; |
| --- | --- |

iii.

a végrehajtási intézkedések;

| b) | az uniós polgári válságkezelési művelethez való hozzájárulásában bekövetkezett bármely változásról kellő időben tájékoztatja a misszióvezetőt és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (a továbbiakban: a főképviselő). |
| --- | --- |

b)

az uniós polgári válságkezelési művelethez való hozzájárulásában bekövetkezett bármely változásról kellő időben tájékoztatja a misszióvezetőt és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (a továbbiakban: a főképviselő).

(2)   Egy uniós polgári válságkezelési művelethez a Koreai Köztársaság által kirendelt állomány tagjai számára kötelező az orvosi vizsgálat és kötelezőek a szükséges védőoltások, továbbá az állomány tagjainak rendelkezniük kell az illetékes hatóság által kiállított igazolással arról, hogy a megbízatás teljesítéséhez szükséges megfelelő egészségügyi állapotban vannak, amely igazolást be is kell mutatniuk.

(3)   A Koreai Köztársaság által kirendelt állomány a feladatait kizárólag az uniós polgári válságkezelési művelet érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.

6. cikk

A parancsnoki lánc

(1)   Az állomány egésze teljes mértékben saját nemzeti hatóságainak parancsnoksága alatt áll.

(2)   A nemzeti hatóságok a műveleti irányítást átruházzák az Unió polgári műveleti parancsnokára.

(3)   A polgári műveleti parancsnok vállalja a felelősséget az uniós polgári válságkezelési műveletért, és stratégiai szinten gyakorolja annak vezetését és irányítását.

(4)   A misszióvezető vállalja a felelősséget az uniós polgári válságkezelési műveletért, gyakorolja annak a műveleti terület szintjén történő vezetését és irányítását, továbbá elvégzi a napi irányítási feladatokat.

(5)   Az 2. cikk (1) bekezdésében említett jogi eszközökkel összhangban a Koreai Köztársaság a művelet napi irányításának terén ugyanolyan jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamai.

(6)   A misszióvezető fegyelmi felügyeletet gyakorol az uniós polgári válságkezelési művelet állománya felett. Szükség esetén a fegyelmi eljárást az érintett nemzeti hatóság indítja meg.

(7)   A Koreai Köztársaság a műveletben részt vevő nemzeti kontingensének képviseletére nemzeti kontingens-képviselőt (a továbbiakban: NKK) nevez ki. Az NKK a nemzeti ügyekről jelentést tesz a misszióvezetőnek, továbbá felel a kontingens mindennapos fegyelméért.

(8)   A művelet befejezéséről szóló döntést a Koreai Köztársasággal folytatott konzultációt követően az Unió hozza meg, amennyiben a Koreai Köztársaság a művelet befejezésének időpontjában még mindig hozzájárul az uniós polgári válságkezelési művelethez.

7. cikk

Pénzügyi szempontok

(1)   A 8. cikk sérelme nélkül a Koreai Köztársaság viseli a műveletben való részvételével kapcsolatos valamennyi költséget, a művelet működési költségvetésében meghatározott működési költségek kivételével.

(2)   A művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes személyek halála, sérülése, természetes vagy jogi személyek vesztesége vagy kára esetén – felelőssége megállapítását követően – a Koreai Köztársaság kártérítést fizet a 3. cikk (1) bekezdésében említett, a misszió jogállásáról szóló, alkalmazandó megállapodásban meghatározott feltételek szerint.

8. cikk

Hozzájárulás a működési költségvetéshez

(1)   A (4) bekezdésre is figyelemmel a Koreai Köztársaság hozzájárul az uniós polgári válságkezelési művelet működési költségvetésének finanszírozásához.

(2)   A működési költségvetéshez való hozzájárulást az alábbi két számítási módszer közül azzal kell kiszámítani, amelyik kisebb összeget eredményez:

| a) | a referenciaösszeg arányos része, amelyet a Koreai Köztársaság bruttó nemzeti jövedelmének a művelet működési költségvetéséhez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyított aránya alapján számítanak ki; vagy |
| --- | --- |

a)

a referenciaösszeg arányos része, amelyet a Koreai Köztársaság bruttó nemzeti jövedelmének a művelet működési költségvetéséhez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyított aránya alapján számítanak ki; vagy

| b) | a működési költségvetés referenciaösszegének arányos része, amelyet a műveletben részt vevő, a Koreai Köztársaság által biztosított állomány létszámának a műveletben részt vevő valamennyi államból származó állomány teljes létszámához viszonyított aránya alapján számítanak ki. |
| --- | --- |

b)

a működési költségvetés referenciaösszegének arányos része, amelyet a műveletben részt vevő, a Koreai Köztársaság által biztosított állomány létszámának a műveletben részt vevő valamennyi államból származó állomány teljes létszámához viszonyított aránya alapján számítanak ki.

(3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve a Koreai Köztársaságnak nem kell hozzájárulnia az Európai Unió tagállamainak állománya részére fizetett napidíj finanszírozásához.

(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve az Unió elvben mentesíti a Koreai Köztársaságot az adott uniós polgári válságkezelési művelethez való pénzügyi hozzájárulás alól, amennyiben:

| a) | az Unió úgy ítéli meg, hogy a Koreai Köztársaság jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít; vagy |
| --- | --- |

a)

az Unió úgy ítéli meg, hogy a Koreai Köztársaság jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít; vagy

| b) | a Koreai Köztársaság egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az Európai Unió bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét. |
| --- | --- |

b)

a Koreai Köztársaság egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az Európai Unió bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét.

(5)   Az (1) bekezdés függvényében a Koreai Köztársaság által az uniós polgári válságkezelési művelet működési költségvetéséhez nyújtott hozzájárulások befizetésére vonatkozó megállapodásokat a Felek illetékes hatóságainak kell aláírniuk, és e megállapodásoknak többek között az alábbiakkal kapcsolatos rendelkezéseket kell tartalmazniuk:

| a) | az érintett pénzügyi hozzájárulás összege; |
| --- | --- |

a)

az érintett pénzügyi hozzájárulás összege;

| b) | a pénzügyi hozzájárulás befizetésével kapcsolatos rendelkezések; valamint |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi hozzájárulás befizetésével kapcsolatos rendelkezések; valamint

| c) | a számviteli ellenőrzési eljárás. |
| --- | --- |

c)

a számviteli ellenőrzési eljárás.

III. SZAKASZ

A KATONAI VÁLSÁGKEZELÉSI MŰVELETEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

9. cikk

Részvétel uniós katonai válságkezelési műveletben

(1)   A Koreai Köztársaság gondoskodik arról, hogy az uniós katonai válságkezelési műveletben részt vevő hadereje és állománya a következőkkel összhangban teljesítse a misszióját:

| a) | a 2. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi határozat és annak későbbi módosításai; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi határozat és annak későbbi módosításai;

| b) | a műveleti terv; valamint |
| --- | --- |

b)

a műveleti terv; valamint

| c) | a végrehajtási intézkedések. |
| --- | --- |

c)

a végrehajtási intézkedések.

(2)   A Koreai Köztársaság a műveletben való részvételében bekövetkezett bármely változásról kellő időben tájékoztatja az uniós műveleti parancsnokot.

(3)   A Koreai Köztársaság által kirendelt állomány a feladatait kizárólag az uniós katonai válságkezelési művelet érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.

10. cikk

A parancsnoki lánc

(1)   Az uniós katonai válságkezelési műveletben részt vevő haderő és állomány egésze teljes mértékben saját nemzeti hatóságainak parancsnoksága alatt áll.

(2)   A nemzeti hatóságok a haderejük és állományuk műveleti és harcászati ellenőrzését átruházzák az uniós műveleti parancsnokra, aki jogosult a hatáskörét átruházni.

(3)   Az 2. cikk (1) bekezdésében említett jogi eszközökkel összhangban a Koreai Köztársaság a művelet napi irányításának terén ugyanolyan jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamai.

(4)   Az uniós műveleti parancsnok – a Koreai Köztársasággal folytatott konzultációt követően – bármikor kérheti a Koreai Köztársaság hozzájárulásának visszavonását.

(5)   A Koreai Köztársaság saját nemzeti kontingensének az EU katonai válságkezelési műveletben való képviseletére katonai főképviselőt nevez ki. A katonai főképviselő a műveletet érintő valamennyi kérdésben konzultál az EU haderőinek parancsnokával, továbbá felel a Koreai Köztársaság kontingensének fegyelméért.

11. cikk

Pénzügyi szempontok

(1)   E megállapodás 12. cikkének sérelme nélkül, a Koreai Köztársaság viseli a műveletben való részvételével kapcsolatos valamennyi költséget, azon költségek kivételével, amelyek a 2. cikk (1) bekezdésében említett jogi eszközök, valamint a 2011/871/KKBP tanácsi határozat (2) értelmében közös finanszírozásban részesülnek.

(2)   A művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes személyek halála, sérülése, természetes vagy jogi személyek vesztesége vagy kára esetén – felelőssége megállapítását követően – a Koreai Köztársaság kártérítést fizet a 3. cikk (1) bekezdésében említett, a haderők jogállásáról szóló, alkalmazandó megállapodásban meghatározott feltételek szerint.

12. cikk

Hozzájárulás a közös költségekhez

(1)   A (3) bekezdésre is figyelemmel a Koreai Köztársaság hozzájárul az uniós katonai válságkezelési művelet közös költségeinek finanszírozásához.

(2)   A közös költségekhez való hozzájárulást az alábbi két számítási módszer közül azzal kell kiszámítani, amelyik kisebb összeget eredményez:

| a) | a közös költségek arányos része, amelyet a Koreai Köztársaság bruttó nemzeti jövedelmének a művelet közös költségeihez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyított aránya alapján számítanak ki; vagy |
| --- | --- |

a)

a közös költségek arányos része, amelyet a Koreai Köztársaság bruttó nemzeti jövedelmének a művelet közös költségeihez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyított aránya alapján számítanak ki; vagy

| b) | a közös költségek arányos része, amelyet a Koreai Köztársaságnak a műveletben részt vevő állománya létszámának a műveletben részt vevő valamennyi államból származó állomány teljes létszámához viszonyított aránya alapján számítanak ki. |
| --- | --- |

b)

a közös költségek arányos része, amelyet a Koreai Köztársaságnak a műveletben részt vevő állománya létszámának a műveletben részt vevő valamennyi államból származó állomány teljes létszámához viszonyított aránya alapján számítanak ki.

A b) pontban foglalt számítási módszer alkalmazásakor, amennyiben a Koreai Köztársaság kizárólag a műveleti parancsnokság vagy a kötelékparancsnokság számára biztosít állományt, úgy az állományának az érintett parancsnokság állományának teljes létszámához viszonyított arányát kell alkalmazni. Egyéb esetekben a Koreai Köztársaság által biztosított állománynak a művelet állományának teljes létszámához viszonyított arányát kell alkalmazni.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve az Unió elvben mentesíti a Koreai Köztársaságot az adott uniós katonai válságkezelési művelet közös költségeihez való pénzügyi hozzájárulás alól, amennyiben:

| a) | az Unió úgy ítéli meg, hogy a Koreai Köztársaság jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít; vagy |
| --- | --- |

a)

az Unió úgy ítéli meg, hogy a Koreai Köztársaság jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít; vagy

| b) | a Koreai Köztársaság egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az Unió bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét. |
| --- | --- |

b)

a Koreai Köztársaság egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az Unió bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét.

(4)   Az (1) bekezdés függvényében a Koreai Köztársaság által a közös költségekhez nyújtott hozzájárulások befizetésére vonatkozó megállapodásokat a Felek illetékes hatóságainak kell megkötniük, és e megállapodásoknak többek között az alábbiakkal kapcsolatos rendelkezéseket kell tartalmaznia:

| a) | az érintett pénzügyi hozzájárulás összege; |
| --- | --- |

a)

az érintett pénzügyi hozzájárulás összege;

| b) | a pénzügyi hozzájárulás befizetésével kapcsolatos rendelkezések; valamint |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi hozzájárulás befizetésével kapcsolatos rendelkezések; valamint

| c) | a számviteli ellenőrzési eljárás. |
| --- | --- |

c)

a számviteli ellenőrzési eljárás.

IV. SZAKASZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

13. cikk

A megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezések

A 8. cikk (5) bekezdésének és a 12. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül az e megállapodás végrehajtása során szükséges bármely technikai vagy igazgatási megállapodást a Felek illetékes hatóságai között kell megkötni.

14. cikk

A megállapodás szerinti kötelezettségek nem teljesítése

Amennyiben az egyik fél nem teljesíti az e megállapodás szerinti kötelezettségeit, úgy a másik fél ezt a megállapodást egy hónapos határidővel írásban felmondhatja.

15. cikk

A jogviták rendezése

Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a Felek egymás között, diplomáciai úton rendezik.

16. cikk

Hatálybalépés, időtartam és megszűnés

(1)   Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, hogy a Felek kölcsönösen értesítették egymást a hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások befejezéséről.

(2)   Ezt a megállapodást rendszeresen felül kell vizsgálni.

(3)   Ezt a megállapodást a Felek között létrejött kölcsönös írásbeli megállapodással lehet módosítani. A módosítások az (1) bekezdésben említett eljárással összhangban lépnek hatályba.

(4)   Ez a megállapodás öt évig marad hatályban, majd azt követően automatikusan meghosszabbodik újabb öt évre, kivéve ha az egyik fél a hatály lejárata előtt legalább hat hónappal írásban értesíti a másik felet arról, hogy fel kívánja mondani e megállapodást.

FENTIEK HITELÉÜL a Felek által kellően felhatalmazott alulírottak aláírták ezt a megállapodást.

Kelt Szöulban, a kétezer-tizennegyedik év május havának huszonharmadik napján két eredeti, egyaránt hiteles angol és koreai nyelvű példányban. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.

az Európai Unió részéről

a Koreai Köztársaság részéről

---

(1)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

1

(2)  A Tanács 2011/871/KKBP határozata (2011. december 19.) az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (ATHENA) létrehozásáról (HL L 343., 2011.12.23., 35. o.).

2

---

A KOREAI KÖZTÁRSASÁG RÉSZVÉTELÉVEL ZAJLÓ UNIÓS VÁLSÁGKEZELÉSI MŰVELETRŐL SZÓLÓ UNIÓS TANÁCSI HATÁROZATOT ALKALMAZÓ UNIÓS TAGÁLLAMOK NYILATKOZATA A KÖVETELÉSEIKRŐL VALÓ LEMONDÁSRÓL

„A Koreai Köztársaság részvételével zajló uniós válságkezelési műveletről szóló uniós tanácsi határozatot alkalmazó uniós tagállamok a belső jogrendjük által megengedett mértékben, lehetőségük szerint igyekeznek lemondani a Koreai Köztársasággal szemben – állományuk tagjainak sérülése, halála vagy a tulajdonukat képező és az uniós válságkezelési művelet által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült követelésekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

| — | a Koreai Köztársaság által valamely uniós válságkezelési művelethez biztosított állomány tagja az uniós válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét; vagy |
| --- | --- |

—

a Koreai Köztársaság által valamely uniós válságkezelési művelethez biztosított állomány tagja az uniós válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét; vagy

| — | bármely, a Koreai Köztársaság tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az uniós válságkezelési művelethez a Koreai Köztársaság által biztosított állomány ezen eszközt használó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.”. |
| --- | --- |

—

bármely, a Koreai Köztársaság tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az uniós válságkezelési művelethez a Koreai Köztársaság által biztosított állomány ezen eszközt használó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.”.

---

A KOREAI KÖZTÁRSASÁG NYILATKOZATA AZ UNIÓS VÁLSÁGKEZELÉSI MŰVELETBEN RÉSZT VEVŐ BÁRMELY ÁLLAMMAL SZEMBENI KÖVETELÉSÉRŐL VALÓ LEMONDÁSRÓL

„A valamely uniós válságkezelési műveletben részvételt vállaló Koreai Köztársaság a belső jogrendje által megengedett mértékben, lehetősége szerint igyekszik lemondani az uniós válságkezelési műveletben részt vevő bármely állammal szemben – állománya tagjainak sérülése, halála vagy a tulajdonát képező és az uniós válságkezelési művelet által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült követelésekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

| — | az állomány állami tagja az uniós válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét; vagy |
| --- | --- |

—

az állomány állami tagja az uniós válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét; vagy

| — | bármely, az uniós válságkezelési műveletben részt vevő állam tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az uniós válságkezelési művelet állománya ezen eszközt használó tagja súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.” . |
| --- | --- |

—

bármely, az uniós válságkezelési műveletben részt vevő állam tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az uniós válságkezelési művelet állománya ezen eszközt használó tagja súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.” .

---

RENDELETEK

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/11

---

A BIZOTTSÁG 601/2014/EU RENDELETE

(2014. június 4.)

az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a hús élelmiszer-kategória és egyes élelmiszer-adalékanyagok előkészített húsban való felhasználása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete meghatározza az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és azok felhasználási feltételeit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete meghatározza az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és azok felhasználási feltételeit.

| (2) | Az 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárásnak megfelelően e jegyzék módosítása a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet. |
| --- | --- |

(2)

Az 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárásnak megfelelően e jegyzék módosítása a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet.

| (3) | Az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét a 94/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), a 94/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) és a 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) szerint élelmiszerekben felhasználható élelmiszer-adalékanyagok alapján állították össze annak vizsgálatát követően, hogy az adott anyagok megfelelnek-e az 1333/2008/EK rendelet 6., 7. és 8. cikkének. Az uniós jegyzékben az adalékanyagok azon élelmiszer-kategóriák szerint vannak felsorolva, amelyekhez hozzáadhatók. |
| --- | --- |

(3)

Az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét a 94/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), a 94/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) és a 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) szerint élelmiszerekben felhasználható élelmiszer-adalékanyagok alapján állították össze annak vizsgálatát követően, hogy az adott anyagok megfelelnek-e az 1333/2008/EK rendelet 6., 7. és 8. cikkének. Az uniós jegyzékben az adalékanyagok azon élelmiszer-kategóriák szerint vannak felsorolva, amelyekhez hozzáadhatók.

| (4) | Az uniós jegyzék D. részében szereplő 08. (Hús) kategória alatt két alkategória szerepel: a 08.1 (Feldolgozatlan hús), valamint a 08.2 (Feldolgozott hús). A 08.1 kategória tovább bomlik a 8.1.1 (Előkészített hústól különböző feldolgozatlan hús, a 853/2004/EK (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározottak szerint) és a 8.1.2 (Előkészített hús, a 853/2004/EK rendeletben meghatározottak szerint) alkategóriákra. |
| --- | --- |

(4)

Az uniós jegyzék D. részében szereplő 08. (Hús) kategória alatt két alkategória szerepel: a 08.1 (Feldolgozatlan hús), valamint a 08.2 (Feldolgozott hús). A 08.1 kategória tovább bomlik a 8.1.1 (Előkészített hústól különböző feldolgozatlan hús, a 853/2004/EK (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározottak szerint) és a 8.1.2 (Előkészített hús, a 853/2004/EK rendeletben meghatározottak szerint) alkategóriákra.

| (5) | A 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 1.15. pontjában található meghatározás alapján az „előkészített hús”: friss hús, beleértve az apróra darabolt húst, amelyhez élelmiszereket, fűszereket vagy adalékanyagokat adtak hozzá, vagy amelyen olyan eljárásokat végeztek, amelyek nem voltak elegendőek a hús belső izomrostszerkezetének módosításához, és így a friss hús jellemzőinek megszüntetéséhez. Az előkészített hús fogalmát időközben pontosították, mely szerint az feldolgozott és feldolgozatlan hús is lehet (7).Ugyanakkor amennyiben az adott élelmiszerre a friss hús jellemzői a feldolgozást követően már egyáltalán nem állnak fenn, az a továbbiakban már nem tekinthető előkészített húsnak, hanem a 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 7.1. pontjában szereplő „húskészítmények” meghatározás alá sorolandó. A jogi egyértelműség érdekében a 08. kategória tekintetében a „friss hús”, az „előkészített hús”, valamint a „húskészítmény” fogalmakat a 853/2004/EK rendeletben szereplő meghatározások szerint célszerű használni. Az uniós jegyzék D. részében szereplő 08. kategória alkategóriáit ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 1.15. pontjában található meghatározás alapján az „előkészített hús”: friss hús, beleértve az apróra darabolt húst, amelyhez élelmiszereket, fűszereket vagy adalékanyagokat adtak hozzá, vagy amelyen olyan eljárásokat végeztek, amelyek nem voltak elegendőek a hús belső izomrostszerkezetének módosításához, és így a friss hús jellemzőinek megszüntetéséhez. Az előkészített hús fogalmát időközben pontosították, mely szerint az feldolgozott és feldolgozatlan hús is lehet (7).Ugyanakkor amennyiben az adott élelmiszerre a friss hús jellemzői a feldolgozást követően már egyáltalán nem állnak fenn, az a továbbiakban már nem tekinthető előkészített húsnak, hanem a 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 7.1. pontjában szereplő „húskészítmények” meghatározás alá sorolandó. A jogi egyértelműség érdekében a 08. kategória tekintetében a „friss hús”, az „előkészített hús”, valamint a „húskészítmény” fogalmakat a 853/2004/EK rendeletben szereplő meghatározások szerint célszerű használni. Az uniós jegyzék D. részében szereplő 08. kategória alkategóriáit ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az uniós jegyzék C. részében meghatározott I. csoporthoz tartozó élelmiszer-adalékanyagok felhasználása feldolgozott húsban általánosan engedélyezett, míg az említett csoport alá sorolt élelmiszer-adalékanyagok feldolgozatlan húsokban történő felhasználására korlátozott, eseti alapon megadható engedélyezés van érvényben. |
| --- | --- |

(6)

Az uniós jegyzék C. részében meghatározott I. csoporthoz tartozó élelmiszer-adalékanyagok felhasználása feldolgozott húsban általánosan engedélyezett, míg az említett csoport alá sorolt élelmiszer-adalékanyagok feldolgozatlan húsokban történő felhasználására korlátozott, eseti alapon megadható engedélyezés van érvényben.

| (7) | Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő uniós jegyzék összeállításakor az előkészített hús fogalma alatt a 853/2004/EK rendeletben szereplő meghatározás alapján feldolgozatlan húst értettek, amelyben csak korlátozott számú adalékanyag használata volt engedélyezett. Az előkészített hús fogalmának különböző értelmezése bizonyos adalékanyagok esetében az egyes húskategóriákban történő felhasználást tekintve tagállami eltérésekhez vezetett. |
| --- | --- |

(7)

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő uniós jegyzék összeállításakor az előkészített hús fogalma alatt a 853/2004/EK rendeletben szereplő meghatározás alapján feldolgozatlan húst értettek, amelyben csak korlátozott számú adalékanyag használata volt engedélyezett. Az előkészített hús fogalmának különböző értelmezése bizonyos adalékanyagok esetében az egyes húskategóriákban történő felhasználást tekintve tagállami eltérésekhez vezetett.

| (8) | A Bizottsághoz több kérelem is érkezett egyes ilyen jellegű felhasználásoknak az engedélyezett élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékébe történő felvételére vonatkozóan. Ezen kérelmeket valamennyi tagállam számára hozzáférhetővé tették.Ezeket a felhasználásokat – amennyiben megfelelnek az 1333/2008/EK rendeletben az élelmiszer-adalékanyagok felhasználására vonatkozóan meghatározott általános feltételeknek, valamint figyelembe véve egyes hagyományos termékek bizonyos tagállami piacokon való elérhetőségének szükségét – indokolt felvenni az uniós jegyzékbe. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottsághoz több kérelem is érkezett egyes ilyen jellegű felhasználásoknak az engedélyezett élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékébe történő felvételére vonatkozóan. Ezen kérelmeket valamennyi tagállam számára hozzáférhetővé tették.Ezeket a felhasználásokat – amennyiben megfelelnek az 1333/2008/EK rendeletben az élelmiszer-adalékanyagok felhasználására vonatkozóan meghatározott általános feltételeknek, valamint figyelembe véve egyes hagyományos termékek bizonyos tagállami piacokon való elérhetőségének szükségét – indokolt felvenni az uniós jegyzékbe.

| (9) | Egyes tagállamok, illetve a húsipar kérésére megvizsgálták a kurkumin (E 100), a kárminok (E 120), a karamellek (E 150a–d), a paprikakivonat (E 160c) és a céklavörös (E 162) egyes felhasználásait, amelyeket bizonyos tagállamokban hagyományosan merguez típusú vagy egyéb hagyományos termékek (így a salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici vagy a pljeskavice) színezésére használnak, és a felhasználásokat engedélyezhetőnek minősítették. |
| --- | --- |

(9)

Egyes tagállamok, illetve a húsipar kérésére megvizsgálták a kurkumin (E 100), a kárminok (E 120), a karamellek (E 150a–d), a paprikakivonat (E 160c) és a céklavörös (E 162) egyes felhasználásait, amelyeket bizonyos tagállamokban hagyományosan merguez típusú vagy egyéb hagyományos termékek (így a salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici vagy a pljeskavice) színezésére használnak, és a felhasználásokat engedélyezhetőnek minősítették.

| (10) | Néhány tagállam kérésére megvizsgálták az ecetsav és az acetátok (E 260–263), a tejsav és a laktátok (E 270, E 325–327), az aszkorbinsav és az aszkorbátok (E 300–302), a cirtomsav és a citrátok (E 330–333) savanyúságot szabályozó anyagként, tartósítószerként, illetve avasodás vagy oxidáció okozta romlás megakadályozására szolgáló antioxidánsokként és a mikrobiológiai stabilitás fokozása érdekében való használatát, és a felhasználásokat engedélyezhetőnek minősítették valamennyi, adalékanyagoktól és sótól különböző összetevő hozzáadásával gyártott előkészített húsban. |
| --- | --- |

(10)

Néhány tagállam kérésére megvizsgálták az ecetsav és az acetátok (E 260–263), a tejsav és a laktátok (E 270, E 325–327), az aszkorbinsav és az aszkorbátok (E 300–302), a cirtomsav és a citrátok (E 330–333) savanyúságot szabályozó anyagként, tartósítószerként, illetve avasodás vagy oxidáció okozta romlás megakadályozására szolgáló antioxidánsokként és a mikrobiológiai stabilitás fokozása érdekében való használatát, és a felhasználásokat engedélyezhetőnek minősítették valamennyi, adalékanyagoktól és sótól különböző összetevő hozzáadásával gyártott előkészített húsban.

| (11) | Egyes tagállamok kérésére megvizsgálták a foszforsav – foszfátok – di-, tri- és polifoszfátok (E 338–452) nedvesitő anyagként, a hús levesességének továbbfeldolgozás során történő megőrzése érdekében való használatát, különösen befecskendezett páclé esetében, és a felhasználást engedélyezhetőnek minősítették. Az élelmiszerekhez hozzáadott foszfátoknak való további kitettség csökkentése érdekében ezen foszfátok használatát ugyanakkor kizárólag a következő termékekre lehet kiterjeszteni: Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, burger meata húsba kevert legalább 4 %-os zöldség-, illetve gabonatartalommal, valamint a finn „szürke” karácsonyi sonka (Finnish gray salted Christmas ham). |
| --- | --- |

(11)

Egyes tagállamok kérésére megvizsgálták a foszforsav – foszfátok – di-, tri- és polifoszfátok (E 338–452) nedvesitő anyagként, a hús levesességének továbbfeldolgozás során történő megőrzése érdekében való használatát, különösen befecskendezett páclé esetében, és a felhasználást engedélyezhetőnek minősítették. Az élelmiszerekhez hozzáadott foszfátoknak való további kitettség csökkentése érdekében ezen foszfátok használatát ugyanakkor kizárólag a következő termékekre lehet kiterjeszteni: Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, burger meata húsba kevert legalább 4 %-os zöldség-, illetve gabonatartalommal, valamint a finn „szürke” karácsonyi sonka (Finnish gray salted Christmas ham).

| (12) | Egyes tagállamok, illetve a húsipar kérésére megvizsgálták a nitritek (E 249–250) tartósítószerként történő felhasználását bizonyos hagyományos tagállami termékekben (lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaés tatar wołowy (danie tatarskie)), és felhasználásukat engedélyezhetőnek minősítették. |
| --- | --- |

(12)

Egyes tagállamok, illetve a húsipar kérésére megvizsgálták a nitritek (E 249–250) tartósítószerként történő felhasználását bizonyos hagyományos tagállami termékekben (lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaés tatar wołowy (danie tatarskie)), és felhasználásukat engedélyezhetőnek minősítették.

| (13) | Egyes tagállamok, illetve a húsipar kérésére megvizsgálták az alginátok (E 401–404), a karragén (E 407), a feldolgozott Euchema moszat (E 407a), a szentjánoskenyérliszt (E 410), a guargumi (E 412), a tragantmézga (E 413), a xantángumi (E 415), az acetilezett dikeményítő-foszfát (E 1414) és a hidroxipropil-dikeményítő-foszfát (E 1442) adalékanyagoknak nedvesítő anyagként és stabilizátorként, a csomagolt termékek vízvesztésének csökkentése és a hús levesességének továbbfeldolgozás során történő megőrzése érdekében történő felhasználását. Ezen felhasználásokat engedélyezhetőnek minősítették befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítményekben, valamint különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsokban (például darát húst tartalmazó húsroládokban). A hús levesességének továbbfeldolgozás során történő megőrzése érdekében az előkészített húshoz hozzáadott élelmiszer-adalékanyagok alkalmazása nem minősül fogyasztókat félrevezető gyakorlatnak. |
| --- | --- |

(13)

Egyes tagállamok, illetve a húsipar kérésére megvizsgálták az alginátok (E 401–404), a karragén (E 407), a feldolgozott Euchema moszat (E 407a), a szentjánoskenyérliszt (E 410), a guargumi (E 412), a tragantmézga (E 413), a xantángumi (E 415), az acetilezett dikeményítő-foszfát (E 1414) és a hidroxipropil-dikeményítő-foszfát (E 1442) adalékanyagoknak nedvesítő anyagként és stabilizátorként, a csomagolt termékek vízvesztésének csökkentése és a hús levesességének továbbfeldolgozás során történő megőrzése érdekében történő felhasználását. Ezen felhasználásokat engedélyezhetőnek minősítették befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítményekben, valamint különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsokban (például darát húst tartalmazó húsroládokban). A hús levesességének továbbfeldolgozás során történő megőrzése érdekében az előkészített húshoz hozzáadott élelmiszer-adalékanyagok alkalmazása nem minősül fogyasztókat félrevezető gyakorlatnak.

| (14) | Egyes tagállamok, illetve a húsipar kérésére megvizsgálták a nátrium-karbonátoknak (E 500) a hús állagának és lédússágának továbbfeldolgozás során való megőrzése érdekében történő felhasználását a baromfihúsból származó készítmények, valamint a mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, cevapcici és pljeskavice termékek tekintetében, és azt engedélyezhetőnek minősítették. A baromfihúsban történő alkalmazásnak köszönhetően a baromfihús tovább és nagyobb hatékonyság mellett főzhető anélkül, hogy elveszítené levesességét, elkerülve ezáltal a nem átfőtt baromfihús fogyasztásának veszélyét. |
| --- | --- |

(14)

Egyes tagállamok, illetve a húsipar kérésére megvizsgálták a nátrium-karbonátoknak (E 500) a hús állagának és lédússágának továbbfeldolgozás során való megőrzése érdekében történő felhasználását a baromfihúsból származó készítmények, valamint a mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, cevapcici és pljeskavice termékek tekintetében, és azt engedélyezhetőnek minősítették. A baromfihúsban történő alkalmazásnak köszönhetően a baromfihús tovább és nagyobb hatékonyság mellett főzhető anélkül, hogy elveszítené levesességét, elkerülve ezáltal a nem átfőtt baromfihús fogyasztásának veszélyét.

| (15) | Egy tagállam, illetve a húsipar kérésére megvizsgálták az acetilezett dikeményítő-foszfátnak (E 1414) és a hidroxipropil-dikeményítő-foszfátnak (E 1442) a befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények, valamint a különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok (például darát húst tartalmazó húsroládok) vízvesztésének csökkentése érdekében történő felhasználását, valamint ezen anyagoknak a gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap és seftalia termékek levesességének továbbfeldolgozás során történő megőrzése érdekében történő alkalmazását, és a felhasználásokat engedélyezhetőnek minősítették. |
| --- | --- |

(15)

Egy tagállam, illetve a húsipar kérésére megvizsgálták az acetilezett dikeményítő-foszfátnak (E 1414) és a hidroxipropil-dikeményítő-foszfátnak (E 1442) a befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények, valamint a különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok (például darát húst tartalmazó húsroládok) vízvesztésének csökkentése érdekében történő felhasználását, valamint ezen anyagoknak a gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap és seftalia termékek levesességének továbbfeldolgozás során történő megőrzése érdekében történő alkalmazását, és a felhasználásokat engedélyezhetőnek minősítették.

| (16) | A hagyományos termékekben felhasznált élelmiszer-adalékanyagok kérelmezett felhasználásaira teljesülniük kell az 1333/2008/EK rendelet 6. cikkében előírt általános felhasználási feltéteknek, és azok a termékeket adott tagállamokban vagy régiókban hagyományosan fogyasztók számára nem bírhatnak megtévesztő jelleggel. |
| --- | --- |

(16)

A hagyományos termékekben felhasznált élelmiszer-adalékanyagok kérelmezett felhasználásaira teljesülniük kell az 1333/2008/EK rendelet 6. cikkében előírt általános felhasználási feltéteknek, és azok a termékeket adott tagállamokban vagy régiókban hagyományosan fogyasztók számára nem bírhatnak megtévesztő jelleggel.

| (17) | Az e rendelet által szabályozott élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó felhasználások egységes alkalmazása érdekében a hagyományos előkészített húsokat az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében felsorolt élelmiszer-kategóriákra vonatkozó útmutató (8) tartalmazza |
| --- | --- |

(17)

Az e rendelet által szabályozott élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó felhasználások egységes alkalmazása érdekében a hagyományos előkészített húsokat az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében felsorolt élelmiszer-kategóriákra vonatkozó útmutató (8) tartalmazza

| (18) | Az 1333/2008/EK rendelet 18. cikkek (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átviteli elv alkalmazását a 853/2004/EK rendeletben meghatározott előkészített hús vonatkozásában is indokolt engedélyezni. |
| --- | --- |

(18)

Az 1333/2008/EK rendelet 18. cikkek (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átviteli elv alkalmazását a 853/2004/EK rendeletben meghatározott előkészített hús vonatkozásában is indokolt engedélyezni.

| (19) | Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság kikéri az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) véleményét az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének naprakésszé tétele érdekében, kivéve, ha a szóban forgó frissítésnek valószínűsíthetően nincs az emberi egészségre gyakorolt hatása. Az ecetsav és az acetátok (E 260–263), a tejsav és a laktátok (E 270, E 325–327), az aszkorbinsav és az aszkorbátok (E 300–302), a cirtomsav és a citrátok (E 330–333), az alginátok (E 401–404), a karragén (E 407), a feldolgozott Euchema moszat (E 407a), a szentjánoskenyérliszt (E 410), a guargumi (E 412), a tragantmézga (E 413), a xantángumi (E 415), a nátrium-karbonát (E 500), az acetilezett dikeményítő-foszfát (E 1414) és a hidroxipropil-dikeményítő-foszfát (E 1442) az adalékanyagok azon csoportjához tartoznak, amelyekre nincs meghatározva megengedhető napi bevitel. Ebből következően ezen adalékanyagok a kívánt technológiai hatás eléréséhez szükséges szinten nem jelentenek veszélyt az egészségre. Kiterjesztett felhasználásuk ezért – amely szükségessé teszi az uniós jegyzék frissítését – valószínűsíthetően nincs hatással az emberi egészségre. A kurkumin (E 100), a kárminok (E 120), a karamellek (E 150a–d), a paprikakivonat (E 160c), a céklavörös (E 162), a nitritek (E 249–250), a foszforsav – foszfátok – di-, tri- és polifoszfátok (E 338–452) felhasználását e rendelet csak bizonyos hagyományos termékekre terjeszti ki, így az uniós jegyzék ezen adalékanyagok kiterjesztett felhasználása tekintetében történő frissítésének valószínűsíthetően nincs az emberi egészségre gyakorolt hatása. Ezért a Hatóság véleményét nem kell kikérni. |
| --- | --- |

(19)

Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság kikéri az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) véleményét az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének naprakésszé tétele érdekében, kivéve, ha a szóban forgó frissítésnek valószínűsíthetően nincs az emberi egészségre gyakorolt hatása. Az ecetsav és az acetátok (E 260–263), a tejsav és a laktátok (E 270, E 325–327), az aszkorbinsav és az aszkorbátok (E 300–302), a cirtomsav és a citrátok (E 330–333), az alginátok (E 401–404), a karragén (E 407), a feldolgozott Euchema moszat (E 407a), a szentjánoskenyérliszt (E 410), a guargumi (E 412), a tragantmézga (E 413), a xantángumi (E 415), a nátrium-karbonát (E 500), az acetilezett dikeményítő-foszfát (E 1414) és a hidroxipropil-dikeményítő-foszfát (E 1442) az adalékanyagok azon csoportjához tartoznak, amelyekre nincs meghatározva megengedhető napi bevitel. Ebből következően ezen adalékanyagok a kívánt technológiai hatás eléréséhez szükséges szinten nem jelentenek veszélyt az egészségre. Kiterjesztett felhasználásuk ezért – amely szükségessé teszi az uniós jegyzék frissítését – valószínűsíthetően nincs hatással az emberi egészségre. A kurkumin (E 100), a kárminok (E 120), a karamellek (E 150a–d), a paprikakivonat (E 160c), a céklavörös (E 162), a nitritek (E 249–250), a foszforsav – foszfátok – di-, tri- és polifoszfátok (E 338–452) felhasználását e rendelet csak bizonyos hagyományos termékekre terjeszti ki, így az uniós jegyzék ezen adalékanyagok kiterjesztett felhasználása tekintetében történő frissítésének valószínűsíthetően nincs az emberi egészségre gyakorolt hatása. Ezért a Hatóság véleményét nem kell kikérni.

| (20) | Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(20)

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (21) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(21)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1331/2008/EK rendelete az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról (HL L 354., 2008.12.31., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1994. június 30-i 94/35/EK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről (HL L 237., 1994.9.10., 3. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1994. június 30-i 94/36/EK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó színezékekről (HL L 237., 1994.9.10., 13. o.)

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. február 20-i 95/2/EK irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról (HL L 61., 1995.3.18., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 853/2004/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).

6

(7)  Az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság útmutatója az állati eredetű élelmiszerek higiéniai szabályainak megállapításáról szóló 853/2004/EK rendelet bizonyos rendelkezéseinek végrehajtásáról: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/docs/guidance_doc_852-2004_hu.pdf.

7

(8)  http://ec.europa.eu/food/food/fAEF/additives/guidance_en.htm

8

---

MELLÉKLET

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. rész a következőképpen módosul:
  Az 1. táblázat 1. számú bejegyzése helyébe a következő szöveg lép:






  „1 | Feldolgozatlan élelmiszerek, az 1333/2008/EK rendelet 3. cikkében meghatározottak szerint, a 853/2004/EK rendeletben meghatározott előkészített hús kivételével” |
| --- | --- | --- |

1.

Az A. rész a következőképpen módosul:

Az 1. táblázat 1. számú bejegyzése helyébe a következő szöveg lép:

„1

Feldolgozatlan élelmiszerek, az 1333/2008/EK rendelet 3. cikkében meghatározottak szerint, a 853/2004/EK rendeletben meghatározott előkészített hús kivételével”

| 2. | A D. részben a 08. kategória (Hús) alatt szereplő bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:






  „08. | Hús |
| --- | --- | --- |
| 08.1 | Friss hús, a 853/2004/EK rendeletben meghatározott előkészített hús kivételével |
| 08.2 | A 853/2004/EK rendeletben meghatározott előkészített hús |
| 08.3 | Húskészítmények |
| 08.3.1 | Nem hőkezelt húskészítmények |
| 08.3.2 | Hőkezelt húskészítmények |
| 08.3.3 | Állati belek, bevonatok és díszítések húsokhoz |
| 08.3.4 | Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel |
| 08.3.4.1 | Bemerítéssel pácolt hagyományos termékek (nitriteket, illetve nitrátokat, sót és más összetevőket tartalmazó páclében bemerítéssel pácolt húskészítmények) |
| 08.3.4.2 | Szárazon pácolt hagyományos termékek. (A száraz pácolási eljárás azt jelenti, hogy a nitriteket, illetve nitrátokat, sót és más összetevőket tartalmazó páckeveréket szárazon felviszik a hús felületére, majd a húst stabilizálják/érlelik) |
| 08.3.4.3 | Egyéb hagyományos pácolt termékek. (Bemerítéses és száraz pácolási eljárások együttes alkalmazása, vagy nitrit, illetve nitrát jelenléte összetett termékben, vagy főzés előtt a páclé befecskendezése a termékbe)” |

2.

A D. részben a 08. kategória (Hús) alatt szereplő bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:

„08.

Hús

08.1

Friss hús, a 853/2004/EK rendeletben meghatározott előkészített hús kivételével

08.2

A 853/2004/EK rendeletben meghatározott előkészített hús

08.3

Húskészítmények

08.3.1

Nem hőkezelt húskészítmények

08.3.2

Hőkezelt húskészítmények

08.3.3

Állati belek, bevonatok és díszítések húsokhoz

08.3.4

Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel

08.3.4.1

Bemerítéssel pácolt hagyományos termékek (nitriteket, illetve nitrátokat, sót és más összetevőket tartalmazó páclében bemerítéssel pácolt húskészítmények)

08.3.4.2

Szárazon pácolt hagyományos termékek. (A száraz pácolási eljárás azt jelenti, hogy a nitriteket, illetve nitrátokat, sót és más összetevőket tartalmazó páckeveréket szárazon felviszik a hús felületére, majd a húst stabilizálják/érlelik)

08.3.4.3

Egyéb hagyományos pácolt termékek. (Bemerítéses és száraz pácolási eljárások együttes alkalmazása, vagy nitrit, illetve nitrát jelenléte összetett termékben, vagy főzés előtt a páclé befecskendezése a termékbe)”

| 3. | Az E. rész a következőképpen módosul:






  a) | a 08.1 kategóriához tartozó bejegyzést el kell hagyni, |
| --- | --- | --- |

3.

Az E. rész a következőképpen módosul:

a)

a 08.1 kategóriához tartozó bejegyzést el kell hagyni,

| b) | a 08.1.1 kategória címének a helyébe a következő szöveg lép:






  „08.1 | Friss hús, a 853/2004/EK rendeletben meghatározott előkészített hús kivételével” |
| --- | --- | --- |

b)

a 08.1.1 kategória címének a helyébe a következő szöveg lép:

„08.1

Friss hús, a 853/2004/EK rendeletben meghatározott előkészített hús kivételével”

| c) | a 8.1.2 kategória a következőképpen módosul:






  i. | A kategória címének a helyébe a következő szöveg lép:






  „08.2 | Előkészített hús, a 853/2004/EK rendeletben meghatározottak szerint” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a 8.1.2 kategória a következőképpen módosul:

i.

A kategória címének a helyébe a következő szöveg lép:

„08.2

Előkészített hús, a 853/2004/EK rendeletben meghatározottak szerint”

| ii. | az E 120, E 150a–d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 és az E 338–452 bejegyzések helyébe a következő szöveg lép: | „E 120 | Kosnil, kárminsav, kárminok | 100 | | kizárólag: legalább 6 % gabonát tartalmazó breakfast sausages, burger meata húsba kevert legalább 4 %-os zöldség-, illetve gabonatartalommal (ezekben a termékben a hús úgy van darálva, hogy az izom- és zsírszövetek teljesen szétroncsolódjanak, és így a rostok a zsírral emulziót képezzenek – ez adja a termék jellegzetes megjelenését), merguez típusú termékek, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici és pljeskavice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 150a–d | Karamellek | quantum satis | | kizárólag: legalább 6 % gabonát tartalmazó breakfast sausages, burger meata húsba kevert legalább 4 %-os zöldség-, illetve gabonatartalommal (ezekben a termékben a hús úgy van darálva, hogy az izom- és zsírszövetek teljesen szétroncsolódjanak, és így a rostok a zsírral emulziót képezzenek – ez adja a termék jellegzetes megjelenését), merguez típusú termékek, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca,és chorizo fresco |
| | E 261 | Kálium-acetát | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 262 | Nátrium-acetátok | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 300 | Aszkorbinsav | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények (gehakt) és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 301 | Nátrium-aszkorbát | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények (gehakt) és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 302 | Kalcium-aszkorbát | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények (gehakt) és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 325 | Nátrium-laktát | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 326 | Kálium-laktát | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 330 | Citromsav | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények (gehakt) és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 331 | Nátrium-citrátok | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények (gehakt) és adalékanyagoktól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 332 | Kálium-citrátok | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények (gehakt) és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 333 | Kalcium-citrátok | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények (gehakt) és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 338–452 | Foszforsav – foszfátok – di-, tri- és polifoszfátok | 5 000 | (1) (4) | kizárólag: breakfast sausages; ebben a termékben a hús úgy van darálva, hogy az izom- és zsírszövetek teljesen szétroncsolódjanak, és így a rostok a zsírral emulziót képezzenek – ez adja a termék jellegzetes megjelenését; finn »szürke« karácsonyi sonka (Finnish gray salted Christmas ham), burger meata húsba kevert legalább 4 %-os zöldség-, illetve gabonatartalommal, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk,valamint ahjupraad” |

ii.

az E 120, E 150a–d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 és az E 338–452 bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:

„E 120

Kosnil, kárminsav, kárminok

100

kizárólag: legalább 6 % gabonát tartalmazó breakfast sausages, burger meata húsba kevert legalább 4 %-os zöldség-, illetve gabonatartalommal (ezekben a termékben a hús úgy van darálva, hogy az izom- és zsírszövetek teljesen szétroncsolódjanak, és így a rostok a zsírral emulziót képezzenek – ez adja a termék jellegzetes megjelenését), merguez típusú termékek, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici és pljeskavice

E 150a–d

Karamellek

quantum satis

kizárólag: legalább 6 % gabonát tartalmazó breakfast sausages, burger meata húsba kevert legalább 4 %-os zöldség-, illetve gabonatartalommal (ezekben a termékben a hús úgy van darálva, hogy az izom- és zsírszövetek teljesen szétroncsolódjanak, és így a rostok a zsírral emulziót képezzenek – ez adja a termék jellegzetes megjelenését), merguez típusú termékek, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca,és chorizo fresco

E 261

Kálium-acetát

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 262

Nátrium-acetátok

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 300

Aszkorbinsav

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények (gehakt) és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 301

Nátrium-aszkorbát

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények (gehakt) és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 302

Kalcium-aszkorbát

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények (gehakt) és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 325

Nátrium-laktát

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 326

Kálium-laktát

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 330

Citromsav

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények (gehakt) és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 331

Nátrium-citrátok

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények (gehakt) és adalékanyagoktól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 332

Kálium-citrátok

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények (gehakt) és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 333

Kalcium-citrátok

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények (gehakt) és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 338–452

Foszforsav – foszfátok – di-, tri- és polifoszfátok

5 000

(1) (4)

kizárólag: breakfast sausages; ebben a termékben a hús úgy van darálva, hogy az izom- és zsírszövetek teljesen szétroncsolódjanak, és így a rostok a zsírral emulziót képezzenek – ez adja a termék jellegzetes megjelenését; finn »szürke« karácsonyi sonka (Finnish gray salted Christmas ham), burger meata húsba kevert legalább 4 %-os zöldség-, illetve gabonatartalommal, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk,valamint ahjupraad”

| iii. | A táblázat – számsorrend szerint – a következő bejegyzésekkel egészül ki: | „E 100 | Kurkumin | 20 | | kizárólag: merguez típusú termékek, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaés chorizo fresco |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 160c | Paprikakivonat | 10 | | kizárólag: merguez típusú termékek, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukakiés kebap |
| | E 162 | Céklavörös | quantum satis | | kizárólag: merguez típusú termékek, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaés chorizo fresco |
| | E 249–250 | Nitritek | 150 | (7) (7') | kizárólag: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaés tatar wołowy (danie tatarskie) |
| | E 260 | Ecetsav | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 263 | Kalcium-acetát | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 270 | Tejsav | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 327 | Kalcium-laktát | quantum satis | | kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús |
| | E 401 | Nátrium-alginát | quantum satis | | kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros éssouvlaki |
| | E 402 | Kálium-alginát | quantum satis | | kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki |
| | E 403 | Ammónium-alginát | quantum satis | | kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki |
| | E 404 | Kalcium-alginát | quantum satis | | kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki |
| | E 407 | Karragén | quantum satis | | kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki, |
| | E 407a | Feldolgozott Euchema moszat | quantum satis | | kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki |
| | E 410 | Szentjánoskenyérliszt | quantum satis | | kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különböző módon kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki |
| | E 412 | Guargumi | quantum satis | | kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki |
| | E 413 | Tragantmézga | quantum satis | | kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros és souvlaki |
| | E 415 | Xantángumi | quantum satis | | kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki |
| | E 500 | Nátrium-karbonátok | quantum satis | | kizárólag: baromfihúsból származó készítmények, valamint mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčićiés pljeskavice |
| | E 1414 | Acetilezett dikeményítő-foszfát | quantum satis | | kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapés seftalia |
| | E 1442 | Hidroxipropil-dikeményítő-foszfát | quantum satis | | kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapés seftalia |
| | | (7): Az előállítás során hozzáadható legnagyobb mennyiség |
| | | (7'): A legnagyobb mennyiség nátrium-nitritben van kifejezve” |

iii.

A táblázat – számsorrend szerint – a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„E 100

Kurkumin

20

kizárólag: merguez típusú termékek, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaés chorizo fresco

E 160c

Paprikakivonat

10

kizárólag: merguez típusú termékek, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukakiés kebap

E 162

Céklavörös

quantum satis

kizárólag: merguez típusú termékek, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaés chorizo fresco

E 249–250

Nitritek

150

(7) (7')

kizárólag: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaés tatar wołowy (danie tatarskie)

E 260

Ecetsav

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 263

Kalcium-acetát

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 270

Tejsav

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 327

Kalcium-laktát

quantum satis

kizárólag: friss darált húsból készült előrecsomagolt készítmények és adalékanyagoktól és sótól különböző összetevők hozzáadásával készített előkészített hús

E 401

Nátrium-alginát

quantum satis

kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros éssouvlaki

E 402

Kálium-alginát

quantum satis

kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki

E 403

Ammónium-alginát

quantum satis

kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki

E 404

Kalcium-alginát

quantum satis

kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki

E 407

Karragén

quantum satis

kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki,

E 407a

Feldolgozott Euchema moszat

quantum satis

kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki

E 410

Szentjánoskenyérliszt

quantum satis

kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különböző módon kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki

E 412

Guargumi

quantum satis

kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki

E 413

Tragantmézga

quantum satis

kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros és souvlaki

E 415

Xantángumi

quantum satis

kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok. Kivéve: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros éssouvlaki

E 500

Nátrium-karbonátok

quantum satis

kizárólag: baromfihúsból származó készítmények, valamint mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčićiés pljeskavice

E 1414

Acetilezett dikeményítő-foszfát

quantum satis

kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapés seftalia

E 1442

Hidroxipropil-dikeményítő-foszfát

quantum satis

kizárólag: befecskendezéssel bejuttatott összetevőket tartalmazó készítmények; különbözőképpen kezelt (darált, szeletelt vagy feldolgozott) húsok összedolgozásával előállított előkészített húsok, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapés seftalia

(7): Az előállítás során hozzáadható legnagyobb mennyiség

(7'): A legnagyobb mennyiség nátrium-nitritben van kifejezve”

| d) | a 08.2 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:






  „08.3 | Húskészítmények” |
| --- | --- | --- |

d)

a 08.2 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:

„08.3

Húskészítmények”

| e) | a 08.2.1 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:






  „08.3.1 | Nem hőkezelt húskészítmények” |
| --- | --- | --- |

e)

a 08.2.1 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:

„08.3.1

Nem hőkezelt húskészítmények”

| f) | a 08.2.2 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:






  „08.3.2 | Hőkezelt húskészítmények” |
| --- | --- | --- |

f)

a 08.2.2 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:

„08.3.2

Hőkezelt húskészítmények”

| g) | a 08.2.3 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:






  „08.3.3 | Állati belek, bevonatok és díszítések húsokhoz” |
| --- | --- | --- |

g)

a 08.2.3 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:

„08.3.3

Állati belek, bevonatok és díszítések húsokhoz”

| h) | a 08.2.4 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:






  „08.3.4 | Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel” |
| --- | --- | --- |

h)

a 08.2.4 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:

„08.3.4

Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel”

| i) | a 08.2.4.1 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:






  „08.3.4.1 | Bemerítéssel pácolt hagyományos termékek (nitriteket, illetve nitrátokat, sót és más összetevőket tartalmazó páclében bemerítéssel pácolt húskészítmények)” |
| --- | --- | --- |

i)

a 08.2.4.1 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:

„08.3.4.1

Bemerítéssel pácolt hagyományos termékek (nitriteket, illetve nitrátokat, sót és más összetevőket tartalmazó páclében bemerítéssel pácolt húskészítmények)”

| j) | a 08.2.4.2 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:






  „08.3.4.2 | Szárazon pácolt hagyományos termékek. (A száraz pácolási eljárás azt jelenti, hogy a nitriteket, illetve nitrátokat, sót és más összetevőket tartalmazó páckeveréket szárazon felviszik a hús felületére, majd a húst stabilizálják/érlelik)” |
| --- | --- | --- |

j)

a 08.2.4.2 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:

„08.3.4.2

Szárazon pácolt hagyományos termékek. (A száraz pácolási eljárás azt jelenti, hogy a nitriteket, illetve nitrátokat, sót és más összetevőket tartalmazó páckeveréket szárazon felviszik a hús felületére, majd a húst stabilizálják/érlelik)”

| k) | a 08.2.4.3 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:






  „08.3.4.3 | Egyéb hagyományos pácolt termékek. (Bemerítéses és száraz pácolási eljárások együttes alkalmazása, vagy nitrit, illetve nitrát jelenléte összetett termékben, vagy főzés előtt a páclé befecskendezése a termékbe)” |
| --- | --- | --- |

k)

a 08.2.4.3 kategória címének a helyébe az alábbi szöveg lép:

„08.3.4.3

Egyéb hagyományos pácolt termékek. (Bemerítéses és száraz pácolási eljárások együttes alkalmazása, vagy nitrit, illetve nitrát jelenléte összetett termékben, vagy főzés előtt a páclé befecskendezése a termékbe)”

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/22

---

A BIZOTTSÁG 602/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. június 4.)

az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti kiegészítő kockázati súlyok alkalmazása tekintetében a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájának elősegítésére irányuló végrehajtás-technikai standardok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 410. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Célszerű végrehajtás-technikai standardokat megállapítani a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájának elősegítése céljából egy olyan egységes szemlélet bevezetése tekintetében, amely az előírások az intézmények által elkövetett súlyos, gondatlanságból vagy mulasztásból eredő megsértésének értékelésére, valamint a kiegészítő kockázati súlyok alkalmazására irányul. A kiegészítő kockázati súlyok alkalmazása során a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájának elősegítése érdekében megfelelő képletet kell meghatározni. A képletnek arányos, legalább 250 %-os kiegészítő kockázati súlyt kell előírnia, amely az 575/2013/EU rendelet 405., 406. vagy 409. cikkét érintő további jogsértések alkalmával progresszív módon nő. A képletben megfelelő szorzót kell bevezetni, amely az 575/2013/EU rendelet 405. cikkének (3) bekezdése szerint kivételt képező kitettségek esetében alacsonyabb kiegészítő kockázati súly alkalmazását teszi lehetővé. |
| --- | --- |

(1)

Célszerű végrehajtás-technikai standardokat megállapítani a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájának elősegítése céljából egy olyan egységes szemlélet bevezetése tekintetében, amely az előírások az intézmények által elkövetett súlyos, gondatlanságból vagy mulasztásból eredő megsértésének értékelésére, valamint a kiegészítő kockázati súlyok alkalmazására irányul. A kiegészítő kockázati súlyok alkalmazása során a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájának elősegítése érdekében megfelelő képletet kell meghatározni. A képletnek arányos, legalább 250 %-os kiegészítő kockázati súlyt kell előírnia, amely az 575/2013/EU rendelet 405., 406. vagy 409. cikkét érintő további jogsértések alkalmával progresszív módon nő. A képletben megfelelő szorzót kell bevezetni, amely az 575/2013/EU rendelet 405. cikkének (3) bekezdése szerint kivételt képező kitettségek esetében alacsonyabb kiegészítő kockázati súly alkalmazását teszi lehetővé.

| (2) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul. |
| --- | --- |

(2)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul.

| (3) | Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetről, elemezte az azzal összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét, |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetről, elemezte az azzal összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Általános szempontok

(1)   Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy az 575/2013/EU rendelet 407. cikke alkalmazásában előírt kiegészítő kockázati súlyokat egy adott intézmény valamennyi olyan értékpapírosítási pozíciójára alkalmazzák, amelyet az 575/2013/EU rendelet 405., 406. vagy 409. cikkének súlyos megsértése érint.

(2)   Ha az intézmény az 575/2013/EU rendelet 405., 406. vagy 409. cikkében meghatározott követelmények megsértését orvosolja, a kiegészítő kockázati súly alkalmazása megszűnik, mihelyt az illetékes hatóságot értesítik a jogsértés megszüntetéséről.

(3)   Annak értékelésekor, hogy szükséges-e kiegészítő kockázati súlyt alkalmazniuk, az illetékes hatóságok egyaránt megvizsgálják az 575/2013/EU rendelet 405., 406. vagy 409. cikkét érintő jogsértés súlyosságát, valamint annak lényegességét az értékpapírosítási pozíció kockázatelemzése szempontjából. A súlyosságot mind mennyiségi, mind minőségi szempontból vizsgálni kell, amennyiben szükséges egyedi intézményi és konszolidált szinten is. A súlyosság értékelésekor az illetékes hatóságoknak egyéb tényezők mellett vizsgálniuk kell a jogszabálysértés időtartamát, az érintett pozíciók méretét, valamint azt, hogy az intézmény kezdeményezte-e a jogsértés orvoslását.

(4)   Annak vizsgálata során, hogy egy intézmény gondatlanságból vagy mulasztásból eredően bármely érdemi szempontból megsértette-e az 575/2013/EU rendelet 405. cikkében megállapított követelményeket, az illetékes hatóságokat nem befolyásolhatja az, hogy az értékpapírosítást kezdeményező, a szponzor vagy az eredeti hitelező elmulasztja a jelentős, 5 %-nál nem kisebb gazdasági érdekeltség megtartására vállalt kötelezettségéről való tájékoztatást a korábbi értékpapírosítások tekintetében, amennyiben az intézmény bizonyítani tudja, hogy megfelelően figyelembe vette ezt a körülményt.

(5)   Az 575/2013/EU rendelet 409. cikkében megállapított tájékoztatási követelménynek az intézmény gondatlanságából vagy mulasztásából eredő súlyos megsértése esetén az illetékes hatóságok kiegészítő kockázati súlyt alkalmaznak az értékpapírosítást kezdeményezőnek, a szponzornak vagy az eredeti hitelezőnek az érintett értékpapírosításban tartott pozícióira vagy az adott értékpapírosítással összefüggésben fennálló egyéb kitettségeire.

(6)   A 2011. január 1-jén vagy azt követően és 2014. január 1. előtt kibocsátott értékpapírosítási pozíciók esetében annak értékelése során, hogy az intézmények – gondatlanságból vagy mulasztásból eredően – bármely érdemi szempontból megsértették-e az 575/2013/EU rendelet 405., 406. vagy 409. cikkében foglalt követelményeket, az illetékes hatóságok megvizsgálhatják, hogy az intézmények a kibocsátás időpontja és 2013. december 31. között folyamatosan betartották-e a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 122a. cikkében meghatározott követelményeket, valamint az Európai Bankfelügyeleti Bizottságnak a 2006/48/EK irányelv 122a. cikkére vonatkozó iránymutatását (4).

2. cikk

A kiegészítő kockázati súly kiszámítása

Amennyiben az intézmény bármely érdemi szempontból nem tartja be az 575/2013/EU rendelet 405., 406. vagy 409. cikkében foglalt vonatkozó követelményeket, az illetékes hatóságok az 575/2013/EU rendelet 245. cikkének (6) bekezdésében és 337. cikkének (3) bekezdésében meghatározott megközelítéssel összhangban az alábbi képlettel állapítják meg a teljes kockázati súlyt (Total RW):

Teljes kockázati súly = Min[12,5; Eredeti kockázati súly × (1 + (2,5 + 2,5 × Jogsértés hosszaév) × (1 – 405. cikk szerinti kivételszázalék))]

ahol:

| | 12,5: a teljes kockázati súly maximális értéke; |
| --- | --- |

12,5: a teljes kockázati súly maximális értéke;

| | „Eredeti kockázati súly”: az a kockázati súly, amelyet az értékpapírosítási pozíciókra kiegészítő kockázati súly előírásának hiányában kellene alkalmazni; |
| --- | --- |

„Eredeti kockázati súly”: az a kockázati súly, amelyet az értékpapírosítási pozíciókra kiegészítő kockázati súly előírásának hiányában kellene alkalmazni;

| | 2,5: a kiegészítő kockázati súly kiszámítása céljából az eredeti kockázati súlyra alkalmazott minimális tényező; |
| --- | --- |

2,5: a kiegészítő kockázati súly kiszámítása céljából az eredeti kockázati súlyra alkalmazott minimális tényező;

| | „Jogsértés hosszaév”: a jogsértés évben kifejezett időtartama a legközelebbi 12 hónapos időszakra lefelé kerekítve. A változó értéke 12 hónapnál rövidebb jogsértés esetén 0; 12 hónapot meghaladó, de 24 hónapnál rövidebb jogsértés esetén 1; 24 hónapot meghaladó, de 36 hónapnál rövidebb jogsértés esetén 2 stb. Az időtartamot általában az értékpapírosítással kapcsolatos jogértés kezdetétől kell számítani, azonban az illetékes hatóságok az értékpapírosítás egyedi jellemzőinek figyelembevételével más kezdő napot is előírhatnak. Jogsértésnek minősül a 405., 406. vagy 409. cikkben meghatározott egy vagy több követelmény olyan megsértése, amely kiegészítő kockázati súly alkalmazását válthatja ki. A jogsértés annak orvoslása hiányában egymást követő jogsértésekké válik, amely a kiegészítő kockázati súly progresszív módon történő növelését vonja maga után; |
| --- | --- |

„Jogsértés hosszaév”: a jogsértés évben kifejezett időtartama a legközelebbi 12 hónapos időszakra lefelé kerekítve. A változó értéke 12 hónapnál rövidebb jogsértés esetén 0; 12 hónapot meghaladó, de 24 hónapnál rövidebb jogsértés esetén 1; 24 hónapot meghaladó, de 36 hónapnál rövidebb jogsértés esetén 2 stb. Az időtartamot általában az értékpapírosítással kapcsolatos jogértés kezdetétől kell számítani, azonban az illetékes hatóságok az értékpapírosítás egyedi jellemzőinek figyelembevételével más kezdő napot is előírhatnak. Jogsértésnek minősül a 405., 406. vagy 409. cikkben meghatározott egy vagy több követelmény olyan megsértése, amely kiegészítő kockázati súly alkalmazását válthatja ki. A jogsértés annak orvoslása hiányában egymást követő jogsértésekké válik, amely a kiegészítő kockázati súly progresszív módon történő növelését vonja maga után;

| | „405. cikk szerinti kivételszázalék”: a változó értéke 0,5 akkor, ha azon értékpapírosítási pozíciók, amelyekre a kiegészítő kockázati súlyt számítják, az 575/2013/EU rendelet 405. cikkének (3) bekezdése hatálya alá tartoznak, és 0 akkor, ha kivétel nem alkalmazható. |
| --- | --- |

„405. cikk szerinti kivételszázalék”: a változó értéke 0,5 akkor, ha azon értékpapírosítási pozíciók, amelyekre a kiegészítő kockázati súlyt számítják, az 575/2013/EU rendelet 405. cikkének (3) bekezdése hatálya alá tartoznak, és 0 akkor, ha kivétel nem alkalmazható.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottság határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. június 14-i 2006/48/EK irányelve a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról(HL L 177., 30.6.2006., 1. o.)

3

(4)  http://www.eba.europa.eu/documents/10180/106202/Guidelines.pdf

4

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/25

---

A BIZOTTSÁG 603/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. június 4.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 46,1 |
| MK | 77,0 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 66,5 |
| 0707 00 05 | MK | 28,8 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 67,4 |
| 0709 93 10 | TR | 110,5 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 50 10 | AR | 120,1 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 118,3 |
| 0808 10 80 | AR | 101,9 |
| BR | 87,5 |
| CL | 97,8 |
| CN | 97,8 |
| NZ | 144,5 |
| US | 161,9 |
| UY | 70,3 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 106,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,9 |
| ZZ | 190,9 |
| 0809 29 00 | TR | 395,0 |
| ZZ | 395,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

46,1

MK

77,0

TR

76,3

ZZ

66,5

0707 00 05

MK

28,8

TR

106,0

ZZ

67,4

0709 93 10

TR

110,5

ZZ

110,5

0805 50 10

AR

120,1

ZA

116,4

ZZ

118,3

0808 10 80

AR

101,9

BR

87,5

CL

97,8

CN

97,8

NZ

144,5

US

161,9

UY

70,3

ZA

91,4

ZZ

106,6

0809 10 00

TR

190,9

ZZ

190,9

0809 29 00

TR

395,0

ZZ

395,0

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/27

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2014. május 6.)

a veszélyes áruk szállításával foglalkozó OTIF szakértői bizottság 53. ülésén a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) C. függelékének 2015. január 1-jétől alkalmazandó egyes módosításaira vonatkozóan az Unió által képviselendő álláspontról

(2014/327/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésével együtt értelmezett 91. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló, 2011. június 16-i 2013/103/EU határozattal (1) csatlakozott a nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (a továbbiakban: COTIF egyezmény). |
| --- | --- |

(1)

Az Unió az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló, 2011. június 16-i 2013/103/EU határozattal (1) csatlakozott a nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (a továbbiakban: COTIF egyezmény).

| (2) | Ciprus és Málta kivételével valamennyi tagállam alkalmazza a COTIF egyezményt. |
| --- | --- |

(2)

Ciprus és Málta kivételével valamennyi tagállam alkalmazza a COTIF egyezményt.

| (3) | A veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) a COTIF egyezmény C. függelékében (RID-melléklet) foglalt, veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozására vonatkozó rendelkezésekre való hivatkozással követelményeket állapít a veszélyes áruk tagállamokon belüli vagy azok közötti közúti, vasúti és belvízi szállítására vonatkozóan. A szóban forgó irányelv 4. cikke továbbá úgy rendelkezik, hogy „A tagállamok és harmadik országok területe között megvalósuló veszélyesáru-szállítást csak az ADR-nek, a RID-nek vagy az ADN-nek való megfelelés esetén szabad engedélyezni, hacsak a mellékletek máshogy nem rendelkeznek”. Az Unió tehát már gyakorolta hatáskörét ebben a kérdésben. |
| --- | --- |

(3)

A veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) a COTIF egyezmény C. függelékében (RID-melléklet) foglalt, veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozására vonatkozó rendelkezésekre való hivatkozással követelményeket állapít a veszélyes áruk tagállamokon belüli vagy azok közötti közúti, vasúti és belvízi szállítására vonatkozóan. A szóban forgó irányelv 4. cikke továbbá úgy rendelkezik, hogy „A tagállamok és harmadik országok területe között megvalósuló veszélyesáru-szállítást csak az ADR-nek, a RID-nek vagy az ADN-nek való megfelelés esetén szabad engedélyezni, hacsak a mellékletek máshogy nem rendelkeznek”. Az Unió tehát már gyakorolta hatáskörét ebben a kérdésben.

| (4) | A COTIF egyezmény 13. cikke 1. §-ának d) pontjával létrehozott, veszélyes áruk szállításával foglalkozó OTIF szakértői bizottság 2014. május 22-én tartandó 53. ülésén hivatott dönteni az RID-melléklet bizonyos módosításairól. A műszaki szabványokat és egységes műszaki előírásokat érintő módosítások célja a veszélyes áruk biztonságos és hatékony szállításának biztosítása, figyelembe véve az ágazat tudományos és műszaki fejlődését, valamint a szállításuk közben veszélyt jelentő új anyagok és árucikkek kifejlesztését. |
| --- | --- |

(4)

A COTIF egyezmény 13. cikke 1. §-ának d) pontjával létrehozott, veszélyes áruk szállításával foglalkozó OTIF szakértői bizottság 2014. május 22-én tartandó 53. ülésén hivatott dönteni az RID-melléklet bizonyos módosításairól. A műszaki szabványokat és egységes műszaki előírásokat érintő módosítások célja a veszélyes áruk biztonságos és hatékony szállításának biztosítása, figyelembe véve az ágazat tudományos és műszaki fejlődését, valamint a szállításuk közben veszélyt jelentő új anyagok és árucikkek kifejlesztését.

| (5) | A 2008/68/EK irányelv 9. cikke alapján létrehozott, veszélyes áruk szállításával foglalkozó bizottság előzetes megbeszéléseket folytatott a szóban forgó módosításokról. |
| --- | --- |

(5)

A 2008/68/EK irányelv 9. cikke alapján létrehozott, veszélyes áruk szállításával foglalkozó bizottság előzetes megbeszéléseket folytatott a szóban forgó módosításokról.

| (6) | A legtöbb javasolt módosítás indokolt és hasznos, ezért helyénvaló, hogy az Unió támogassa azokat. Két javasolt módosítást még további értékelésnek kell alávetni a műszaki és tudományos fejlődés fényében. Az Európai Vasúti Ügynökségnek az érintett testületekkel együttműködve folytatnia kell azt a munkát, melynek célja a kisiklások észlelésére és hatásuk mérséklésére szolgáló, fenntartható megoldás meghatározása és jövőbeli megvalósítása. Ezért amennyiben ez utóbbi módosítások most elfogadásra kerülnek, a Uniónak a COTIF egyezmény VII. címe 35. cikkének 4 §-ában előírt eljárásnak megfelelően kifogást kell megfogalmaznia, |
| --- | --- |

(6)

A legtöbb javasolt módosítás indokolt és hasznos, ezért helyénvaló, hogy az Unió támogassa azokat. Két javasolt módosítást még további értékelésnek kell alávetni a műszaki és tudományos fejlődés fényében. Az Európai Vasúti Ügynökségnek az érintett testületekkel együttműködve folytatnia kell azt a munkát, melynek célja a kisiklások észlelésére és hatásuk mérséklésére szolgáló, fenntartható megoldás meghatározása és jövőbeli megvalósítása. Ezért amennyiben ez utóbbi módosítások most elfogadásra kerülnek, a Uniónak a COTIF egyezmény VII. címe 35. cikkének 4 §-ában előírt eljárásnak megfelelően kifogást kell megfogalmaznia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió álláspontja

(1)   A Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői bizottságának 53. ülésén az Európai Uniónak az e határozat mellékletében foglaltak szerinti álláspontot kell képviselnie.

(2)   Az e határozat mellékletében szereplő kisebb módosításokat az Uniót a szóban forgó testületben képviselő küldöttek a Tanács további határozata nélkül elfogadhatják.

2. cikk

A fent említett szerv határozatát elfogadását követően ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

Ch. VASILAKOS

---

(1)  A Tanács 2011. június 16-i 2013/103/EU határozata az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről EGT-vonatkozású szöveg – Megállapodás az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet között az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról (HL L 51., 2013.2.23., 1. o.).

1

(2)  HL L 260., 2008.9.30., 13. o.

2

---

MELLÉKLET

| Javaslat | Referenciadokumentum | Téma | Megjegyzések | Az Európai Unió álláspontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Az OTIF/RID/CE/GTP/2012-A dokumentum I. melléklete | Az állandó munkacsoport jóváhagyta a módosításokat. | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban | A módosítások elfogadhatók. |
| 2. | Az OTIF/RID/CE/GTP/2012-A dokumentum I. melléklete | A módosításokat az állandó munkacsoport tovább vizsgálja. | Ezek a módosítások a referenciadokumentumban szögletes zárójelben szerepelnek. | A módosítások elfogadhatók. |
| 3. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/1 | Átmeneti rendelkezések egyes táblák esetében | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban | A módosítás elfogadható. |
| 4. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/2 | A TE 25 különös rendelkezés alkalmazása | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban | A módosítás elfogadható. |
| 5. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/5 | Bizonyos jelölések vizsgálata | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban | A módosítás elfogadható. |
| 6. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/6 | A pályahálózat-működtetőnek szolgáltatandó információk | Az állandó munkacsoport a referenciadokumentumban szereplő második opciót választotta. | A módosítás elfogadható. |
| 7. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/11 | Műszaki terminológia használata | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban | A módosítás elfogadható. |
| 8. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/12 | Az UIC 573. tájékoztató elhagyásának következményei | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban | A módosítások elfogadhatók. |
| 9. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 és OTIF/RID/CE/GTP/2013/15 | A TE 22 különös rendelkezés alkalmazása | A javaslat nem érett meg a döntésre. | A döntést el kell halasztani. |
| 10. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 és OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14 | Az európai uniós vasúti rendelkezésekre való hivatkozások szerkesztése | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban | A módosítások elfogadhatók. |
| 11. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/16 | Veszélyes áruk szállítása személyszállító vonaton | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban | Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók. |
| 12. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Az állandó munkacsoport több felülvizsgált módosítást elfogadott. | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban | A módosítások elfogadhatók. |
| | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Az állandó munkacsoport további vizsgálatát igénylő módosítások: | – | – |
| 13. | ua. | Az ENSZ-EGB – OTIF közös ülés egységes állásfoglalását igénylő módosítások | Elő kell segíteni a hatékony intermodális szállítást. | A közös ülésen javasolt módosítások elfogadhatók. |
| 14. | ua. és OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3 | A kisiklásérzékelők bizonyos vasúti kocsikban való kötelező használatára vonatkozó rendelkezések | Az EU a szabályok következő felülvizsgálata előtt újra átgondolja álláspontját. | A döntést el kell halasztani. |
| 15. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/3 OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 és OTIF/RID/CE/GTP/2013/18 | A szabályok harmonizálása a Vasutak Együttműködési Szervezetén (OSJD) belül létrejött, a nemzetközi vasúti fuvarozási kommunikációs rendszerről szóló megállapodás (SGMS) 2. mellékletében foglaltakkal | Elő kell segíteni a veszélyes áruk uniós és nem uniós OSJD-országok közötti hatékony szállítását. | A módosítások elfogadhatók. |
| 16. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4 | Szénszállítás | Az állandó munkacsoporton belül nem született konszenzus a technikai részletekről. | Az EU álláspontját a helyszínen kell meghatározni. |
| 17. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8 | A RID 7.7. fejezetének felülvizsgálata | Az e referenciadokumentumban szereplő javaslat megvitatására a 7.7. fejezet felülvizsgálatáról szóló általánosabb vita keretében kerül majd sor. | Az EU álláspontját a helyszínen kell meghatározni. |
| 18. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12 | A szabályok összehangolása a közúti szállításra vonatkozó szabályokkal | Ezek a javaslatok módosítják az OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17 referenciadokumentumban szereplő javaslatokat. | A módosítások elfogadhatók. |

Javaslat

Referenciadokumentum

Téma

Megjegyzések

Az Európai Unió álláspontja

1.

Az OTIF/RID/CE/GTP/2012-A dokumentum I. melléklete

Az állandó munkacsoport jóváhagyta a módosításokat.

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban

A módosítások elfogadhatók.

2.

Az OTIF/RID/CE/GTP/2012-A dokumentum I. melléklete

A módosításokat az állandó munkacsoport tovább vizsgálja.

Ezek a módosítások a referenciadokumentumban szögletes zárójelben szerepelnek.

A módosítások elfogadhatók.

3.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/1

Átmeneti rendelkezések egyes táblák esetében

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban

A módosítás elfogadható.

4.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/2

A TE 25 különös rendelkezés alkalmazása

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban

A módosítás elfogadható.

5.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/5

Bizonyos jelölések vizsgálata

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban

A módosítás elfogadható.

6.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/6

A pályahálózat-működtetőnek szolgáltatandó információk

Az állandó munkacsoport a referenciadokumentumban szereplő második opciót választotta.

A módosítás elfogadható.

7.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/11

Műszaki terminológia használata

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban

A módosítás elfogadható.

8.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/12

Az UIC 573. tájékoztató elhagyásának következményei

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban

A módosítások elfogadhatók.

9.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 és OTIF/RID/CE/GTP/2013/15

A TE 22 különös rendelkezés alkalmazása

A javaslat nem érett meg a döntésre.

A döntést el kell halasztani.

10.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 és OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14

Az európai uniós vasúti rendelkezésekre való hivatkozások szerkesztése

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban

A módosítások elfogadhatók.

11.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/16

Veszélyes áruk szállítása személyszállító vonaton

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban

Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók.

12.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Az állandó munkacsoport több felülvizsgált módosítást elfogadott.

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban

A módosítások elfogadhatók.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Az állandó munkacsoport további vizsgálatát igénylő módosítások:

–

–

13.

ua.

Az ENSZ-EGB – OTIF közös ülés egységes állásfoglalását igénylő módosítások

Elő kell segíteni a hatékony intermodális szállítást.

A közös ülésen javasolt módosítások elfogadhatók.

14.

ua. és OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3

A kisiklásérzékelők bizonyos vasúti kocsikban való kötelező használatára vonatkozó rendelkezések

Az EU a szabályok következő felülvizsgálata előtt újra átgondolja álláspontját.

A döntést el kell halasztani.

15.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/3 OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 és OTIF/RID/CE/GTP/2013/18

A szabályok harmonizálása a Vasutak Együttműködési Szervezetén (OSJD) belül létrejött, a nemzetközi vasúti fuvarozási kommunikációs rendszerről szóló megállapodás (SGMS) 2. mellékletében foglaltakkal

Elő kell segíteni a veszélyes áruk uniós és nem uniós OSJD-országok közötti hatékony szállítását.

A módosítások elfogadhatók.

16.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4

Szénszállítás

Az állandó munkacsoporton belül nem született konszenzus a technikai részletekről.

Az EU álláspontját a helyszínen kell meghatározni.

17.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8

A RID 7.7. fejezetének felülvizsgálata

Az e referenciadokumentumban szereplő javaslat megvitatására a 7.7. fejezet felülvizsgálatáról szóló általánosabb vita keretében kerül majd sor.

Az EU álláspontját a helyszínen kell meghatározni.

18.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12

A szabályok összehangolása a közúti szállításra vonatkozó szabályokkal

Ezek a javaslatok módosítják az OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17 referenciadokumentumban szereplő javaslatokat.

A módosítások elfogadhatók.

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/31

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2014. március 12.)

az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további intézkedésekről szóló EKB/2013/35 határozat módosításáról

(EKB/2014/11)

(2014/328/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére, valamint a 12.1., 14.3. és 18.2. cikkére,

tekintettel az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2011. szeptember 20-i EKB/2011/14 iránymutatásra (1), és a saját felhasználású, fedezetlen, állam által garantált banki kötvényeknek az eurorendszer monetáris politikai műveletei körében fedezetként történő felhasználására vonatkozó szabályokról szóló, 2013. március 20-i EKB/2013/6 határozatra (2),

mivel:

| (1) | A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 18.1. cikke szerint az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjai (a továbbiakban: NKB-k), amelyek pénzneme az euro, hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel megfelelő fedezet mellett történő hitelnyújtás révén. Az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete, az EKB/2013/6 határozat, valamint az EKB/2013/35 határozat (3) rendelkezik azokról az általános feltételekről, amelyek alapján az EKB és az NKB-k készek hitelműveleteket végrehajtani, ideértve az eurorendszer hitelműveleteihez alkalmazandó fedezetek elfogadhatósági követelményeit. |
| --- | --- |

(1)

A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 18.1. cikke szerint az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjai (a továbbiakban: NKB-k), amelyek pénzneme az euro, hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel megfelelő fedezet mellett történő hitelnyújtás révén. Az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete, az EKB/2013/6 határozat, valamint az EKB/2013/35 határozat (3) rendelkezik azokról az általános feltételekről, amelyek alapján az EKB és az NKB-k készek hitelműveleteket végrehajtani, ideértve az eurorendszer hitelműveleteihez alkalmazandó fedezetek elfogadhatósági követelményeit.

| (2) | Az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 1.6. szakaszában foglaltak alapján a Kormányzótanács az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, feltételeit, követelményeit és eljárásait bármikor megváltoztathatja. |
| --- | --- |

(2)

Az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 1.6. szakaszában foglaltak alapján a Kormányzótanács az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, feltételeit, követelményeit és eljárásait bármikor megváltoztathatja.

| (3) | 2013. július 17-én a Kormányzótanács a kockázatkezelési keretrendszerének további megerősítéséről döntött az eurorendszer monetáris politikai műveletei során elfogadható fedezetek elfogadhatósági követelményei és a rájuk vonatkozó haircutok kiigazítása, valamint a keretrendszer átfogó összhangja és gyakorlati alkalmazása javítása érdekében egyes kiegészítő intézkedések elfogadása által. Ezekről az intézkedésekről az EKB/2013/35 határozat rendelkezik. |
| --- | --- |

(3)

2013. július 17-én a Kormányzótanács a kockázatkezelési keretrendszerének további megerősítéséről döntött az eurorendszer monetáris politikai műveletei során elfogadható fedezetek elfogadhatósági követelményei és a rájuk vonatkozó haircutok kiigazítása, valamint a keretrendszer átfogó összhangja és gyakorlati alkalmazása javítása érdekében egyes kiegészítő intézkedések elfogadása által. Ezekről az intézkedésekről az EKB/2013/35 határozat rendelkezik.

| (4) | Az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó minősítési követelményekkel kapcsolatosan az EKB/2013/35 határozat további pontosítására van szükség, amelyet erre tekintettel megfelelően módosítani szükséges, |
| --- | --- |

(4)

Az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó minősítési követelményekkel kapcsolatosan az EKB/2013/35 határozat további pontosítására van szükség, amelyet erre tekintettel megfelelően módosítani szükséges,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Módosítás

Az EKB/2013/35 határozat 6. cikke a következőképpen módosul:

| (1) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó, az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.3. szakaszának utolsó előtti bekezdésében rögzített hitelminőségi küszöbnek az eurorendszer harmonizált minősítési rendszerében a 2-es hitelminősítési szintnek (»single A«) (4) kell megfelelnie. Valamennyi eszközfedezetű értékpapírnak a kibocsátás érdekében valamely elfogadott ECAI-tól származó, két, legalább »single A« minősítéssel kell rendelkeznie.

  (4)  A »single A« minősítés a Moody's által végzett minősítés esetében legalább az »A3«, a Fitch, illetve a Standard & Poor által végzett minősítés esetében az »A-«, illetve a DBRS által végzett minősítés esetében az »AL« minősítésnek felel meg.”" |
| --- | --- |

(1)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó, az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.3. szakaszának utolsó előtti bekezdésében rögzített hitelminőségi küszöbnek az eurorendszer harmonizált minősítési rendszerében a 2-es hitelminősítési szintnek (»single A«) (4) kell megfelelnie. Valamennyi eszközfedezetű értékpapírnak a kibocsátás érdekében valamely elfogadott ECAI-tól származó, két, legalább »single A« minősítéssel kell rendelkeznie.

(4)  A »single A« minősítés a Moody's által végzett minősítés esetében legalább az »A3«, a Fitch, illetve a Standard & Poor által végzett minősítés esetében az »A-«, illetve a DBRS által végzett minősítés esetében az »AL« minősítésnek felel meg.”"

| (2) | A (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

(2)

A (3) bekezdést el kell hagyni.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat 2014. április 1-jén lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. március 12-én.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  HL L 331., 2011.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 95., 2013.4.5., 22. o.

2

(3)  Az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további intézkedésekrőlszóló, 2013. szeptember 26-i EKB/2013/35 határozat (HL L 301., 2013.11.12., 6. o.).

3

---

IRÁNYMUTATÁSOK

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/33

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2014. március 12.)

az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló EKB/2011/14 iránymutatás módosításáról

(EKB/2014/10)

(2014/329/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére, valamint a 12.1., 14.3. és 18.2. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egységes monetáris politika elérése magával vonja azon eszközök és eljárások meghatározását, amelyeket az – azon tagállamok nemzeti központi bankjaiból (a továbbiakban: NKB-k), amelyeknek a pénzneme az euro, valamint az Európai Központi Bankból (EKB) álló – eurorendszer alkalmaz annak érdekében, hogy e politika végrehajtása egységes módon történjen. |
| --- | --- |

(1)

Az egységes monetáris politika elérése magával vonja azon eszközök és eljárások meghatározását, amelyeket az – azon tagállamok nemzeti központi bankjaiból (a továbbiakban: NKB-k), amelyeknek a pénzneme az euro, valamint az Európai Központi Bankból (EKB) álló – eurorendszer alkalmaz annak érdekében, hogy e politika végrehajtása egységes módon történjen.

| (2) | Az EKB hatáskörrel rendelkezik az eurorendszer monetáris politikájának végrehajtásához szükséges iránymutatások elfogadására, és az NKB-k kötelesek arra, hogy ezen iránymutatásokkal összhangban járjanak el. |
| --- | --- |

(2)

Az EKB hatáskörrel rendelkezik az eurorendszer monetáris politikájának végrehajtásához szükséges iránymutatások elfogadására, és az NKB-k kötelesek arra, hogy ezen iránymutatásokkal összhangban járjanak el.

| (3) | A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 18.1. cikke értelmében az EKB és az NKB-k hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel megfelelő fedezet mellett történő hitelnyújtás révén. Azon feltételeket, amelyek mellett az EKB és az NKB-k készen állnak arra, hogy hitelműveletekbe kezdjenek, beleértve az ilyen műveletek céljára a fedezetek elfogadhatóságát meghatározó kritériumokat, az EKB/2011/14 iránymutatás (1) I. melléklete, valamint az EKB/2013/6 határozat (2) és az EKB/2013/35 határozat (3) rögzíti. |
| --- | --- |

(3)

A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 18.1. cikke értelmében az EKB és az NKB-k hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel megfelelő fedezet mellett történő hitelnyújtás révén. Azon feltételeket, amelyek mellett az EKB és az NKB-k készen állnak arra, hogy hitelműveletekbe kezdjenek, beleértve az ilyen műveletek céljára a fedezetek elfogadhatóságát meghatározó kritériumokat, az EKB/2011/14 iránymutatás (1) I. melléklete, valamint az EKB/2013/6 határozat (2) és az EKB/2013/35 határozat (3) rögzíti.

| (4) | Az EKB/2011/14 iránymutatást módosítani kell annak érdekében, hogy tükrözze az eurorendszer fedezetekre vonatkozó keretének az alábbiakhoz kapcsolódó változásait: a) a hitelszintű adatszolgáltatási követelmények kiterjesztése a hitelkártya-követelésekkel fedezett eszközfedezetű értékpapírokra. Ennek az a célja, hogy megőrizze az eurorendszer hitelműveletei céljára fedezetként való elfogadhatóságukat az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.2.1.1. szakaszának utolsó előtti bekezdésében rögzített, az eszközfedezetű értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközökre vonatkozó homogenitási követelményre tekintettel; és b) egyes hitelminősítések hozzárendelésének felülvizsgálata az eurorendszer harmonizált hitelminősítési rendszere keretében. |
| --- | --- |

(4)

Az EKB/2011/14 iránymutatást módosítani kell annak érdekében, hogy tükrözze az eurorendszer fedezetekre vonatkozó keretének az alábbiakhoz kapcsolódó változásait: a) a hitelszintű adatszolgáltatási követelmények kiterjesztése a hitelkártya-követelésekkel fedezett eszközfedezetű értékpapírokra. Ennek az a célja, hogy megőrizze az eurorendszer hitelműveletei céljára fedezetként való elfogadhatóságukat az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.2.1.1. szakaszának utolsó előtti bekezdésében rögzített, az eszközfedezetű értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközökre vonatkozó homogenitási követelményre tekintettel; és b) egyes hitelminősítések hozzárendelésének felülvizsgálata az eurorendszer harmonizált hitelminősítési rendszere keretében.

| (5) | Az EKB/2011/14 iránymutatást továbbá módosítani kell annak érdekében, hogy tükrözze az eurorendszer központi bankok levelezőbanki modelljét (CCBM) érintő jelentős fejlesztések bevezetéséből eredő változásokat. Először, döntés született arról, hogy 2014. május 26-tól meg kell szüntetni a hazautalási követelményt, amely megkövetelte, hogy az eurorendszer ügyfelei az eurorendszer hitelműveletei céljára fedezetnek szánt eszközök mobilizálása előtt ezeket az eszközöket utalják át az érintett kibocsátó értékpapír-elszámolási rendszerébe (SSS). Így egy új mobilizálási csatorna kerülne létrehozásra, amely összekötné a kapcsolatokkal rendelkező CCBM-et az SSS-eket, amelynek alapján az eurorendszer bármely ügyfele felhasználhatná bármely SSS-t/elfogadható kapcsolatot az elfogadható eszközök eurorendszer számára fedezetként történő mobilizálásához. Másodszor, 2014. szeptember 29-től határokon átnyúló alapon a CCBM-en keresztül támogatni kell a piacon a három résztvevős szolgáltatást kínáló ügynökök által kínált három résztvevős fedezetkezelési szolgáltatásokat, |
| --- | --- |

(5)

Az EKB/2011/14 iránymutatást továbbá módosítani kell annak érdekében, hogy tükrözze az eurorendszer központi bankok levelezőbanki modelljét (CCBM) érintő jelentős fejlesztések bevezetéséből eredő változásokat. Először, döntés született arról, hogy 2014. május 26-tól meg kell szüntetni a hazautalási követelményt, amely megkövetelte, hogy az eurorendszer ügyfelei az eurorendszer hitelműveletei céljára fedezetnek szánt eszközök mobilizálása előtt ezeket az eszközöket utalják át az érintett kibocsátó értékpapír-elszámolási rendszerébe (SSS). Így egy új mobilizálási csatorna kerülne létrehozásra, amely összekötné a kapcsolatokkal rendelkező CCBM-et az SSS-eket, amelynek alapján az eurorendszer bármely ügyfele felhasználhatná bármely SSS-t/elfogadható kapcsolatot az elfogadható eszközök eurorendszer számára fedezetként történő mobilizálásához. Másodszor, 2014. szeptember 29-től határokon átnyúló alapon a CCBM-en keresztül támogatni kell a piacon a három résztvevős szolgáltatást kínáló ügynökök által kínált három résztvevős fedezetkezelési szolgáltatásokat,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Az I. mellékletet érintő módosítások

Az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete ezen iránymutatás mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Hatálybalépés és végrehajtás

(1)   Ez az iránymutatás az NKB-kkel történő közlése napján lép hatályba.

(2)   Az NKB-k meghozzák az ezen iránymutatás melléklete 3., 8., 15. és 16. pontjának való megfeleléshez szükséges intézkedéseket, és azokat 2014. április 1-jétől alkalmazzák. Az NKB-k legkésőbb 2014. március 24-ig tájékoztatják az EKB-t az ezen intézkedésekhez kapcsolódó szövegekről és eszközökről.

(3)   Az NKB-k meghozzák az ezen iránymutatás melléklete 1, 2., 4–7. és 10–13. pontjának való megfeleléshez szükséges intézkedéseket, és azokat 2014. május 26-tól alkalmazzák. Az NKB-k legkésőbb 2014. március 24-ig tájékoztatják az EKB-t az ezen intézkedésekhez kapcsolódó szövegekről és eszközökről.

(4)   Az NKB-k meghozzák az ezen iránymutatás melléklete 9. és 14. pontjának való megfeleléshez szükséges intézkedéseket, és azokat 2014. szeptember 29-től alkalmazzák. Az NKB-k legkésőbb 2014. március 24-ig tájékoztatják az EKB-t az ezen intézkedésekhez kapcsolódó szövegekről és eszközökről.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak címzettje az eurorendszer valamennyi központi bankja.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. március 12-én.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  Az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2011. szeptember 20-i EKB/2011/14 iránymutatás (HL L 331., 2011.12.14., 1. o.).

1

(2)  A saját felhasználású, fedezetlen, állam által garantált banki kötvényeknek az eurorendszer monetáris politikai műveletei során fedezetként történő felhasználására vonatkozó szabályokról szóló, 2013. március 20-i EKB/2013/6 határozat (HL L 95., 2013.4.5., 22. o.).

2

(3)  Az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további intézkedésekről szóló, 2013. szeptember 26-i EKB/2013/35 határozat (HL L 301., 2013.11.12., 6. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A „Rövidítések” szakasz a következő kifejezéssel egészül ki:


  „TPA
  három résztvevős szolgáltatást kínáló ügynök (triparty agent)”; |
| --- | --- |

1.

A „Rövidítések” szakasz a következő kifejezéssel egészül ki:

„TPA
  három résztvevős szolgáltatást kínáló ügynök (triparty agent)”;

| 2. | Az 1.5. szakasz utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:
  „Valamennyi elfogadható fedezet használható határokon átnyúló alapon a központi bankok levelezőbanki modelljén (CCBM), továbbá forgalomképes eszközök esetében, az EGT-beli értékpapír-elszámolási rendszerek (SSS) közötti elfogadott kapcsolatokon keresztül.”; |
| --- | --- |

2.

Az 1.5. szakasz utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„Valamennyi elfogadható fedezet használható határokon átnyúló alapon a központi bankok levelezőbanki modelljén (CCBM), továbbá forgalomképes eszközök esetében, az EGT-beli értékpapír-elszámolási rendszerek (SSS) közötti elfogadott kapcsolatokon keresztül.”;

| 3. | A 6.2.1.1.2. szakasz utolsó előtti bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Az elfogadhatóság érdekében az eszközalapú értékpapírokat az eurorendszer által homogénnek ítélt pénzáramlást generáló eszközökkel kell fedezni, azaz olyan, az eszközalapú értékpapírt fedező, pénzáramlást generáló eszközökkel, amelyek kizárólag az alábbi eszközosztályok egyikéhez tartoznak: a) lakossági jelzáloghitel; b) kereskedelmi jelzáloghitelek; c) kis- és középvállalkozások számára nyújtott hitel; d) gépjárműhitel; e) fogyasztói hitel; f) lízingkövetelések; vagy g) hitelkártya-követelések. Az eszközalapú értékpapírok nem fogadhatók el az eurorendszer monetáris politikai műveletei során, amennyiben az azok összevont alapjában szereplő fedezeti eszközök heterogén eszközökből állnak.”; |
| --- | --- |

3.

A 6.2.1.1.2. szakasz utolsó előtti bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az elfogadhatóság érdekében az eszközalapú értékpapírokat az eurorendszer által homogénnek ítélt pénzáramlást generáló eszközökkel kell fedezni, azaz olyan, az eszközalapú értékpapírt fedező, pénzáramlást generáló eszközökkel, amelyek kizárólag az alábbi eszközosztályok egyikéhez tartoznak: a) lakossági jelzáloghitel; b) kereskedelmi jelzáloghitelek; c) kis- és középvállalkozások számára nyújtott hitel; d) gépjárműhitel; e) fogyasztói hitel; f) lízingkövetelések; vagy g) hitelkártya-követelések. Az eszközalapú értékpapírok nem fogadhatók el az eurorendszer monetáris politikai műveletei során, amennyiben az azok összevont alapjában szereplő fedezeti eszközök heterogén eszközökből állnak.”;

| 4. | A 6.2.1.3. szakasz első mondatának helyébe a következő szöveg lép:
  „Az adósságinstrumentumokat az EGT-n belül olyan központi bankban vagy olyan központi értéktárban kell kibocsátani, amelyet az eurorendszer kedvezően értékelt »Az értékpapír-elszámolási rendszereknek és kapcsolatoknak az eurorendszer hitelműveleteihez történő felhasználás céljára való elfogadhatóságának meghatározása érdekében elvégzett értékelésének kerete« című dokumentumban (a továbbiakban: eurorendszer felhasználói értékelési keret) (1) leírt követelmények és értékelési eljárások alapján (2):

  (1)  Az eurorendszer felhasználói értékelési keret közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."


  (2)  2007. január 1-jétől a globális, bemutatóra szóló, és az Euroclear Bank (Belgium), valamint a Clearstream Banking Luxembourg nemzetközi központi letéti bankokon keresztül kibocsátott, nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok csak akkor fogadhatók el, ha új világpiaci kötvények (new global notes, NGN) formájában bocsátják ki, és egy letéti őrzést végző, ICSD, illetve adott esetben CSD-nek minősülő, az eurorendszer felhasználói értékelési keretben leírt követelmények és értékelési eljárások alapján az eurorendszer kedvezően értékelt intézménynél helyezik letétbe azokat. Azok a globális, bemutatóra szóló, nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, amelyeket 2007. január 1-je előtt klasszikus világpiaci kötvényként (classic global notes, CGN) bocsátottak ki, és azok a helyettesíthető értékpapírok, amelyeket ugyanolyan ISIN-kód alatt azon a napon vagy azután bocsátottak ki, lejáratig elfogadhatók maradnak. 2010. szeptember 30-tól a globális, névre szóló, és az Euroclear Bank (Belgium), valamint a Clearstream Banking Luxembourg nemzetközi központi letéti bankokon keresztül kibocsátott, nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok csak akkor lehetnek elfogadhatók, ha azokat a világpiaci kötvények új biztonsági őrzési rendszerének keretében bocsátják ki. Az ezt megelőzően vagy e napon kibocsátott, globális, névre szóló nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok lejáratuk napjáig elfogadhatók maradnak. A 2010. szeptember 30-át követően egyedi kötvény formájában kibocsátott, névre szóló nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok a továbbiakban nem elfogadhatók. Az ezt megelőzően vagy e napon kibocsátott, egyedi kötvény formájú, nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok lejáratuk napjáig elfogadhatók maradnak.”;" |
| --- | --- |

4.

A 6.2.1.3. szakasz első mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„Az adósságinstrumentumokat az EGT-n belül olyan központi bankban vagy olyan központi értéktárban kell kibocsátani, amelyet az eurorendszer kedvezően értékelt »Az értékpapír-elszámolási rendszereknek és kapcsolatoknak az eurorendszer hitelműveleteihez történő felhasználás céljára való elfogadhatóságának meghatározása érdekében elvégzett értékelésének kerete« című dokumentumban (a továbbiakban: eurorendszer felhasználói értékelési keret) (1) leírt követelmények és értékelési eljárások alapján (2):

(1)  Az eurorendszer felhasználói értékelési keret közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."

(2)  2007. január 1-jétől a globális, bemutatóra szóló, és az Euroclear Bank (Belgium), valamint a Clearstream Banking Luxembourg nemzetközi központi letéti bankokon keresztül kibocsátott, nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok csak akkor fogadhatók el, ha új világpiaci kötvények (new global notes, NGN) formájában bocsátják ki, és egy letéti őrzést végző, ICSD, illetve adott esetben CSD-nek minősülő, az eurorendszer felhasználói értékelési keretben leírt követelmények és értékelési eljárások alapján az eurorendszer kedvezően értékelt intézménynél helyezik letétbe azokat. Azok a globális, bemutatóra szóló, nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, amelyeket 2007. január 1-je előtt klasszikus világpiaci kötvényként (classic global notes, CGN) bocsátottak ki, és azok a helyettesíthető értékpapírok, amelyeket ugyanolyan ISIN-kód alatt azon a napon vagy azután bocsátottak ki, lejáratig elfogadhatók maradnak. 2010. szeptember 30-tól a globális, névre szóló, és az Euroclear Bank (Belgium), valamint a Clearstream Banking Luxembourg nemzetközi központi letéti bankokon keresztül kibocsátott, nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok csak akkor lehetnek elfogadhatók, ha azokat a világpiaci kötvények új biztonsági őrzési rendszerének keretében bocsátják ki. Az ezt megelőzően vagy e napon kibocsátott, globális, névre szóló nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok lejáratuk napjáig elfogadhatók maradnak. A 2010. szeptember 30-át követően egyedi kötvény formájában kibocsátott, névre szóló nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok a továbbiakban nem elfogadhatók. Az ezt megelőzően vagy e napon kibocsátott, egyedi kötvény formájú, nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok lejáratuk napjáig elfogadhatók maradnak.”;"

| 5. | A 6.2.1.4. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „Az adósságinstrumentumnak könyvelési tétel formájában átruházhatónak kell lennie. Az eurorendszerben kell tartani és elszámolni, az eurorendszer vagy valamely értékpapír-elszámolási rendszer (SSS) olyan számláján, amelyet az eurorendszer kedvezően értékelt az eurorendszer felhasználói értékelési keretben leírt követelmények és értékelési eljárások alapján, úgy, hogy a fedezettel kapcsolatos jogok érvényesítése valamely tagállam jogi gyakorlata szerint történik.
  Ha az a központi értéktár, amelyben az eszközt kibocsátották, nem azonos azzal a központi értéktárral, amelyben tartják, akkor a két központi értéktárat az eurorendszer által az eurorendszer felhasználói értékelési keretben leírt követelmények és értékelési eljárások alapján kedvezően értékelt módon össze kell kapcsolni (3).

  (3)  Az elfogadható kapcsolódások listája közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”;" |
| --- | --- |

5.

A 6.2.1.4. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„Az adósságinstrumentumnak könyvelési tétel formájában átruházhatónak kell lennie. Az eurorendszerben kell tartani és elszámolni, az eurorendszer vagy valamely értékpapír-elszámolási rendszer (SSS) olyan számláján, amelyet az eurorendszer kedvezően értékelt az eurorendszer felhasználói értékelési keretben leírt követelmények és értékelési eljárások alapján, úgy, hogy a fedezettel kapcsolatos jogok érvényesítése valamely tagállam jogi gyakorlata szerint történik.

Ha az a központi értéktár, amelyben az eszközt kibocsátották, nem azonos azzal a központi értéktárral, amelyben tartják, akkor a két központi értéktárat az eurorendszer által az eurorendszer felhasználói értékelési keretben leírt követelmények és értékelési eljárások alapján kedvezően értékelt módon össze kell kapcsolni (3).

(3)  Az elfogadható kapcsolódások listája közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”;"

| 6. | A 6.2.1.5. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „Az adósságinstrumentumot a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott szabályozott piacon kell kereskedésre bocsátani, illetve az EKB által megjelölt egyes nem szabályozott piacokon kell kereskedésre bocsátani (5). A nem szabályozott piacok eurorendszer általi vizsgálata három elven – a biztonságosságon, az átláthatóságon és a hozzáférhetőségen – alapul (6).

  (4)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o."


  (5)  Az elfogadható, nem szabályozott piacok listáját az EKB honlapján (www.ecb.europa.eu) közzéteszik, és legalább évente egyszer naprakésszé teszik."


  (6)  A »biztonságosság«, az »átláthatóság« és a »hozzáférhetőség« fogalmát az eurorendszer külön az eurorendszer fedezetkezelési funkciójának ellátására tekintettel határozta meg. A kiválasztási eljárás célja nem a különféle piacok belső minőségének értékelése. Az alapelveket a következők szerint kell érteni. A biztonságosság az ügyletekre vonatkozó bizonyosságot jelenti, különösen az ügyletek érvényességének és érvényesíthetőségének bizonyosságát. Az átláthatóság a piac eljárási szabályaira és működésére, az eszköz pénzügyi jellemzőire, az árképzési mechanizmusra, valamint a releváns árakra és mennyiségekre (jegyzett árakra, kamatokra, kereskedési mennyiségekre, kinnlevőségekre stb.) vonatkozó információkhoz való akadálytalan hozzáférést jelenti. A hozzáférhetőség az eurorendszer azon képességére utal, hogy piaci résztvevő tud lenni, és hozzáférése van a piachoz; fedezetkezelési szempontból egy piac akkor számít hozzáférhetőnek, ha eljárási szabályai és működése lehetővé teszi az eurorendszer számára, hogy szükség esetén információt szerezzen és ügyleteket hajtson végre.”;" |
| --- | --- |

6.

A 6.2.1.5. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„Az adósságinstrumentumot a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott szabályozott piacon kell kereskedésre bocsátani, illetve az EKB által megjelölt egyes nem szabályozott piacokon kell kereskedésre bocsátani (5). A nem szabályozott piacok eurorendszer általi vizsgálata három elven – a biztonságosságon, az átláthatóságon és a hozzáférhetőségen – alapul (6).

(4)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o."

(5)  Az elfogadható, nem szabályozott piacok listáját az EKB honlapján (www.ecb.europa.eu) közzéteszik, és legalább évente egyszer naprakésszé teszik."

(6)  A »biztonságosság«, az »átláthatóság« és a »hozzáférhetőség« fogalmát az eurorendszer külön az eurorendszer fedezetkezelési funkciójának ellátására tekintettel határozta meg. A kiválasztási eljárás célja nem a különféle piacok belső minőségének értékelése. Az alapelveket a következők szerint kell érteni. A biztonságosság az ügyletekre vonatkozó bizonyosságot jelenti, különösen az ügyletek érvényességének és érvényesíthetőségének bizonyosságát. Az átláthatóság a piac eljárási szabályaira és működésére, az eszköz pénzügyi jellemzőire, az árképzési mechanizmusra, valamint a releváns árakra és mennyiségekre (jegyzett árakra, kamatokra, kereskedési mennyiségekre, kinnlevőségekre stb.) vonatkozó információkhoz való akadálytalan hozzáférést jelenti. A hozzáférhetőség az eurorendszer azon képességére utal, hogy piaci résztvevő tud lenni, és hozzáférése van a piachoz; fedezetkezelési szempontból egy piac akkor számít hozzáférhetőnek, ha eljárási szabályai és működése lehetővé teszi az eurorendszer számára, hogy szükség esetén információt szerezzen és ügyleteket hajtson végre.”;"

| 7. | A 6.2.3.2. szakaszban a 4. táblázat helyébe a következő táblázat lép:








  „Elfogadhatósági feltételek | Forgalomképes eszközök (7) | Nem forgalomképes eszközök (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eszköz típusa | EKB-kötvények
  Egyéb forgalomképes adósságinstrumentumok (9) | Hitelkövetelések | RMBD-k |
| Hitelminőségi követelmények | Az eszköznek magas hitelminőségi követelményeket kell kielégítenie. Ezeket a forgalomképes eszközökre vonatkozó ECAF-szabályok szerint értékelik. (9) | Az adósnak/garanciavállalónak magas hitelminőségi követelményeket kell kielégítenie. A hitelképességet a hitelkövetelésekre vonatkozó ECAF-szabályok szerint értékelik. | Az eszköznek magas hitelminőségi követelményeket kell kielégítenie. Ezeket az RMBD-kre vonatkozó ECAF-szabályok szerint értékelik. |
| Kibocsátás helye | EGT (9) | Nem meghatározott | Nem meghatározott |
| Elszámolási/kezelési eljárások | Elszámolási hely: euroövezet
  Az instrumentumokat központilag, könyvelési tétel formájában kell letétbe helyezni a NKB-kban vagy egy olyan SSS-ben, amelyet az eurorendszer kedvezően értékelt az eurorendszer felhasználói értékelési keretben leírt követelmények és értékelési eljárások alapján | Eurorendszerbeli eljárások | Eurorendszerbeli eljárások |
| Kibocsátó/adós/garanciavállaló típusa | NKB-k
  Közszféra
  Magánszféra
  Nemzetközi és nemzetek feletti intézmények | Közszféra
  Nem pénzügyi vállalatok
  Nemzetközi és nemzetek feletti intézmények | Hitelintézetek |
| A kibocsátó, adós vagy garanciavállaló bejegyzett székhelye | Kibocsátó (9): EGT vagy az EGT-n kívüli G10-beli ország
  Adós: EGT
  Garanciavállaló (9): EGT | Euroövezet | Euroövezet |
| Elfogadható piacok | Szabályozott piac
  Nem szabályozott, de az EKB által elfogadott piac | Nem meghatározott | Nem meghatározott |
| Denomináció | Euro | Euro | Euro |
| Minimális érték | Nem meghatározott | Minimális érték a hitelkövetelés benyújtásakor:






  — | hazai tranzakciókra: az NKB határozza meg, |

7.

A 6.2.3.2. szakaszban a 4. táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Elfogadhatósági feltételek

Forgalomképes eszközök (7)

Nem forgalomképes eszközök (8)

Eszköz típusa

EKB-kötvények

Egyéb forgalomképes adósságinstrumentumok (9)

Hitelkövetelések

RMBD-k

Hitelminőségi követelmények

Az eszköznek magas hitelminőségi követelményeket kell kielégítenie. Ezeket a forgalomképes eszközökre vonatkozó ECAF-szabályok szerint értékelik. (9)

Az adósnak/garanciavállalónak magas hitelminőségi követelményeket kell kielégítenie. A hitelképességet a hitelkövetelésekre vonatkozó ECAF-szabályok szerint értékelik.

Az eszköznek magas hitelminőségi követelményeket kell kielégítenie. Ezeket az RMBD-kre vonatkozó ECAF-szabályok szerint értékelik.

Kibocsátás helye

EGT (9)

Nem meghatározott

Nem meghatározott

Elszámolási/kezelési eljárások

Elszámolási hely: euroövezet

Az instrumentumokat központilag, könyvelési tétel formájában kell letétbe helyezni a NKB-kban vagy egy olyan SSS-ben, amelyet az eurorendszer kedvezően értékelt az eurorendszer felhasználói értékelési keretben leírt követelmények és értékelési eljárások alapján

Eurorendszerbeli eljárások

Eurorendszerbeli eljárások

Kibocsátó/adós/garanciavállaló típusa

NKB-k

Közszféra

Magánszféra

Nemzetközi és nemzetek feletti intézmények

Közszféra

Nem pénzügyi vállalatok

Nemzetközi és nemzetek feletti intézmények

Hitelintézetek

A kibocsátó, adós vagy garanciavállaló bejegyzett székhelye

Kibocsátó (9): EGT vagy az EGT-n kívüli G10-beli ország

Adós: EGT

Garanciavállaló (9): EGT

Euroövezet

Euroövezet

Elfogadható piacok

Szabályozott piac

Nem szabályozott, de az EKB által elfogadott piac

Nem meghatározott

Nem meghatározott

Denomináció

Euro

Euro

Euro

Minimális érték

Nem meghatározott

Minimális érték a hitelkövetelés benyújtásakor:

—

hazai tranzakciókra: az NKB határozza meg,

| — | határokon átnyúló tranzakciókra: 500 000 EUR közös küszöb. |
| --- | --- |

—

határokon átnyúló tranzakciókra: 500 000 EUR közös küszöb.

Nem meghatározott

Irányadó jog

Eszközalapú értékpapír esetében a fedezetül szolgáló eszköz megszerzése valamely EU-tagállam jogszabályának hatálya alá kell, hogy essen. A fedezetül szolgáló hitelkövetelések valamely EGT-tagállam jogának hatálya alá kell, hogy essenek.

Irányadó jog a hitelkövetelésre és a mobilizációs megállapodásra: valamely tagállam joga

Az

| a) | az ügyfélre; |
| --- | --- |

a)

az ügyfélre;

| b) | a hitelezőre; |
| --- | --- |

b)

a hitelezőre;

| c) | az adósra; |
| --- | --- |

c)

az adósra;

| d) | a garanciavállalóra (ha lényeges); |
| --- | --- |

d)

a garanciavállalóra (ha lényeges);

| e) | a hitelkövetelési megállapodásra; és |
| --- | --- |

e)

a hitelkövetelési megállapodásra; és

| f) | a mobilizációs megállapodásrairányadó jogok száma nem lehet kettőnél több |
| --- | --- |

f)

a mobilizációs megállapodásrairányadó jogok száma nem lehet kettőnél több

Nem meghatározott

Határokon átnyúló tranzakció

Igen

Igen

Igen

| 8. | A 6.3.1. szakaszban a 67. és a 69. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(*) | Az eurorendszer harmonizált minősítési rendszere az EKB honlapján kerül közzétételre (www.ecb.europa.eu). A 3. szintű hitelminősítés a Fitch vagy Standard & Poor's hosszú távú hitelminősítésében legalább »BBB-«, a Moody's-éban legalább »Baa3« vagy a DBRS-ében legalább »BBBL«.” |
| --- | --- | --- |

8.

A 6.3.1. szakaszban a 67. és a 69. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(*)

Az eurorendszer harmonizált minősítési rendszere az EKB honlapján kerül közzétételre (www.ecb.europa.eu). A 3. szintű hitelminősítés a Fitch vagy Standard & Poor's hosszú távú hitelminősítésében legalább »BBB-«, a Moody's-éban legalább »Baa3« vagy a DBRS-ében legalább »BBBL«.”

| „(**) | A »triple A« a Fitch, a Standard & Poor's és a DBRS legalább »AAA«, vagy a Moody's legalább »Aaa« hosszú távú minősítésének felel meg.”, |
| --- | --- |

„(**)

A »triple A« a Fitch, a Standard & Poor's és a DBRS legalább »AAA«, vagy a Moody's legalább »Aaa« hosszú távú minősítésének felel meg.”,

| 9. | A 6.4.2. szakaszban a k) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „Az eszközöket naponta kell értékelni. Az NKB-k (10) a szükséges fedezetértékeket naponta kiszámítják, figyelembe véve a kinnlevő hitelmennyiségek változásait, a 6.5. szakaszban ismertetett értékelési alapelveket, valamint a haircutokat is.

  (10)  Három résztvevős szolgáltatások igénybevétele esetén az értékelési folyamatot a TPA végzi el, az érintett NKB által a TPA-nak megküldött információk alapján.”;" |
| --- | --- |

9.

A 6.4.2. szakaszban a k) pont helyébe a következő szöveg lép:

„Az eszközöket naponta kell értékelni. Az NKB-k (10) a szükséges fedezetértékeket naponta kiszámítják, figyelembe véve a kinnlevő hitelmennyiségek változásait, a 6.5. szakaszban ismertetett értékelési alapelveket, valamint a haircutokat is.

(10)  Három résztvevős szolgáltatások igénybevétele esetén az értékelési folyamatot a TPA végzi el, az érintett NKB által a TPA-nak megküldött információk alapján.”;"

| 10. | A 6.6. szakasz második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Az NKB-k (és az EKB) kidolgoztak egy módszert annak biztosítására, hogy valamennyi elfogadható fedezet határokon átnyúló alapon felhasználható legyen. Ez a CCBM, amelyben az NKB-k egymás (és az EKB) letétkezelőiként (»levelezőbankjaiként«) járnak el az olyan eszközök tekintetében, amelyeket a helyi elszámolóházakon, TPA-kon vagy elszámolási rendszereken keresztül fogadnak el. Az olyan nem forgalomképes eszközök, például hitelkövetelések és RMBD-k esetében, amelyeket nem lehet értékpapír-elszámolási rendszeren keresztül átutalni, egyedi megoldások alkalmazhatók (11). A CCBM használható bármely eurorendszerbeli hitelművelet fedezetének biztosítására. Az ügyfelek a CCBM-en kívül az értékpapír-elszámolási rendszerek elfogadható kapcsolatait is felhasználhatják a forgalomképes eszközök határokon átnyúló alapú átutalására a saját helyi értékpapír-elszámolási rendszerükkel (12); az ügyfelek ezeket az értékpapír-elszámolási rendszerek közötti elfogadható kapcsolatokat a CCBM-mel együtt is felhasználhatják (kapcsolatokkal rendelkező CCBM – lásd a 6.6.3. szakaszt). Emellett a CCBM (ideértve a kapcsolatokkal rendelkező CCBM-et is) alapul szolgál a három résztvevős fedezetkezelési szolgáltatások határokon átnyúló igénybevételéhez.

  (11)  További részletek az EKB honlapján (www.ecb.europa.eu), a »Correspondent central banking model (CCBM) procedure for Eurosystem counterparties« című kiadványban találhatók."


  (12)  Az egyes országokban működő értékpapír-elszámolási rendszerekben az elfogadható fedezetek annak a központi banknak a számláján keresztül használhatók, amely nem az elszámolási rendszer központi bankja, feltéve, hogy az eurorendszer jóváhagyta az ilyen számlát. 1999 óta a De Nederlandsche Banknak felhatalmazása van arra, hogy a Euroclear Banknál vezetett számláján elszámolja az ICSD által kibocsátott eurokötvényekkel lebonyolított, fedezettel biztosított ügyleteit. 2000 augusztusa óta a Central Bank of Ireland-nak van felhatalmazása arra, hogy az Euroclear Banknál számlát nyisson. Ezen a számlán az Euroclear Banknál tartott valamennyi elfogadott fedezetet, például az elfogadott úton az Euroclear Bankba átutalt elfogadható fedezeteket is tarthatják.”;" |
| --- | --- |

10.

A 6.6. szakasz második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az NKB-k (és az EKB) kidolgoztak egy módszert annak biztosítására, hogy valamennyi elfogadható fedezet határokon átnyúló alapon felhasználható legyen. Ez a CCBM, amelyben az NKB-k egymás (és az EKB) letétkezelőiként (»levelezőbankjaiként«) járnak el az olyan eszközök tekintetében, amelyeket a helyi elszámolóházakon, TPA-kon vagy elszámolási rendszereken keresztül fogadnak el. Az olyan nem forgalomképes eszközök, például hitelkövetelések és RMBD-k esetében, amelyeket nem lehet értékpapír-elszámolási rendszeren keresztül átutalni, egyedi megoldások alkalmazhatók (11). A CCBM használható bármely eurorendszerbeli hitelművelet fedezetének biztosítására. Az ügyfelek a CCBM-en kívül az értékpapír-elszámolási rendszerek elfogadható kapcsolatait is felhasználhatják a forgalomképes eszközök határokon átnyúló alapú átutalására a saját helyi értékpapír-elszámolási rendszerükkel (12); az ügyfelek ezeket az értékpapír-elszámolási rendszerek közötti elfogadható kapcsolatokat a CCBM-mel együtt is felhasználhatják (kapcsolatokkal rendelkező CCBM – lásd a 6.6.3. szakaszt). Emellett a CCBM (ideértve a kapcsolatokkal rendelkező CCBM-et is) alapul szolgál a három résztvevős fedezetkezelési szolgáltatások határokon átnyúló igénybevételéhez.

(11)  További részletek az EKB honlapján (www.ecb.europa.eu), a »Correspondent central banking model (CCBM) procedure for Eurosystem counterparties« című kiadványban találhatók."

(12)  Az egyes országokban működő értékpapír-elszámolási rendszerekben az elfogadható fedezetek annak a központi banknak a számláján keresztül használhatók, amely nem az elszámolási rendszer központi bankja, feltéve, hogy az eurorendszer jóváhagyta az ilyen számlát. 1999 óta a De Nederlandsche Banknak felhatalmazása van arra, hogy a Euroclear Banknál vezetett számláján elszámolja az ICSD által kibocsátott eurokötvényekkel lebonyolított, fedezettel biztosított ügyleteit. 2000 augusztusa óta a Central Bank of Ireland-nak van felhatalmazása arra, hogy az Euroclear Banknál számlát nyisson. Ezen a számlán az Euroclear Banknál tartott valamennyi elfogadott fedezetet, például az elfogadott úton az Euroclear Bankba átutalt elfogadható fedezeteket is tarthatják.”;"

| 11. | A 6.6.1. szakasz utolsó bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A CCBM legalább minden TARGET2 üzleti napon közép-európai idő szerint reggel 9 órától délután 16 óráig áll az ügyfelek rendelkezésére (mind a forgalomképes, mind a nem forgalomképes eszközök esetében). A CCBM-et használni kívánó ügyfél közép-európai idő szerint délután 16 óra előtt köteles szándékáról értesíteni azt az NKB-t, amelytől hitelt akar felvenni, azaz saját székhelye szerinti NKB-ját. Továbbá az ügyfél köteles gondoskodni arról is, hogy a monetáris politikai műveletre nyújtott fedezet közép-európai idő szerint legkésőbb délután 16 óra 45 percig a levelező központi bank számlájára kerüljön. E határidők be nem tartásával tett megbízások, illetve átutalási utasítások csak »lehetőség szerint« kerülnek kezelésre, és adott esetben a következő TARGET2 üzleti napon történő hitelnyújtásnál kerülhetnek figyelembevételre. Ha az ügyfelek előre látják, hogy a CCBM használatára a nap végén kerül sor, lehetőség szerint gondoskodniuk kell az eszközök előzetes rendelkezésre bocsátásáról (vagyis az eszközök előzetes letétbe helyezéséről). Kivételes esetekben vagy monetáris politikai célból az EKB a CCBM nyitvatartási idejét a TARGET2 zárásáig meghosszabbíthatja, együttműködve a központi értéktárakkal a forgalomképes eszközökre vonatkozó zárási időpontjaik elhalasztásához kapcsolódó elérhetőségük tekintetében.”; |
| --- | --- |

11.

A 6.6.1. szakasz utolsó bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A CCBM legalább minden TARGET2 üzleti napon közép-európai idő szerint reggel 9 órától délután 16 óráig áll az ügyfelek rendelkezésére (mind a forgalomképes, mind a nem forgalomképes eszközök esetében). A CCBM-et használni kívánó ügyfél közép-európai idő szerint délután 16 óra előtt köteles szándékáról értesíteni azt az NKB-t, amelytől hitelt akar felvenni, azaz saját székhelye szerinti NKB-ját. Továbbá az ügyfél köteles gondoskodni arról is, hogy a monetáris politikai műveletre nyújtott fedezet közép-európai idő szerint legkésőbb délután 16 óra 45 percig a levelező központi bank számlájára kerüljön. E határidők be nem tartásával tett megbízások, illetve átutalási utasítások csak »lehetőség szerint« kerülnek kezelésre, és adott esetben a következő TARGET2 üzleti napon történő hitelnyújtásnál kerülhetnek figyelembevételre. Ha az ügyfelek előre látják, hogy a CCBM használatára a nap végén kerül sor, lehetőség szerint gondoskodniuk kell az eszközök előzetes rendelkezésre bocsátásáról (vagyis az eszközök előzetes letétbe helyezéséről). Kivételes esetekben vagy monetáris politikai célból az EKB a CCBM nyitvatartási idejét a TARGET2 zárásáig meghosszabbíthatja, együttműködve a központi értéktárakkal a forgalomképes eszközökre vonatkozó zárási időpontjaik elhalasztásához kapcsolódó elérhetőségük tekintetében.”;

| 12. | A 6.6.2. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „A CCBM-en kívül az EGT értékpapír-elszámoló rendszereinek elfogadott kapcsolatai is használhatók a forgalomképes eszközök határokon átnyúló átutalása céljára.
  Két elszámolási rendszer közötti közvetlen vagy közvetített kapcsolat lehetővé teszi az adott rendszerben klíringtagsággal rendelkező ügyfél számára, hogy egy másik értékpapír-elszámolási rendszerben kibocsátott értékpapírokkal rendelkezzen anélkül, hogy annak klíringtagja lenne (13). Ezeket a közvetlen kapcsolatokat még az eurorendszer hitelműveleteinél használt fedezetek átutalása céljából történő felhasználásuk előtt az eurorendszernek értékelnie és engedélyeznie kell az eurorendszer felhasználói értékelési keretben leírt követelmények és értékelési eljárások szerint (14).
  Az eurorendszer szempontjából a CCBM és az EGT SSS-ei közötti közvetlen kapcsolatok ugyanolyan szerepet töltenek be annak biztosításában, hogy az ügyfelek a fedezeteket határokon átnyúló alapon is használhassák, azaz mindkettő lehetővé teszi az ügyfelek számára, hogy a székhely szerinti NKB-tól hitelt kapjanak akkor is, ha a fedezetet egy másik ország SSS-ében bocsátották ki. A CCBM másként látja el ezt a feladatot, mint az SSS-ek közötti kapcsolatok. A levelező bankok rendszerében az NKB-k között valósul meg a határokon átnyúló kapcsolat, egymás letétkezelőiként működnek. Közvetlen kapcsolatok felhasználása esetén az SSS-ek vannak határokon átnyúló kapcsolatban, egymásnál gyűjtőszámlát nyitnak. A levelező központi banknál elhelyezett eszközök csak az eurorendszer hitelműveletinek fedezetéül használhatók fel. A közvetlen kapcsolaton keresztül elhelyezett eszközök azonban felhasználhatók az eurorendszer hitelműveleteihez és az ügyfél által kiválasztott bármely más célra is. Az SSS-ek közötti közvetlen kapcsolatok segítségével az ügyfelek eszközeiket a székhelyük szerinti SSS-nél vezetett saját számlájukon tartják, így nincs szükség letétkezelőre.

  (13)  Két SSS közötti kapcsolat határokon átnyúló, könyvelési tételen keresztül történő értékpapír-átruházásra vonatkozó eljárások és megállapodások együtteséből áll. A kapcsolat egy olyan gyűjtőszámla formáját ölti, amelyet az egyik SSS (a befektető SSS) egy másik SSS-ben (a kibocsátó SSS-ben) nyitott. A közvetlen kapcsolat feltételezi, hogy a két SSS között nincsen közvetítő. Az SSS-ek közötti közvetített kapcsolatokat is felhasználhatják arra, hogy az értékpapírokat határokon átnyúló módon átruházzák az eurorendszerre. A közvetített kapcsolat olyan szerződéses és technikai megállapodás, amely két, egymással közvetlen kapcsolatban nem álló SSS számára lehetővé teszi, hogy értékpapírokat cseréljen vagy egy közvetítőként tevékenykedő, harmadik SSS-en keresztül értékpapírokat ruházzon át."


  (14)  Az elfogadott kapcsolódások listája megtalálható az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”;" |
| --- | --- |

12.

A 6.6.2. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„A CCBM-en kívül az EGT értékpapír-elszámoló rendszereinek elfogadott kapcsolatai is használhatók a forgalomképes eszközök határokon átnyúló átutalása céljára.

Két elszámolási rendszer közötti közvetlen vagy közvetített kapcsolat lehetővé teszi az adott rendszerben klíringtagsággal rendelkező ügyfél számára, hogy egy másik értékpapír-elszámolási rendszerben kibocsátott értékpapírokkal rendelkezzen anélkül, hogy annak klíringtagja lenne (13). Ezeket a közvetlen kapcsolatokat még az eurorendszer hitelműveleteinél használt fedezetek átutalása céljából történő felhasználásuk előtt az eurorendszernek értékelnie és engedélyeznie kell az eurorendszer felhasználói értékelési keretben leírt követelmények és értékelési eljárások szerint (14).

Az eurorendszer szempontjából a CCBM és az EGT SSS-ei közötti közvetlen kapcsolatok ugyanolyan szerepet töltenek be annak biztosításában, hogy az ügyfelek a fedezeteket határokon átnyúló alapon is használhassák, azaz mindkettő lehetővé teszi az ügyfelek számára, hogy a székhely szerinti NKB-tól hitelt kapjanak akkor is, ha a fedezetet egy másik ország SSS-ében bocsátották ki. A CCBM másként látja el ezt a feladatot, mint az SSS-ek közötti kapcsolatok. A levelező bankok rendszerében az NKB-k között valósul meg a határokon átnyúló kapcsolat, egymás letétkezelőiként működnek. Közvetlen kapcsolatok felhasználása esetén az SSS-ek vannak határokon átnyúló kapcsolatban, egymásnál gyűjtőszámlát nyitnak. A levelező központi banknál elhelyezett eszközök csak az eurorendszer hitelműveletinek fedezetéül használhatók fel. A közvetlen kapcsolaton keresztül elhelyezett eszközök azonban felhasználhatók az eurorendszer hitelműveleteihez és az ügyfél által kiválasztott bármely más célra is. Az SSS-ek közötti közvetlen kapcsolatok segítségével az ügyfelek eszközeiket a székhelyük szerinti SSS-nél vezetett saját számlájukon tartják, így nincs szükség letétkezelőre.

(13)  Két SSS közötti kapcsolat határokon átnyúló, könyvelési tételen keresztül történő értékpapír-átruházásra vonatkozó eljárások és megállapodások együtteséből áll. A kapcsolat egy olyan gyűjtőszámla formáját ölti, amelyet az egyik SSS (a befektető SSS) egy másik SSS-ben (a kibocsátó SSS-ben) nyitott. A közvetlen kapcsolat feltételezi, hogy a két SSS között nincsen közvetítő. Az SSS-ek közötti közvetített kapcsolatokat is felhasználhatják arra, hogy az értékpapírokat határokon átnyúló módon átruházzák az eurorendszerre. A közvetített kapcsolat olyan szerződéses és technikai megállapodás, amely két, egymással közvetlen kapcsolatban nem álló SSS számára lehetővé teszi, hogy értékpapírokat cseréljen vagy egy közvetítőként tevékenykedő, harmadik SSS-en keresztül értékpapírokat ruházzon át."

(14)  Az elfogadott kapcsolódások listája megtalálható az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”;"

| 13. | A 6.6. szakasz a következő 6.6.3. szakasszal egészül ki:
  „6.6.3.   Kapcsolatokkal rendelkező CCBM
  Az ügyfelek a 6.6.2. szakaszban említett közvetlen és közvetített kapcsolatokat a CCBM-mel együtt is igénybe vehetik az elfogadható forgalomképes eszközök határokon átnyúló alapon történő mobilizálásához.
  Az SSS-ek közötti kapcsolatok CCBM-mel együttesen történő igénybevétele esetén az ügyfelek a kibocsátó SSS-ben kibocsátott eszközöket – közvetlenül vagy letétkezelőn keresztül – a befektető SSS-nél vezetett számlán tartják. Közvetített kapcsolatok esetében egy harmadik SSS közvetítő SSS-ként járhat el.
  Ezeket az eszközöket kibocsáthatja egy az euroövezethez nem tartozó, EGT-beli központi értéktár, feltéve, hogy a kibocsátó SSS és a befektető SSS közötti kapcsolatot az eurorendszer kedvezően értékelte az eurorendszer felhasználói értékelési keretben leírt követelmények és értékelési eljárások alapján.



  Amennyiben az elfogadható eszközöket kapcsolatokkal rendelkező CCBM-en keresztül utalják át, az ügyfelek biztosítják, hogy az értékpapírok az elszámolási napon közép-európai idő szerint 16 óráig megérkeznek az érintett befektető SSS-nél vezetett számlájára az azonos értéknapi műveletek elszámolásának biztosítása érdekében. Az ügyfelektől a saját székhelyük szerinti NKB-hoz 16 óra után beérkező mobilizálás iránti kérés, vagy elfogadható eszközöknek az érintett befektető központi értéktárnál vezetett számlán történő rendelkezésre bocsátása iránti, 16 óra utáni bármely kérés lehetőség szerint kerül kezelésre, a résztvevő központi értéktárak zárási időpontjainak megfelelően.” |
| --- | --- |

13.

A 6.6. szakasz a következő 6.6.3. szakasszal egészül ki:

„6.6.3.   Kapcsolatokkal rendelkező CCBM

Az ügyfelek a 6.6.2. szakaszban említett közvetlen és közvetített kapcsolatokat a CCBM-mel együtt is igénybe vehetik az elfogadható forgalomképes eszközök határokon átnyúló alapon történő mobilizálásához.

Az SSS-ek közötti kapcsolatok CCBM-mel együttesen történő igénybevétele esetén az ügyfelek a kibocsátó SSS-ben kibocsátott eszközöket – közvetlenül vagy letétkezelőn keresztül – a befektető SSS-nél vezetett számlán tartják. Közvetített kapcsolatok esetében egy harmadik SSS közvetítő SSS-ként járhat el.

Ezeket az eszközöket kibocsáthatja egy az euroövezethez nem tartozó, EGT-beli központi értéktár, feltéve, hogy a kibocsátó SSS és a befektető SSS közötti kapcsolatot az eurorendszer kedvezően értékelte az eurorendszer felhasználói értékelési keretben leírt követelmények és értékelési eljárások alapján.

Image

Amennyiben az elfogadható eszközöket kapcsolatokkal rendelkező CCBM-en keresztül utalják át, az ügyfelek biztosítják, hogy az értékpapírok az elszámolási napon közép-európai idő szerint 16 óráig megérkeznek az érintett befektető SSS-nél vezetett számlájára az azonos értéknapi műveletek elszámolásának biztosítása érdekében. Az ügyfelektől a saját székhelyük szerinti NKB-hoz 16 óra után beérkező mobilizálás iránti kérés, vagy elfogadható eszközöknek az érintett befektető központi értéktárnál vezetett számlán történő rendelkezésre bocsátása iránti, 16 óra utáni bármely kérés lehetőség szerint kerül kezelésre, a résztvevő központi értéktárak zárási időpontjainak megfelelően.”

| 14. | A 6.6. szakasz a következő 6.6.4. szakasszal egészül ki:
  „6.6.4.   CCBM három résztvevős fedezetkezelési szolgáltatásokkal
  A CCBM (a kapcsolatokkal rendelkező CCBM-et is beleértve) három résztvevős fedezetkezelési szolgáltatások határokon átnyúló felhasználásának is alapjául szolgál, amelynek során egy adott tagállam NKB-je, ahol a három résztvevős fedezetkezelési szolgáltatásokat kínálnak az eurorendszer által határokon átnyúló alapon felhasználásra, levelezőbankként jár el az NKB-k részére más tagállamokban, amelyek ügyfelei kérték az érintett három résztvevős fedezetkezelési szolgáltatás határokon átnyúló igénybevételét. Az érintett TPA-t az eurorendszernek kedvezően kell értékelnie.
  A határokon átnyúló három résztvevős fedezetkezelési szolgáltatások lehetővé teszik az ügyfelek számára, hogy csökkentsék a saját székhelyük szerinti NKB-nak nyújtott fedezet összegét (a továbbiakban: teljes összeg).



  Megjegyzés: Az »A« ügyfél és az »A« NKB közötti »Információ a fedezetről« nyíl adott esetben bizonyos TPA-k esetében (a választott szerződéses modelltől függően) nem releváns, ilyen esetben az ügyfél nem küld utasítást az »A« NKB-nek, illetve nem kap megerősítést az »A« NKB-től.”; |
| --- | --- |

14.

A 6.6. szakasz a következő 6.6.4. szakasszal egészül ki:

„6.6.4.   CCBM három résztvevős fedezetkezelési szolgáltatásokkal

A CCBM (a kapcsolatokkal rendelkező CCBM-et is beleértve) három résztvevős fedezetkezelési szolgáltatások határokon átnyúló felhasználásának is alapjául szolgál, amelynek során egy adott tagállam NKB-je, ahol a három résztvevős fedezetkezelési szolgáltatásokat kínálnak az eurorendszer által határokon átnyúló alapon felhasználásra, levelezőbankként jár el az NKB-k részére más tagállamokban, amelyek ügyfelei kérték az érintett három résztvevős fedezetkezelési szolgáltatás határokon átnyúló igénybevételét. Az érintett TPA-t az eurorendszernek kedvezően kell értékelnie.

A határokon átnyúló három résztvevős fedezetkezelési szolgáltatások lehetővé teszik az ügyfelek számára, hogy csökkentsék a saját székhelyük szerinti NKB-nak nyújtott fedezet összegét (a továbbiakban: teljes összeg).

Image

Megjegyzés: Az »A« ügyfél és az »A« NKB közötti »Információ a fedezetről« nyíl adott esetben bizonyos TPA-k esetében (a választott szerződéses modelltől függően) nem releváns, ilyen esetben az ügyfél nem küld utasítást az »A« NKB-nek, illetve nem kap megerősítést az »A« NKB-től.”;

| 15. | A 8. függelékbe a következő bekezdés kerül beillesztésre utolsó előtti bekezdésként:
  „Az olyan eszközalapú értékpapírok esetében, ahol a pénzáramlást generáló eszközök hitelkártya-követelésekből állnak, a kölcsönönkénti adatszolgáltatási követelmények 2014. április 1-től alkalmazandók, a kilenc hónapos átmeneti időszak 2014. december 31-én ér véget.”; |
| --- | --- |

15.

A 8. függelékbe a következő bekezdés kerül beillesztésre utolsó előtti bekezdésként:

„Az olyan eszközalapú értékpapírok esetében, ahol a pénzáramlást generáló eszközök hitelkártya-követelésekből állnak, a kölcsönönkénti adatszolgáltatási követelmények 2014. április 1-től alkalmazandók, a kilenc hónapos átmeneti időszak 2014. december 31-én ér véget.”;

| 16. | A 8. függelék második lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:






  „(*) | Azaz az RMBS és az SME vonatkozásában 2013. szeptember 30., a CMBS vonatkozásában 2013. november 30., gépjárműhitel, fogyasztói hitel és lízingkövetelések esetében 2014. szeptember 30, valamint hitelkártya-követelések esetében 2014. december 31.” |
| --- | --- | --- |

16.

A 8. függelék második lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:

„(*)

Azaz az RMBS és az SME vonatkozásában 2013. szeptember 30., a CMBS vonatkozásában 2013. november 30., gépjárműhitel, fogyasztói hitel és lízingkövetelések esetében 2014. szeptember 30, valamint hitelkártya-követelések esetében 2014. december 31.”

---

(7)  További részletek a 6.2.1. szakaszban olvashatók.

(8)  További részletek a 6.2.2. szakaszban olvashatók.

(9)  A nem pénzügyi társaságok által kibocsátott vagy garantált, nem minősített, forgalomképes adósságinstrumentumok hitelminősítését azon hitelminősítő forrás alapján határozzák meg, amelyet az adott ügyfél a hitelkövetelésekre vonatkozó ECAF-szabályokkal összhangban választott ki, a 6.3.3. szakaszban foglaltak szerint. Az ilyen forgalomképes instrumentumok esetében a forgalomképes eszközök alkalmassági feltételeit a következők szerint egészítették ki: kibocsátó/garanciavállaló bejegyzett székhelye: euroövezet; kibocsátás helye: euroövezet.”;

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/42 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/42

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2014. március 12.)

az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről szóló EKB/2013/4 iránymutatás, valamint az EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról

(EKB/2014/12)

(2014/330/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdése első francia bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére, valamint annak 12.1., 14.3. és 18.2. cikkére,

tekintettel az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2011. szeptember 20-i EKB/2011/14 iránymutatásra (1), és a saját felhasználású, fedezetlen, állam által garantált banki kötvényeknek az eurorendszer monetáris politikai műveletei körében fedezetként történő felhasználására vonatkozó szabályokról szóló, 2013. március 20-i EKB/2013/6 határozatra (2), valamint az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további intézkedésekről szóló, 2013. szeptember 26-i EKB/2013/35 határozatra (3),

mivel:

| (1) | A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 18.1. cikke szerint az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjai (a továbbiakban: NKB-k), amelyek pénzneme az euro, hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel megfelelő fedezet mellett történő hitelnyújtás révén. Az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete, valamint az EKB/2013/6 határozat és az ECB/2013/35 határozat rendelkezik azokról az általános feltételekről, amelyek alapján az EKB és az NKB-k készek hitelműveleteket végrehajtani, ideértve az eurorendszer hitelműveleteihez alkalmazandó fedezetek elfogadhatósági követelményeit. |
| --- | --- |

(1)

A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 18.1. cikke szerint az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjai (a továbbiakban: NKB-k), amelyek pénzneme az euro, hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel megfelelő fedezet mellett történő hitelnyújtás révén. Az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete, valamint az EKB/2013/6 határozat és az ECB/2013/35 határozat rendelkezik azokról az általános feltételekről, amelyek alapján az EKB és az NKB-k készek hitelműveleteket végrehajtani, ideértve az eurorendszer hitelműveleteihez alkalmazandó fedezetek elfogadhatósági követelményeit.

| (2) | Az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 1.6. szakaszában foglaltak alapján a Kormányzótanács az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, feltételeit, követelményeit és eljárásait bármikor megváltoztathatja. |
| --- | --- |

(2)

Az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 1.6. szakaszában foglaltak alapján a Kormányzótanács az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, feltételeit, követelményeit és eljárásait bármikor megváltoztathatja.

| (3) | Az EKB/2013/4 iránymutatás (4), az EKB/2013/22 határozat (5) és a EKB/2013/36 határozat (6) más jogszabályokkal együttesen határozza meg az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos kiegészítő intézkedéseket mindaddig, amíg a Kormányzótanács megítélése szerint azokra a megfelelő monetáris politikai transzmissziós mechanizmus biztosítása érdekében a továbbiakban már nincs szükség. |
| --- | --- |

(3)

Az EKB/2013/4 iránymutatás (4), az EKB/2013/22 határozat (5) és a EKB/2013/36 határozat (6) más jogszabályokkal együttesen határozza meg az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos kiegészítő intézkedéseket mindaddig, amíg a Kormányzótanács megítélése szerint azokra a megfelelő monetáris politikai transzmissziós mechanizmus biztosítása érdekében a továbbiakban már nincs szükség.

| (4) | Az EKB/2013/4 iránymutatást módosítani szükséges az eurorendszer fedezeti keretrendszerében bekövetkezett alábbi változások tükrözése érdekében: a) a hitelszintű adatszolgáltatási követelményeknek az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletében a hitelkártya-követelésekkel fedezett eszközfedezetű értékpapírokra történő kiterjesztése; b) egyes hitelminősítések hozzárendelésének felülvizsgálata az eurorendszer harmonizált hitelminősítési rendszere keretében; és c) az eszközfedezetű értékpapírokhoz kapcsolódó minősítési szabályok egyértelművé tétele, |
| --- | --- |

(4)

Az EKB/2013/4 iránymutatást módosítani szükséges az eurorendszer fedezeti keretrendszerében bekövetkezett alábbi változások tükrözése érdekében: a) a hitelszintű adatszolgáltatási követelményeknek az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletében a hitelkártya-követelésekkel fedezett eszközfedezetű értékpapírokra történő kiterjesztése; b) egyes hitelminősítések hozzárendelésének felülvizsgálata az eurorendszer harmonizált hitelminősítési rendszere keretében; és c) az eszközfedezetű értékpapírokhoz kapcsolódó minősítési szabályok egyértelművé tétele,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Módosítások

Az EKB/2013/4 iránymutatás a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az 5. cikk (1) bekezdése és a 7. cikk alkalmazásában a Görög Köztársaság és Portugália olyan euroövezeti tagállamoknak minősülnek, amelyek megfelelnek az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap programjának.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az 5. cikk (1) bekezdése és a 7. cikk alkalmazásában a Görög Köztársaság és Portugália olyan euroövezeti tagállamoknak minősülnek, amelyek megfelelnek az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap programjának.”

| 2. | A 3. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 6. fejezete szerint elfogadható eszközalapú értékpapírokon túlmenően az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben fedezetként felhasználható eszközként kell elfogadni azon eszközalapú értékpapírokat, amelyek nem felelnek meg az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.3. szakaszában meghatározott hitelminőségi követelményeknek, azonban megfelelnek az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete alapján az eszközalapú értékpapírokra vonatkozó valamennyi elfogadhatósági feltételnek, feltéve, hogy a kibocsátás érdekében valamely elfogadott ECAI-tól származó, két, legalább tripla B szintű (7) minősítéssel rendelkeznek. A következő követelményeknek is meg kell felelniük:






  a) | az eszközalapú értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközök az alábbi eszközosztályok egyikébe tartoznak: i. lakossági jelzáloghitelek; ii. kis- és középvállalatoknak nyújtott kölcsönök; iii. kereskedelmi jelzálogok; iv. autókölcsönök; v. lízing; vi. fogyasztói finanszírozás; vii. hitelkártya-követelés; |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 6. fejezete szerint elfogadható eszközalapú értékpapírokon túlmenően az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben fedezetként felhasználható eszközként kell elfogadni azon eszközalapú értékpapírokat, amelyek nem felelnek meg az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.3. szakaszában meghatározott hitelminőségi követelményeknek, azonban megfelelnek az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete alapján az eszközalapú értékpapírokra vonatkozó valamennyi elfogadhatósági feltételnek, feltéve, hogy a kibocsátás érdekében valamely elfogadott ECAI-tól származó, két, legalább tripla B szintű (7) minősítéssel rendelkeznek. A következő követelményeknek is meg kell felelniük:

a)

az eszközalapú értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközök az alábbi eszközosztályok egyikébe tartoznak: i. lakossági jelzáloghitelek; ii. kis- és középvállalatoknak nyújtott kölcsönök; iii. kereskedelmi jelzálogok; iv. autókölcsönök; v. lízing; vi. fogyasztói finanszírozás; vii. hitelkártya-követelés;

| b) | a pénzáramlást generáló eszközök között a különböző eszközosztályokat nem lehet összekeverni; |
| --- | --- |

b)

a pénzáramlást generáló eszközök között a különböző eszközosztályokat nem lehet összekeverni;

| c) | az eszközalapú értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközök nem tartalmazhatnak olyan kölcsönt, amely az alábbiak egyike:






  i. | az eszközalapú értékpapír kibocsátásakor nemteljesítő; |
| --- | --- | --- |

c)

az eszközalapú értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközök nem tartalmazhatnak olyan kölcsönt, amely az alábbiak egyike:

i.

az eszközalapú értékpapír kibocsátásakor nemteljesítő;

| ii. | az eszközalapú értékpapír futamideje alatt az eszközalapú értékpapírba – például a pénzáramlást generáló eszközalapú értékpapírok cseréje vagy helyettesítése által – történő beolvasztásakor nemteljesítő; |
| --- | --- |

ii.

az eszközalapú értékpapír futamideje alatt az eszközalapú értékpapírba – például a pénzáramlást generáló eszközalapú értékpapírok cseréje vagy helyettesítése által – történő beolvasztásakor nemteljesítő;

| iii. | bármely időpontban strukturált, szindikált vagy tőkeáttétellel finanszírozott; |
| --- | --- |

iii.

bármely időpontban strukturált, szindikált vagy tőkeáttétellel finanszírozott;

| d) | az eszközalapú értékpapír műveleti dokumentumainak tartalmazniuk kell a törlesztésfolytonossági előírásokat. |
| --- | --- |

d)

az eszközalapú értékpapír műveleti dokumentumainak tartalmazniuk kell a törlesztésfolytonossági előírásokat.

(7)  A »tripla B« szintű minősítés a Moody's legalább »Baa3«; a Fitch vagy a Standard & Poor's legalább »BBB«; vagy a DBRS legalább »BBBL« szintű minősítése.”"

2. cikk

Hatálybalépés és végrehajtás

(1)   Ez az iránymutatás az NKB-kkal történő közlés napján lép hatályba.

(2)   Az NKB-knak meg kell hozni azokat az intézkedéseket, amelyek az ezen iránymutatás 1. cikkében foglaltaknak történő megfelelés érdekében szükségesek, és azokat 2014. április 1-től alkalmazzák. Az NKB-knak legkésőbb 2014. március 24-ig értesíteni kell az EKB-t ezen intézkedések szövegéről és az azokhoz kapcsolódó eszközökről.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak címzettje az eurorendszer valamennyi központi bankja.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. március 12-én.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  HL L 331., 2011.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 95., 2013.4.5., 22. o.

2

(3)  HL L 301., 2013.11.12., 6. o.

3

(4)  Az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről és az EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról szóló, 2013. március 20-i EKB/2013/4 iránymutatás (HL L 95., 2013.4.5., 23. o.).

4

(5)  A Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről szóló, 2013. július 5-i EKB/2013/22 határozat (HL L 195., 2013.7.18., 27. o.)..

5

(6)  Az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a biztosítékok elfogadásával kapcsolatos további intézkedésekről szóló, 2013. szeptember 26-i EKB/2013/36 határozat (HL L 301., 2013.11.12. 13. o.).

6

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/44

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 407/13/COL HATÁROZATA

(2013. október 23.)

az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak a 2014–2020 közötti időszakban nyújtható állami támogatásokról szóló új fejezet beiktatása, valamint a 2007–2013 közötti időszakban nyújtható nemzeti regionális támogatásokról szóló fejezet és a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatára vonatkozó kritériumok hatályának meghosszabbítása révén, kilencvenedik alkalommal történő módosításáról

Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás), különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: felügyeleti és bírósági megállapodás), különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

Mivel:

A felügyeleti és bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek.

A felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli.

A Bizottság 2013. június 28-án„Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020)” (1) címmel iránymutatást fogadott el.

Az iránymutatás az Európai Gazdasági Térséget is érinti.

Az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell, összhangban az EGT-megállapodás 1. cikkében megállapított homogenitásra vonatkozó célkitűzéssel.

Az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. melléklet 11. oldalán szereplő „Általános megjegyzések” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat.

Az Európai Bizottsággal való konzultációt követően.

Az EFTA-államokkal 2013. augusztus 2-án kelt levelében folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatásokról szóló iránymutatás a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó regionális támogatásról szóló új fejezettel való kiegészítéssel módosul. Az új fejezet e határozat I. mellékletében található.

2. cikk

A Hatóság a 2007–2013 között nyújtható nemzeti regionális támogatásokról, valamint a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló, meglevő fejezetek hatályát 2014. június 30-ig meghosszabbítja.

3. cikk

Csak e határozat angol nyelvű szövege hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2013. október 23-án.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Oda Helen SLETNES

elnök

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

testületi tag

---

(1)  HL C 209., 2013.7.23., 1. o.

1

---

IRÁNYMUTATÁS A REGIONÁLIS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRÓL (2014–2020)

BEVEZETÉS

| (1) | Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintheti az Európai Gazdasági Térségen belül bizonyos hátrányos helyzetű térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott állami támogatást (1). Az állami támogatás eme formája a regionális támogatás. |
| --- | --- |

(1)

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintheti az Európai Gazdasági Térségen belül bizonyos hátrányos helyzetű térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott állami támogatást (1). Az állami támogatás eme formája a regionális támogatás.

| (2) | A Hatóság ebben az iránymutatásban meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a regionális támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, és meghatározza az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott feltételeket teljesítő térségek azonosítására vonatkozó kritériumokat (2). |
| --- | --- |

(2)

A Hatóság ebben az iránymutatásban meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a regionális támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, és meghatározza az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott feltételeket teljesítő térségek azonosítására vonatkozó kritériumokat (2).

| (3) | A regionális állami támogatások ellenőrzésének elsődleges célja, hogy lehetővé tegye a regionális fejlesztési célú támogatásokat, miközben biztosítja, hogy az EGT-államokban egyenlő versenyfeltételek érvényesüljenek, különösen a támogatási versenyek megelőzése révén, amelyek akkor fordulhatnak elő, amikor a tagállamok az EGT hátrányos helyzetű térségeibe próbálnak meg üzleti tevékenységeket bevonzani vagy ott tartani, valamint hogy a szükséges minimumra korlátozza a regionális támogatás kereskedelemre és versenyre gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

(3)

A regionális állami támogatások ellenőrzésének elsődleges célja, hogy lehetővé tegye a regionális fejlesztési célú támogatásokat, miközben biztosítja, hogy az EGT-államokban egyenlő versenyfeltételek érvényesüljenek, különösen a támogatási versenyek megelőzése révén, amelyek akkor fordulhatnak elő, amikor a tagállamok az EGT hátrányos helyzetű térségeibe próbálnak meg üzleti tevékenységeket bevonzani vagy ott tartani, valamint hogy a szükséges minimumra korlátozza a regionális támogatás kereskedelemre és versenyre gyakorolt hatásait.

| (4) | A földrajzi fejlesztés célja, hogy megkülönböztesse a regionális támogatást más olyan támogatási formáktól, mint pl. a kutatásra, fejlesztésre és innovációra, foglalkoztatásra, képzésre, energetikai célokra vagy környezetvédelemre nyújtott támogatás, melyek az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének megfelelően más közös érdekű célkitűzéseket szolgálnak. Bizonyos körülmények között az egyéb típusú támogatások nagyobb intenzitással adhatók a hátrányos helyzetű térségben letelepedett vállalkozásoknak azon sajátos nehézségek elismeréseképpen, amelyeket az ilyen térségekben tapasztalnak (3). |
| --- | --- |

(4)

A földrajzi fejlesztés célja, hogy megkülönböztesse a regionális támogatást más olyan támogatási formáktól, mint pl. a kutatásra, fejlesztésre és innovációra, foglalkoztatásra, képzésre, energetikai célokra vagy környezetvédelemre nyújtott támogatás, melyek az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének megfelelően más közös érdekű célkitűzéseket szolgálnak. Bizonyos körülmények között az egyéb típusú támogatások nagyobb intenzitással adhatók a hátrányos helyzetű térségben letelepedett vállalkozásoknak azon sajátos nehézségek elismeréseképpen, amelyeket az ilyen térségekben tapasztalnak (3).

| (5) | A regionális támogatás csak akkor játszhat hatékony szerepet, ha azt takarékosan és arányosan alkalmazzák, az EGT leghátrányosabb helyzetű régióira összpontosítva (4). Különösen a támogatás megengedhető felső határának kell tükröznie az érintett régiók fejlődésére kiható problémák viszonylagos komolyságát. Továbbá a kedvezőtlen helyzetű régió fejlődésének szempontjából a támogatás előnyeinek meg kell haladniuk a támogatásból adódó versenytorzulást (5). A kedvező hatások mértéke valószínűleg változik az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésétől való eltérés szerint, tehát a 61. cikk (3) bekezdése a) pontjának hatálya alá eső leghátrányosabb helyzetű régiók esetében a versenyhelyzet nagyobb mértékű torzulása fogadható el, mint a 61. cikk (3) bekezdése c) pontjának hatálya alá eső régiók esetében (6). |
| --- | --- |

(5)

A regionális támogatás csak akkor játszhat hatékony szerepet, ha azt takarékosan és arányosan alkalmazzák, az EGT leghátrányosabb helyzetű régióira összpontosítva (4). Különösen a támogatás megengedhető felső határának kell tükröznie az érintett régiók fejlődésére kiható problémák viszonylagos komolyságát. Továbbá a kedvezőtlen helyzetű régió fejlődésének szempontjából a támogatás előnyeinek meg kell haladniuk a támogatásból adódó versenytorzulást (5). A kedvező hatások mértéke valószínűleg változik az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésétől való eltérés szerint, tehát a 61. cikk (3) bekezdése a) pontjának hatálya alá eső leghátrányosabb helyzetű régiók esetében a versenyhelyzet nagyobb mértékű torzulása fogadható el, mint a 61. cikk (3) bekezdése c) pontjának hatálya alá eső régiók esetében (6).

| (6) | A regionális támogatás továbbá csak akkor lehet hatékony a hátrányos helyzetű térségek gazdasági fejlődésének előmozdításában, ha ezekben a térségekben többletberuházások vagy gazdasági többlettevékenységek ösztönzésére ítélték oda. Bizonyos kisszámú, jól meghatározott esetben azok az akadályok, amelyekkel e térségek a gazdasági tevékenységek vonzása vagy megtartása tekintetében szembesülnek, olyan súlyosak vagy állandóak lehetnek, hogy a beruházási támogatás önmagában nem feltétlenül elégséges a térség fejlődésének előmozdítására. A regionális beruházási támogatás csakis ilyen esetekben egészíthető ki beruházáshoz nem kapcsolódó regionális működési támogatással. |
| --- | --- |

(6)

A regionális támogatás továbbá csak akkor lehet hatékony a hátrányos helyzetű térségek gazdasági fejlődésének előmozdításában, ha ezekben a térségekben többletberuházások vagy gazdasági többlettevékenységek ösztönzésére ítélték oda. Bizonyos kisszámú, jól meghatározott esetben azok az akadályok, amelyekkel e térségek a gazdasági tevékenységek vonzása vagy megtartása tekintetében szembesülnek, olyan súlyosak vagy állandóak lehetnek, hogy a beruházási támogatás önmagában nem feltétlenül elégséges a térség fejlődésének előmozdítására. A regionális beruházási támogatás csakis ilyen esetekben egészíthető ki beruházáshoz nem kapcsolódó regionális működési támogatással.

| (7) | Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló 2012. május 8-i közleményében (7) az Európai Bizottság három, az állami támogatás ellenőrzésének korszerűsítésével megvalósítandó célkitűzést jelentett be:






  a) | fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés ösztönzése a versenyző belső piacon; |
| --- | --- | --- |

(7)

Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló 2012. május 8-i közleményében (7) az Európai Bizottság három, az állami támogatás ellenőrzésének korszerűsítésével megvalósítandó célkitűzést jelentett be:

a)

fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés ösztönzése a versenyző belső piacon;

| b) | a Bizottság előzetes ellenőrzésének a belső piacra legnagyobb hatást gyakorló esetekre történő összpontosítása, az állami támogatások végrehajtása terén az uniós tagállamokkal való együttműködés egyidejű erősítése mellett; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság előzetes ellenőrzésének a belső piacra legnagyobb hatást gyakorló esetekre történő összpontosítása, az állami támogatások végrehajtása terén az uniós tagállamokkal való együttműködés egyidejű erősítése mellett;

| c) | a szabályok egyszerűsítése és gyorsabb határozathozatal. |
| --- | --- |

c)

a szabályok egyszerűsítése és gyorsabb határozathozatal.

| (8) | A közleményben a Bizottság közös megközelítés követésére szólított fel a különböző iránymutatások és keretszabályok következők érdekében történő felülvizsgálata terén: a belső piac erősítése, a közpénzekkel való hatékonyabb gazdálkodás előmozdítása az állami támogatások közös érdekű célkitűzésekhez igazításával, az ösztönző hatás és a támogatás szükséges minimumra korlátozásának fokozottabb ellenőrzése, valamint a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt lehetséges negatív támogatási hatások elkerülése. A Hatóság azonos állásponton van. Az ebben az iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek az említett közös értékelési elveken alapulnak, és azokat bejelentett támogatási programok és egyedi támogatások esetében kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

A közleményben a Bizottság közös megközelítés követésére szólított fel a különböző iránymutatások és keretszabályok következők érdekében történő felülvizsgálata terén: a belső piac erősítése, a közpénzekkel való hatékonyabb gazdálkodás előmozdítása az állami támogatások közös érdekű célkitűzésekhez igazításával, az ösztönző hatás és a támogatás szükséges minimumra korlátozásának fokozottabb ellenőrzése, valamint a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt lehetséges negatív támogatási hatások elkerülése. A Hatóság azonos állásponton van. Az ebben az iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek az említett közös értékelési elveken alapulnak, és azokat bejelentett támogatási programok és egyedi támogatások esetében kell alkalmazni.

1.   HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1.1.   A REGIONÁLIS TÁMOGATÁS HATÁLYA

| (9) | Az acéliparnak (8) és a szintetikusszál-iparnak (9) nyújtott regionális támogatás nem tekintendő a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(9)

Az acéliparnak (8) és a szintetikusszál-iparnak (9) nyújtott regionális támogatás nem tekintendő a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

| (10) | A Bizottság az ebben az iránymutatásban rögzített elveket valamennyi, az EGT-megállapodás (10) hatálya alá tartozó gazdasági ágazatban nyújtott regionális támogatásra alkalmazza, kivéve a közlekedési ágazatot (11), a mezőgazdasági ágazatot és a közlekedési ágazatot, melyekre vonatkozóan külön jogszabályok állapítanak meg rendelkezéseket, melyek részben vagy teljesen eltérhetnek ezen iránymutatástól. A Hatóság ezt az iránymutatást a mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági terméket eredményező feldolgozására és forgalmazására alkalmazza. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az ebben az iránymutatásban rögzített elveket valamennyi, az EGT-megállapodás (10) hatálya alá tartozó gazdasági ágazatban nyújtott regionális támogatásra alkalmazza, kivéve a közlekedési ágazatot (11), a mezőgazdasági ágazatot és a közlekedési ágazatot, melyekre vonatkozóan külön jogszabályok állapítanak meg rendelkezéseket, melyek részben vagy teljesen eltérhetnek ezen iránymutatástól. A Hatóság ezt az iránymutatást a mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági terméket eredményező feldolgozására és forgalmazására alkalmazza.

| (11) | Ez az iránymutatás nem vonatkozik a repülőtereknek (12) vagy az energiaágazatban (13) nyújtott állami támogatásra. |
| --- | --- |

(11)

Ez az iránymutatás nem vonatkozik a repülőtereknek (12) vagy az energiaágazatban (13) nyújtott állami támogatásra.

| (12) | A széles sávú hálózatokhoz nyújtott regionális beruházási támogatás akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha a jelen iránymutatásban rögzített általános feltételeken túl a következő különös feltételeknek is megfelel: i. a támogatást csak olyan területeknek nyújtják, amelyeken nincs azonos kategóriájú hálózat (széles sávú alaphálózat vagy NGA) és annak kiépítése a közeljövőben nem valószínű; ii. a támogatott hálózatüzemeltető méltányos és megkülönböztetésmentes feltételek mellett, a hatékony és teljes körű szétválasztás lehetőségével biztosít aktív és passzív nagykereskedelmi hozzáférést; iii. a támogatást versenyeztetéses kiválasztási eljárás keretében ítélik oda a széles sávú hálózatokról szóló iránymutatás 74. pontja c) és d) alpontjának megfelelően (14). |
| --- | --- |

(12)

A széles sávú hálózatokhoz nyújtott regionális beruházási támogatás akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha a jelen iránymutatásban rögzített általános feltételeken túl a következő különös feltételeknek is megfelel: i. a támogatást csak olyan területeknek nyújtják, amelyeken nincs azonos kategóriájú hálózat (széles sávú alaphálózat vagy NGA) és annak kiépítése a közeljövőben nem valószínű; ii. a támogatott hálózatüzemeltető méltányos és megkülönböztetésmentes feltételek mellett, a hatékony és teljes körű szétválasztás lehetőségével biztosít aktív és passzív nagykereskedelmi hozzáférést; iii. a támogatást versenyeztetéses kiválasztási eljárás keretében ítélik oda a széles sávú hálózatokról szóló iránymutatás 74. pontja c) és d) alpontjának megfelelően (14).

| (13) | A kutatási infrastruktúráknak (15) nyújtott regionális beruházási támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ha a jelen iránymutatásban rögzített általános feltételeken túl a támogatás feltétele az infrastruktúrához való átlátható és megkülönböztetésmentes hozzáférés biztosítása. |
| --- | --- |

(13)

A kutatási infrastruktúráknak (15) nyújtott regionális beruházási támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ha a jelen iránymutatásban rögzített általános feltételeken túl a támogatás feltétele az infrastruktúrához való átlátható és megkülönböztetésmentes hozzáférés biztosítása.

| (14) | A nagyvállalkozásokat a kis- és középvállalkozásoknál (kkv) általában kevésbé érintik azok a regionális hátrányok, amelyek egy kevésbé fejlett térségben a beruházások vagy a gazdasági tevékenységek fenntartása vonatkozásában jelentkeznek. Először is, a nagyvállalkozások a globális piacokon könnyebben juthatnak tőkéhez és kölcsönhöz, és kevésbé vannak ráutalva egy adott hátrányos helyzetű régió szűkebb pénzügyi szolgáltatásaira. Másodszor, a nagyvállalkozások beruházásai olyan méretgazdaságossági előnyökkel járhatnak, amelyek csökkenthetik a helyspecifikus indulási költségeket, emellett a nagyvállalkozások több tekintetben sem kötődnek ahhoz a régióhoz, amelyben a beruházásra sor kerül. Harmadszor, azok a nagyvállalkozások, amelyek beruháznak, a hatóságokkal szemben rendszerint erős alkupozícióval rendelkeznek, ami a támogatások szükségtelen vagy megfelelő indokolás nélküli odaítélését eredményezheti. Végezetül valószínűbb, hogy a nagyvállalkozások jelentős szereplők az érintett piacon, és ebből következően a beruházás, amelyre a támogatást odaítélik, torzíthatja a versenyt és a kereskedelmet a belső piacon. |
| --- | --- |

(14)

A nagyvállalkozásokat a kis- és középvállalkozásoknál (kkv) általában kevésbé érintik azok a regionális hátrányok, amelyek egy kevésbé fejlett térségben a beruházások vagy a gazdasági tevékenységek fenntartása vonatkozásában jelentkeznek. Először is, a nagyvállalkozások a globális piacokon könnyebben juthatnak tőkéhez és kölcsönhöz, és kevésbé vannak ráutalva egy adott hátrányos helyzetű régió szűkebb pénzügyi szolgáltatásaira. Másodszor, a nagyvállalkozások beruházásai olyan méretgazdaságossági előnyökkel járhatnak, amelyek csökkenthetik a helyspecifikus indulási költségeket, emellett a nagyvállalkozások több tekintetben sem kötődnek ahhoz a régióhoz, amelyben a beruházásra sor kerül. Harmadszor, azok a nagyvállalkozások, amelyek beruháznak, a hatóságokkal szemben rendszerint erős alkupozícióval rendelkeznek, ami a támogatások szükségtelen vagy megfelelő indokolás nélküli odaítélését eredményezheti. Végezetül valószínűbb, hogy a nagyvállalkozások jelentős szereplők az érintett piacon, és ebből következően a beruházás, amelyre a támogatást odaítélik, torzíthatja a versenyt és a kereskedelmet a belső piacon.

| (15) | Mivel nem valószínű, hogy a nagyvállalkozásoknak a beruházásokhoz nyújtott regionális támogatás ösztönző hatással járna, az ilyen támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, kivéve akkor, ha azt olyan induló beruházáshoz nyújtják, amely az adott térségben új tevékenységeket eredményez, (16) vagy amelynek célja a meglévő létesítmények új termékekkel vagy új eljárási innovációkkal történő diverzifikációja. |
| --- | --- |

(15)

Mivel nem valószínű, hogy a nagyvállalkozásoknak a beruházásokhoz nyújtott regionális támogatás ösztönző hatással járna, az ilyen támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, kivéve akkor, ha azt olyan induló beruházáshoz nyújtják, amely az adott térségben új tevékenységeket eredményez, (16) vagy amelynek célja a meglévő létesítmények új termékekkel vagy új eljárási innovációkkal történő diverzifikációja.

| (16) | Egy vállalkozás folyó kiadásainak csökkentését célzó regionális támogatás működési támogatásnak minősül, így nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, kivéve, ha azt a vállalkozások által a hátrányos helyzetű térségekben tapasztalt sajátos vagy állandó hátrányok leküzdése érdekében ítélik oda. A működési támogatás akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, ha célja a kkv-k által a különösen hátrányos helyzetű, az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése a) pontjának hatálya alá eső térségekben tapasztalt bizonyos sajátos nehézségek csökkentése, vagy a rendkívül ritkán lakott térségekben az elnéptelenedés megelőzése vagy csökkentése. |
| --- | --- |

(16)

Egy vállalkozás folyó kiadásainak csökkentését célzó regionális támogatás működési támogatásnak minősül, így nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, kivéve, ha azt a vállalkozások által a hátrányos helyzetű térségekben tapasztalt sajátos vagy állandó hátrányok leküzdése érdekében ítélik oda. A működési támogatás akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, ha célja a kkv-k által a különösen hátrányos helyzetű, az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése a) pontjának hatálya alá eső térségekben tapasztalt bizonyos sajátos nehézségek csökkentése, vagy a rendkívül ritkán lakott térségekben az elnéptelenedés megelőzése vagy csökkentése.

| (17) | Az olyan vállalkozásoknak odaítélt működési támogatás, amelyek elsődleges tevékenysége a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozási rendszere (17) (NACE (18) Rev. 2) K. nemzetgazdasági ágába (Pénzügyi, biztosítási tevékenység) tartozik, vagy az olyan vállalkozásoknak, amelyek csoporton belüli tevékenységeket folytatnak, és amelyek fő tevékenysége a NACE Rev. 2 70.10 szakágazatába (Üzletvezetés) vagy 70.22 szakágazatába (Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás) tartozik, nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(17)

Az olyan vállalkozásoknak odaítélt működési támogatás, amelyek elsődleges tevékenysége a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozási rendszere (17) (NACE (18) Rev. 2) K. nemzetgazdasági ágába (Pénzügyi, biztosítási tevékenység) tartozik, vagy az olyan vállalkozásoknak, amelyek csoporton belüli tevékenységeket folytatnak, és amelyek fő tevékenysége a NACE Rev. 2 70.10 szakágazatába (Üzletvezetés) vagy 70.22 szakágazatába (Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás) tartozik, nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

| (18) | Nem ítélhető oda regionális támogatás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló hatósági iránymutatásban (19) és annak módosításaiban meghatározott nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak. |
| --- | --- |

(18)

Nem ítélhető oda regionális támogatás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló hatósági iránymutatásban (19) és annak módosításaiban meghatározott nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak.

| (19) | Az olyan vállalkozásnak odaítélt regionális támogatás értékelésekor, amellyel szemben még nem teljesített, valamely támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi hatósági határozaton alapuló visszafizetési felszólítás van érvényben, a Hatóság figyelembe veszi a még visszafizetendő támogatási összeget (20). |
| --- | --- |

(19)

Az olyan vállalkozásnak odaítélt regionális támogatás értékelésekor, amellyel szemben még nem teljesített, valamely támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi hatósági határozaton alapuló visszafizetési felszólítás van érvényben, a Hatóság figyelembe veszi a még visszafizetendő támogatási összeget (20).

1.2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| (20) | Ezen iránymutatás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:






  a) | „»a« térségek”: a regionális támogatási térképen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja alkalmazásában kijelölt térségek; „»c« térségek”: a regionális támogatási térképen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alkalmazásában kijelölt térségek; |
| --- | --- | --- |

(20)

Ezen iránymutatás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a)

„»a« térségek”: a regionális támogatási térképen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja alkalmazásában kijelölt térségek; „»c« térségek”: a regionális támogatási térképen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alkalmazásában kijelölt térségek;

| b) | „ad hoc támogatás”: nem támogatási program alapján odaítélt támogatás; |
| --- | --- |

b)

„ad hoc támogatás”: nem támogatási program alapján odaítélt támogatás;

| c) | „kiigazított támogatási összeg”: nagyberuházási projekt esetében a következő képlet alapján kiszámított megengedhető maximális támogatási összeg:
  maximális támogatási összeg = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C),
  ahol: R az érintett térségben megengedett maximális támogatási intenzitás a kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatási intenzitás nélkül, B az elszámolható költség 50 millió EUR és 100 millió EUR közötti része, C az elszámolható költség 100 millió EUR feletti része; |
| --- | --- |

c)

„kiigazított támogatási összeg”: nagyberuházási projekt esetében a következő képlet alapján kiszámított megengedhető maximális támogatási összeg:

maximális támogatási összeg = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C),

ahol: R az érintett térségben megengedett maximális támogatási intenzitás a kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatási intenzitás nélkül, B az elszámolható költség 50 millió EUR és 100 millió EUR közötti része, C az elszámolható költség 100 millió EUR feletti része;

| d) | „a támogatás odaítélésének napja”: az a nap, amelyen az EFTA-állam jogilag kötelező erejű kötelezettséget vállalt a támogatás odaítélésére, és amelyre a nemzeti bíróságok előtt hivatkozni lehet; |
| --- | --- |

d)

„a támogatás odaítélésének napja”: az a nap, amelyen az EFTA-állam jogilag kötelező erejű kötelezettséget vállalt a támogatás odaítélésére, és amelyre a nemzeti bíróságok előtt hivatkozni lehet;

| e) | „elszámolható költségek”: a beruházási támogatás tekintetében az induló beruházáshoz kapcsolódó tárgyi eszközök vagy immateriális javak vagy bérköltségek; |
| --- | --- |

e)

„elszámolható költségek”: a beruházási támogatás tekintetében az induló beruházáshoz kapcsolódó tárgyi eszközök vagy immateriális javak vagy bérköltségek;

| f) | „bruttó támogatási egyenérték (BTE)”: a támogatásnak az odaítélés pillanatában érvényes leszámítolási kamatlábbal számított diszkontált értéke az elszámolható költségek diszkontált értékének százalékában kifejezve; |
| --- | --- |

f)

„bruttó támogatási egyenérték (BTE)”: a támogatásnak az odaítélés pillanatában érvényes leszámítolási kamatlábbal számított diszkontált értéke az elszámolható költségek diszkontált értékének százalékában kifejezve;

| g) | „egyedi támogatás”: program alapján vagy eseti jelleggel odaítélt támogatás; |
| --- | --- |

g)

„egyedi támogatás”: program alapján vagy eseti jelleggel odaítélt támogatás;

| h) | „induló beruházás”:






  i. | tárgyi eszközökbe és immateriális javakba való beruházás, amely a következőkhöz kapcsolódik:






  — | új létesítmény létrehozása, |
| --- | --- | --- | --- |

h)

„induló beruházás”:

i.

tárgyi eszközökbe és immateriális javakba való beruházás, amely a következőkhöz kapcsolódik:

—

új létesítmény létrehozása,

| — | meglévő létesítmény kapacitásának kibővítése, |
| --- | --- |

—

meglévő létesítmény kapacitásának kibővítése,

| — | valamely létesítmény termékpalettájának a létesítményben addig nem gyártott termékekkel történő bővítése, vagy |
| --- | --- |

—

valamely létesítmény termékpalettájának a létesítményben addig nem gyártott termékekkel történő bővítése, vagy

| — | egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának lényegi megváltoztatása; vagy |
| --- | --- |

—

egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának lényegi megváltoztatása; vagy

| ii. | valamely létesítményhez közvetlenül kapcsolódó eszközök felvásárlása, feltéve, hogy a létesítményt bezárták vagy a megvásárlás nélkül bezárták volna, és hogy a létesítményt az eladótól független beruházó vásárolja meg. Egy vállalkozásban történő részesedésszerzés önmagában nem minősül induló beruházásnak; |
| --- | --- |

ii.

valamely létesítményhez közvetlenül kapcsolódó eszközök felvásárlása, feltéve, hogy a létesítményt bezárták vagy a megvásárlás nélkül bezárták volna, és hogy a létesítményt az eladótól független beruházó vásárolja meg. Egy vállalkozásban történő részesedésszerzés önmagában nem minősül induló beruházásnak;

| i) | „új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás”:






  i. | tárgyi eszközökbe és immateriális javakba való beruházás, amely a következőkhöz kapcsolódik:






  — | új létesítmény létrehozása, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

i)

„új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás”:

i.

tárgyi eszközökbe és immateriális javakba való beruházás, amely a következőkhöz kapcsolódik:

—

új létesítmény létrehozása, vagy

| — | a létesítmény tevékenységének diverzifikálása azzal a feltétellel, hogy az új tevékenység nem azonos a létesítményben korábban folytatott tevékenységgel, és nem is hasonlít ahhoz, vagy |
| --- | --- |

—

a létesítmény tevékenységének diverzifikálása azzal a feltétellel, hogy az új tevékenység nem azonos a létesítményben korábban folytatott tevékenységgel, és nem is hasonlít ahhoz, vagy

| ii. | bezárt vagy megvásárlás nélkül bezárásra ítélt létesítmény eszközeinek az eladótól független beruházó általi megvásárlása azzal a feltétellel, hogy a megvásárolt eszközökkel folytatandó tevékenység nem azonos a létesítményben a vásárlás előtt folytatott tevékenységgel, és nem is hasonlít ahhoz; |
| --- | --- |

ii.

bezárt vagy megvásárlás nélkül bezárásra ítélt létesítmény eszközeinek az eladótól független beruházó általi megvásárlása azzal a feltétellel, hogy a megvásárolt eszközökkel folytatandó tevékenység nem azonos a létesítményben a vásárlás előtt folytatott tevékenységgel, és nem is hasonlít ahhoz;

| j) | „immateriális javak”: technológiatranszfer útján megszerzett eszközök, például szabadalmi jog, licencia, know-how vagy nem szabadalmaztatott műszaki ismeretek; |
| --- | --- |

j)

„immateriális javak”: technológiatranszfer útján megszerzett eszközök, például szabadalmi jog, licencia, know-how vagy nem szabadalmaztatott műszaki ismeretek;

| k) | „munkahelyteremtés”: az adott létesítményben alkalmazottak számának nettó növekedése az előző 12 hónap átlagával összehasonlítva, a létrehozott munkahelyek számából levonva az időszak során megszűnt munkahelyek számát; |
| --- | --- |

k)

„munkahelyteremtés”: az adott létesítményben alkalmazottak számának nettó növekedése az előző 12 hónap átlagával összehasonlítva, a létrehozott munkahelyek számából levonva az időszak során megszűnt munkahelyek számát;

| l) | „nagyberuházási projekt”: a támogatás odaítélésének napján érvényes árakon és árfolyamokon számítva 50 millió EUR-t meghaladó elszámolható költségű induló beruházás; |
| --- | --- |

l)

„nagyberuházási projekt”: a támogatás odaítélésének napján érvényes árakon és árfolyamokon számítva 50 millió EUR-t meghaladó elszámolható költségű induló beruházás;

| m) | „maximális támogatási intenzitások”: a jelen iránymutatás 5.4. szakaszában a nagyvállalkozásokra vonatkozóan BTE-ben meghatározott támogatási intenzitások, amelyeket a vonatkozó regionális támogatási térkép tartalmaz; |
| --- | --- |

m)

„maximális támogatási intenzitások”: a jelen iránymutatás 5.4. szakaszában a nagyvállalkozásokra vonatkozóan BTE-ben meghatározott támogatási intenzitások, amelyeket a vonatkozó regionális támogatási térkép tartalmaz;

| n) | „bejelentési határérték”: az alábbi táblázatban rögzített határértékeket meghaladó támogatási összeg:






  Támogatási intenzitás | Bejelentési határérték |
| --- | --- | --- |
| 10 % | 7,5 millió EUR |
| 15 % | 11,25 millió EUR |
| 25 % | 18,75 millió EUR |
| 35 % | 26,25 millió EUR |
| 50 % | 37,5 millió EUR |

n)

„bejelentési határérték”: az alábbi táblázatban rögzített határértékeket meghaladó támogatási összeg:

Támogatási intenzitás

Bejelentési határérték

10 %

7,5 millió EUR

15 %

11,25 millió EUR

25 %

18,75 millió EUR

35 %

26,25 millió EUR

50 %

37,5 millió EUR

| o) | „foglalkoztatottak száma”: az éves munkaerőegységek (ÉME), azaz az egy év során teljes munkaidőben foglalkoztatott személyek száma, a részmunkaidősöket és az idénymunkásokat az éves munkaerőegység törtrészével számítva; |
| --- | --- |

o)

„foglalkoztatottak száma”: az éves munkaerőegységek (ÉME), azaz az egy év során teljes munkaidőben foglalkoztatott személyek száma, a részmunkaidősöket és az idénymunkásokat az éves munkaerőegység törtrészével számítva;

| p) | „működési támogatás”: valamely vállalkozás induló beruházástól független folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatás. E kiadások közé tartoznak az olyan költségkategóriák, mint a személyi jellegű ráfordítások, az anyagköltségek, a szerződéses szolgáltatások költségei, a távközlési, energia-, karbantartási, bérleti, igazgatási költségek stb. E kiadásokba nem tartoznak bele az értékcsökkenési és a finanszírozási költségek, ha azokat regionális beruházási támogatás nyújtásakor az elszámolható költségek között szerepeltették; |
| --- | --- |

p)

„működési támogatás”: valamely vállalkozás induló beruházástól független folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatás. E kiadások közé tartoznak az olyan költségkategóriák, mint a személyi jellegű ráfordítások, az anyagköltségek, a szerződéses szolgáltatások költségei, a távközlési, energia-, karbantartási, bérleti, igazgatási költségek stb. E kiadásokba nem tartoznak bele az értékcsökkenési és a finanszírozási költségek, ha azokat regionális beruházási támogatás nyújtásakor az elszámolható költségek között szerepeltették;

| q) | „regionális támogatási térkép”: az EFTA-állam által az ebben az iránymutatásban meghatározott feltételeknek megfelelően minősített térségek listája, amelyet a Hatóság hagy jóvá; |
| --- | --- |

q)

„regionális támogatási térkép”: az EFTA-állam által az ebben az iránymutatásban meghatározott feltételeknek megfelelően minősített térségek listája, amelyet a Hatóság hagy jóvá;

| r) | „azonos vagy hasonló tevékenység”: a NACE Rev. 2. egységes ágazati osztályozási rendszernek ugyanabba a (négyjegyű numerikus kódú) szakágazatába sorolt tevékenység; |
| --- | --- |

r)

„azonos vagy hasonló tevékenység”: a NACE Rev. 2. egységes ágazati osztályozási rendszernek ugyanabba a (négyjegyű numerikus kódú) szakágazatába sorolt tevékenység;

| s) | „egyetlen beruházási projekt”: bármilyen induló beruházás, amelyet (csoportszinten) ugyanaz a kedvezményezett indított el egy másik támogatott beruházás munkáinak megkezdésétől számított hároméves időszakban ugyanabban a 3. szintű statisztikai régióban (21); |
| --- | --- |

s)

„egyetlen beruházási projekt”: bármilyen induló beruházás, amelyet (csoportszinten) ugyanaz a kedvezményezett indított el egy másik támogatott beruházás munkáinak megkezdésétől számított hároméves időszakban ugyanabban a 3. szintű statisztikai régióban (21);

| t) | „kkv-k”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló 2006. április 19-i hatósági iránymutatásban (22) meghatározott feltételeket teljesítő vállalkozások; |
| --- | --- |

t)

„kkv-k”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló 2006. április 19-i hatósági iránymutatásban (22) meghatározott feltételeket teljesítő vállalkozások;

| u) | „munkák megkezdése”: vagy a beruházás építési munkáinak kezdete, vagy az első határozott kötelezettségvállalás berendezések megrendelésére, vagy más olyan kötelezettségvállalás, amely a beruházást visszafordíthatatlanná teszi, attól függően, hogy melyikre kerül előbb sor. Nem tekintendő a munkák megkezdésének a földterület megvásárlása és az olyan előkészítő munka, mint az engedélyek beszerzése és az előzetes megvalósíthatósági tanulmányok készítése. Felvásárlás esetén a munkák megkezdése a megszerzett létesítményhez közvetlenül kapcsolódó eszközök megszerzésének időpontja; |
| --- | --- |

u)

„munkák megkezdése”: vagy a beruházás építési munkáinak kezdete, vagy az első határozott kötelezettségvállalás berendezések megrendelésére, vagy más olyan kötelezettségvállalás, amely a beruházást visszafordíthatatlanná teszi, attól függően, hogy melyikre kerül előbb sor. Nem tekintendő a munkák megkezdésének a földterület megvásárlása és az olyan előkészítő munka, mint az engedélyek beszerzése és az előzetes megvalósíthatósági tanulmányok készítése. Felvásárlás esetén a munkák megkezdése a megszerzett létesítményhez közvetlenül kapcsolódó eszközök megszerzésének időpontja;

| v) | „ritkán lakott térségek”: ezen iránymutatás (149) pontjának első és második mondatával összhangban az adott EFTA-állam által kijelölt térségek; |
| --- | --- |

v)

„ritkán lakott térségek”: ezen iránymutatás (149) pontjának első és második mondatával összhangban az adott EFTA-állam által kijelölt térségek;

| w) | „tárgyi eszközök”: olyan eszközök, mint a földterület, az épületek, üzemek, gépek és berendezések; |
| --- | --- |

w)

„tárgyi eszközök”: olyan eszközök, mint a földterület, az épületek, üzemek, gépek és berendezések;

| x) | „rendkívül ritkán lakott térségek”: az Eurostat 2010. évre vonatkozó népsűrűségi adatai alapján a négyzetkilométerenként 8 lakosnál kevesebbet számláló 2. szintű régiók Norvégia és 3. szintű régiók Izland esetében, amelyeket az adott EFTA-állam ezen iránymutatás 149. pontjának harmadik mondatával összhangban jelöl ki; |
| --- | --- |

x)

„rendkívül ritkán lakott térségek”: az Eurostat 2010. évre vonatkozó népsűrűségi adatai alapján a négyzetkilométerenként 8 lakosnál kevesebbet számláló 2. szintű régiók Norvégia és 3. szintű régiók Izland esetében, amelyeket az adott EFTA-állam ezen iránymutatás 149. pontjának harmadik mondatával összhangban jelöl ki;

| y) | „bérköltség”: az érintett munkahely vonatkozásában a támogatás kedvezményezettje által ténylegesen fizetendő teljes összeg, amely magában foglalja az adózás előtti bruttó bért és a kötelező járulékokat, mint például a társadalombiztosítási járulékot, valamint a gyermekgondozás és a szülőgondozás költségét. |
| --- | --- |

y)

„bérköltség”: az érintett munkahely vonatkozásában a támogatás kedvezményezettje által ténylegesen fizetendő teljes összeg, amely magában foglalja az adózás előtti bruttó bért és a kötelező járulékokat, mint például a társadalombiztosítási járulékot, valamint a gyermekgondozás és a szülőgondozás költségét.

2.   BEJELENTENDŐ REGIONÁLIS TÁMOGATÁS

| (21) | Alapelvként az EFTA-államoknak a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint be kell jelenteniük a regionális támogatást, kivéve azokat az intézkedéseket, amelyek teljesítik az EGT-megállapodásba annak XV. melléklete útján belefoglalt csoportmentességi rendeletben meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

(21)

Alapelvként az EFTA-államoknak a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint be kell jelenteniük a regionális támogatást, kivéve azokat az intézkedéseket, amelyek teljesítik az EGT-megállapodásba annak XV. melléklete útján belefoglalt csoportmentességi rendeletben meghatározott feltételeket.

| (22) | A Hatóság ezen iránymutatást a bejelentett regionális támogatási programokra és egyedi támogatásokra alkalmazza. |
| --- | --- |

(22)

A Hatóság ezen iránymutatást a bejelentett regionális támogatási programokra és egyedi támogatásokra alkalmazza.

| (23) | A bejelentett program keretében nyújtott egyedi támogatás továbbra is a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozik akkor, ha a támogatás az összes forrás figyelembevételével meghaladja a bejelentési határértéket (23) vagy azt olyan kedvezményezettnek nyújtják, aki a támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben azonos vagy hasonló tevékenységet szüntetett meg az EGT területén, vagy aki a támogatási kérelem benyújtásakor tervezi, hogy a támogatandó beruházás befejezését követő két éven belül ilyen tevékenységet szüntet meg. |
| --- | --- |

(23)

A bejelentett program keretében nyújtott egyedi támogatás továbbra is a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozik akkor, ha a támogatás az összes forrás figyelembevételével meghaladja a bejelentési határértéket (23) vagy azt olyan kedvezményezettnek nyújtják, aki a támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben azonos vagy hasonló tevékenységet szüntetett meg az EGT területén, vagy aki a támogatási kérelem benyújtásakor tervezi, hogy a támogatandó beruházás befejezését követő két éven belül ilyen tevékenységet szüntet meg.

| (24) | A nagyvállalkozásnak egy „c” térségben meglévő létesítmény új termékekre való diverzifikálása céljából nyújtott beruházási támogatás továbbra is a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(24)

A nagyvállalkozásnak egy „c” térségben meglévő létesítmény új termékekre való diverzifikálása céljából nyújtott beruházási támogatás továbbra is a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozik.

3.   A REGIONÁLIS TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE

3.1.   KÖZÖS ÉRTÉKELÉSI ELVEK

| (25) | Annak értékelésekor, hogy egy bejelentett támogatási intézkedés a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e, a Hatóság általában azt elemzi, hogy a támogatási intézkedés kialakítása biztosítja-e azt, hogy a támogatás közös érdekű célkitűzés eléréséhez való pozitív hozzájárulása meghaladja a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt potenciálisan negatív hatásait. |
| --- | --- |

(25)

Annak értékelésekor, hogy egy bejelentett támogatási intézkedés a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e, a Hatóság általában azt elemzi, hogy a támogatási intézkedés kialakítása biztosítja-e azt, hogy a támogatás közös érdekű célkitűzés eléréséhez való pozitív hozzájárulása meghaladja a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt potenciálisan negatív hatásait.

| (26) | Az ezen iránymutatások bevezető részében hivatkozott, az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló 2012. május 8-i bizottsági közlemény a Bizottság által végrehajtott valamennyi támogatási intézkedés összeegyeztethetőségének értékelésében alkalmazható közös elvek azonosítására és meghatározására szólít fel. A Hatóság által az összeegyeztethetőség tekintetében végzett értékelésre ugyanezek a közös elvek vonatkoznak. E célból a Hatóság csak azokat a támogatási intézkedéseket tekinti az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek, amelyek az alábbi feltételek mindegyikének megfelelnek:






  a) | jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás: az állami támogatási intézkedésnek közös érdekű célkitűzésre kell irányulnia az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésével összhangban (3.2. szakasz); |
| --- | --- | --- |

(26)

Az ezen iránymutatások bevezető részében hivatkozott, az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló 2012. május 8-i bizottsági közlemény a Bizottság által végrehajtott valamennyi támogatási intézkedés összeegyeztethetőségének értékelésében alkalmazható közös elvek azonosítására és meghatározására szólít fel. A Hatóság által az összeegyeztethetőség tekintetében végzett értékelésre ugyanezek a közös elvek vonatkoznak. E célból a Hatóság csak azokat a támogatási intézkedéseket tekinti az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek, amelyek az alábbi feltételek mindegyikének megfelelnek:

a)

jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás: az állami támogatási intézkedésnek közös érdekű célkitűzésre kell irányulnia az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésével összhangban (3.2. szakasz);

| b) | az állami beavatkozás szükségessége: az állami támogatási intézkedésnek olyan esetre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, például egy piaci hiányosság megszüntetését vagy egy kiegyenlítési vagy kohéziós probléma kezelését (3.3. szakasz); |
| --- | --- |

b)

az állami beavatkozás szükségessége: az állami támogatási intézkedésnek olyan esetre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, például egy piaci hiányosság megszüntetését vagy egy kiegyenlítési vagy kohéziós probléma kezelését (3.3. szakasz);

| c) | a támogatási intézkedés megfelelősége: a tervezett támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie a közös érdekű célkitűzés kezeléséhez (3.4. szakasz); |
| --- | --- |

c)

a támogatási intézkedés megfelelősége: a tervezett támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie a közös érdekű célkitűzés kezeléséhez (3.4. szakasz);

| d) | ösztönző hatás: a támogatásnak oly módon kell megváltoztatnia az érintett vállalkozások magatartását, hogy azok olyan többlettevékenységekbe kezdjenek, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végeznének (3.5. szakasz); |
| --- | --- |

d)

ösztönző hatás: a támogatásnak oly módon kell megváltoztatnia az érintett vállalkozások magatartását, hogy azok olyan többlettevékenységekbe kezdjenek, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végeznének (3.5. szakasz);

| e) | a támogatás arányossága (minimumra korlátozott támogatás): a támogatás összegének az érintett térségben a többletberuházások vagy többlettevékenységek ösztönzéséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia (3.6. szakasz); |
| --- | --- |

e)

a támogatás arányossága (minimumra korlátozott támogatás): a támogatás összegének az érintett térségben a többletberuházások vagy többlettevékenységek ösztönzéséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia (3.6. szakasz);

| f) | az EFTA-államok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése: a támogatás negatív hatásait megfelelően korlátozni kell annak érdekében, hogy az intézkedés általános egyenlege pozitív legyen (3.7. szakasz); |
| --- | --- |

f)

az EFTA-államok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése: a támogatás negatív hatásait megfelelően korlátozni kell annak érdekében, hogy az intézkedés általános egyenlege pozitív legyen (3.7. szakasz);

| g) | a támogatás átláthatósága: az EFTA-államoknak, a Hatóságnak, a gazdasági szereplőknek és a nyilvánosságnak könnyen hozzá kell férniük a vonatkozó jogszabályokhoz és az azok alapján odaítélt támogatásokkal kapcsolatos lényeges információkhoz (3.8. szakasz). |
| --- | --- |

g)

a támogatás átláthatósága: az EFTA-államoknak, a Hatóságnak, a gazdasági szereplőknek és a nyilvánosságnak könnyen hozzá kell férniük a vonatkozó jogszabályokhoz és az azok alapján odaítélt támogatásokkal kapcsolatos lényeges információkhoz (3.8. szakasz).

| (27) | Egyes programkategóriák általános egyenlege ezen iránymutatás 4. szakaszában leírt utólagos értékelési követelmény hatálya alá eshet. Ilyen esetekben a Hatóság az érintett programok időtartamát korlátozhatja (négy évre vagy annál rövidebb időtartamra), későbbi hosszabbításuk ismételt bejelentésének lehetősége mellett. |
| --- | --- |

(27)

Egyes programkategóriák általános egyenlege ezen iránymutatás 4. szakaszában leírt utólagos értékelési követelmény hatálya alá eshet. Ilyen esetekben a Hatóság az érintett programok időtartamát korlátozhatja (négy évre vagy annál rövidebb időtartamra), későbbi hosszabbításuk ismételt bejelentésének lehetősége mellett.

| (28) | Ha az állami támogatási intézkedés vagy az ahhoz kapcsolt feltételek (beleértve a finanszírozási módszert is, amennyiben a finanszírozási módszer az állami támogatási intézkedés szerves részét alkotja) szükségképpen az EGT-jog megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek (24). |
| --- | --- |

(28)

Ha az állami támogatási intézkedés vagy az ahhoz kapcsolt feltételek (beleértve a finanszírozási módszert is, amennyiben a finanszírozási módszer az állami támogatási intézkedés szerves részét alkotja) szükségképpen az EGT-jog megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek (24).

| (29) | Bármely egyedi támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelése során a Hatóság figyelembe veszi az EGT-megállapodás 53. vagy 54. cikkének megsértésével kapcsolatos olyan eljárásokat, amelyek a támogatás kedvezményezettjét érinthetik, és amelyek lényegesek lehetnek a támogatásnak az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelése szempontjából (25). |
| --- | --- |

(29)

Bármely egyedi támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelése során a Hatóság figyelembe veszi az EGT-megállapodás 53. vagy 54. cikkének megsértésével kapcsolatos olyan eljárásokat, amelyek a támogatás kedvezményezettjét érinthetik, és amelyek lényegesek lehetnek a támogatásnak az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelése szempontjából (25).

3.2.   KÖZÖS ÉRDEKŰ CÉLKITŰZÉSHEZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁS

| (30) | A regionális támogatás elsődleges célja, hogy csökkentse az EGT-ben az eltérő fejlettségű régiók közötti különbségeket. A regionális támogatás – a kiegyenlítési vagy kohéziós célkitűzése révén – hozzájárulhat az Európa 2020 stratégia megvalósításához azáltal, hogy előmozdítja az inkluzív és fenntartható növekedést. |
| --- | --- |

(30)

A regionális támogatás elsődleges célja, hogy csökkentse az EGT-ben az eltérő fejlettségű régiók közötti különbségeket. A regionális támogatás – a kiegyenlítési vagy kohéziós célkitűzése révén – hozzájárulhat az Európa 2020 stratégia megvalósításához azáltal, hogy előmozdítja az inkluzív és fenntartható növekedést.

3.2.1.   Beruházási támogatási programok

| (31) | A regionális támogatási programoknak világosan meghatározott célkitűzésekkel rendelkező regionális fejlesztési stratégia szerves részét kell képezniük, ezen célkitűzésekkel konzisztenseknek kell lenniük és azok eléréséhez hozzá kell járulniuk. |
| --- | --- |

(31)

A regionális támogatási programoknak világosan meghatározott célkitűzésekkel rendelkező regionális fejlesztési stratégia szerves részét kell képezniük, ezen célkitűzésekkel konzisztenseknek kell lenniük és azok eléréséhez hozzá kell járulniuk.

| (32) | A „c” térségekben programok indíthatók a kkv-k induló beruházásainak, valamint a nagyvállalkozások új tevékenység végzésére irányuló induló beruházásainak támogatására. |
| --- | --- |

(32)

A „c” térségekben programok indíthatók a kkv-k induló beruházásainak, valamint a nagyvállalkozások új tevékenység végzésére irányuló induló beruházásainak támogatására.

| (33) | Az egyedi beruházási projektekre irányuló támogatás program keretében történő odaítélésekor a támogatást nyújtó hatóságnak meg kell erősítenie, hogy a kiválasztott projekt hozzájárul a program célkitűzéséhez, és ezáltal az érintett térség fejlesztési stratégiájához. E célból az EFTA-államok figyelembe vehetik a támogatást igénylő által a jelen iránymutatás mellékletét képező formanyomtatványon közölt információkat, amelyeknek ismertetniük kell a beruházásnak az érintett térségre gyakorolt pozitív hatásait (26). |
| --- | --- |

(33)

Az egyedi beruházási projektekre irányuló támogatás program keretében történő odaítélésekor a támogatást nyújtó hatóságnak meg kell erősítenie, hogy a kiválasztott projekt hozzájárul a program célkitűzéséhez, és ezáltal az érintett térség fejlesztési stratégiájához. E célból az EFTA-államok figyelembe vehetik a támogatást igénylő által a jelen iránymutatás mellékletét képező formanyomtatványon közölt információkat, amelyeknek ismertetniük kell a beruházásnak az érintett térségre gyakorolt pozitív hatásait (26).

| (34) | Annak biztosítása érdekében, hogy a beruházás valódi és tartós hozzájárulást jelentsen az érintett térség fejlődéséhez, a beruházást a befejezését követően legalább öt évig, vagy kkv-k esetében legalább három évig fenn kell tartani az érintett térségben (27). |
| --- | --- |

(34)

Annak biztosítása érdekében, hogy a beruházás valódi és tartós hozzájárulást jelentsen az érintett térség fejlődéséhez, a beruházást a befejezését követően legalább öt évig, vagy kkv-k esetében legalább három évig fenn kell tartani az érintett térségben (27).

| (35) | Amennyiben a támogatást bérköltségek alapján számítják ki, az álláshelyeket a munkálatok befejezésétől számított három éven belül be kell tölteni. A beruházással teremtett munkahelyek mindegyikét az első alkalommal történő betöltésük időpontjától számított öt évig fenn kell tartani az érintett térségben. A kkv-k beruházásai esetében az EFTA-államok ezt az ötéves időtartamot, amely a beruházás, illetve a munkahelyek fenntartására vonatkozik, hároméves minimumra csökkenthetik. |
| --- | --- |

(35)

Amennyiben a támogatást bérköltségek alapján számítják ki, az álláshelyeket a munkálatok befejezésétől számított három éven belül be kell tölteni. A beruházással teremtett munkahelyek mindegyikét az első alkalommal történő betöltésük időpontjától számított öt évig fenn kell tartani az érintett térségben. A kkv-k beruházásai esetében az EFTA-államok ezt az ötéves időtartamot, amely a beruházás, illetve a munkahelyek fenntartására vonatkozik, hároméves minimumra csökkenthetik.

| (36) | A beruházás életképességének fenntartása érdekében az EFTA-államnak biztosítania kell, hogy a kedvezményezett saját forrás vagy külső finanszírozás bevonásával – közpénzek felhasználása nélkül – maga gondoskodjon az elszámolható költségek legalább 25 %-áról (28). |
| --- | --- |

(36)

A beruházás életképességének fenntartása érdekében az EFTA-államnak biztosítania kell, hogy a kedvezményezett saját forrás vagy külső finanszírozás bevonásával – közpénzek felhasználása nélkül – maga gondoskodjon az elszámolható költségek legalább 25 %-áról (28).

| (37) | Az állami támogatási intézkedések következtében keletkező környezeti károk megelőzése érdekében az EFTA-államoknak gondoskodniuk kell továbbá az EGT környezetvédelmi jogszabályainak való megfelelésről, különösen pedig arról, hogy a jogszabály által előírt esetekben környezeti hatásvizsgálat készüljön és rendelkezésre álljanak a szükséges engedélyek. |
| --- | --- |

(37)

Az állami támogatási intézkedések következtében keletkező környezeti károk megelőzése érdekében az EFTA-államoknak gondoskodniuk kell továbbá az EGT környezetvédelmi jogszabályainak való megfelelésről, különösen pedig arról, hogy a jogszabály által előírt esetekben környezeti hatásvizsgálat készüljön és rendelkezésre álljanak a szükséges engedélyek.

3.2.2.   Bejelentett egyedi beruházási támogatás

| (38) | A Hatóságnak bejelentett egyedi beruházási támogatás regionális hozzájárulásának bizonyítása érdekében az EFTA-államok különböző, például az alábbiakban említett mutatókat használhatnak, amelyek egyaránt lehetnek közvetlenek (például a létrehozott közvetlen munkahelyek száma) és közvetettek (például helyi innováció):






  a) | A beruházás által közvetlenül létrehozott munkahelyek száma a regionális fejlődéshez való hozzájárulás fontos mutatója. Figyelembe kell azonban venni a létrehozott munkahelyek minőségét és a szükséges képzettségi szintet is. |
| --- | --- | --- |

(38)

A Hatóságnak bejelentett egyedi beruházási támogatás regionális hozzájárulásának bizonyítása érdekében az EFTA-államok különböző, például az alábbiakban említett mutatókat használhatnak, amelyek egyaránt lehetnek közvetlenek (például a létrehozott közvetlen munkahelyek száma) és közvetettek (például helyi innováció):

a)

A beruházás által közvetlenül létrehozott munkahelyek száma a regionális fejlődéshez való hozzájárulás fontos mutatója. Figyelembe kell azonban venni a létrehozott munkahelyek minőségét és a szükséges képzettségi szintet is.

| b) | A helyi (al-)vállalkozások szintjén további új munkahelyek jöhetnek létre, elősegítve azt, hogy a beruházás jobban illeszkedjen az érintett régióba, és biztosítva hatásának szélesebb tovagyűrűzését. Ezért a közvetetten létrehozott munkahelyek számát is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

b)

A helyi (al-)vállalkozások szintjén további új munkahelyek jöhetnek létre, elősegítve azt, hogy a beruházás jobban illeszkedjen az érintett régióba, és biztosítva hatásának szélesebb tovagyűrűzését. Ezért a közvetetten létrehozott munkahelyek számát is figyelembe kell venni.

| c) | A kedvezményezett által a foglalkoztatottak általános és különleges készségeit fejlesztő, széles körű képzési tevékenységek végzésére vállalt kötelezettséget is olyan tényezőnek kell tekinteni, amely hozzájárul a regionális fejlődéshez. Hangsúlyt kell helyezni a szakmai gyakorlat biztosítására, különösen a fiatalok számára, valamint az alkalmazottak vállalkozáson kívüli tudását és foglalkoztathatóságát javító képzésre is. A kétszeres figyelembevétel elkerülése érdekében a képzési támogatással finanszírozott általános vagy speciális képzések kedvező hatásai nem számíthatók a regionális támogatás kedvező hatásaihoz. |
| --- | --- |

c)

A kedvezményezett által a foglalkoztatottak általános és különleges készségeit fejlesztő, széles körű képzési tevékenységek végzésére vállalt kötelezettséget is olyan tényezőnek kell tekinteni, amely hozzájárul a regionális fejlődéshez. Hangsúlyt kell helyezni a szakmai gyakorlat biztosítására, különösen a fiatalok számára, valamint az alkalmazottak vállalkozáson kívüli tudását és foglalkoztathatóságát javító képzésre is. A kétszeres figyelembevétel elkerülése érdekében a képzési támogatással finanszírozott általános vagy speciális képzések kedvező hatásai nem számíthatók a regionális támogatás kedvező hatásaihoz.

| d) | A földrajzi közelségből külső méretgazdaságosság vagy egyéb előnyök származhatnak a regionális fejlődés területén (klaszterképző hatás). Az ugyanazon iparágban tevékenykedő vállalkozások klaszteresedése lehetővé teszi az egyes üzemek fokozottabb specializálódását, ami növeli a hatékonyságot. Ezen indikátor fontossága a regionális fejlődéshez való hozzájárulás meghatározásában azonban a klaszter fejlettségi állapotától függ. |
| --- | --- |

d)

A földrajzi közelségből külső méretgazdaságosság vagy egyéb előnyök származhatnak a regionális fejlődés területén (klaszterképző hatás). Az ugyanazon iparágban tevékenykedő vállalkozások klaszteresedése lehetővé teszi az egyes üzemek fokozottabb specializálódását, ami növeli a hatékonyságot. Ezen indikátor fontossága a regionális fejlődéshez való hozzájárulás meghatározásában azonban a klaszter fejlettségi állapotától függ.

| e) | A beruházások műszaki tudást igényelnek, és jelentős technológiatranszfer forrásává válhatnak (tudásgyűrűzés). A technológiaintenzív iparágakba történő beruházással nagyobb valószínűséggel jár együtt a fogadó régióba történő technológiatranszfer. E tekintetben fontos az ismeretterjesztés foka és specifikussága is. |
| --- | --- |

e)

A beruházások műszaki tudást igényelnek, és jelentős technológiatranszfer forrásává válhatnak (tudásgyűrűzés). A technológiaintenzív iparágakba történő beruházással nagyobb valószínűséggel jár együtt a fogadó régióba történő technológiatranszfer. E tekintetben fontos az ismeretterjesztés foka és specifikussága is.

| f) | Szintén figyelembe vehető, hogy a projekt hogyan járul hozzá a régió helyi innovációra épülő technológiateremtő képességéhez. E tekintetben kedvezően ítélhető meg az új termelő létesítmény és a helyi felsőoktatási intézmények közötti együttműködés. |
| --- | --- |

f)

Szintén figyelembe vehető, hogy a projekt hogyan járul hozzá a régió helyi innovációra épülő technológiateremtő képességéhez. E tekintetben kedvezően ítélhető meg az új termelő létesítmény és a helyi felsőoktatási intézmények közötti együttműködés.

| g) | A beruházás időtartama és a lehetséges további kapcsolódó beruházások a vállalkozásnak az adott régióban eszközölt tartós szerepvállalására utalnak. |
| --- | --- |

g)

A beruházás időtartama és a lehetséges további kapcsolódó beruházások a vállalkozásnak az adott régióban eszközölt tartós szerepvállalására utalnak.

| (39) | Az EFTA-államok emellett hivatkozhatnak a kedvezményezett üzleti tervére is, amely információt szolgáltathat a létrehozott munkahelyek számáról, a fizetendő bérekről (ennek tovagyűrűző hatásaként nő a háztartások jóléte), a helyi termelőknél bonyolított beszerzések volumenéről, valamint a beruházás által generált forgalomról, amely az esetleges további adóbevételek révén hasznot hozhat a régiónak. |
| --- | --- |

(39)

Az EFTA-államok emellett hivatkozhatnak a kedvezményezett üzleti tervére is, amely információt szolgáltathat a létrehozott munkahelyek számáról, a fizetendő bérekről (ennek tovagyűrűző hatásaként nő a háztartások jóléte), a helyi termelőknél bonyolított beszerzések volumenéről, valamint a beruházás által generált forgalomról, amely az esetleges további adóbevételek révén hasznot hozhat a régiónak.

| (40) | Ad hoc támogatások esetén (29) a tagállamnak bizonyítania kell, hogy a jelen iránymutatás (33)–(37) pontjában rögzített követelményeken túl a projekt koherens az érintett térség fejlesztési stratégiájával, és hozzájárul ahhoz. |
| --- | --- |

(40)

Ad hoc támogatások esetén (29) a tagállamnak bizonyítania kell, hogy a jelen iránymutatás (33)–(37) pontjában rögzített követelményeken túl a projekt koherens az érintett térség fejlesztési stratégiájával, és hozzájárul ahhoz.

3.2.3.   Működési támogatási programok

| (41) | A működési támogatási programok csak akkor segítik elő a hátrányos helyzetű térségek fejlődését, ha az érintett térségekben tapasztalt hátrányokat előre pontosan meghatározzák. A gazdasági tevékenységek vonzásával vagy megtartásával szembeni akadályok olyan súlyosak vagy állandóak lehetnek, hogy a beruházási támogatás önmagában nem teszi lehetővé az érintett térségek fejlődését. |
| --- | --- |

(41)

A működési támogatási programok csak akkor segítik elő a hátrányos helyzetű térségek fejlődését, ha az érintett térségekben tapasztalt hátrányokat előre pontosan meghatározzák. A gazdasági tevékenységek vonzásával vagy megtartásával szembeni akadályok olyan súlyosak vagy állandóak lehetnek, hogy a beruházási támogatás önmagában nem teszi lehetővé az érintett térségek fejlődését.

| (42) | A kkv-k által az „a” térségekben tapasztalt bizonyos sajátos nehézségek csökkentésére irányuló támogatást illetően az érintett EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell e sajátos nehézségek fennállását és jelentőségét, továbbá bizonyítaniuk kell azt is, hogy működési támogatási programra van szükség, mert az adott sajátos nehézségek beruházási támogatás útján nem küzdhetők le. |
| --- | --- |

(42)

A kkv-k által az „a” térségekben tapasztalt bizonyos sajátos nehézségek csökkentésére irányuló támogatást illetően az érintett EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell e sajátos nehézségek fennállását és jelentőségét, továbbá bizonyítaniuk kell azt is, hogy működési támogatási programra van szükség, mert az adott sajátos nehézségek beruházási támogatás útján nem küzdhetők le.

| (43) | A rendkívül ritkán lakott térségekben az elnéptelenedés megelőzése vagy csökkentése érdekében nyújtott működési támogatást illetően az érintett EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a működési támogatás nélkül az adott térségben fennáll az elnéptelenedés kockázata. |
| --- | --- |

(43)

A rendkívül ritkán lakott térségekben az elnéptelenedés megelőzése vagy csökkentése érdekében nyújtott működési támogatást illetően az érintett EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a működési támogatás nélkül az adott térségben fennáll az elnéptelenedés kockázata.

3.3.   AZ ÁLLAMI BEAVATKOZÁS SZÜKSÉGESSÉGE

| (44) | Annak értékeléséhez, hogy az állami támogatás szükséges-e a közös érdekű célkitűzés megvalósításához, először is azonosítani kell a támogatás által kezelendő problémát. Az állami támogatásnak olyan esetekre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani. Ez különösen a szűkös állami források kontextusában igaz. |
| --- | --- |

(44)

Annak értékeléséhez, hogy az állami támogatás szükséges-e a közös érdekű célkitűzés megvalósításához, először is azonosítani kell a támogatás által kezelendő problémát. Az állami támogatásnak olyan esetekre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani. Ez különösen a szűkös állami források kontextusában igaz.

| (45) | Az állami támogatási intézkedések – bizonyos feltételek mellett – korrigálhatják a piaci hiányosságokat, ezáltal hozzájárulnak a piacok hatékony működéséhez és fokozzák a gazdaság versenyképességét. Továbbá ott, ahol a piacok hatékony eredményt tudnak felmutatni, ezeket azonban kiegyenlítési és kohéziós szempontból nem tartják megfelelőnek, állami támogatást lehet alkalmazni a kívánatosabb, méltányosabb piaci eredmény elérése érdekében. |
| --- | --- |

(45)

Az állami támogatási intézkedések – bizonyos feltételek mellett – korrigálhatják a piaci hiányosságokat, ezáltal hozzájárulnak a piacok hatékony működéséhez és fokozzák a gazdaság versenyképességét. Továbbá ott, ahol a piacok hatékony eredményt tudnak felmutatni, ezeket azonban kiegyenlítési és kohéziós szempontból nem tartják megfelelőnek, állami támogatást lehet alkalmazni a kívánatosabb, méltányosabb piaci eredmény elérése érdekében.

| (46) | A jelen iránymutatás 5. szakaszával összhangban a regionális támogatási térképen szereplő térségek fejlesztése céljából nyújtott támogatásokat illetően a Hatóság úgy véli, hogy a piac állami beavatkozás nélkül nem tudja megvalósítani az EGT-megállapodásban rögzített kohéziós célkitűzést. Ezért az ezekben a térségekben nyújtott támogatást az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(46)

A jelen iránymutatás 5. szakaszával összhangban a regionális támogatási térképen szereplő térségek fejlesztése céljából nyújtott támogatásokat illetően a Hatóság úgy véli, hogy a piac állami beavatkozás nélkül nem tudja megvalósítani az EGT-megállapodásban rögzített kohéziós célkitűzést. Ezért az ezekben a térségekben nyújtott támogatást az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni.

3.4.   A REGIONÁLIS TÁMOGATÁS MEGFELELŐSÉGE

| (47) | A bejelentett támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie az adott politikai célkitűzés kezeléséhez. Egy támogatási intézkedés nem tekinthető összeegyeztethetőnek, ha ugyanaz a regionális fejlődéshez való pozitív hozzájárulás elérhető más, kevésbé torzító szakpolitikai eszközökkel vagy a támogatási eszközök más, kevésbé torzító típusaival. |
| --- | --- |

(47)

A bejelentett támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie az adott politikai célkitűzés kezeléséhez. Egy támogatási intézkedés nem tekinthető összeegyeztethetőnek, ha ugyanaz a regionális fejlődéshez való pozitív hozzájárulás elérhető más, kevésbé torzító szakpolitikai eszközökkel vagy a támogatási eszközök más, kevésbé torzító típusaival.

3.4.1.   Alternatív szakpolitikai eszközök megfelelősége

3.4.1.1.   Beruházási támogatási programok

| (48) | A regionális beruházási támogatás mellett az EFTA-államok más szakpolitikai eszközökkel is támogathatják a beruházásokat és a munkahelyteremtést a hátrányos helyzetű régiókban. Az EFTA-államok alkalmazhatnak olyan intézkedéseket is, mint az infrastruktúra-fejlesztés, az oktatás és képzés minőségének vagy az üzleti környezetnek a javítása. |
| --- | --- |

(48)

A regionális beruházási támogatás mellett az EFTA-államok más szakpolitikai eszközökkel is támogathatják a beruházásokat és a munkahelyteremtést a hátrányos helyzetű régiókban. Az EFTA-államok alkalmazhatnak olyan intézkedéseket is, mint az infrastruktúra-fejlesztés, az oktatás és képzés minőségének vagy az üzleti környezetnek a javítása.

| (49) | A kohéziós alapokból finanszírozott operatív programon kívüli program meghirdetésekor az EFTA-államoknak indokolniuk kell, hogy miért a regionális támogatás a megfelelő eszköz a kiegyenlítés vagy a kohézió közös célkitűzésének eléréséhez. |
| --- | --- |

(49)

A kohéziós alapokból finanszírozott operatív programon kívüli program meghirdetésekor az EFTA-államoknak indokolniuk kell, hogy miért a regionális támogatás a megfelelő eszköz a kiegyenlítés vagy a kohézió közös célkitűzésének eléréséhez.

| (50) | A Hatóság különös figyelmet fordít a tervezett támogatási programmal kapcsolatos hatásvizsgálatokra, amelyeket az EFTA-állam rendelkezésre bocsáthat. A 4. szakaszban leírt utólagos értékelések eredményei hasonlóképpen figyelembe vehetők a tervezett program megfelelőségének értékelésében. |
| --- | --- |

(50)

A Hatóság különös figyelmet fordít a tervezett támogatási programmal kapcsolatos hatásvizsgálatokra, amelyeket az EFTA-állam rendelkezésre bocsáthat. A 4. szakaszban leírt utólagos értékelések eredményei hasonlóképpen figyelembe vehetők a tervezett program megfelelőségének értékelésében.

3.4.1.2.   Egyedi beruházási támogatás

| (51) | Ad hoc támogatás esetén az EFTA-államnak bizonyítania kell, az érintett térség fejlődése hogyan biztosítható jobban ilyen támogatás révén, mint valamely program alapján nyújtott támogatás vagy más intézkedéstípusok segítségével. |
| --- | --- |

(51)

Ad hoc támogatás esetén az EFTA-államnak bizonyítania kell, az érintett térség fejlődése hogyan biztosítható jobban ilyen támogatás révén, mint valamely program alapján nyújtott támogatás vagy más intézkedéstípusok segítségével.

3.4.1.3.   Működési támogatási programok

| (52) | Az EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a támogatás a támogatással orvosolni kívánt problémák viszonylatában megfelelő a program célkitűzéseinek megvalósításához. A támogatás megfelelőségét bizonyítandó az EFTA-állam előzetesen kiszámíthatja a támogatás összegét az adott időszakban várható kiegészítő költségek fedezetére szolgáló fix összegként, hogy a vállalkozásokat a költségek korlátozására és idővel tevékenységük hatékonyabb fejlesztésére ösztönözze (30). |
| --- | --- |

(52)

Az EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a támogatás a támogatással orvosolni kívánt problémák viszonylatában megfelelő a program célkitűzéseinek megvalósításához. A támogatás megfelelőségét bizonyítandó az EFTA-állam előzetesen kiszámíthatja a támogatás összegét az adott időszakban várható kiegészítő költségek fedezetére szolgáló fix összegként, hogy a vállalkozásokat a költségek korlátozására és idővel tevékenységük hatékonyabb fejlesztésére ösztönözze (30).

3.4.2.   Megfelelőség más támogatási eszközök viszonylatában

| (53) | A regionális támogatás különböző formákban ítélhető oda. Az EFTA-államnak mindazonáltal biztosítania kell, hogy a támogatást abban a formában ítéljék oda, amely várhatóan a legkisebb torzulásokkal jár a versenyben és a kereskedelemben. E tekintetben, ha a támogatást közvetlen anyagi előnyökkel járó támogatási formák valamelyikében ítélik oda (például közvetlen, vissza nem térítendő támogatások; az adók, a társadalombiztosítási járulékok vagy más kötelező díjak kapcsán biztosított mentességek vagy kedvezmények; vagy kedvezményes árakon kínált földterület, áruk vagy szolgáltatások stb.), az EFTA-államnak bizonyítania kell, miért nem megfelelőek más, potenciálisan kevésbé torzító hatással járó olyan támogatási formák, mint a visszafizetendő előlegek, illetve az adósság- vagy tőkeinstrumentumokra épülő támogatási formák (például alacsony kamatozású kölcsönök vagy kamatkedvezmények, állami garanciák, részesedés vásárlása vagy kedvező feltételek melletti alternatív tőkejuttatás). |
| --- | --- |

(53)

A regionális támogatás különböző formákban ítélhető oda. Az EFTA-államnak mindazonáltal biztosítania kell, hogy a támogatást abban a formában ítéljék oda, amely várhatóan a legkisebb torzulásokkal jár a versenyben és a kereskedelemben. E tekintetben, ha a támogatást közvetlen anyagi előnyökkel járó támogatási formák valamelyikében ítélik oda (például közvetlen, vissza nem térítendő támogatások; az adók, a társadalombiztosítási járulékok vagy más kötelező díjak kapcsán biztosított mentességek vagy kedvezmények; vagy kedvezményes árakon kínált földterület, áruk vagy szolgáltatások stb.), az EFTA-államnak bizonyítania kell, miért nem megfelelőek más, potenciálisan kevésbé torzító hatással járó olyan támogatási formák, mint a visszafizetendő előlegek, illetve az adósság- vagy tőkeinstrumentumokra épülő támogatási formák (például alacsony kamatozású kölcsönök vagy kamatkedvezmények, állami garanciák, részesedés vásárlása vagy kedvező feltételek melletti alternatív tőkejuttatás).

| (54) | Az operatív programok célkitűzéseit és prioritásait megvalósító támogatási program esetében a program keretében választott finanszírozási eszköz megfelelő eszköznek minősül. |
| --- | --- |

(54)

Az operatív programok célkitűzéseit és prioritásait megvalósító támogatási program esetében a program keretében választott finanszírozási eszköz megfelelő eszköznek minősül.

| (55) | A 4. szakaszban leírt utólagos értékelések eredményei figyelembe vehetők a tervezett támogatási eszköz megfelelőségének értékelésében. |
| --- | --- |

(55)

A 4. szakaszban leírt utólagos értékelések eredményei figyelembe vehetők a tervezett támogatási eszköz megfelelőségének értékelésében.

3.5.   ÖSZTÖNZŐ HATÁS

| (56) | A regionális támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha ösztönző hatása van. Egy támogatásnak akkor van ösztönző hatása, ha oly módon változtatja meg a vállalkozás magatartását, hogy az valamely térség fejlődéséhez hozzájáruló olyan többlettevékenységekbe kezdjen, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végezne. A támogatás nem támogathatja valamely tevékenység azon költségeit, amelyek a vállalkozásnál amúgy is felmerültek volna, és nem kompenzálhatja valamely gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát. |
| --- | --- |

(56)

A regionális támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha ösztönző hatása van. Egy támogatásnak akkor van ösztönző hatása, ha oly módon változtatja meg a vállalkozás magatartását, hogy az valamely térség fejlődéséhez hozzájáruló olyan többlettevékenységekbe kezdjen, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végezne. A támogatás nem támogathatja valamely tevékenység azon költségeit, amelyek a vállalkozásnál amúgy is felmerültek volna, és nem kompenzálhatja valamely gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát.

| (57) | Az ösztönző hatás megléte két lehetséges forgatókönyvvel bizonyítható:






  a) | a támogatás kedvező beruházási döntés meghozatalára ösztönöz, mivel a kedvezményezett általa olyan beruházást valósíthat meg az érintett térségben, amely számára egyébként nem lenne elégségesen jövedelmező (31) (1. forgatókönyv, beruházási döntés); vagy |
| --- | --- | --- |

(57)

Az ösztönző hatás megléte két lehetséges forgatókönyvvel bizonyítható:

a)

a támogatás kedvező beruházási döntés meghozatalára ösztönöz, mivel a kedvezményezett általa olyan beruházást valósíthat meg az érintett térségben, amely számára egyébként nem lenne elégségesen jövedelmező (31) (1. forgatókönyv, beruházási döntés); vagy

| b) | a támogatás – mivel ellensúlyozza az érintett térségben választott helyszínhez kapcsolódó nettó hátrányokat és költségeket – arra ösztönöz, hogy a tervezett beruházást más térség helyett az adott térségben valósítsák meg (2. forgatókönyv, helyszínválasztás). |
| --- | --- |

b)

a támogatás – mivel ellensúlyozza az érintett térségben választott helyszínhez kapcsolódó nettó hátrányokat és költségeket – arra ösztönöz, hogy a tervezett beruházást más térség helyett az adott térségben valósítsák meg (2. forgatókönyv, helyszínválasztás).

| (58) | Amennyiben a támogatás nem eredményezi a kedvezményezett magatartásának változását, tehát nem ösztönöz (további) beruházásokat az érintett térségben, feltételezhető, hogy az adott beruházásra a támogatás nélkül is sor kerülne a régióban. Az ilyen támogatásnak nincs ösztönző hatása a regionális célkitűzés megvalósítására és nem hagyható jóvá a belső piaccal összeegyeztethető támogatásként. |
| --- | --- |

(58)

Amennyiben a támogatás nem eredményezi a kedvezményezett magatartásának változását, tehát nem ösztönöz (további) beruházásokat az érintett térségben, feltételezhető, hogy az adott beruházásra a támogatás nélkül is sor kerülne a régióban. Az ilyen támogatásnak nincs ösztönző hatása a regionális célkitűzés megvalósítására és nem hagyható jóvá a belső piaccal összeegyeztethető támogatásként.

| (59) | Az EGT-jog által rögzített normák teljesítéséhez szükséges beruházások céljára „a” térségekben kohéziós alapokon keresztül odaítélt regionális támogatás esetében azonban úgy tekinthető, hogy a támogatásnak ösztönző hatása van, ha a támogatás nélkül a kedvezményezett számára nem lenne elégségesen jövedelmező, hogy a beruházást az érintett térségben valósítsa meg, ami az adott térségben egy meglévő létesítmény bezárásához vezetne. |
| --- | --- |

(59)

Az EGT-jog által rögzített normák teljesítéséhez szükséges beruházások céljára „a” térségekben kohéziós alapokon keresztül odaítélt regionális támogatás esetében azonban úgy tekinthető, hogy a támogatásnak ösztönző hatása van, ha a támogatás nélkül a kedvezményezett számára nem lenne elégségesen jövedelmező, hogy a beruházást az érintett térségben valósítsa meg, ami az adott térségben egy meglévő létesítmény bezárásához vezetne.

3.5.1.   Beruházási támogatási programok

| (60) | Egy egyedi beruházás munkálatai csak a támogatásigénylő formanyomtatvány benyújtását követően kezdhetők meg. |
| --- | --- |

(60)

Egy egyedi beruházás munkálatai csak a támogatásigénylő formanyomtatvány benyújtását követően kezdhetők meg.

| (61) | Ha a munkálatok a támogatásigénylő formanyomtatvány benyújtása előtt megkezdődnek, akkor az adott egyedi beruházással kapcsolatban odaítélt támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(61)

Ha a munkálatok a támogatásigénylő formanyomtatvány benyújtása előtt megkezdődnek, akkor az adott egyedi beruházással kapcsolatban odaítélt támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

| (62) | Az EFTA-államoknak be kell vezetniük a jelen iránymutatás mellékletét képező standard támogatásigénylő formanyomtatványt (32). A formanyomtatványon a kkv-knak és nagyvállalkozásoknak ismertetniük kell azt a helyzetet, amely a támogatás igénybevétele nélkül következett volna be, és meg kell jelölniük, hogy az (57) pontban leírt forgatókönyvek közül melyik érvényes. |
| --- | --- |

(62)

Az EFTA-államoknak be kell vezetniük a jelen iránymutatás mellékletét képező standard támogatásigénylő formanyomtatványt (32). A formanyomtatványon a kkv-knak és nagyvállalkozásoknak ismertetniük kell azt a helyzetet, amely a támogatás igénybevétele nélkül következett volna be, és meg kell jelölniük, hogy az (57) pontban leírt forgatókönyvek közül melyik érvényes.

| (63) | Ezenkívül a nagyvállalkozásoknak dokumentumokkal kell bizonyítaniuk a formanyomtatványon ismertetett, támogatás nélkül bekövetkező helyzetet. Ez a kötelezettség a kkv-kra nem vonatkozik. |
| --- | --- |

(63)

Ezenkívül a nagyvállalkozásoknak dokumentumokkal kell bizonyítaniuk a formanyomtatványon ismertetett, támogatás nélkül bekövetkező helyzetet. Ez a kötelezettség a kkv-kra nem vonatkozik.

| (64) | A támogatást nyújtó hatóság ellenőrzi a támogatás nélkül bekövetkező helyzet hitelességét és igazolja, hogy a regionális támogatás rendelkezik a szükséges, az (57) pontban ismertetett forgatókönyvek egyikének megfelelő ösztönző hatással. A támogatás nélkül bekövetkező helyzet akkor hiteles, ha valódi, és azokhoz a döntéshozatali tényezőkhöz kapcsolódik, amelyek akkor voltak érvényben, amikor a kedvezményezett meghozta döntését a beruházásról. |
| --- | --- |

(64)

A támogatást nyújtó hatóság ellenőrzi a támogatás nélkül bekövetkező helyzet hitelességét és igazolja, hogy a regionális támogatás rendelkezik a szükséges, az (57) pontban ismertetett forgatókönyvek egyikének megfelelő ösztönző hatással. A támogatás nélkül bekövetkező helyzet akkor hiteles, ha valódi, és azokhoz a döntéshozatali tényezőkhöz kapcsolódik, amelyek akkor voltak érvényben, amikor a kedvezményezett meghozta döntését a beruházásról.

3.5.2.   Bejelentett egyedi beruházási támogatás

| (65) | A bejelentett egyedi támogatás tekintetében az EFTA-államnak a (60)–(64) pontban foglalt követelményeken (33) túl egyértelműen bizonyítania kell, hogy a támogatás tényleges hatást gyakorol a beruházási döntés meghozatalára vagy a helyszínválasztásra (34). A tagállamnak meg kell határoznia, hogy az (57) pontban leírt forgatókönyvek közül melyik érvényes. Az átfogó értékelés érdekében az EFTA-államnak nemcsak a támogatott projekttel kapcsolatban kell tájékoztatást nyújtania, hanem átfogóan ismertetnie kell az ellenkező esetet is, vagyis azt, amikor egyetlen EGT-beli hatóság sem ítél oda támogatást a kedvezményezettnek. |
| --- | --- |

(65)

A bejelentett egyedi támogatás tekintetében az EFTA-államnak a (60)–(64) pontban foglalt követelményeken (33) túl egyértelműen bizonyítania kell, hogy a támogatás tényleges hatást gyakorol a beruházási döntés meghozatalára vagy a helyszínválasztásra (34). A tagállamnak meg kell határoznia, hogy az (57) pontban leírt forgatókönyvek közül melyik érvényes. Az átfogó értékelés érdekében az EFTA-államnak nemcsak a támogatott projekttel kapcsolatban kell tájékoztatást nyújtania, hanem átfogóan ismertetnie kell az ellenkező esetet is, vagyis azt, amikor egyetlen EGT-beli hatóság sem ítél oda támogatást a kedvezményezettnek.

| (66) | Az 1. forgatókönyv esetében az EFTA-állam a támogatás ösztönző hatásának meglétét a vállalkozás olyan dokumentumaival bizonyíthatja, amelyek igazolják, hogy a beruházás a támogatás nélkül nem volna elégségesen jövedelmező. |
| --- | --- |

(66)

Az 1. forgatókönyv esetében az EFTA-állam a támogatás ösztönző hatásának meglétét a vállalkozás olyan dokumentumaival bizonyíthatja, amelyek igazolják, hogy a beruházás a támogatás nélkül nem volna elégségesen jövedelmező.

| (67) | A 2. forgatókönyv esetében az EFTA-állam a támogatás ösztönző hatásának meglétét a vállalkozás olyan dokumentumaival bizonyíthatja, amelyek igazolják, hogy az érintett térségben történő beruházás költségeit és hasznait összehasonlították egy vagy több alternatív térségben történő beruházás azonos adataival. A Hatóság megvizsgálja, hogy az összehasonlításoknak van-e reális alapjuk. |
| --- | --- |

(67)

A 2. forgatókönyv esetében az EFTA-állam a támogatás ösztönző hatásának meglétét a vállalkozás olyan dokumentumaival bizonyíthatja, amelyek igazolják, hogy az érintett térségben történő beruházás költségeit és hasznait összehasonlították egy vagy több alternatív térségben történő beruházás azonos adataival. A Hatóság megvizsgálja, hogy az összehasonlításoknak van-e reális alapjuk.

| (68) | Az EFTA-államoknak különösen a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó hivatalos vállalati dokumentumokra, kockázatértékelésekre (ideértve a helyszín-specifikus kockázat értékelését), pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre, szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra kell támaszkodniuk. Az EFTA-államokat segíthetik az ösztönző hatás fennállásának bizonyításában a keresleti, költség- és pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó dokumentumok, a beruházási bizottsághoz benyújtott, a különböző beruházási forgatókönyveket ismertető dokumentumok, valamint a pénzügyi intézmények számára készült dokumentumok. |
| --- | --- |

(68)

Az EFTA-államoknak különösen a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó hivatalos vállalati dokumentumokra, kockázatértékelésekre (ideértve a helyszín-specifikus kockázat értékelését), pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre, szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra kell támaszkodniuk. Az EFTA-államokat segíthetik az ösztönző hatás fennállásának bizonyításában a keresleti, költség- és pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó dokumentumok, a beruházási bizottsághoz benyújtott, a különböző beruházási forgatókönyveket ismertető dokumentumok, valamint a pénzügyi intézmények számára készült dokumentumok.

| (69) | Ebben az összefüggésben, különösen az 1. forgatókönyv esetén a jövedelmezőségi szintet értékelhetik az adott ágazatra jellemző módszertani gyakorlatok alkalmazásával, amelyeknek részét képezhetik a projekt nettó jelenértékének (NPV) (35), a belső megtérülési rátának (IRR) (36) és a befektetett tőke átlagos megtérülésének (ROCE) megállapítására szolgáló módszerek. A projekt jövedelmezőségét a vállalkozás által más, hasonló típusú beruházási projektekben alkalmazott normál megtérülési rátákhoz kell hasonlítani. Ha ezek az értékek nem állnak rendelkezésre, a projekt jövedelmezőségét a teljes vállalkozás tőkeköltségéhez, vagy az érintett ágazatra általában jellemző megtérülésekhez kell hasonlítani. |
| --- | --- |

(69)

Ebben az összefüggésben, különösen az 1. forgatókönyv esetén a jövedelmezőségi szintet értékelhetik az adott ágazatra jellemző módszertani gyakorlatok alkalmazásával, amelyeknek részét képezhetik a projekt nettó jelenértékének (NPV) (35), a belső megtérülési rátának (IRR) (36) és a befektetett tőke átlagos megtérülésének (ROCE) megállapítására szolgáló módszerek. A projekt jövedelmezőségét a vállalkozás által más, hasonló típusú beruházási projektekben alkalmazott normál megtérülési rátákhoz kell hasonlítani. Ha ezek az értékek nem állnak rendelkezésre, a projekt jövedelmezőségét a teljes vállalkozás tőkeköltségéhez, vagy az érintett ágazatra általában jellemző megtérülésekhez kell hasonlítani.

| (70) | Ha a támogatás nem eredményezi a kedvezményezett magatartásának változását, tehát nem ösztönöz (további) beruházásokat az érintett térségben, akkor a régió számára nem áll fenn pozitív hatás. Ezért a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek az olyan esetekben, ahol úgy tűnik, hogy az adott beruházásra a támogatás nyújtása nélkül is sor kerülne a régióban. |
| --- | --- |

(70)

Ha a támogatás nem eredményezi a kedvezményezett magatartásának változását, tehát nem ösztönöz (további) beruházásokat az érintett térségben, akkor a régió számára nem áll fenn pozitív hatás. Ezért a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek az olyan esetekben, ahol úgy tűnik, hogy az adott beruházásra a támogatás nyújtása nélkül is sor kerülne a régióban.

3.5.3.   Működési támogatási programok

| (71) | A működési támogatási programokat illetően akkor kell úgy tekinteni, hogy a támogatásnak ösztönző hatása van, ha valószínűsíthető, hogy támogatás nélkül az érintett térségben vagy régióban folytatott gazdasági tevékenység szintje jelentősen csökkenne a támogatás által orvosolni kívánt problémák miatt. |
| --- | --- |

(71)

A működési támogatási programokat illetően akkor kell úgy tekinteni, hogy a támogatásnak ösztönző hatása van, ha valószínűsíthető, hogy támogatás nélkül az érintett térségben vagy régióban folytatott gazdasági tevékenység szintje jelentősen csökkenne a támogatás által orvosolni kívánt problémák miatt.

| (72) | A Hatóság ezért akkor tekinti úgy, hogy a támogatás az érintett térségekben vagy régiókban további gazdasági tevékenységet indít el, ha az EFTA-állam bizonyította az érintett térségben a problémák fennállását és azok számottevő jellegét (lásd a (42) és (43) pontot). |
| --- | --- |

(72)

A Hatóság ezért akkor tekinti úgy, hogy a támogatás az érintett térségekben vagy régiókban további gazdasági tevékenységet indít el, ha az EFTA-állam bizonyította az érintett térségben a problémák fennállását és azok számottevő jellegét (lásd a (42) és (43) pontot).

3.6.   A TÁMOGATÁSI ÖSSZEG ARÁNYOSSÁGA (MINIMUMRA KORLÁTOZOTT TÁMOGATÁS)

| (73) | Elvben a regionális támogatás összegének az érintett térségben a többletberuházások vagy többlettevékenységek ösztönzéséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia. |
| --- | --- |

(73)

Elvben a regionális támogatás összegének az érintett térségben a többletberuházások vagy többlettevékenységek ösztönzéséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia.

| (74) | Általános szabályként a bejelentett egyedi támogatás akkor korlátozódik a szükséges minimumra, ha a támogatás összege megfelel az érintett térségben a beruházás megvalósításához szükséges nettó többletköltségeknek, a támogatás nélküli helyzethez képest. Hasonlóképpen a nagyvállalkozásoknak bejelentett program keretében nyújtott beruházási támogatás esetében az EFTA-államoknak a „nettó többletköltség” megközelítés alkalmazásával gondoskodniuk kell arról, hogy a támogatás összege a szükséges minimumra korlátozódjon. |
| --- | --- |

(74)

Általános szabályként a bejelentett egyedi támogatás akkor korlátozódik a szükséges minimumra, ha a támogatás összege megfelel az érintett térségben a beruházás megvalósításához szükséges nettó többletköltségeknek, a támogatás nélküli helyzethez képest. Hasonlóképpen a nagyvállalkozásoknak bejelentett program keretében nyújtott beruházási támogatás esetében az EFTA-államoknak a „nettó többletköltség” megközelítés alkalmazásával gondoskodniuk kell arról, hogy a támogatás összege a szükséges minimumra korlátozódjon.

| (75) | Az 1. forgatókönyv szerinti helyzetekben (beruházási döntések) a támogatási összeg ennek megfelelően nem lépheti túl azt a szükséges minimális összeget, mely a projektet elégségesen jövedelmezővé teszi, így például a belső megtérülési ráta nem növelhető olyan mértékben, hogy meghaladja az érintett vállalkozás által más, hasonló típusú beruházási projektekben alkalmazott normál megtérülési rátákat, illetve a teljes vállalkozás tőkeköltségét, vagy az érintett ágazatra általában jellemző megtérüléseket, ha ezek az értékek rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

(75)

Az 1. forgatókönyv szerinti helyzetekben (beruházási döntések) a támogatási összeg ennek megfelelően nem lépheti túl azt a szükséges minimális összeget, mely a projektet elégségesen jövedelmezővé teszi, így például a belső megtérülési ráta nem növelhető olyan mértékben, hogy meghaladja az érintett vállalkozás által más, hasonló típusú beruházási projektekben alkalmazott normál megtérülési rátákat, illetve a teljes vállalkozás tőkeköltségét, vagy az érintett ágazatra általában jellemző megtérüléseket, ha ezek az értékek rendelkezésre állnak.

| (76) | A 2. forgatókönyv szerinti helyzetekben (helyszíni ösztönzők) a támogatási összeg nem haladhatja meg a megcélzott térségben megvalósuló beruházás nettó jelenértékének és az alternatív helyszínen megvalósuló beruházás nettó jelenértékének különbözetét. Az összes releváns költséget és hasznot számításba kell venni, ideértve például az igazgatási és a szállítási költségeket, a képzési támogatásban nem részesülő képzési költségeket, valamint a bérdifferenciákat is. Ha azonban az alternatív helyszín az EGT területén található, akkor a másik helyszínen nyújtott támogatások nem vehetők figyelembe. |
| --- | --- |

(76)

A 2. forgatókönyv szerinti helyzetekben (helyszíni ösztönzők) a támogatási összeg nem haladhatja meg a megcélzott térségben megvalósuló beruházás nettó jelenértékének és az alternatív helyszínen megvalósuló beruházás nettó jelenértékének különbözetét. Az összes releváns költséget és hasznot számításba kell venni, ideértve például az igazgatási és a szállítási költségeket, a képzési támogatásban nem részesülő képzési költségeket, valamint a bérdifferenciákat is. Ha azonban az alternatív helyszín az EGT területén található, akkor a másik helyszínen nyújtott támogatások nem vehetők figyelembe.

| (77) | A Hatóság emellett a kiszámíthatóság és az egyenlő feltételek biztosítása érdekében a beruházási támogatásra maximális támogatási intenzitásokat (37) alkalmaz. A maximális támogatási intenzitások kettős célt szolgálnak. |
| --- | --- |

(77)

A Hatóság emellett a kiszámíthatóság és az egyenlő feltételek biztosítása érdekében a beruházási támogatásra maximális támogatási intenzitásokat (37) alkalmaz. A maximális támogatási intenzitások kettős célt szolgálnak.

| (78) | Először is, a bejelentett programok esetében a maximális támogatási intenzitás a kkv-k számára biztonsági garanciát jelent: mindaddig, amíg a támogatási intenzitás a megengedett maximum alatt marad, a minimumra korlátozott támogatás feltétele teljesítettnek minősül. |
| --- | --- |

(78)

Először is, a bejelentett programok esetében a maximális támogatási intenzitás a kkv-k számára biztonsági garanciát jelent: mindaddig, amíg a támogatási intenzitás a megengedett maximum alatt marad, a minimumra korlátozott támogatás feltétele teljesítettnek minősül.

| (79) | Másodszor, minden egyéb esetben a maximális támogatási intenzitások felső határértéket jelentenek a jelen iránymutatás (75) és (76) pontjában leírt nettó többletköltség megközelítés alkalmazásában. |
| --- | --- |

(79)

Másodszor, minden egyéb esetben a maximális támogatási intenzitások felső határértéket jelentenek a jelen iránymutatás (75) és (76) pontjában leírt nettó többletköltség megközelítés alkalmazásában.

| (80) | A maximális támogatási intenzitások három szempont függvényében határozhatók meg:






  a) | az érintett térség társadalmi-gazdasági helyzete, mely alapján megközelítőleg meghatározható, hogy a térségnek mekkora mértékben kell fejlődnie, és az is, hogy mekkora mértékben szenved a gazdasági tevékenység vonzását és fenntartását akadályozó hátrányos tényezőtől, |
| --- | --- | --- |

(80)

A maximális támogatási intenzitások három szempont függvényében határozhatók meg:

a)

az érintett térség társadalmi-gazdasági helyzete, mely alapján megközelítőleg meghatározható, hogy a térségnek mekkora mértékben kell fejlődnie, és az is, hogy mekkora mértékben szenved a gazdasági tevékenység vonzását és fenntartását akadályozó hátrányos tényezőtől,

| b) | a kedvezményezett mérete, mely alapján megközelítőleg meghatározhatók a térségben a projekt finanszírozásával vagy megvalósításával kapcsolatos sajátos nehézségek, és |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett mérete, mely alapján megközelítőleg meghatározhatók a térségben a projekt finanszírozásával vagy megvalósításával kapcsolatos sajátos nehézségek, és

| c) | a beruházási projekt mérete, mely a verseny és a kereskedelem torzulásának várható szintjét mutatja. |
| --- | --- |

c)

a beruházási projekt mérete, mely a verseny és a kereskedelem torzulásának várható szintjét mutatja.

| (81) | Ennek megfelelően minél fejletlenebb a megcélzott régió, annál magasabb támogatási intenzitás (és potenciálisan a verseny és a kereskedelem ezzel járó nagyobb torzulása) engedélyezhető; emellett magasabb támogatási intenzitás engedélyezhető akkor is, ha a támogatás kedvezményezettje kkv. |
| --- | --- |

(81)

Ennek megfelelően minél fejletlenebb a megcélzott régió, annál magasabb támogatási intenzitás (és potenciálisan a verseny és a kereskedelem ezzel járó nagyobb torzulása) engedélyezhető; emellett magasabb támogatási intenzitás engedélyezhető akkor is, ha a támogatás kedvezményezettje kkv.

| (82) | A verseny és a kereskedelem nagyobb mértékű várható torzulására tekintettel a nagyberuházási projektek esetében a maximális támogatási intenzitást a (20) pont c) alpontjában meghatározott mechanizmus alkalmazásával csökkenteni kell. |
| --- | --- |

(82)

A verseny és a kereskedelem nagyobb mértékű várható torzulására tekintettel a nagyberuházási projektek esetében a maximális támogatási intenzitást a (20) pont c) alpontjában meghatározott mechanizmus alkalmazásával csökkenteni kell.

3.6.1.   Beruházási támogatási programok

| (83) | A kkv-knak nyújtott támogatások esetében az 5.4. szakaszban leírt magasabb maximális támogatási intenzitások alkalmazhatók. Ha azonban a beruházás nagyberuházási projekthez kapcsolódik, a kkv nem részesülhet a magasabb támogatási intenzitásokból. |
| --- | --- |

(83)

A kkv-knak nyújtott támogatások esetében az 5.4. szakaszban leírt magasabb maximális támogatási intenzitások alkalmazhatók. Ha azonban a beruházás nagyberuházási projekthez kapcsolódik, a kkv nem részesülhet a magasabb támogatási intenzitásokból.

| (84) | Nagyvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében az EFTA-államnak biztosítania kell, hogy a támogatás összege megfeleljen a beruházás érintett térségben történő megvalósításához szükséges nettó többletköltségeknek, a támogatás nélküli helyzethez képest. A felső határértékeket a jelen iránymutatás (75) és (76) pontjában ismertetett módszer és a maximális támogatási intenzitások együttes alkalmazásával kell meghatározni. |
| --- | --- |

(84)

Nagyvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében az EFTA-államnak biztosítania kell, hogy a támogatás összege megfeleljen a beruházás érintett térségben történő megvalósításához szükséges nettó többletköltségeknek, a támogatás nélküli helyzethez képest. A felső határértékeket a jelen iránymutatás (75) és (76) pontjában ismertetett módszer és a maximális támogatási intenzitások együttes alkalmazásával kell meghatározni.

| (85) | A nagyberuházási projektekhez nyújtott támogatásoknál biztosítani kell azt, hogy a támogatás mértéke ne haladja meg a csökkentett intenzitást. Azokban az esetekben, amikor egy kedvezményezett számára olyan beruházáshoz ítélnek oda támogatást, amely egyetlen beruházás részének tekintendő, a támogatást csökkenteni kell az elszámolható költségek 50 millió EUR feletti részére vonatkozóan (38). |
| --- | --- |

(85)

A nagyberuházási projektekhez nyújtott támogatásoknál biztosítani kell azt, hogy a támogatás mértéke ne haladja meg a csökkentett intenzitást. Azokban az esetekben, amikor egy kedvezményezett számára olyan beruházáshoz ítélnek oda támogatást, amely egyetlen beruházás részének tekintendő, a támogatást csökkenteni kell az elszámolható költségek 50 millió EUR feletti részére vonatkozóan (38).

| (86) | A projektenkénti maximális támogatási intenzitást és támogatási összeget a támogatást nyújtó hatóság számítja ki a támogatás odaítélésekor. A támogatási intenzitást a bruttó támogatási egyenérték alapján kell kiszámítani vagy az összes elszámolható beruházási költség, vagy az elszámolható bérköltség viszonylatában, amelyeket a támogatás kedvezményezettje adott meg a támogatás kérelmezésekor. |
| --- | --- |

(86)

A projektenkénti maximális támogatási intenzitást és támogatási összeget a támogatást nyújtó hatóság számítja ki a támogatás odaítélésekor. A támogatási intenzitást a bruttó támogatási egyenérték alapján kell kiszámítani vagy az összes elszámolható beruházási költség, vagy az elszámolható bérköltség viszonylatában, amelyeket a támogatás kedvezményezettje adott meg a támogatás kérelmezésekor.

| (87) | Amennyiben a beruházási költségek alapján számított beruházási támogatást bérköltségek alapján számított regionális beruházási támogatással kombinálják, a támogatás teljes összege nem lépheti túl az érintett térség esetében megengedhető maximális támogatási intenzitás alapján elvégzett számítások alapján megállapított legmagasabb támogatási összeget sem. |
| --- | --- |

(87)

Amennyiben a beruházási költségek alapján számított beruházási támogatást bérköltségek alapján számított regionális beruházási támogatással kombinálják, a támogatás teljes összege nem lépheti túl az érintett térség esetében megengedhető maximális támogatási intenzitás alapján elvégzett számítások alapján megállapított legmagasabb támogatási összeget sem.

| (88) | Egyidejűleg több regionális támogatási program keretében is nyújtható beruházási támogatás, vagy az ad hoc támogatással halmozható, ha a támogatás teljes összege az összes forrást figyelembe véve nem lépi túl a projektenként megengedhető maximális támogatási intenzitást, amelyet előzetesen az első támogatást nyújtó hatóság számít ki. |
| --- | --- |

(88)

Egyidejűleg több regionális támogatási program keretében is nyújtható beruházási támogatás, vagy az ad hoc támogatással halmozható, ha a támogatás teljes összege az összes forrást figyelembe véve nem lépi túl a projektenként megengedhető maximális támogatási intenzitást, amelyet előzetesen az első támogatást nyújtó hatóság számít ki.

| (89) | Az európai területi együttműködés olyan projektjeihez kapcsolódó induló beruházások esetében, amelyek megfelelnek az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló rendeletben (39) rögzített szempontoknak, a projektben részt vevő valamennyi kedvezményezettre az induló beruházás helye szerinti térségben érvényes támogatási intenzitás alkalmazandó. Amennyiben az induló beruházás két vagy több támogatott területen helyezkedik el, az induló beruházásra vonatkozó maximális támogatási intenzitást azon támogatott terület szerint kell számítani, ahol az elszámolható költségek legnagyobb része felmerül. A nagyvállalkozás által „c” térségben megvalósított induló beruházás az európai területi együttműködés projektjével összefüggésben csak akkor részesülhet regionális támogatásban, ha az induló beruházás új tevékenység végzésére vagy új termék előállítására irányul. |
| --- | --- |

(89)

Az európai területi együttműködés olyan projektjeihez kapcsolódó induló beruházások esetében, amelyek megfelelnek az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló rendeletben (39) rögzített szempontoknak, a projektben részt vevő valamennyi kedvezményezettre az induló beruházás helye szerinti térségben érvényes támogatási intenzitás alkalmazandó. Amennyiben az induló beruházás két vagy több támogatott területen helyezkedik el, az induló beruházásra vonatkozó maximális támogatási intenzitást azon támogatott terület szerint kell számítani, ahol az elszámolható költségek legnagyobb része felmerül. A nagyvállalkozás által „c” térségben megvalósított induló beruházás az európai területi együttműködés projektjével összefüggésben csak akkor részesülhet regionális támogatásban, ha az induló beruházás új tevékenység végzésére vagy új termék előállítására irányul.

3.6.1.1.   .A beruházási költségek alapján számított elszámolható költségek

| (90) | A beszerzett eszközöknek újnak kell lenniük, kivéve kkv-k esetében vagy létesítmény felvásárlásánál (40). |
| --- | --- |

(90)

A beszerzett eszközöknek újnak kell lenniük, kivéve kkv-k esetében vagy létesítmény felvásárlásánál (40).

| (91) | A kkv-k esetében elszámolható költségnek tekinthető továbbá a beruházással kapcsolatos előkészítő tanulmányok és tanácsadás költségeinek legfeljebb 50 %-a. |
| --- | --- |

(91)

A kkv-k esetében elszámolható költségnek tekinthető továbbá a beruházással kapcsolatos előkészítő tanulmányok és tanácsadás költségeinek legfeljebb 50 %-a.

| (92) | A termelési folyamat alapvető megváltoztatására odaítélt támogatásnál az elszámolható költségeknek meg kell haladniuk a modernizálandó tevékenységhez kapcsolódó eszközöknek a megelőző három pénzügyi évben realizált értékcsökkenését. |
| --- | --- |

(92)

A termelési folyamat alapvető megváltoztatására odaítélt támogatásnál az elszámolható költségeknek meg kell haladniuk a modernizálandó tevékenységhez kapcsolódó eszközöknek a megelőző három pénzügyi évben realizált értékcsökkenését.

| (93) | A meglévő létesítmény diverzifikálására odaítélt támogatás esetén az elszámolható költségeknek legalább 200 %-kal kell meghaladniuk az újrahasznált eszközöknek a munkák megkezdése előtti pénzügyi évben nyilvántartott könyv szerinti értékét. |
| --- | --- |

(93)

A meglévő létesítmény diverzifikálására odaítélt támogatás esetén az elszámolható költségeknek legalább 200 %-kal kell meghaladniuk az újrahasznált eszközöknek a munkák megkezdése előtti pénzügyi évben nyilvántartott könyv szerinti értékét.

| (94) | A lízingelt tárgyi eszközökhöz kapcsolódó költségek a következő feltételekkel vehetők figyelembe:






  a) | földterület és épületek tekintetében a lízinget fenn kell tartani a beruházás befejezésének várható dátumától számított legalább öt éven keresztül nagyvállalkozások, és három éven keresztül kkv-k esetében; |
| --- | --- | --- |

(94)

A lízingelt tárgyi eszközökhöz kapcsolódó költségek a következő feltételekkel vehetők figyelembe:

a)

földterület és épületek tekintetében a lízinget fenn kell tartani a beruházás befejezésének várható dátumától számított legalább öt éven keresztül nagyvállalkozások, és három éven keresztül kkv-k esetében;

| b) | üzem vagy gépek tekintetében a lízingnek pénzügyi lízing formájában kell történnie, és kötelezettséget kell tartalmaznia arra, hogy a támogatás kedvezményezettje az eszközt a lízing lejártakor megvásárolja. |
| --- | --- |

b)

üzem vagy gépek tekintetében a lízingnek pénzügyi lízing formájában kell történnie, és kötelezettséget kell tartalmaznia arra, hogy a támogatás kedvezményezettje az eszközt a lízing lejártakor megvásárolja.

| (95) | Létesítmény beszerzése esetében csak azoknak az eszközöknek a költségét lehet figyelembe venni, amelyeket a vevőtől független harmadik féltől vásárolnak. Az ügyletet piaci feltételek mellett kell lebonyolítani. Ha az eszközök beszerzésére irányuló támogatást azelőtt nyújtották, hogy azokat megvásárolták volna, akkor az ilyen eszközök költségeit le kell vonni a létesítmény felvásárlásával kapcsolatos elszámolható költségekből. Ha egy létesítmény felvásárlása egyéb támogatható beruházással jár együtt, akkor ez utóbbi beruházás elszámolható költségeit hozzá kell adni a létesítmény eszközeinek beszerzéséhez kapcsolódó költségekhez. |
| --- | --- |

(95)

Létesítmény beszerzése esetében csak azoknak az eszközöknek a költségét lehet figyelembe venni, amelyeket a vevőtől független harmadik féltől vásárolnak. Az ügyletet piaci feltételek mellett kell lebonyolítani. Ha az eszközök beszerzésére irányuló támogatást azelőtt nyújtották, hogy azokat megvásárolták volna, akkor az ilyen eszközök költségeit le kell vonni a létesítmény felvásárlásával kapcsolatos elszámolható költségekből. Ha egy létesítmény felvásárlása egyéb támogatható beruházással jár együtt, akkor ez utóbbi beruházás elszámolható költségeit hozzá kell adni a létesítmény eszközeinek beszerzéséhez kapcsolódó költségekhez.

| (96) | Nagyvállalkozások esetében az immateriális javak költségei csupán a projekt teljes elszámolható beruházási költségeinek legfeljebb 50 %-áig számolhatók el. Kkv-k esetében az immateriális javakhoz kapcsolódó összes költség figyelembe vehető. |
| --- | --- |

(96)

Nagyvállalkozások esetében az immateriális javak költségei csupán a projekt teljes elszámolható beruházási költségeinek legfeljebb 50 %-áig számolhatók el. Kkv-k esetében az immateriális javakhoz kapcsolódó összes költség figyelembe vehető.

| (97) | A beruházási költségek kiszámítása során elszámolható immateriális javaknak az érintett támogatott területhez kell kapcsolódniuk, és nem vihetők át más régiókba. Az immateriális javaknak ennek érdekében a következő feltételeket kell teljesíteniük:






  a) | kizárólag a támogatásban részesülő létesítményben használhatók fel; |
| --- | --- | --- |

(97)

A beruházási költségek kiszámítása során elszámolható immateriális javaknak az érintett támogatott területhez kell kapcsolódniuk, és nem vihetők át más régiókba. Az immateriális javaknak ennek érdekében a következő feltételeket kell teljesíteniük:

a)

kizárólag a támogatásban részesülő létesítményben használhatók fel;

| b) | amortizálhatónak kell lenniük; |
| --- | --- |

b)

amortizálhatónak kell lenniük;

| c) | a vevőtől független harmadik felektől, piaci feltételek mellett kell azokat megvásárolni. |
| --- | --- |

c)

a vevőtől független harmadik felektől, piaci feltételek mellett kell azokat megvásárolni.

| (98) | Az immateriális javaknak a támogatásban részesülő vállalkozás eszközei között kell szerepelniük, és legalább öt évig (kkv-k esetében három évig) ahhoz a projekthez kell kapcsolódniuk, amelyre a támogatást odaítélték. |
| --- | --- |

(98)

Az immateriális javaknak a támogatásban részesülő vállalkozás eszközei között kell szerepelniük, és legalább öt évig (kkv-k esetében három évig) ahhoz a projekthez kell kapcsolódniuk, amelyre a támogatást odaítélték.

3.6.1.2.   A bérköltségek alapján számított elszámolható költségek

| (99) | A regionális támogatás kiszámítható azon várható bérköltségek alapján is, amelyek valamely induló beruházás eredményeként teremtett munkahelyekhez köthetők. A támogatás csak az alkalmazott személy kétéves időszakra számított bérköltségét fedezheti, az intenzitás nem lépheti túl az érintett térségben alkalmazandó támogatási intenzitást. |
| --- | --- |

(99)

A regionális támogatás kiszámítható azon várható bérköltségek alapján is, amelyek valamely induló beruházás eredményeként teremtett munkahelyekhez köthetők. A támogatás csak az alkalmazott személy kétéves időszakra számított bérköltségét fedezheti, az intenzitás nem lépheti túl az érintett térségben alkalmazandó támogatási intenzitást.

3.6.2.   Bejelentett egyedi beruházási támogatás

| (100) | Az 1. forgatókönyv szerinti helyzetekben (beruházási döntés) a Hatóság a jelen iránymutatás (75) pontjában rögzített módszerrel azt vizsgálja, hogy a támogatási összeg túllépi-e azt a szükséges minimális összeget, mely a projektet elégségesen jövedelmezővé teszi. |
| --- | --- |

(100)

Az 1. forgatókönyv szerinti helyzetekben (beruházási döntés) a Hatóság a jelen iránymutatás (75) pontjában rögzített módszerrel azt vizsgálja, hogy a támogatási összeg túllépi-e azt a szükséges minimális összeget, mely a projektet elégségesen jövedelmezővé teszi.

| (101) | A 2. forgatókönyv szerinti helyzetekben (helyszínválasztás) a helyszíni ösztönző tekintetében a Hatóság a (76) pontban rögzített módszerrel összehasonlítja a megcélzott térségben megvalósuló beruházás nettó jelenértékét az alternatív helyszínen megvalósuló beruházás nettó jelenértékével. |
| --- | --- |

(101)

A 2. forgatókönyv szerinti helyzetekben (helyszínválasztás) a helyszíni ösztönző tekintetében a Hatóság a (76) pontban rögzített módszerrel összehasonlítja a megcélzott térségben megvalósuló beruházás nettó jelenértékét az alternatív helyszínen megvalósuló beruházás nettó jelenértékével.

| (102) | Az ösztönző hatás elemzésénél alkalmazott számítások felhasználhatók annak megállapításánál is, hogy a támogatás arányos-e. A tagállamnak – például a (68) pontban említett – dokumentumok alapján kell bizonyítania az arányosságot. |
| --- | --- |

(102)

Az ösztönző hatás elemzésénél alkalmazott számítások felhasználhatók annak megállapításánál is, hogy a támogatás arányos-e. A tagállamnak – például a (68) pontban említett – dokumentumok alapján kell bizonyítania az arányosságot.

| (103) | A támogatási intenzitás nem lépheti túl a megengedhető kiigazított támogatási intenzitást. |
| --- | --- |

(103)

A támogatási intenzitás nem lépheti túl a megengedhető kiigazított támogatási intenzitást.

3.6.3.   Működési támogatási programok

| (104) | Az EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a támogatás mértéke arányban áll a támogatással orvosolni kívánt problémákkal. |
| --- | --- |

(104)

Az EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a támogatás mértéke arányban áll a támogatással orvosolni kívánt problémákkal.

| (105) | Különösen a következő feltételeknek kell teljesülniük:






  a) | a támogatást az olyan elszámolható költségek egy előre meghatározott csoportjának viszonylatában kell meghatározni, amelyek – a tagállam által bizonyítottan – teljes mértékben a támogatás által orvosolni kívánt problémáknak tulajdoníthatók; |
| --- | --- | --- |

(105)

Különösen a következő feltételeknek kell teljesülniük:

a)

a támogatást az olyan elszámolható költségek egy előre meghatározott csoportjának viszonylatában kell meghatározni, amelyek – a tagállam által bizonyítottan – teljes mértékben a támogatás által orvosolni kívánt problémáknak tulajdoníthatók;

| b) | a támogatásnak az elszámolható költségek ezen előre meghatározott csoportjának egy bizonyos hányadára kell korlátozódnia és nem lépheti túl ezeket a költségeket; |
| --- | --- |

b)

a támogatásnak az elszámolható költségek ezen előre meghatározott csoportjának egy bizonyos hányadára kell korlátozódnia és nem lépheti túl ezeket a költségeket;

| c) | a kedvezményezettenkénti támogatási összegnek arányosnak kell lennie az egyes kedvezményezettek által ténylegesen tapasztalt problémák szintjével. |
| --- | --- |

c)

a kedvezményezettenkénti támogatási összegnek arányosnak kell lennie az egyes kedvezményezettek által ténylegesen tapasztalt problémák szintjével.

3.7.   A VERSENYRE ÉS A KERESKEDELEMRE GYAKOROLT INDOKOLATLAN NEGATÍV HATÁSOK ELKERÜLÉSE

| (106) | A támogatás összeegyeztethetősége érdekében a támogatási intézkedésnek a verseny és az EFTA-államok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és azokat meg kell haladniuk a közös érdekű célkitűzés megvalósítása tekintetében jelentkező pozitív hatásoknak. Bizonyos helyzetekben a negatív hatások nyilvánvalóan túlsúlyban vannak a pozitív hatásokkal szemben, ami azt jelenti, hogy a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(106)

A támogatás összeegyeztethetősége érdekében a támogatási intézkedésnek a verseny és az EFTA-államok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és azokat meg kell haladniuk a közös érdekű célkitűzés megvalósítása tekintetében jelentkező pozitív hatásoknak. Bizonyos helyzetekben a negatív hatások nyilvánvalóan túlsúlyban vannak a pozitív hatásokkal szemben, ami azt jelenti, hogy a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

3.7.1.   Általános szempontok

| (107) | A verseny és a kereskedelem a regionális támogatás miatt potenciálisan kétféleképpen torzulhat. Ezek egyrészt a termékpiacot érintő torzulások, másrészt helyspecifikus hatások. Mindkét típus vezethet a belső piac gazdasági teljesítményét rontó allokációs problémákhoz, valamint a gazdasági tevékenység régión belüli eloszlásával kapcsolatos problémákhoz. |
| --- | --- |

(107)

A verseny és a kereskedelem a regionális támogatás miatt potenciálisan kétféleképpen torzulhat. Ezek egyrészt a termékpiacot érintő torzulások, másrészt helyspecifikus hatások. Mindkét típus vezethet a belső piac gazdasági teljesítményét rontó allokációs problémákhoz, valamint a gazdasági tevékenység régión belüli eloszlásával kapcsolatos problémákhoz.

| (108) | Az állami támogatás egyik potenciálisan káros hatása, hogy akadályozza a piaci mechanizmust abban, hogy hatékony eredményeket érjen el a leghatékonyabb termelők jutalmazása révén, illetve azáltal, hogy növeli a legkevésbé hatékony termelőre nehezedő nyomást, melynek hatására az javítja eredményeit, szerkezetátalakításba kezd, vagy kilép a piacról. Az alulteljesítő piacon az állami támogatás kiváltotta jelentős kapacitásbővülés különösen indokolatlanul torzíthatja a versenyt, mivel a kapacitásfelesleg létrehozásának vagy fenntartásának eredményeként csökkenhetnek a haszonkulcsok és a versenytársak beruházásai, vagy akár ahhoz is vezethet, hogy a versenytársak elhagyják a piacot. Így olyan helyzet alakulhat ki, amelyben az egyébként a piacon maradni képes versenytársak kiszorulnak a piacról. Ez megakadályozhatja azt is, hogy a vállalkozások belépjenek a piacra vagy növeljék piaci részesedésüket, és gyengítheti azokat a tényezőket, amelyek a versenytársakat innovációra ösztönzik. Így nem hatékony piaci struktúra alakul ki, ami hosszú távon káros a fogyasztókra nézve. Ezenkívül a támogatás elérhetősége indokolatlan derűlátásra vagy indokolatlan kockázatvállalásra késztetheti a potenciális kedvezményezetteket. Az ágazat összteljesítményére hosszú távon gyakorolt hatás várhatóan negatív lesz. |
| --- | --- |

(108)

Az állami támogatás egyik potenciálisan káros hatása, hogy akadályozza a piaci mechanizmust abban, hogy hatékony eredményeket érjen el a leghatékonyabb termelők jutalmazása révén, illetve azáltal, hogy növeli a legkevésbé hatékony termelőre nehezedő nyomást, melynek hatására az javítja eredményeit, szerkezetátalakításba kezd, vagy kilép a piacról. Az alulteljesítő piacon az állami támogatás kiváltotta jelentős kapacitásbővülés különösen indokolatlanul torzíthatja a versenyt, mivel a kapacitásfelesleg létrehozásának vagy fenntartásának eredményeként csökkenhetnek a haszonkulcsok és a versenytársak beruházásai, vagy akár ahhoz is vezethet, hogy a versenytársak elhagyják a piacot. Így olyan helyzet alakulhat ki, amelyben az egyébként a piacon maradni képes versenytársak kiszorulnak a piacról. Ez megakadályozhatja azt is, hogy a vállalkozások belépjenek a piacra vagy növeljék piaci részesedésüket, és gyengítheti azokat a tényezőket, amelyek a versenytársakat innovációra ösztönzik. Így nem hatékony piaci struktúra alakul ki, ami hosszú távon káros a fogyasztókra nézve. Ezenkívül a támogatás elérhetősége indokolatlan derűlátásra vagy indokolatlan kockázatvállalásra késztetheti a potenciális kedvezményezetteket. Az ágazat összteljesítményére hosszú távon gyakorolt hatás várhatóan negatív lesz.

| (109) | A támogatásnak a kedvezményezett részéről a piaci erő növelése vagy a jelentős piaci erő megőrzése tekintetében is lehetnek torzító hatásai. Ha a támogatás közvetlenül nem is növeli a jelentős piaci erőt, erre közvetetten alkalmas lehet azáltal, hogy gátolja a meglévő versenytársak bővülését, a versenytársak kilépését idézi elő, vagy elbátortalanítja az új versenytársakat a piacra lépéstől. |
| --- | --- |

(109)

A támogatásnak a kedvezményezett részéről a piaci erő növelése vagy a jelentős piaci erő megőrzése tekintetében is lehetnek torzító hatásai. Ha a támogatás közvetlenül nem is növeli a jelentős piaci erőt, erre közvetetten alkalmas lehet azáltal, hogy gátolja a meglévő versenytársak bővülését, a versenytársak kilépését idézi elő, vagy elbátortalanítja az új versenytársakat a piacra lépéstől.

| (110) | A regionális támogatás – a termékpiacokon okozott torzulások mellett – jellegénél fogva érinti a gazdasági tevékenység helyszínének megválasztását is. Amikor egy térség a támogatásnak betudhatóan beruházásokat vonz, egy másik térség elveszti ezt a lehetőséget. A támogatással hátrányosan érintett térségekben jelentkező negatív hatások a gazdasági tevékenységek megszűnésében, valamint a munkahelyek elvesztésében (az alvállalkozók szintjén is) lehetnek érzékelhetők. Ezenkívül elvesztett pozitív externáliák (pl. klaszterképző hatás, tudásgyűrűzés, oktatás és képzés stb.) formájában is érzékelhetők lehetnek. |
| --- | --- |

(110)

A regionális támogatás – a termékpiacokon okozott torzulások mellett – jellegénél fogva érinti a gazdasági tevékenység helyszínének megválasztását is. Amikor egy térség a támogatásnak betudhatóan beruházásokat vonz, egy másik térség elveszti ezt a lehetőséget. A támogatással hátrányosan érintett térségekben jelentkező negatív hatások a gazdasági tevékenységek megszűnésében, valamint a munkahelyek elvesztésében (az alvállalkozók szintjén is) lehetnek érzékelhetők. Ezenkívül elvesztett pozitív externáliák (pl. klaszterképző hatás, tudásgyűrűzés, oktatás és képzés stb.) formájában is érzékelhetők lehetnek.

| (111) | A regionális támogatást a földrajzi vonatkozása különbözteti meg a horizontális támogatások egyéb formáitól. A regionális támogatás különleges jellemzője, hogy a beruházóknak a beruházási projekt helyszínével kapcsolatos döntését kívánja befolyásolni. Ha a regionális támogatás ellensúlyozza a regionális hátrányokból adódó pótlólagos költségeket, és többletberuházásokat segít elő a támogatott területeken anélkül, hogy azokat más támogatott területektől szívná el, akkor a régió fejlődésén túl a kohéziót is előmozdítja, és így végső soron az egész EGT számára előnyökkel jár. A regionális támogatásra jogosult térségeket kimerítően meghatározó regionális támogatási térképek bizonyos mértékig már korlátozzák a regionális támogatás lehetséges negatív helyspecifikus hatásait, figyelembe véve a kiegyenlítő és kohéziós politikai célkitűzéseket, valamint a megengedhető maximális támogatási intenzitásokat. Ugyanakkor annak ismerete, hogy a támogatás hiányában milyen helyzet alakult volna ki, továbbra is fontos a támogatás által a kohéziós célkitűzés tekintetében gyakorolt tényleges hatás felmérése szempontjából. |
| --- | --- |

(111)

A regionális támogatást a földrajzi vonatkozása különbözteti meg a horizontális támogatások egyéb formáitól. A regionális támogatás különleges jellemzője, hogy a beruházóknak a beruházási projekt helyszínével kapcsolatos döntését kívánja befolyásolni. Ha a regionális támogatás ellensúlyozza a regionális hátrányokból adódó pótlólagos költségeket, és többletberuházásokat segít elő a támogatott területeken anélkül, hogy azokat más támogatott területektől szívná el, akkor a régió fejlődésén túl a kohéziót is előmozdítja, és így végső soron az egész EGT számára előnyökkel jár. A regionális támogatásra jogosult térségeket kimerítően meghatározó regionális támogatási térképek bizonyos mértékig már korlátozzák a regionális támogatás lehetséges negatív helyspecifikus hatásait, figyelembe véve a kiegyenlítő és kohéziós politikai célkitűzéseket, valamint a megengedhető maximális támogatási intenzitásokat. Ugyanakkor annak ismerete, hogy a támogatás hiányában milyen helyzet alakult volna ki, továbbra is fontos a támogatás által a kohéziós célkitűzés tekintetében gyakorolt tényleges hatás felmérése szempontjából.

3.7.2.   Nyilvánvaló negatív hatások

| (112) | Először is, a Hatóság számos olyan helyzetet határoz meg, amelyben a támogatás negatív hatásai nyilvánvalóan túlsúlyban vannak a pozitív hatásokkal szemben, így a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(112)

Először is, a Hatóság számos olyan helyzetet határoz meg, amelyben a támogatás negatív hatásai nyilvánvalóan túlsúlyban vannak a pozitív hatásokkal szemben, így a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

| (113) | Másodszor, a Hatóság maximális támogatási intenzitásokat állapít meg. Ezek alapvető összeegyeztethetőségi követelményt alkotnak, amelynek célja, hogy megelőzzék az állami támogatás felhasználását olyan projektekben, amelyeknél a támogatási összeg és az elszámolható költségek aránya túlzottan magasnak tekinthető és különösen nagy valószínűséggel járhat torzító hatással. Általában minél erősebbek a támogatott projekt által valószínűleg előidézett pozitív hatások, és minél nagyobb a támogatás iránti valószínű igény, annál magasabb a támogatási intenzitás felső határa. |
| --- | --- |

(113)

Másodszor, a Hatóság maximális támogatási intenzitásokat állapít meg. Ezek alapvető összeegyeztethetőségi követelményt alkotnak, amelynek célja, hogy megelőzzék az állami támogatás felhasználását olyan projektekben, amelyeknél a támogatási összeg és az elszámolható költségek aránya túlzottan magasnak tekinthető és különösen nagy valószínűséggel járhat torzító hatással. Általában minél erősebbek a támogatott projekt által valószínűleg előidézett pozitív hatások, és minél nagyobb a támogatás iránti valószínű igény, annál magasabb a támogatási intenzitás felső határa.

| (114) | Az 1. forgatókönyv (beruházási döntés) szerinti olyan esetekben, amelyeknél a projekt által létrehozott kapacitás strukturálisan abszolút mértékben hanyatló piacon keletkezik, a Hatóság a mérlegelés során ezt olyan negatív hatásként veszi számításba, amelyet a pozitív hatások valószínűleg nem ellensúlyoznak. |
| --- | --- |

(114)

Az 1. forgatókönyv (beruházási döntés) szerinti olyan esetekben, amelyeknél a projekt által létrehozott kapacitás strukturálisan abszolút mértékben hanyatló piacon keletkezik, a Hatóság a mérlegelés során ezt olyan negatív hatásként veszi számításba, amelyet a pozitív hatások valószínűleg nem ellensúlyoznak.

| (115) | A 2. forgatókönyv (helyszínválasztás) szerinti olyan esetekben, amelyeknél a támogatás nélkül a beruházás egy olyan régióban valósulna meg, ahol a megcélzott régióhoz képest magasabb, vagy ugyanakkora a regionális támogatási intenzitás, az a regionális támogatás lényegének ellentmondó negatív hatást jelent, amelyet a pozitív tényezők valószínűleg nem ellensúlyoznak. |
| --- | --- |

(115)

A 2. forgatókönyv (helyszínválasztás) szerinti olyan esetekben, amelyeknél a támogatás nélkül a beruházás egy olyan régióban valósulna meg, ahol a megcélzott régióhoz képest magasabb, vagy ugyanakkora a regionális támogatási intenzitás, az a regionális támogatás lényegének ellentmondó negatív hatást jelent, amelyet a pozitív tényezők valószínűleg nem ellensúlyoznak.

| (116) | Amennyiben a kedvezményezett az EGT más térségében azonos vagy hasonló gazdasági tevékenységet szüntet meg, és ezt a tevékenységet a megcélzott térségbe helyezi át, és amennyiben ok-okozati kapcsolat áll fenn a támogatás és az áthelyezés között, az negatív hatásnak tekintendő, amelyet a pozitív tényezők valószínűleg nem ellensúlyoznak. |
| --- | --- |

(116)

Amennyiben a kedvezményezett az EGT más térségében azonos vagy hasonló gazdasági tevékenységet szüntet meg, és ezt a tevékenységet a megcélzott térségbe helyezi át, és amennyiben ok-okozati kapcsolat áll fenn a támogatás és az áthelyezés között, az negatív hatásnak tekintendő, amelyet a pozitív tényezők valószínűleg nem ellensúlyoznak.

| (117) | Bejelentett intézkedések értékelésekor a Hatóságnak be kell kérnie minden szükséges információt annak megítéléséhez, hogy az állami támogatás jelentős munkahelyvesztéshez vezet-e az EGT-n belüli meglevő helyszíneken. |
| --- | --- |

(117)

Bejelentett intézkedések értékelésekor a Hatóságnak be kell kérnie minden szükséges információt annak megítéléséhez, hogy az állami támogatás jelentős munkahelyvesztéshez vezet-e az EGT-n belüli meglevő helyszíneken.

3.7.3.   Beruházási támogatási programok

| (118) | A beruházási támogatási programok nem vezethetnek a verseny vagy a kereskedelem jelentős torzulásaihoz. Még az olyan esetekben is, amikor a torzulások egyedi szinten korlátozottnak tekinthetők (feltéve, hogy a beruházási támogatásra vonatkozó valamennyi feltétel teljesül), kumulatív alapon a programok még mindig nagymértékű torzulásokhoz vezethetnek. Az ilyen torzulások érinthetik a kínálati piacokat azáltal, hogy kapacitásfelesleget hoznak létre, vagy növelik azt, illetve oly módon hozzák létre, növelik vagy tartják fenn néhány kedvezményezett jelentős piaci erejét, hogy az negatívan érinti a dinamikus ösztönzőket. A programok alapján nyújtott támogatások is eredményezhetik a gazdasági tevékenységek megszűnését az EGT más térségeiben. Bizonyos ágazatokra összpontosító program esetében az ilyen torzulások kockázata még hangsúlyosabban jelentkezik. |
| --- | --- |

(118)

A beruházási támogatási programok nem vezethetnek a verseny vagy a kereskedelem jelentős torzulásaihoz. Még az olyan esetekben is, amikor a torzulások egyedi szinten korlátozottnak tekinthetők (feltéve, hogy a beruházási támogatásra vonatkozó valamennyi feltétel teljesül), kumulatív alapon a programok még mindig nagymértékű torzulásokhoz vezethetnek. Az ilyen torzulások érinthetik a kínálati piacokat azáltal, hogy kapacitásfelesleget hoznak létre, vagy növelik azt, illetve oly módon hozzák létre, növelik vagy tartják fenn néhány kedvezményezett jelentős piaci erejét, hogy az negatívan érinti a dinamikus ösztönzőket. A programok alapján nyújtott támogatások is eredményezhetik a gazdasági tevékenységek megszűnését az EGT más térségeiben. Bizonyos ágazatokra összpontosító program esetében az ilyen torzulások kockázata még hangsúlyosabban jelentkezik.

| (119) | Az EFTA-államnak ezért bizonyítania kell, hogy ezek a negatív hatások a minimumra korlátozódnak, figyelembe véve például az érintett projektek méretét, az egyedi és a halmozott támogatási összegeket, a várható kedvezményezetteket, és a megcélzott ágazatok jellemzőit. Annak érdekében, hogy a Hatóság értékelni tudja a várható negatív hatásokat, az EFTA-állam benyújthatja a rendelkezésére álló hatásvizsgálatokat, valamint a hasonló korábbi programok esetében elvégzett utólagos értékeléseket. |
| --- | --- |

(119)

Az EFTA-államnak ezért bizonyítania kell, hogy ezek a negatív hatások a minimumra korlátozódnak, figyelembe véve például az érintett projektek méretét, az egyedi és a halmozott támogatási összegeket, a várható kedvezményezetteket, és a megcélzott ágazatok jellemzőit. Annak érdekében, hogy a Hatóság értékelni tudja a várható negatív hatásokat, az EFTA-állam benyújthatja a rendelkezésére álló hatásvizsgálatokat, valamint a hasonló korábbi programok esetében elvégzett utólagos értékeléseket.

| (120) | Amikor a támogatást nyújtó hatóság egyedi projektek számára egy program keretében ítél oda támogatást, ellenőriznie kell és meg kell erősítenie, hogy a támogatás nem jár a (115) pontban leírt nyilvánvaló negatív hatással. Az ellenőrzés a kedvezményezett által a támogatás iránti kérelem benyújtásakor közölt információkon, valamint az egységes támogatásigénylő formanyomtatványon tett nyilatkozaton alapulhat, amelyben fel kell tüntetni a támogatásban nem részesülő alternatív helyszínt is. |
| --- | --- |

(120)

Amikor a támogatást nyújtó hatóság egyedi projektek számára egy program keretében ítél oda támogatást, ellenőriznie kell és meg kell erősítenie, hogy a támogatás nem jár a (115) pontban leírt nyilvánvaló negatív hatással. Az ellenőrzés a kedvezményezett által a támogatás iránti kérelem benyújtásakor közölt információkon, valamint az egységes támogatásigénylő formanyomtatványon tett nyilatkozaton alapulhat, amelyben fel kell tüntetni a támogatásban nem részesülő alternatív helyszínt is.

3.7.4.   Bejelentett egyedi beruházási támogatás

| (121) | A bejelentett támogatás negatív hatásainak értékelésekor a Hatóság különbséget tesz a fenti (100) és (101) pontban ismertetett, a támogatás nélküli helyzetre vonatkozó két forgatókönyv között. |
| --- | --- |

(121)

A bejelentett támogatás negatív hatásainak értékelésekor a Hatóság különbséget tesz a fenti (100) és (101) pontban ismertetett, a támogatás nélküli helyzetre vonatkozó két forgatókönyv között.

3.7.4.1.   Az 1. forgatókönyv szerinti esetek (beruházási döntések)

| (122) | Az 1. forgatókönyv szerinti esetekben a Hatóság külön hangsúlyt fektet a hanyatló iparágakban történő kapacitásfelesleg-kiépítéshez kapcsolódó negatív hatásokra, a piacról való kilépés megelőzésére, és a jelentős piaci erő fogalmának meghatározására. E negatív hatásokat (amelyeket a támogatás pozitív hatásainak ellensúlyozniuk kell) az alábbi (123)–(132) pont ismerteti. Akkor azonban, ha megállapítható, hogy a támogatás a (114) pontban leírt nyilvánvaló negatív hatásokkal járna, a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, mert nem valószínű, hogy pozitív tényezők ellensúlyozzák. |
| --- | --- |

(122)

Az 1. forgatókönyv szerinti esetekben a Hatóság külön hangsúlyt fektet a hanyatló iparágakban történő kapacitásfelesleg-kiépítéshez kapcsolódó negatív hatásokra, a piacról való kilépés megelőzésére, és a jelentős piaci erő fogalmának meghatározására. E negatív hatásokat (amelyeket a támogatás pozitív hatásainak ellensúlyozniuk kell) az alábbi (123)–(132) pont ismerteti. Akkor azonban, ha megállapítható, hogy a támogatás a (114) pontban leírt nyilvánvaló negatív hatásokkal járna, a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, mert nem valószínű, hogy pozitív tényezők ellensúlyozzák.

| (123) | A verseny és a kereskedelem potenciális torzulásainak azonosítása és értékelése érdekében az EFTA-államoknak bizonyítékokat kell benyújtaniuk, amelyek alapján a Hatóság azonosítja az érintett termékpiacokat (a támogatás kedvezményezettjének magatartásában bekövetkező változás által érintett termékeket), és meghatározza az érintett versenytársakat és ügyfeleket/fogyasztókat. |
| --- | --- |

(123)

A verseny és a kereskedelem potenciális torzulásainak azonosítása és értékelése érdekében az EFTA-államoknak bizonyítékokat kell benyújtaniuk, amelyek alapján a Hatóság azonosítja az érintett termékpiacokat (a támogatás kedvezményezettjének magatartásában bekövetkező változás által érintett termékeket), és meghatározza az érintett versenytársakat és ügyfeleket/fogyasztókat.

| (124) | A Hatóság különböző szempontok alapján értékeli ezeket a potenciális torzulásokat, ilyen lehet az érintett termék piacának struktúrája, a piac teljesítménye (hanyatló vagy növekvő piac), a támogatás kedvezményezettjeinek kiválasztási folyamata, a piacra lépés és a piacról való kilépés korlátai, a termékdifferenciálás. |
| --- | --- |

(124)

A Hatóság különböző szempontok alapján értékeli ezeket a potenciális torzulásokat, ilyen lehet az érintett termék piacának struktúrája, a piac teljesítménye (hanyatló vagy növekvő piac), a támogatás kedvezményezettjeinek kiválasztási folyamata, a piacra lépés és a piacról való kilépés korlátai, a termékdifferenciálás.

| (125) | Amennyiben egy vállalkozás szisztematikusan állami támogatásra támaszkodik, az annak a jele lehet, hogy a vállalkozás egyedül nem tud helytállni a versenyben, vagy hogy versenytársaihoz képest indokolatlan előnyöket élvez. |
| --- | --- |

(125)

Amennyiben egy vállalkozás szisztematikusan állami támogatásra támaszkodik, az annak a jele lehet, hogy a vállalkozás egyedül nem tud helytállni a versenyben, vagy hogy versenytársaihoz képest indokolatlan előnyöket élvez.

| (126) | A Hatóság a termékpiacokat érintő potenciális negatív hatások két fő forrását különbözteti meg:






  a) | a jelentős kapacitásbővülés esetei, mely kapacitásfelesleghez vezet, vagy növeli a meglévő kapacitásfelesleget, különösen egy hanyatló piacon, és |
| --- | --- | --- |

(126)

A Hatóság a termékpiacokat érintő potenciális negatív hatások két fő forrását különbözteti meg:

a)

a jelentős kapacitásbővülés esetei, mely kapacitásfelesleghez vezet, vagy növeli a meglévő kapacitásfelesleget, különösen egy hanyatló piacon, és

| b) | a támogatás kedvezményezettje jelentős piaci erővel rendelkezik. |
| --- | --- |

b)

a támogatás kedvezményezettje jelentős piaci erővel rendelkezik.

| (127) | Annak értékelése érdekében, hogy a támogatás eredményeképpen létrejöhetnek vagy fennmaradhatnak-e alacsony hatékonyságú piaci struktúrák, a Hatóság figyelembe veszi a projekt által létrehozott pótlólagos termelési kapacitást, valamint azt, hogy a piac alulteljesítő-e. |
| --- | --- |

(127)

Annak értékelése érdekében, hogy a támogatás eredményeképpen létrejöhetnek vagy fennmaradhatnak-e alacsony hatékonyságú piaci struktúrák, a Hatóság figyelembe veszi a projekt által létrehozott pótlólagos termelési kapacitást, valamint azt, hogy a piac alulteljesítő-e.

| (128) | Amennyiben a szóban forgó piac növekvő, az rendes esetben kevésbé vet fel aggályokat azzal kapcsolatban, hogy a támogatás negatívan fogja érinteni a dinamikus ösztönzőket, vagy hogy indokolatlanul bennmaradásra ösztönöz vagy gátolja a belépést. |
| --- | --- |

(128)

Amennyiben a szóban forgó piac növekvő, az rendes esetben kevésbé vet fel aggályokat azzal kapcsolatban, hogy a támogatás negatívan fogja érinteni a dinamikus ösztönzőket, vagy hogy indokolatlanul bennmaradásra ösztönöz vagy gátolja a belépést.

| (129) | A hanyatló piacok esetében jóval több aggály vetődik fel. E tekintetben a Hatóság megkülönbözteti azokat az eseteket, amelyeknél – hosszú távon nézve – az érintett piac strukturálisan hanyatlik (vagyis negatív növekedési ütemet mutat), és azokat az eseteket, amelyeknél az érintett piac relatív mértékben hanyatlik (vagyis pozitív növekedési ütemet mutat, de nem lépi túl a növekedési ütem referenciaértékét). |
| --- | --- |

(129)

A hanyatló piacok esetében jóval több aggály vetődik fel. E tekintetben a Hatóság megkülönbözteti azokat az eseteket, amelyeknél – hosszú távon nézve – az érintett piac strukturálisan hanyatlik (vagyis negatív növekedési ütemet mutat), és azokat az eseteket, amelyeknél az érintett piac relatív mértékben hanyatlik (vagyis pozitív növekedési ütemet mutat, de nem lépi túl a növekedési ütem referenciaértékét).

| (130) | A piaci alulteljesítés mértékét általában az EGT projektkezdést megelőző három évi GDP-jéhez (viszonyítási érték) hasonlítva vizsgálják, illetve megállapítható még a következő 3–5 évre előre jelzett növekedési ütemek alapján is. A lehetséges mutatók közé tartozik az érintett piacon várható jövőbeli növekedés és az ebből következően várható kapacitáskihasználási arány, valamint a kapacitásnövekedésnek az árakon és a haszonkulcson keresztül a versenytársakra gyakorolt valószínű hatása. |
| --- | --- |

(130)

A piaci alulteljesítés mértékét általában az EGT projektkezdést megelőző három évi GDP-jéhez (viszonyítási érték) hasonlítva vizsgálják, illetve megállapítható még a következő 3–5 évre előre jelzett növekedési ütemek alapján is. A lehetséges mutatók közé tartozik az érintett piacon várható jövőbeli növekedés és az ebből következően várható kapacitáskihasználási arány, valamint a kapacitásnövekedésnek az árakon és a haszonkulcson keresztül a versenytársakra gyakorolt valószínű hatása.

| (131) | Bizonyos esetekben a termékpiac EGT-n belüli növekedésének értékelése lehet, hogy nem megfelelő a támogatás hatásainak teljes körű értékeléséhez, különösen akkor, ha a földrajzi piac világméretű. Ilyen esetekben a Hatóság figyelembe fogja venni a támogatásnak az érintett piaci struktúrákra gyakorolt hatását, különösen pedig azt, hogy mennyire képes EGT-beli termelőket kiszorítani. |
| --- | --- |

(131)

Bizonyos esetekben a termékpiac EGT-n belüli növekedésének értékelése lehet, hogy nem megfelelő a támogatás hatásainak teljes körű értékeléséhez, különösen akkor, ha a földrajzi piac világméretű. Ilyen esetekben a Hatóság figyelembe fogja venni a támogatásnak az érintett piaci struktúrákra gyakorolt hatását, különösen pedig azt, hogy mennyire képes EGT-beli termelőket kiszorítani.

| (132) | A jelentős piaci erő fennállásának értékeléséhez a Hatóság figyelembe veszi a kedvezményezett helyzetét a támogatás igénybevételét megelőző időszakban, valamint a beruházás véglegesítését követően várható piaci pozícióját. A Hatóság figyelembe veszi a kedvezményezett és versenytársai piaci részesedését, valamint egyéb lényeges tényezőket is, például – a piaci koncentrációt vizsgálva – a piaci struktúrát, a piacra lépés esetleges korlátait (41), a vevői erőt (42), továbbá a bővülés és a piacról való kilépés korlátait. |
| --- | --- |

(132)

A jelentős piaci erő fennállásának értékeléséhez a Hatóság figyelembe veszi a kedvezményezett helyzetét a támogatás igénybevételét megelőző időszakban, valamint a beruházás véglegesítését követően várható piaci pozícióját. A Hatóság figyelembe veszi a kedvezményezett és versenytársai piaci részesedését, valamint egyéb lényeges tényezőket is, például – a piaci koncentrációt vizsgálva – a piaci struktúrát, a piacra lépés esetleges korlátait (41), a vevői erőt (42), továbbá a bővülés és a piacról való kilépés korlátait.

3.7.4.2.   A 2. forgatókönyv szerinti esetek (helyszínválasztás)

| (133) | Amennyiben a támogatás nélküli helyzet elemzése alapján megállapítható, hogy a támogatás nélkül a beruházás egy másik helyszínen valósult volna meg (2. forgatókönyv), mely az érintett termék tekintetében ugyanahhoz a földrajzi piachoz tartozik, és amennyiben a támogatás arányos, a kapacitásfelesleg vagy a jelentős piaci erő tekintetében jelentkező lehetséges eredmények elvileg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének. Ilyen esetekben a támogatás pozitív hatásai valószínűleg túlsúlyban lesznek a versenyre gyakorolt korlátozott negatív hatásokkal szemben. Akkor azonban, ha az alternatív helyszín az EGT területén található, a Hatóság különösen aggályosnak tartja az alternatív helyszínnel kapcsolatos negatív hatásokat, ezért ha a támogatás a (115) és (116) pontban leírt nyilvánvaló negatív hatásokkal jár, akkor nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, mert nem valószínű, hogy pozitív tényezők ellensúlyozzák. |
| --- | --- |

(133)

Amennyiben a támogatás nélküli helyzet elemzése alapján megállapítható, hogy a támogatás nélkül a beruházás egy másik helyszínen valósult volna meg (2. forgatókönyv), mely az érintett termék tekintetében ugyanahhoz a földrajzi piachoz tartozik, és amennyiben a támogatás arányos, a kapacitásfelesleg vagy a jelentős piaci erő tekintetében jelentkező lehetséges eredmények elvileg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének. Ilyen esetekben a támogatás pozitív hatásai valószínűleg túlsúlyban lesznek a versenyre gyakorolt korlátozott negatív hatásokkal szemben. Akkor azonban, ha az alternatív helyszín az EGT területén található, a Hatóság különösen aggályosnak tartja az alternatív helyszínnel kapcsolatos negatív hatásokat, ezért ha a támogatás a (115) és (116) pontban leírt nyilvánvaló negatív hatásokkal jár, akkor nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, mert nem valószínű, hogy pozitív tényezők ellensúlyozzák.

3.7.5.   Működési támogatási programok

| (134) | Amennyiben a támogatás szükséges és arányos a 3.2.3. szakaszban ismertetett közös célkitűzés eléréséhez, a támogatás negatív hatásait valószínűleg ellensúlyozzák a pozitív hatások. Néhány esetben azonban a támogatás a piaci struktúra, illetve az ágazat vagy az iparág jellemzőinek változását eredményezheti, ami jelentősen torzíthatja a versenyt a piacra lépés vagy a piacról kilépés korlátai, a helyettesítő hatások, vagy a kereskedelmi forgalom eltolódása révén. Az ilyen esetekben az azonosított negatív hatásokat valószínűleg nem ellensúlyozzák a pozitív hatások. |
| --- | --- |

(134)

Amennyiben a támogatás szükséges és arányos a 3.2.3. szakaszban ismertetett közös célkitűzés eléréséhez, a támogatás negatív hatásait valószínűleg ellensúlyozzák a pozitív hatások. Néhány esetben azonban a támogatás a piaci struktúra, illetve az ágazat vagy az iparág jellemzőinek változását eredményezheti, ami jelentősen torzíthatja a versenyt a piacra lépés vagy a piacról kilépés korlátai, a helyettesítő hatások, vagy a kereskedelmi forgalom eltolódása révén. Az ilyen esetekben az azonosított negatív hatásokat valószínűleg nem ellensúlyozzák a pozitív hatások.

3.8.   ÁTLÁTHATÓSÁG

| (135) | Az EFTA-államoknak központi weboldalon vagy több (például regionális) weboldal információit összegyűjtő honlapon legalább a következő információkat kell közzétenniük a bejelentett állami támogatási intézkedésekről: a bejelentett támogatási program szövegét és végrehajtási rendelkezéseit, a támogatást nyújtó hatóság megnevezését, az egyedi kedvezményezetteket, a kedvezményezettenkénti támogatási összegét, valamint a támogatási intenzitást. Ezek a követelmények a bejelentett programok keretében nyújtott egyedi támogatásokra és az ad hoc támogatásokra egyaránt vonatkoznak. Ezeket az információkat a támogatást nyújtó hatóság határozatának meghozatalát követően közzé kell tenni, legalább 10 évig meg kell őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára (43). |
| --- | --- |

(135)

Az EFTA-államoknak központi weboldalon vagy több (például regionális) weboldal információit összegyűjtő honlapon legalább a következő információkat kell közzétenniük a bejelentett állami támogatási intézkedésekről: a bejelentett támogatási program szövegét és végrehajtási rendelkezéseit, a támogatást nyújtó hatóság megnevezését, az egyedi kedvezményezetteket, a kedvezményezettenkénti támogatási összegét, valamint a támogatási intenzitást. Ezek a követelmények a bejelentett programok keretében nyújtott egyedi támogatásokra és az ad hoc támogatásokra egyaránt vonatkoznak. Ezeket az információkat a támogatást nyújtó hatóság határozatának meghozatalát követően közzé kell tenni, legalább 10 évig meg kell őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára (43).

4.   ÉRTÉKELÉS

| (136) | A verseny és a kereskedelem torzulásának további mérséklése érdekében a Hatóság egyes programok esetében előírhatja, hogy azok időtartamát korlátozzák (általában 4 évre vagy annál rövidebb időre), és azokra vonatkozóan végezzék el a (27) pontban említett értékelést. |
| --- | --- |

(136)

A verseny és a kereskedelem torzulásának további mérséklése érdekében a Hatóság egyes programok esetében előírhatja, hogy azok időtartamát korlátozzák (általában 4 évre vagy annál rövidebb időre), és azokra vonatkozóan végezzék el a (27) pontban említett értékelést.

| (137) | Az értékelést olyan programok esetében kell elvégezni, amelyeknél a lehetséges torzulás mértéke különösen nagy, vagyis amelyeknél a megvalósítás időben történő felülvizsgálata nélkül a verseny jelentős mértékben korlátozódhat. |
| --- | --- |

(137)

Az értékelést olyan programok esetében kell elvégezni, amelyeknél a lehetséges torzulás mértéke különösen nagy, vagyis amelyeknél a megvalósítás időben történő felülvizsgálata nélkül a verseny jelentős mértékben korlátozódhat.

| (138) | Az értékelés céljaira tekintettel, továbbá annak érdekében, hogy ne terheljék aránytalanul az EFTA-államokat a kisebb támogatási összegek tekintetében, az említett kötelezettség kizárólag a nagy támogatási költségvetéssel rendelkező, új jellemzőket tartalmazó támogatási programok esetében, illetve jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változás esetén írható elő. Az értékelést az állami támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell végeznie közös módszertan (44) alapján, és nyilvánosságra kell azt hozni. Ahhoz, hogy a Hatóság megvizsgálhassa a támogatási program meghosszabbításának lehetőségét, az értékelést megfelelő időben – és a program lejártakor minden esetben – be kell nyújtani a Hatóság számára. Az értékelés pontos terjedelmét és végrehajtásának módját a támogatási programot jóváhagyó határozatban kell meghatározni. Az összes hasonló célra irányuló, későbbi támogatási intézkedés során célszerű figyelembe venni az értékelés eredményeit. |
| --- | --- |

(138)

Az értékelés céljaira tekintettel, továbbá annak érdekében, hogy ne terheljék aránytalanul az EFTA-államokat a kisebb támogatási összegek tekintetében, az említett kötelezettség kizárólag a nagy támogatási költségvetéssel rendelkező, új jellemzőket tartalmazó támogatási programok esetében, illetve jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változás esetén írható elő. Az értékelést az állami támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell végeznie közös módszertan (44) alapján, és nyilvánosságra kell azt hozni. Ahhoz, hogy a Hatóság megvizsgálhassa a támogatási program meghosszabbításának lehetőségét, az értékelést megfelelő időben – és a program lejártakor minden esetben – be kell nyújtani a Hatóság számára. Az értékelés pontos terjedelmét és végrehajtásának módját a támogatási programot jóváhagyó határozatban kell meghatározni. Az összes hasonló célra irányuló, későbbi támogatási intézkedés során célszerű figyelembe venni az értékelés eredményeit.

5.   REGIONÁLIS TÁMOGATÁSI TÉRKÉPEK

| (139) | A Hatóság ebben a szakaszban meghatározza az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában foglalt feltételeket teljesítő térségek azonosításának kritériumait. Azokat a térségeket, amelyek teljesítik ezeket a feltételeket, és amelyeket egy EFTA-állam „a” vagy „c” térségként kíván minősíteni, regionális támogatási térképen kell megjelölni, a térképet a Hatóságnak be kell jelenteni és azt a Hatóságnak jóvá kell hagynia ahhoz, hogy a minősített térségekben található vállalkozásoknak regionális támogatást lehessen odaítélni. A térképeknek az ezekben a térségekben alkalmazandó maximális támogatási intenzitásokat is meg kell határozniuk. |
| --- | --- |

(139)

A Hatóság ebben a szakaszban meghatározza az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában foglalt feltételeket teljesítő térségek azonosításának kritériumait. Azokat a térségeket, amelyek teljesítik ezeket a feltételeket, és amelyeket egy EFTA-állam „a” vagy „c” térségként kíván minősíteni, regionális támogatási térképen kell megjelölni, a térképet a Hatóságnak be kell jelenteni és azt a Hatóságnak jóvá kell hagynia ahhoz, hogy a minősített térségekben található vállalkozásoknak regionális támogatást lehessen odaítélni. A térképeknek az ezekben a térségekben alkalmazandó maximális támogatási intenzitásokat is meg kell határozniuk.

5.1.   REGIONÁLIS TÁMOGATÁSRA JOGOSULT NÉPESSÉGI ARÁNY

| (140) | Tekintettel arra, hogy a regionális állami támogatás odaítélése eltér az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében az állami támogatás nyújtására meghatározott általános tilalomtól, az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy véli, hogy az EFTA-államokban a támogatott régiók népességi arányának kisebbnek kell lennie a nem minősített térségekénél. |
| --- | --- |

(140)

Tekintettel arra, hogy a regionális állami támogatás odaítélése eltér az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében az állami támogatás nyújtására meghatározott általános tilalomtól, az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy véli, hogy az EFTA-államokban a támogatott régiók népességi arányának kisebbnek kell lennie a nem minősített térségekénél.

| (141) | A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló hatósági iránymutatásban (45) a teljes népességi arányt az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott alacsony népsűrűségű régiók alapján állapították meg. A nemzeti népességiarány-korlátot Norvégia esetében 29,08 %-ban, Izland esetében 31,6 %-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(141)

A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló hatósági iránymutatásban (45) a teljes népességi arányt az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott alacsony népsűrűségű régiók alapján állapították meg. A nemzeti népességiarány-korlátot Norvégia esetében 29,08 %-ban, Izland esetében 31,6 %-ban állapították meg.

| (142) | Az EFTA-államok a támogatható népességi arány meghatározásakor figyelembe veendő sajátosságokkal rendelkeznek:






  a) | az EFTA-államok egy főre jutó GDP-jének viszonylag magas értéke miatt egyetlen térség sem jogosult az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérésre (46); |
| --- | --- | --- |

(142)

Az EFTA-államok a támogatható népességi arány meghatározásakor figyelembe veendő sajátosságokkal rendelkeznek:

a)

az EFTA-államok egy főre jutó GDP-jének viszonylag magas értéke miatt egyetlen térség sem jogosult az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérésre (46);

| b) | az EFTA-államokon belül számos régióban alacsony a népsűrűség. |
| --- | --- |

b)

az EFTA-államokon belül számos régióban alacsony a népsűrűség.

Ezen sajátosságok miatt a Hatóság a nemzeti népességi arányt az alacsony népsűrűségű régiók alapján állapítja meg, összhangban a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatással (47).

Norvégiában nyolc alacsony népsűrűségű 3. szintű statisztikai régió található, amelyekben a norvég lakosság 25,51 %-a él. Így Norvégiában a nemzeti lakossági arány a 2014–2020 közötti időszakra 25,51 %.

Izlandon két 3. szintű statisztikai régió található, amelyek közül az egyik alacsony népsűrűségű, és itt az izlandi lakosság 36,5 %-a él. Így Izlandon a nemzeti lakossági arány a 2014–2020 közötti időszakra 36,5 %.

Liechtensteinben nincsenek alacsony népsűrűségű régiók, így ilyen alapon egyetlen régiója sem támogatható.

5.2.   AZ EGT-MEGÁLLAPODÁS 61. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK a) PONTJÁBAN SZEREPLŐ ELTÉRÉS

| (143) | Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében az „olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”, összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal. A Bíróság szerint „a »rendkívül« és a »jelentős« szavak használata a[z Európai Unió működéséről szóló szerződés] [107]. cikk[e] (3) bekezdésének a) pontjában azt jelzi, hogy a kivétel csak azokra a térségekre vonatkozik, ahol a gazdasági helyzet különösen kedvezőtlen összevetve az [Unió] egészével” (48). |
| --- | --- |

(143)

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében az „olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”, összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal. A Bíróság szerint „a »rendkívül« és a »jelentős« szavak használata a[z Európai Unió működéséről szóló szerződés] [107]. cikk[e] (3) bekezdésének a) pontjában azt jelzi, hogy a kivétel csak azokra a térségekre vonatkozik, ahol a gazdasági helyzet különösen kedvezőtlen összevetve az [Unió] egészével” (48).

| (144) | A Hatóság úgy véli, hogy az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek azon 2. szintű statisztikai régiók esetében, ahol a vásárlóerő-egységben kifejezett egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) nem éri el az EGT-átlag 75 %-át. Az egyes régiók egy főre jutó GDP-jének (49) és az EGT-átlagnak az elemzéshez használt értékét a megfelelő statisztikai adatok alapul vételével határozzák meg. Jelenleg ugyanakkor nincs az EFTA-államokban olyan 2. szintű statisztikai régió, amely megfelel ennek a feltételnek (50). Így az EFTA-államok egyetlen régiója sem jogosult az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérésre. |
| --- | --- |

(144)

A Hatóság úgy véli, hogy az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek azon 2. szintű statisztikai régiók esetében, ahol a vásárlóerő-egységben kifejezett egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) nem éri el az EGT-átlag 75 %-át. Az egyes régiók egy főre jutó GDP-jének (49) és az EGT-átlagnak az elemzéshez használt értékét a megfelelő statisztikai adatok alapul vételével határozzák meg. Jelenleg ugyanakkor nincs az EFTA-államokban olyan 2. szintű statisztikai régió, amely megfelel ennek a feltételnek (50). Így az EFTA-államok egyetlen régiója sem jogosult az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérésre.

5.3.   AZ EGT-MEGÁLLAPODÁS 61. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK c) PONTJÁBAN SZEREPLŐ ELTÉRÉS

| (145) | Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.” A Bíróság szerint „A [107]. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés [...] megengedi egyes térségek fejlesztését a [107]. cikk (3) bekezdésének a) pontjában megállapított gazdasági feltételek általi korlátozás nélkül, feltéve, hogy az ilyen támogatás »nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben«. Ez a rendelkezés felhatalmazást ad a Bizottságnak valamely uniós tagállam nemzeti átlagához képest hátrányos helyzetben lévő térségek gazdasági fejlődését előmozdító támogatás engedélyezésére” (51). A Hatóság véleménye szerint ugyanez vonatkozik az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése c) pontjának alkalmazására. |
| --- | --- |

(145)

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.” A Bíróság szerint „A [107]. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés [...] megengedi egyes térségek fejlesztését a [107]. cikk (3) bekezdésének a) pontjában megállapított gazdasági feltételek általi korlátozás nélkül, feltéve, hogy az ilyen támogatás »nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben«. Ez a rendelkezés felhatalmazást ad a Bizottságnak valamely uniós tagállam nemzeti átlagához képest hátrányos helyzetben lévő térségek gazdasági fejlődését előmozdító támogatás engedélyezésére” (51). A Hatóság véleménye szerint ugyanez vonatkozik az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése c) pontjának alkalmazására.

| (146) | Az Európai Bizottság megfelelő iránymutatásában meghatározta a tagállamokon belül a támogatásra jogosult nemzeti népességi arányok meghatározására alkalmazandó módszertant. Ez a módszer a következő lépésekből áll: |
| --- | --- |

(146)

Az Európai Bizottság megfelelő iránymutatásában meghatározta a tagállamokon belül a támogatásra jogosult nemzeti népességi arányok meghatározására alkalmazandó módszertant. Ez a módszer a következő lépésekből áll:

| (147) | A bizottsági iránymutatás értelmében a „c” térségnek két kategóriája van:






  a) | bizonyos előre meghatározott feltételeknek megfelelő térség, melyet az uniós tagállam ezért minden további indokolás nélkül „c” térségnek minősíthet (a továbbiakban: automatikusan „c” térségnek minősíthető térség); |
| --- | --- | --- |

(147)

A bizottsági iránymutatás értelmében a „c” térségnek két kategóriája van:

a)

bizonyos előre meghatározott feltételeknek megfelelő térség, melyet az uniós tagállam ezért minden további indokolás nélkül „c” térségnek minősíthet (a továbbiakban: automatikusan „c” térségnek minősíthető térség);

| b) | olyan térség, amelyet egy uniós tagállam saját belátása szerint „c” térségnek minősíthet, feltéve, hogy az uniós tagállam bizonyítja, hogy a térség megfelel bizonyos társadalmi-gazdasági feltételeknek (a továbbiakban: indoklással „c” térségnek minősíthető térség). |
| --- | --- |

b)

olyan térség, amelyet egy uniós tagállam saját belátása szerint „c” térségnek minősíthet, feltéve, hogy az uniós tagállam bizonyítja, hogy a térség megfelel bizonyos társadalmi-gazdasági feltételeknek (a továbbiakban: indoklással „c” térségnek minősíthető térség).

| (148) | A bizottsági iránymutatás szerint az automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek népességi arányának allokálása a nevezett iránymutatás 5.3.1. pontjában előírt különös allokációs módszertan alapján történik. E módszertan értelmében a 2011–2013 közötti időszakban „a” térségnek minősített térségek, valamint a ritkán lakott térségek automatikusan „c” térségnek minősülnek. Mivel az EFTA-államokban a nevezett időszakban nem voltak „a” térségek, csak a ritkán lakott térségek tartoznak ebbe a kategóriába. |
| --- | --- |

(148)

A bizottsági iránymutatás szerint az automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek népességi arányának allokálása a nevezett iránymutatás 5.3.1. pontjában előírt különös allokációs módszertan alapján történik. E módszertan értelmében a 2011–2013 közötti időszakban „a” térségnek minősített térségek, valamint a ritkán lakott térségek automatikusan „c” térségnek minősülnek. Mivel az EFTA-államokban a nevezett időszakban nem voltak „a” térségek, csak a ritkán lakott térségek tartoznak ebbe a kategóriába.

5.3.1.   Automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek

| (149) | Ritkán lakott térségek esetében az EFTA-állam általában olyan 2. szintű statisztikai régiókat jelölhet ki, ahol a népsűrűség alacsonyabb 8 fő/km2-nél, vagy olyan 3. szintű statisztikai régiókat, ahol a népsűrűség alacsonyabb 12,5 fő/km2-nél. Az EFTA-állam azonban kijelölheti a 12,5 fő/km2-nél alacsonyabb népsűrűségű 3. szintű statisztikai régiók részeit vagy az ilyen 3. szintű statisztikai régiókkal szomszédos más térségeket is, feltéve, hogy a minősített térségek népsűrűsége alacsonyabb 12,5 fő/km2-nél, és hogy a minősítésük nem lépi túl a 142. pontban említett, „c” térségekre vonatkozó népességi arányt. Rendkívül ritkán lakott térségek esetében az EFTA-állam kijelölheti a 8 fő/km2-nél alacsonyabb népsűrűségű 2. szintű statisztikai régiók részeit Norvégia esetében és 3. szintű statisztikai régiók részeit Izland esetében, vagy ezekkel a statisztikai régiókkal szomszédos más, kisebb térségeket, feltéve, hogy a minősített térségek népsűrűsége alacsonyabb 8 fő/km2-nél, és hogy a minősítésük nem lépi túl a (142) pontban említett, „c” térségekre vonatkozó népességi arányt. |
| --- | --- |

(149)

Ritkán lakott térségek esetében az EFTA-állam általában olyan 2. szintű statisztikai régiókat jelölhet ki, ahol a népsűrűség alacsonyabb 8 fő/km2-nél, vagy olyan 3. szintű statisztikai régiókat, ahol a népsűrűség alacsonyabb 12,5 fő/km2-nél. Az EFTA-állam azonban kijelölheti a 12,5 fő/km2-nél alacsonyabb népsűrűségű 3. szintű statisztikai régiók részeit vagy az ilyen 3. szintű statisztikai régiókkal szomszédos más térségeket is, feltéve, hogy a minősített térségek népsűrűsége alacsonyabb 12,5 fő/km2-nél, és hogy a minősítésük nem lépi túl a 142. pontban említett, „c” térségekre vonatkozó népességi arányt. Rendkívül ritkán lakott térségek esetében az EFTA-állam kijelölheti a 8 fő/km2-nél alacsonyabb népsűrűségű 2. szintű statisztikai régiók részeit Norvégia esetében és 3. szintű statisztikai régiók részeit Izland esetében, vagy ezekkel a statisztikai régiókkal szomszédos más, kisebb térségeket, feltéve, hogy a minősített térségek népsűrűsége alacsonyabb 8 fő/km2-nél, és hogy a minősítésük nem lépi túl a (142) pontban említett, „c” térségekre vonatkozó népességi arányt.

5.3.2.   Indoklással „c” térségnek minősíthető térségek

| (150) | A Hatóság úgy véli, hogy az EFTA-államok által a „c” térségek minősítésére alkalmazott feltételeknek tükrözniük kell azokat a különböző helyzeteket, amelyekben a regionális támogatás odaítélése indokolható lehet. A feltételeknek ezért figyelembe kell venniük bizonyos, a „c” térségekben valószínűleg felmerülő társadalmi-gazdasági, földrajzi vagy strukturális problémákat, és megfelelő biztosítékokat kell nyújtaniuk arra vonatkozóan, hogy a regionális állami támogatás odaítélése ne befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(150)

A Hatóság úgy véli, hogy az EFTA-államok által a „c” térségek minősítésére alkalmazott feltételeknek tükrözniük kell azokat a különböző helyzeteket, amelyekben a regionális támogatás odaítélése indokolható lehet. A feltételeknek ezért figyelembe kell venniük bizonyos, a „c” térségekben valószínűleg felmerülő társadalmi-gazdasági, földrajzi vagy strukturális problémákat, és megfelelő biztosítékokat kell nyújtaniuk arra vonatkozóan, hogy a regionális állami támogatás odaítélése ne befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (151) | Ennek megfelelően az EFTA-állam „c” térségként jelölheti ki az indoklással „c” térségnek minősíthető térségeket a következő feltételek alapján:






  a) | 1. feltétel: 2. vagy 3. szintű statisztikai régiókban elhelyezkedő, legalább 100 000 lakossal (52) rendelkező szomszédos térségek, ahol:






  — | az egy főre jutó GDP az EU-27 átlagával egyenlő vagy az alatti, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(151)

Ennek megfelelően az EFTA-állam „c” térségként jelölheti ki az indoklással „c” térségnek minősíthető térségeket a következő feltételek alapján:

a)

1. feltétel: 2. vagy 3. szintű statisztikai régiókban elhelyezkedő, legalább 100 000 lakossal (52) rendelkező szomszédos térségek, ahol:

—

az egy főre jutó GDP az EU-27 átlagával egyenlő vagy az alatti, vagy

| — | a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja (53); |
| --- | --- |

—

a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja (53);

| b) | 2. feltétel: 100 000 főnél kevesebb lakossal rendelkező 3. szintű régiók, ahol:






  — | az egy főre jutó GDP az EU-27 átlagával egyenlő vagy az alatti, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

2. feltétel: 100 000 főnél kevesebb lakossal rendelkező 3. szintű régiók, ahol:

—

az egy főre jutó GDP az EU-27 átlagával egyenlő vagy az alatti, vagy

| — | a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja; |
| --- | --- |

—

a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja;

| c) | 3. feltétel: szigetek vagy hasonló földrajzi elszigeteltséggel jellemezhető szomszédos térségek (például félszigetek vagy hegyvidéki térségek), ahol:






  — | az egy főre jutó GDP az EU-27 átlagával egyenlő vagy az alatti (54), vagy |
| --- | --- | --- |

c)

3. feltétel: szigetek vagy hasonló földrajzi elszigeteltséggel jellemezhető szomszédos térségek (például félszigetek vagy hegyvidéki térségek), ahol:

—

az egy főre jutó GDP az EU-27 átlagával egyenlő vagy az alatti (54), vagy

| — | a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja (55), vagy |
| --- | --- |

—

a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja (55), vagy

| — | a lakosságszám 5 000-nél kevesebb; |
| --- | --- |

—

a lakosságszám 5 000-nél kevesebb;

| d) | 4. feltétel: 3. szintű statisztikai régiók, vagy 3. szintű statisztikai régiók valamely „a” térséggel szomszédos térségeket képező részei, vagy azon részei, amelyek szárazföldi határral rendelkeznek az EGT vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) területén kívüli országgal; |
| --- | --- |

d)

4. feltétel: 3. szintű statisztikai régiók, vagy 3. szintű statisztikai régiók valamely „a” térséggel szomszédos térségeket képező részei, vagy azon részei, amelyek szárazföldi határral rendelkeznek az EGT vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) területén kívüli országgal;

| e) | 5. feltétel: legalább 50 000 lakossal (56) rendelkező szomszédos térségek, amelyek jelentős strukturális átalakuláson mennek keresztül, vagy amelyeknek relatív hanyatlása komoly, feltéve, hogy az ilyen térségek nem 3. szintű statisztikai régiókban vannak; vagy azok a szomszédos térségek, amelyek automatikusan „c” térségnek minősíthetők, vagy teljesítik az 1–4. feltételt (57). |
| --- | --- |

e)

5. feltétel: legalább 50 000 lakossal (56) rendelkező szomszédos térségek, amelyek jelentős strukturális átalakuláson mennek keresztül, vagy amelyeknek relatív hanyatlása komoly, feltéve, hogy az ilyen térségek nem 3. szintű statisztikai régiókban vannak; vagy azok a szomszédos térségek, amelyek automatikusan „c” térségnek minősíthetők, vagy teljesítik az 1–4. feltételt (57).

| (152) | A 151. pontban rögzített feltételek alkalmazásában a „szomszédos térségek” fogalma teljes LAU 2 térségekre (2. szintű helyi közigazgatási egységekre) (58), vagy teljes LAU 2 térségek egy csoportjára vonatkozik (59). LAU 2 térségek egy csoportja akkor képez szomszédos térséget, ha a csoportot alkotó térségek mindegyikének van közös közigazgatási határa a csoport valamely másik térségével (60). |
| --- | --- |

(152)

A 151. pontban rögzített feltételek alkalmazásában a „szomszédos térségek” fogalma teljes LAU 2 térségekre (2. szintű helyi közigazgatási egységekre) (58), vagy teljes LAU 2 térségek egy csoportjára vonatkozik (59). LAU 2 térségek egy csoportja akkor képez szomszédos térséget, ha a csoportot alkotó térségek mindegyikének van közös közigazgatási határa a csoport valamely másik térségével (60).

| (153) | Az EFTA-államok számára megengedett népességi aránynak való megfelelést az érintett térség összlakosságára vonatkozó, a nemzeti statisztikai hivatal által közzétett legfrissebb adatok alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(153)

Az EFTA-államok számára megengedett népességi aránynak való megfelelést az érintett térség összlakosságára vonatkozó, a nemzeti statisztikai hivatal által közzétett legfrissebb adatok alapján kell megállapítani.

5.4.   A REGIONÁLIS BERUHÁZÁSI TÁMOGATÁSRA ALKALMAZANDÓ MAXIMÁLIS TÁMOGATÁSI INTENZITÁSOK

| (154) | A támogatási intenzitás a „c” térségekben nem lehet magasabb:






  a) | 15 % BTE-nél ritkán lakott térségekben, valamint olyan térségekben (3. szintű statisztikai régiókban vagy ezen régiók részeiben), amelyek szárazföldi határral rendelkeznek az EGT vagy az EFTA területén kívüli országgal; |
| --- | --- | --- |

(154)

A támogatási intenzitás a „c” térségekben nem lehet magasabb:

a)

15 % BTE-nél ritkán lakott térségekben, valamint olyan térségekben (3. szintű statisztikai régiókban vagy ezen régiók részeiben), amelyek szárazföldi határral rendelkeznek az EGT vagy az EFTA területén kívüli országgal;

| b) | 10 % BTE-nél indoklással „c” térségnek minősíthető térségekben. |
| --- | --- |

b)

10 % BTE-nél indoklással „c” térségnek minősíthető térségekben.

5.4.1.   Kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatási intenzitások

| (155) | A (154) pontban meghatározott maximális támogatási intenzitások megnövelhetők legfeljebb 20 százalékponttal kisvállalkozások, vagy legfeljebb 10 százalékponttal középvállalkozások esetében (61). |
| --- | --- |

(155)

A (154) pontban meghatározott maximális támogatási intenzitások megnövelhetők legfeljebb 20 százalékponttal kisvállalkozások, vagy legfeljebb 10 százalékponttal középvállalkozások esetében (61).

5.5.   BEJELENTÉS ÉS AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG KINYILVÁNÍTÁSA

| (156) | Ezen iránymutatás elfogadását követően minden egyes EFTA-állam bejelenti a Hatóságnak a 2014. július 1. és 2020. december 31. között alkalmazandó egységes regionális támogatási térképet. Minden egyes bejelentésnek tartalmaznia kell a III. mellékletben található formanyomtatványon meghatározott információkat. |
| --- | --- |

(156)

Ezen iránymutatás elfogadását követően minden egyes EFTA-állam bejelenti a Hatóságnak a 2014. július 1. és 2020. december 31. között alkalmazandó egységes regionális támogatási térképet. Minden egyes bejelentésnek tartalmaznia kell a III. mellékletben található formanyomtatványon meghatározott információkat.

| (157) | A Hatóság az egyes bejelentett regionális támogatási térképeket a jelen iránymutatás alapján vizsgálja meg, és döntést hoz az érintett EFTA-államra vonatkozó regionális támogatási térkép jóváhagyásáról. Minden regionális támogatási térkép megjelenik az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében, és a jelen iránymutatás elválaszthatatlan részét képezi. |
| --- | --- |

(157)

A Hatóság az egyes bejelentett regionális támogatási térképeket a jelen iránymutatás alapján vizsgálja meg, és döntést hoz az érintett EFTA-államra vonatkozó regionális támogatási térkép jóváhagyásáról. Minden regionális támogatási térkép megjelenik az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében, és a jelen iránymutatás elválaszthatatlan részét képezi.

5.6.   MÓDOSÍTÁSOK

5.6.1.   Népességi arány alatti mozgástér

| (158) | Valamely EFTA-állam saját kezdeményezésére úgy dönthet, hogy az országra meghatározott népességi arány alatti mozgásteret hoz létre, amely a Hatóság által az EFTA-államra vonatkozóan allokált népességi arány (62) és az EFTA-állam regionális támogatási térképén „c” térségnek minősített térségekre használt arány közötti különbség. |
| --- | --- |

(158)

Valamely EFTA-állam saját kezdeményezésére úgy dönthet, hogy az országra meghatározott népességi arány alatti mozgásteret hoz létre, amely a Hatóság által az EFTA-államra vonatkozóan allokált népességi arány (62) és az EFTA-állam regionális támogatási térképén „c” térségnek minősített térségekre használt arány közötti különbség.

| (159) | Ha egy EFTA-állam ilyen mozgásteret hoz létre, a mozgásteret bármikor felhasználhatja arra, hogy a regionális támogatási térképéhez új „c” térségeket adjon hozzá, egészen addig, amíg el nem éri az országra meghatározott népességi arányt. E célból az EFTA-állam az Eurostat, saját nemzeti statisztikai hivatala vagy más elismert források által rendelkezésére bocsátott legfrissebb társadalmi-gazdasági adatokra támaszkodhat. Az érintett „c” térségek népességét az eredeti térkép összeállításához felhasznált népességi adatok alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(159)

Ha egy EFTA-állam ilyen mozgásteret hoz létre, a mozgásteret bármikor felhasználhatja arra, hogy a regionális támogatási térképéhez új „c” térségeket adjon hozzá, egészen addig, amíg el nem éri az országra meghatározott népességi arányt. E célból az EFTA-állam az Eurostat, saját nemzeti statisztikai hivatala vagy más elismert források által rendelkezésére bocsátott legfrissebb társadalmi-gazdasági adatokra támaszkodhat. Az érintett „c” térségek népességét az eredeti térkép összeállításához felhasznált népességi adatok alapján kell kiszámítani.

| (160) | Az EFTA-államnak minden alkalommal, amikor a népességi arány alatti mozgástér terhére új „c” térség kijelölését tervezi, bejelentést kell tennie a Hatóságnak, mielőtt hatályba léptetné az ilyen módosításokat. |
| --- | --- |

(160)

Az EFTA-államnak minden alkalommal, amikor a népességi arány alatti mozgástér terhére új „c” térség kijelölését tervezi, bejelentést kell tennie a Hatóságnak, mielőtt hatályba léptetné az ilyen módosításokat.

5.6.2.   Félidős felülvizsgálat

| (161) | Szükség esetén a Hatóság 2016 júniusában – ez Európai Bizottsággal egy időben – félidős értékelést végez annak megállapítására, hogy vannak-e olyan újabb térségek, amelyek az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján jogosultak lehetnek regionális támogatásra, valamint meghatározza az egy főre jutó GDP-jüknek megfelelő támogatási intenzitást. |
| --- | --- |

(161)

Szükség esetén a Hatóság 2016 júniusában – ez Európai Bizottsággal egy időben – félidős értékelést végez annak megállapítására, hogy vannak-e olyan újabb térségek, amelyek az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján jogosultak lehetnek regionális támogatásra, valamint meghatározza az egy főre jutó GDP-jüknek megfelelő támogatási intenzitást.

6.   A REGIONÁLIS TÁMOGATÁS ALKALMAZHATÓSÁGA

| (162) | A Hatóság a 2007–2013 között nyújtható nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (63), valamint a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatára vonatkozó kritériumok (64) hatályát 2014. június 30-ig meghosszabbítja. |
| --- | --- |

(162)

A Hatóság a 2007–2013 között nyújtható nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (63), valamint a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatára vonatkozó kritériumok (64) hatályát 2014. június 30-ig meghosszabbítja.

| (163) | A 2007–2013 között nyújtható nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján jóváhagyott regionális támogatási térképek 2013. december 31-ig érvényesek. Az általános csoportmentességi rendelet (65) 44. cikkének (3) bekezdésében rögzített hat hónapos átmeneti időszak ezért a rendelet alapján megvalósított regionális támogatási programokra nem vonatkozik. A regionális támogatások meglévő, csoportmentesség alá tartozó program alapján 2013. december 31-ét követően történő nyújtásához az EFTA-államoknak kellő időben be kell jelenteniük a regionális támogatási térképek meghosszabbítását ahhoz, hogy a Hatóság a térképek meghosszabbítását 2013. december 31. előtt jóváhagyhassa. Általában a 2007–2013 között nyújtott regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján jóváhagyott programok 2013 végén, a vonatkozó hatósági határozatban foglaltak szerint járnak le. Az ilyen programok meghosszabbítását időben be kell jelenteni a Hatóságnak. |
| --- | --- |

(163)

A 2007–2013 között nyújtható nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján jóváhagyott regionális támogatási térképek 2013. december 31-ig érvényesek. Az általános csoportmentességi rendelet (65) 44. cikkének (3) bekezdésében rögzített hat hónapos átmeneti időszak ezért a rendelet alapján megvalósított regionális támogatási programokra nem vonatkozik. A regionális támogatások meglévő, csoportmentesség alá tartozó program alapján 2013. december 31-ét követően történő nyújtásához az EFTA-államoknak kellő időben be kell jelenteniük a regionális támogatási térképek meghosszabbítását ahhoz, hogy a Hatóság a térképek meghosszabbítását 2013. december 31. előtt jóváhagyhassa. Általában a 2007–2013 között nyújtott regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján jóváhagyott programok 2013 végén, a vonatkozó hatósági határozatban foglaltak szerint járnak le. Az ilyen programok meghosszabbítását időben be kell jelenteni a Hatóságnak.

| (164) | A Hatóság a jelen iránymutatásban rögzített elveket alkalmazza a 2014. június 30. után odaítélendő valamennyi regionális támogatás összeegyeztethetőségének értékelésére. A jogszerűtlenül odaítélt regionális támogatások, valamint a 2013. december 31. és 2014. július 1. között odaítélendő regionális támogatások értékelése a 2007–2013 között nyújtható nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján történik. |
| --- | --- |

(164)

A Hatóság a jelen iránymutatásban rögzített elveket alkalmazza a 2014. június 30. után odaítélendő valamennyi regionális támogatás összeegyeztethetőségének értékelésére. A jogszerűtlenül odaítélt regionális támogatások, valamint a 2013. december 31. és 2014. július 1. között odaítélendő regionális támogatások értékelése a 2007–2013 között nyújtható nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján történik.

| (165) | Mivel a regionális támogatási programokra vagy a támogatási intézkedések keretében 2014. június 30. után odaítélendő támogatásokra vonatkozó bejelentéseknek meg kell felelniük a regionális támogatási térképeknek, a bejelentések nem tekinthetők teljesnek mindaddig, amíg a Hatóság nem hozott döntést az érintett EFTA-állam regionális támogatási térképének az 5.5. szakaszban leírt szabályokkal összhangban történő elfogadásáról. Ennek megfelelően a Hatóság elvben nem vizsgálja meg a 2014. június 30. után alkalmazandó regionális támogatási programokra vagy az e dátum után odaítélendő egyedi támogatásokra vonatkozó bejelentéseket az érintett EFTA-állam regionális támogatási térképének elfogadásáról szóló döntés meghozatala előtt. |
| --- | --- |

(165)

Mivel a regionális támogatási programokra vagy a támogatási intézkedések keretében 2014. június 30. után odaítélendő támogatásokra vonatkozó bejelentéseknek meg kell felelniük a regionális támogatási térképeknek, a bejelentések nem tekinthetők teljesnek mindaddig, amíg a Hatóság nem hozott döntést az érintett EFTA-állam regionális támogatási térképének az 5.5. szakaszban leírt szabályokkal összhangban történő elfogadásáról. Ennek megfelelően a Hatóság elvben nem vizsgálja meg a 2014. június 30. után alkalmazandó regionális támogatási programokra vagy az e dátum után odaítélendő egyedi támogatásokra vonatkozó bejelentéseket az érintett EFTA-állam regionális támogatási térképének elfogadásáról szóló döntés meghozatala előtt.

| (166) | A Hatóság úgy ítéli meg, hogy ezen iránymutatás végrehajtása az EGT-ben a regionális támogatásra vonatkozó szabályok lényegi változásához vezet. Emellett az EGT megváltozott gazdasági és társadalmi viszonyainak fényében szükségesnek tűnik a regionális támogatási programok – beleértve mind a beruházási támogatási, mind a működési támogatási programokat – további indokoltságának és hatékonyságának felülvizsgálata. |
| --- | --- |

(166)

A Hatóság úgy ítéli meg, hogy ezen iránymutatás végrehajtása az EGT-ben a regionális támogatásra vonatkozó szabályok lényegi változásához vezet. Emellett az EGT megváltozott gazdasági és társadalmi viszonyainak fényében szükségesnek tűnik a regionális támogatási programok – beleértve mind a beruházási támogatási, mind a működési támogatási programokat – további indokoltságának és hatékonyságának felülvizsgálata.

| (167) | Ezen okok miatt a Hatóság a következő megfelelő intézkedéseket javasolja az EFTA-államoknak a felügyeleti és bírósági megállapodáshoz csatolt 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (1) bekezdésével összhangban:






  a) | az EFTA-államoknak valamennyi létező, a csoportmentességi rendelet hatálya alá nem tartozó regionális támogatási program, továbbá valamennyi regionális támogatási térkép alkalmazását a 2014. június 30-án vagy azelőtt odaítélendő támogatásokra kell korlátozniuk; |
| --- | --- | --- |

(167)

Ezen okok miatt a Hatóság a következő megfelelő intézkedéseket javasolja az EFTA-államoknak a felügyeleti és bírósági megállapodáshoz csatolt 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (1) bekezdésével összhangban:

a)

az EFTA-államoknak valamennyi létező, a csoportmentességi rendelet hatálya alá nem tartozó regionális támogatási program, továbbá valamennyi regionális támogatási térkép alkalmazását a 2014. június 30-án vagy azelőtt odaítélendő támogatásokra kell korlátozniuk;

| b) | az EFTA-államoknak módosítaniuk kell a támogatott területek projektjei kapcsán speciális támogatásokat előirányzó, létező horizontális támogatási programokat annak biztosítása érdekében, hogy a 2014. június 30. után odaítélendő támogatás megfeleljen a támogatás odaítélése napján hatályos regionális támogatási térképnek; |
| --- | --- |

b)

az EFTA-államoknak módosítaniuk kell a támogatott területek projektjei kapcsán speciális támogatásokat előirányzó, létező horizontális támogatási programokat annak biztosítása érdekében, hogy a 2014. június 30. után odaítélendő támogatás megfeleljen a támogatás odaítélése napján hatályos regionális támogatási térképnek;

| c) | az EFTA-államoknak 2013. december 31-ig meg kell erősíteniük a fenti javaslatok elfogadását. |
| --- | --- |

c)

az EFTA-államoknak 2013. december 31-ig meg kell erősíteniük a fenti javaslatok elfogadását.

7.   JELENTÉSTÉTEL ÉS ELLENŐRZÉS

| (168) | A felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 21. cikke, valamint a kapcsolódó 195/04/COL határozat 5. és 6. cikke értelmében az EFTA-államoknak éves jelentést kell benyújtaniuk a Hatóság részére. |
| --- | --- |

(168)

A felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 21. cikke, valamint a kapcsolódó 195/04/COL határozat 5. és 6. cikke értelmében az EFTA-államoknak éves jelentést kell benyújtaniuk a Hatóság részére.

| (169) | Az EFTA-államoknak a támogatás odaítélését követő 20 munkanapon belül információkat kell benyújtaniuk a Hatósághoz minden egyes, program keretében nyújtott, 3 millió EUR-t meghaladó egyedi támogatásra vonatkozóan, a IV. mellékletben feltüntetett szabványos formában. |
| --- | --- |

(169)

Az EFTA-államoknak a támogatás odaítélését követő 20 munkanapon belül információkat kell benyújtaniuk a Hatósághoz minden egyes, program keretében nyújtott, 3 millió EUR-t meghaladó egyedi támogatásra vonatkozóan, a IV. mellékletben feltüntetett szabványos formában.

| (170) | Az EFTA-államoknak részletes nyilvántartást kell vezetniük valamennyi támogatási intézkedésről. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell valamennyi olyan információt, amely az elszámolható költségekre és a maximális támogatási intenzitásokra vonatkozó feltételek teljesítésének megállapításához szükséges. A nyilvántartást a támogatás odaítélésének napjától számított 10 évig meg kell őrizni, és kérésre a Hatóság rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

(170)

Az EFTA-államoknak részletes nyilvántartást kell vezetniük valamennyi támogatási intézkedésről. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell valamennyi olyan információt, amely az elszámolható költségekre és a maximális támogatási intenzitásokra vonatkozó feltételek teljesítésének megállapításához szükséges. A nyilvántartást a támogatás odaítélésének napjától számított 10 évig meg kell őrizni, és kérésre a Hatóság rendelkezésére kell bocsátani.

8.   FELÜLVIZSGÁLAT

| (171) | A Hatóság ezen iránymutatást bármikor felülvizsgálhatja vagy módosíthatja, amennyiben ez a versenypolitikával összefüggő okok, vagy más EGT-szakpolitikák és nemzetközi kötelezettségek figyelembevétele miatt, vagy más indokolt esetben szükségessé válik. |
| --- | --- |

(171)

A Hatóság ezen iránymutatást bármikor felülvizsgálhatja vagy módosíthatja, amennyiben ez a versenypolitikával összefüggő okok, vagy más EGT-szakpolitikák és nemzetközi kötelezettségek figyelembevétele miatt, vagy más indokolt esetben szükségessé válik.

---

(1)  Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint regionális támogatásra jogosult térségek – közismert néven: „a” térségek – a gazdasági fejlettség tekintetében az EGT-n belül tendenciózusan hátrányosabb helyzetűek. Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult térségek – közismert néven: „c” térségek – is tendenciózusan hátrányos helyzetűek, de kisebb mértékben. Az EFTA-államok egy főre jutó GDP-jének viszonylag magas értéke miatt jelenleg egyetlen térség sem jogosult az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérésre.

(2)  Ez az iránymutatás megegyezik a Bizottság 2013. június 28-án elfogadott, „Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020)” című közleményével (HL C 209., 2013.7.23., 1. o.).

(3)  Az ilyen célokra odaítélt támogatások egyes régiókban elérhető magasabb intenzitását ezért nem tekintik regionális támogatásnak.

(4)  Az EFTA-államok ezeket a térségeket az 5. szakaszban meghatározott feltételek alapján a regionális támogatási térképen azonosíthatják.

(5)  E tekintetben lásd a 730/79. sz., Philip Morris ügyben 1980. szeptember 17-én hozott bírósági ítélet 17. pontját (EBHT 1980., 2671. o.), és a C-169/95. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben 1997. január 14-én hozott ítélet 20. pontját (EBHT 1997., I-148. o.).

(6)  E tekintetben lásd a T-380/94. sz., AIUFFASS és AKT kontra Bizottság ügyben 1996. december 12-én hozott ítélet 54. pontját (EBHT 1996., II-2169. o.).

(7)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítése, COM(2012) 209 final.

(8)  A II. mellékletben meghatározottak szerint.

(9)  A IIa. mellékletben meghatározottak szerint.

(10)  Miután a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatásról szóló hatósági iránymutatás (HL L 31., 2013.1.31., 77. o., valamint a 7. sz. EGT-kiegészítés, 2013.1.31., 1. o.) 2013. december 31-én hatályát veszti, ezen iránymutatás vonatkozik a hajógyártáshoz nyújtott regionális támogatásra is. A Hatóság valamennyi iránymutatása hozzáférhető a következő internetcímen: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(11)  Közlekedés az utasok légi, tengeri, közúti, vasúti és belvízi úton történő szállítása, valamint a bérmunkában vagy díjazás ellenében végzett áruszállítási szolgáltatás.

(12)  Lásd: az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint az EGT-megállapodás 61. cikkének a légiközlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló, módosított vagy más jogszabállyal felváltott közösségi iránymutatásokra (HL C 350., 1994.12.10., 5. o.), valamint a repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó, módosított vagy más jogszabállyal felváltott közösségi iránymutatásokra (HL L 62., 2008.3.6., 30. o., valamint a 12. sz. EGT-kiegészítés, 2008.3.6., 3. o.) hivatkozó, a légiközlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokra vonatkozó hatósági iránymutatás (HL L 124., 1996.5.23., 41. o.).

(13)  A Hatóság az energiaágazatnak nyújtott állami támogatás összeegyeztethetőségét a környezetvédelem állami támogatásáról szóló jelenlegi közösségi iránymutatást módosító, az energetikai és környezetvédelmi támogatásokról szóló jövőbeni iránymutatások alapján értékeli, amelynek során figyelembe veszi a támogatott területek sajátos hátrányait.

(14)  Iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról (még nem tették közzé). A Hatóság valamennyi iránymutatása hozzáférhető a következő internetcímen: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(15)  A meghatározást lásd az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló, 2009. június 25-i 723/2009/EK tanácsi rendeletben (HL L 206., 2009.8.8., 1 o.), amelynek EGT-n belüli alkalmazása az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve értelmében történik, figyelemmel a kutatás, a fejlesztés és az innováció állami támogatásáról szóló hatósági iránymutatásra, HL L 305., 2009.11.19., 1. o., valamint a 60. sz. EGT-kiegészítés, 2009.11.19., 1. o.

(16)  Lásd a (20) pont i) alpontját.

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1893/2006/EK rendelete a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

(18)  A NACE az Európai Unió gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozására használt rendszerének francia nyelvű elnevezéséből (Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes) alkotott mozaikszó.

(19)  HL L 107., 2005.4.28., 28. o., meghosszabbítása: HL L 48., 2010.2.25., 27. o.; valamint a Hatóság 2012. november 28-i 438/12/COL határozata az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak nyolcvanhatodik módosításáról, HL L 190., 2013.7.11., 91. o., valamint a 40. sz. EGT-kiegészítés, 2013.7.11., 15. o. Az említett iránymutatás 19. pontjában foglaltak szerint létének fenyegetettsége miatt a nehéz helyzetben lévő vállalkozás nem tekinthető megfelelő eszköznek az egyéb közérdekű politikai célkitűzések elősegítésében mindaddig, amíg életképessége nem biztosítható.

(20)  Ezzel kapcsolatban lásd a T-244/93 és T-486/93. sz., TWD Textilwerke Deggendorf GmbH kontra Bizottság egyesített ügyben 1995. szeptember 13-án hozott ítéletet (EBHT 1995., II-2265. o.).

(21)  A bizottsági iránymutatásban szereplő „NUTS” betűszó helyett ebben az iránymutatásban a „statisztikai régió” fogalom használatos. A NUTS a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.) angol nyelvű szövegében szereplő „Nomenclature of Territorial Units for Statistics” kifejezésből származik. A rendeletet nem illesztették be az EGT-megállapodásba. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a regionális statisztikai adatok iránti egyre növekvő igény keretében egységes fogalmakkal lehessen dolgozni, az Európai Unió Statisztikai Hivatala, valamint a tagjelölt országok nemzeti hivatalai és az EFTA megállapodtak a NUTS osztályozáshoz hasonló statisztikai régiók meghatározásában.

(22)  Hozzáférhető a következő internetcímen: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(23)  Lásd a 20. pont n) alpontját.

(24)  Lásd például a C-156/98. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 2000. szeptember 19-én hozott ítélet 78. pontját (EBHT 2000., I-6857. o.), valamint a C-333/07. sz., Régie Networks kontra Rhone Alpes Bourgogne ügyben 2008. december 22-én hozott ítélet 94–116. pontját (EBHT 2008., I-10807. o.).

(25)  Lásd a C-225/91. sz., Matra kontra Bizottság ügyben 1993. június 15-én hozott ítélet 42. pontját (EBHT 1993., I-3203. o.).

(26)  Lásd a jelen iránymutatás V. mellékletét.

(27)  Az a kötelezettség, hogy a beruházást a befejezését követően legalább öt évig, vagy kkv-k esetében legalább három évig fenn kell tartani az érintett térségben, nem tiltja az ezen időszak alatt korszerűtlenné vált üzem, illetve felszerelés cseréjét, amennyiben e minimumidőszak alatt a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett térségben biztosított. Az üzem vagy felszerelés cseréje céljából azonban regionális támogatás nem ítélhető oda.

(28)  Ez nem teljesül például támogatott kölcsönök, állami áthidaló tőkehitelek vagy a piacgazdasági befektető elvének nem megfelelő állami részesedések, támogatási elemeket tartalmazó állami garanciák, valamint a de minimis szabály alapján nyújtott állami támogatások esetében.

(29)  Egyéb rendelkezés hiányában az ad hoc támogatásra ugyanazok a követelmények vonatkoznak, mint a program alapján nyújtott egyedi támogatásra.

(30)  Amennyiben azonban nagyfokú bizonytalanság övezi a költségek és a bevételek jövőbeni alakulását, és komoly információs aszimmetria áll fenn, az is előfordulhat, hogy a hatóság olyan ellentételezési modellt kíván elfogadni, amely nem teljes mértékben előzetes, hanem az előzetes és az utólagos ellentételezés vegyítése (például visszakövetelés alkalmazásával, hogy lehetővé tegyék az előre nem látható nyereség elosztását).

(31)  Az ilyen beruházások más, további támogatás nélkül is életképes beruházásokhoz szükséges feltételeket teremthetnek.

(32)  Lásd a III. mellékletet.

(33)  Az ad hoc támogatásnak a. 3.5.2. szakasz követelményein túl a jelen iránymutatás (60)–(64) pontjában foglalt követelményeket is teljesítenie kell.

(34)  A támogatás nélküli forgatókönyveket a 57. pont ismerteti.

(35)  A projekt nettó jelenértéke a beruházás élettartama során előforduló pozitív és negatív, jellemzően a tőkeköltség alapján jelenértékre diszkontált pénzforgalom különbözete.

(36)  A belső megtérülési ráta nem az adott év mérleg szerinti eredményén alapul, hanem azt a jövőbeni pénzforgalmat veszi figyelembe, amelyet a beruházó a beruházás teljes élettartama során tervez realizálni. Annak a diszkontrátának felel meg, amelynél a pénzforgalom nettó jelenértéke nullával egyenlő.

(37)  Lásd a maximális támogatási intenzitásról szóló 5.4. szakaszt.

(38)  A csökkentett támogatási intenzitás a (20) pont c) alpontjában meghatározott mechanizmus alapján számítható ki.

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről. A Bizottság COM(2011) 611 javaslata, ERFA/ETE-rendelet.

(40)  Meghatározását lásd a (20) pont h) és i) alpontjában.

(41)  A belépési korlátok közé tartoznak a jogi korlátok (különösen a szellemi tulajdonjog), a méretgazdaságosság és a hatókör, valamint a hálózatokhoz és az infrastruktúrához való hozzáférést akadályozó tényezők. Ha a támogatás olyan piacra irányul, ahol a kedvezményezett már letelepedett, akkor a belépési korlátok növelhetik a kedvezményezett potenciálisan jelentős piaci erejét, azaz súlyosbíthatják a piaci erő lehetséges negatív hatásait.

(42)  Ha a piacon az erős vevők jelenléte jellemző, kevésbé valószínű, hogy a támogatás kedvezményezettje növelheti az árakat velük szemben.

(43)  Ezeket az információkat rendszeresen (például hathavonta) naprakésszé kell tenni, és nem védett formátumban kell közzétenni.

(44)  Ilyen közös módszertant a Hatóság biztosíthat.

(45)  HL L 54., 2008.2.28., 1. o., valamint a 11. sz. EGT-kiegészítés, 2008.2.28., 1. o.

(46)  Ezt úgy kell érteni, hogy az EFTA-államok egyetlen régiója sem teljesíti a (144) pontban ismertetett, az egy főre jutó GDP 75 %-ában meghatározott értéket.

(47)  Az Eurostat 2010. évre vonatkozó adatai alapján.

(48)  A 248/84. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 1987. október 14-én hozott ítélet 19. pontja (EBHT 1987., 4036. o.), a C-169/95. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben 1997. január 14-én hozott ítélet 15. pontja (EBHT 1997., I-148. o.,) és a C-310/99. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 2002. március 7-én hozott ítélet 77. pontja (EBHT 2002., I-2289. o.).

(49)  Az egy főre jutó GDP itt és az iránymutatás minden további hivatkozásában vásárlóerő-egységben kifejezve értendő.

(50)  A helyzet változása esetén a Hatóság új iránymutatást fogad el az ilyen módosulások figyelembevétele céljából.

(51)  A 248/84. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 1987. október 14-én hozott ítélet 19. pontja (EBHT 1987., 4036. o.).

(52)  Ezt a népességküszöböt 50 000 lakosra kell csökkenteni azon EFTA-államok esetében, amelyeknél az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népesség kisebb 1 millió lakosnál. Az olyan tagállamok esetében, amelyek népessége nem éri el az 1 millió lakost, a népességküszöböt 10 000 lakosra kell csökkenteni.

(53)  A munkanélküliségi rátára vonatkozó számításokat a nemzeti statisztikai hivatal által közzétett regionális adatok alapján kell végezni, azon utolsó három év adatainak átlagát használva, amelyeknél az ilyen adatok rendelkezésre állnak (a regionális támogatási térkép bejelentése időpontjában). A jelen iránymutatás eltérő rendelkezése hiányában a nemzeti átlaghoz viszonyított munkanélküliségi rátát ennek alapján kell kiszámítani.

(54)  Annak megállapítása érdekében, hogy az ilyen szigeteken vagy szomszédos térségekben az egy főre jutó GDP az EU-27 átlaggal egyenlő vagy az alatti-e, az EFTA-állam a nemzeti statisztikai hivatala vagy más elismert források által szolgáltatott adatokra támaszkodhat.

(55)  Annak megállapítása érdekében, hogy az ilyen szigeteken és szomszédos térségekben a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja-e, az EFTA-állam a nemzeti statisztikai hivatala vagy más elismert források által szolgáltatott adatokra támaszkodhat.

(56)  Ezt a népességküszöböt 25 000 lakosra kell csökkenteni azon EFTA-államok esetében, amelyeknél az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népesség kisebb 1 millió lakosnál. A népességküszöböt 10 000 lakosra kell csökkenteni az olyan tagállamok esetében, amelyek össznépessége nem éri el az 1 millió lakost, illetve 5 000 lakosra szigetek vagy hasonló földrajzi elszigeteltséggel jellemezhető szomszédos térségek esetében.

(57)  Az 5. feltétel alkalmazásában az EFTA-állam az alkalmazandó feltételek teljesülésének bizonyítása céljából a vállalkozások szerkezeti statisztikáira, munkaerőpiacokra, háztartási számlákra, oktatásra vonatkozó társadalmi-gazdasági mutatószámok vagy más hasonló mutatószámok alapján összehasonlítja az érintett térségeket a saját állama vagy más EFTA-államok területén található térségekkel. E célból az EFTA-állam a nemzeti statisztikai hivatala vagy más elismert források által rendelkezésére bocsátott adatokra támaszkodhat.

(58)  Az EFTA-állam LAU 2 térségek helyett LAU 1 térségekre is hivatkozhat, ha az adott LAU 1 térségek lakossága kisebb azon LAU 2 térség lakosságánál, amelynek részét képezik.

(59)  Ettől függetlenül az EFTA-állam kijelölheti egy LAU 2 térség részeit (vagy egy LAU 1 térséget) akkor, ha az érintett LAU térség lakosságszáma meghaladja az 1. vagy 5. feltételben a szomszédos térségekre előírt minimális lakosságszámot (ideértve az ezen feltételekre meghatározott csökkentett népességküszöböket), feltéve, hogy az adott LAU térség részeinek lakossága az alkalmazandó feltételben előírt minimális lakosság legalább 50 %-a.

(60)  Szigetek esetében közigazgatási határnak számítanak az érintett EFTA-állam más közigazgatási egységeit érintő tengeri határok.

(61)  A kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatási intenzitások nem alkalmazhatók a nagyberuházási projektekre odaítélt támogatás esetén.

(62)  Lásd a 142. pontot.

(63)  HL L 54., 2008.2.28., 1. o., valamint a 11. sz. EGT-kiegészítés, 2008.2.28., 1. o. Hozzáférhető a következő internetcímen: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(64)  HL L 206., 2012.8.2., 13. o., valamint a 42. sz. EGT-kiegészítés, 2012.8.2., 1. o. Hozzáférhető a következő internetcímen: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(65)  Az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1j. pontjába az EGT Vegyes Bizottság 120/2008 határozatával (HL L 339., 2008.12.18., 111. o., valamint a 79. sz. EGT-kiegészítés, 2008.12.18., 20. o.) belefoglalt, a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (HL L 214., 2008.8.9., 3. o.); hatálybalépés: 2008. november 8.

---

I. MELLÉKLET

FORMANYOMTATVÁNY A REGIONÁLIS TÁMOGATÁSI TÉRKÉPEKRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK BENYÚJTÁSÁHOZ

| (1) | Az EFTA-államoknak információt kell benyújtaniuk a kijelölésre javasolt térségek következő kategóriáinak mindegyikére:






  — | ritkán lakott térségek, |
| --- | --- | --- |

(1)

Az EFTA-államoknak információt kell benyújtaniuk a kijelölésre javasolt térségek következő kategóriáinak mindegyikére:

—

ritkán lakott térségek,

| — | a 1. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek, |
| --- | --- |

—

a 1. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek,

| — | a 2. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek, |
| --- | --- |

—

a 2. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek,

| — | a 3. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek, |
| --- | --- |

—

a 3. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek,

| — | a 4. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek, |
| --- | --- |

—

a 4. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek,

| — | az 5. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek. |
| --- | --- |

—

az 5. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek.

| (2) | Az érintett EFTA-államnak minden kategórián belül minden egyes javasolt térségre vonatkozóan a következő információkat kell megadnia:






  — | a térség azonosítása (a térség 2. vagy 3. szintű statisztikai kódja, szomszédos térséget képező térségek LAU 2 vagy LAU 1 kódja, vagy az érintett közigazgatási egységek más hivatalos elnevezései), |
| --- | --- | --- |

(2)

Az érintett EFTA-államnak minden kategórián belül minden egyes javasolt térségre vonatkozóan a következő információkat kell megadnia:

—

a térség azonosítása (a térség 2. vagy 3. szintű statisztikai kódja, szomszédos térséget képező térségek LAU 2 vagy LAU 1 kódja, vagy az érintett közigazgatási egységek más hivatalos elnevezései),

| — | a térségben a 2014–2020 közötti időszakra tervezett támogatási intenzitás (adott esetben jelezve a támogatási intenzitás bármilyen, a 155. pont szerinti növelését), |
| --- | --- |

—

a térségben a 2014–2020 közötti időszakra tervezett támogatási intenzitás (adott esetben jelezve a támogatási intenzitás bármilyen, a 155. pont szerinti növelését),

| — | a térség összlakossága a 153. pont szerint. |
| --- | --- |

—

a térség összlakossága a 153. pont szerint.

| (3) | A ritkán lakott térségek és az 1–5. feltételek alapján meghatározott, indoklással „c” térségnek minősíthető térségek esetében az EFTA-államnak megfelelően bizonyítania kell, hogy teljesülnek a 149. pontban és a 151–153. pontban meghatározott alkalmazandó feltételek. |
| --- | --- |

(3)

A ritkán lakott térségek és az 1–5. feltételek alapján meghatározott, indoklással „c” térségnek minősíthető térségek esetében az EFTA-államnak megfelelően bizonyítania kell, hogy teljesülnek a 149. pontban és a 151–153. pontban meghatározott alkalmazandó feltételek.

---

II. MELLÉKLET

AZ ACÉLIPAR MEGHATÁROZÁSA

Ezen iránymutatás alkalmazásában az „acélipar” a következő termékek közül egy vagy több termeléséhez kapcsolódó tevékenységeket jelenti:

| a) | nyersvas és ferroötvözetek: acélgyártáshoz és öntéshez használt nyersvas, más nyersvas, tükörvas és szénnel vegyített ferromangán, ide nem értve az egyéb ferroötvözeteket; |
| --- | --- |

a)

nyersvas és ferroötvözetek: acélgyártáshoz és öntéshez használt nyersvas, más nyersvas, tükörvas és szénnel vegyített ferromangán, ide nem értve az egyéb ferroötvözeteket;

| b) | vasból, közönséges acélból vagy különleges acélból készült nyers- és félkész termékek: tuskóöntéssel vagy más öntési eljárással feldolgozott folyékony acél, többek között félkész termékek – négyzetes bugák, blokkbugák és lemezbugák, platinák és fehérlemezrudak, melegen hengerelt széles lemeztekercsek – kovácsolására szánt öntött tuskó, kivéve a kis és közepes öntödékben öntés céljára előállított folyékony acélt; |
| --- | --- |

b)

vasból, közönséges acélból vagy különleges acélból készült nyers- és félkész termékek: tuskóöntéssel vagy más öntési eljárással feldolgozott folyékony acél, többek között félkész termékek – négyzetes bugák, blokkbugák és lemezbugák, platinák és fehérlemezrudak, melegen hengerelt széles lemeztekercsek – kovácsolására szánt öntött tuskó, kivéve a kis és közepes öntödékben öntés céljára előállított folyékony acélt;

| c) | vasból, közönséges acélból vagy különleges acélból melegen előállított késztermékek: 80 mm-es vagy ezt meghaladó átmérőjű sínek, sínaljzatok, csatlakozó- és alátétlemezek, gerendák, nehéz idomvasak és rudak, 80 mm-nél kisebb átmérőjű szádacélok, rudak és idomvasak és 150 mm alatti síkhengerelt termékek, acéldrótok, kör- és négyzetacélok, melegen hengerelt abroncsok és szalagok (ideértve a csövekhez használt szalagokat) és melegen hengerelt (bevonatos vagy bevonat nélküli) lemezek, 3 mm-es vagy vastagabb lemezek, 150 mm-es vagy ezt meghaladó szélesacél, kivéve huzalok és huzaltermékek, fényesre húzott rúdacélok és vasöntvények; |
| --- | --- |

c)

vasból, közönséges acélból vagy különleges acélból melegen előállított késztermékek: 80 mm-es vagy ezt meghaladó átmérőjű sínek, sínaljzatok, csatlakozó- és alátétlemezek, gerendák, nehéz idomvasak és rudak, 80 mm-nél kisebb átmérőjű szádacélok, rudak és idomvasak és 150 mm alatti síkhengerelt termékek, acéldrótok, kör- és négyzetacélok, melegen hengerelt abroncsok és szalagok (ideértve a csövekhez használt szalagokat) és melegen hengerelt (bevonatos vagy bevonat nélküli) lemezek, 3 mm-es vagy vastagabb lemezek, 150 mm-es vagy ezt meghaladó szélesacél, kivéve huzalok és huzaltermékek, fényesre húzott rúdacélok és vasöntvények;

| d) | hidegen előállított termékek: fehérlemezek, ólmozott acéllemezek, feketelemezek, cinkelt lemezek, más bevonattal ellátott lemezek, hidegen hengerelt lemezek, mágneses lemezek, bádogszalag gyártására szolgáló abroncsok, hidegen hengerelt lemezek tekercsben és lapokban; |
| --- | --- |

d)

hidegen előállított termékek: fehérlemezek, ólmozott acéllemezek, feketelemezek, cinkelt lemezek, más bevonattal ellátott lemezek, hidegen hengerelt lemezek, mágneses lemezek, bádogszalag gyártására szolgáló abroncsok, hidegen hengerelt lemezek tekercsben és lapokban;

| e) | csövek: valamennyi varratmentes acélcső, a 406,4 mm-t meghaladó átmérőjű hegesztett acélcsövek. |
| --- | --- |

e)

csövek: valamennyi varratmentes acélcső, a 406,4 mm-t meghaladó átmérőjű hegesztett acélcsövek.

---

IIa. MELLÉKLET

A SZINTETIKUSSZÁL-IPAR MEGHATÁROZÁSA

Ezen iránymutatás alkalmazásában a „szintetikusszál-ipar” a következőket jelenti:

| a) | végső felhasználástól függetlenül a poliészter-, poliamid-, akril- és polipropilén-alapú szálak és fonalak valamennyi generikus fajtájának extrudálása és texturálása; vagy |
| --- | --- |

a)

végső felhasználástól függetlenül a poliészter-, poliamid-, akril- és polipropilén-alapú szálak és fonalak valamennyi generikus fajtájának extrudálása és texturálása; vagy

| b) | polimerizáció (beleértve a polikondenzációt), amennyiben az alkalmazott berendezés szempontjából extrudálással együtt zajlik; vagy |
| --- | --- |

b)

polimerizáció (beleértve a polikondenzációt), amennyiben az alkalmazott berendezés szempontjából extrudálással együtt zajlik; vagy

| c) | a kedvezményezett vagy ugyanazon a csoporton belüli más vállalkozás által egyidejűleg felállított extrudálási/texturálási kapacitáshoz kapcsolódó bármely kiegészítő ipari eljárás, amely az érintett üzleti tevékenységben az alkalmazott berendezés szempontjából rendszerint e kapacitás részét képezi. |
| --- | --- |

c)

a kedvezményezett vagy ugyanazon a csoporton belüli más vállalkozás által egyidejűleg felállított extrudálási/texturálási kapacitáshoz kapcsolódó bármely kiegészítő ipari eljárás, amely az érintett üzleti tevékenységben az alkalmazott berendezés szempontjából rendszerint e kapacitás részét képezi.

---

III. MELLÉKLET

FORMANYOMTATVÁNY REGIONÁLIS BERUHÁZÁSI TÁMOGATÁS KÉRELMEZÉSÉHEZ

| 1. | A támogatás kedvezményezettjére vonatkozó információ:






  — | Név, székhely, fő gazdasági tevékenység (ágazat NACE-kódja). |
| --- | --- | --- |

1.

A támogatás kedvezményezettjére vonatkozó információ:

—

Név, székhely, fő gazdasági tevékenység (ágazat NACE-kódja).

| — | Nyilatkozat arról, hogy a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében a vállalkozás nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat arról, hogy a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében a vállalkozás nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| — | Nyilatkozat az elmúlt 3 évben az új beruházás helyszínét képező ugyanazon 3. szintű statisztikai térségben már más projektekre kapott támogatásról (csekély összegű támogatás és állami támogatás egyaránt). Nyilatkozat az ugyanerre a projektre más nyújtó hatóságtól kapott vagy folyósítandó regionális támogatásról. |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat az elmúlt 3 évben az új beruházás helyszínét képező ugyanazon 3. szintű statisztikai térségben már más projektekre kapott támogatásról (csekély összegű támogatás és állami támogatás egyaránt). Nyilatkozat az ugyanerre a projektre más nyújtó hatóságtól kapott vagy folyósítandó regionális támogatásról.

| — | Nyilatkozat arról, hogy a vállalkozás a kérelem keltét megelőző két évben szüntetett-e meg azonos vagy hasonló tevékenységet az EGT területén. |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat arról, hogy a vállalkozás a kérelem keltét megelőző két évben szüntetett-e meg azonos vagy hasonló tevékenységet az EGT területén.

| — | Nyilatkozat arról, hogy a vállalkozás a támogatási kérelem benyújtásakor tervezi-e ilyen tevékenység megszüntetését a támogatandó beruházás befejezését követő két éven belül. |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat arról, hogy a vállalkozás a támogatási kérelem benyújtásakor tervezi-e ilyen tevékenység megszüntetését a támogatandó beruházás befejezését követő két éven belül.

| 2. | A támogatandó projektre/tevékenységre vonatkozó információk:






  — | A projekt/tevékenység rövid leírása. |
| --- | --- | --- |

2.

A támogatandó projektre/tevékenységre vonatkozó információk:

—

A projekt/tevékenység rövid leírása.

| — | Az érintett térségben várható pozitív hatások rövid leírása (például a létrehozott vagy megőrzött munkahelyek száma, K+F+I tevékenységek, képzési tevékenységek, klaszterképzés). |
| --- | --- |

—

Az érintett térségben várható pozitív hatások rövid leírása (például a létrehozott vagy megőrzött munkahelyek száma, K+F+I tevékenységek, képzési tevékenységek, klaszterképzés).

| — | Vonatkozó jogalap (nemzeti, EGT-szintű vagy mindkettő). |
| --- | --- |

—

Vonatkozó jogalap (nemzeti, EGT-szintű vagy mindkettő).

| — | A projekt/tevékenység megkezdésének és befejezésének tervezett időpontja. |
| --- | --- |

—

A projekt/tevékenység megkezdésének és befejezésének tervezett időpontja.

| — | A projekthelyszín(ek) meghatározása. |
| --- | --- |

—

A projekthelyszín(ek) meghatározása.

| 3. | A projekt/tevékenység finanszírozására vonatkozó információ:






  — | A projekthez kapcsolódó beruházások vagy más költségek, a bejelentett támogatási intézkedésekre vonatkozó költség-haszon elemzés. |
| --- | --- | --- |

3.

A projekt/tevékenység finanszírozására vonatkozó információ:

—

A projekthez kapcsolódó beruházások vagy más költségek, a bejelentett támogatási intézkedésekre vonatkozó költség-haszon elemzés.

| — | Összes elszámolható költség. |
| --- | --- |

—

Összes elszámolható költség.

| — | A projekt/tevékenység végrehajtásához szükséges támogatási összeg. |
| --- | --- |

—

A projekt/tevékenység végrehajtásához szükséges támogatási összeg.

| — | Támogatási intenzitás. |
| --- | --- |

—

Támogatási intenzitás.

| 4. | A támogatás szükségességére és várható hatásaira vonatkozó információk:






  — | A támogatás szükségességének és az ezáltal a beruházási és a helyszínnel kapcsolatos döntésre gyakorolt hatásnak a rövid ismertetése. Kérjük, adja meg, hogy a támogatás elmaradása esetén milyen alternatív beruházásra, melyik alternatív helyszínen kerülne sor. |
| --- | --- | --- |

4.

A támogatás szükségességére és várható hatásaira vonatkozó információk:

—

A támogatás szükségességének és az ezáltal a beruházási és a helyszínnel kapcsolatos döntésre gyakorolt hatásnak a rövid ismertetése. Kérjük, adja meg, hogy a támogatás elmaradása esetén milyen alternatív beruházásra, melyik alternatív helyszínen kerülne sor.

| — | Nyilatkozat arról, hogy a kedvezményezett és az alvállalkozók között nincs a projekt irányítására vonatkozó, visszavonhatatlan megállapodás. |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat arról, hogy a kedvezményezett és az alvállalkozók között nincs a projekt irányítására vonatkozó, visszavonhatatlan megállapodás.

---

IV. MELLÉKLET

FORMANYOMTATVÁNY A 169. PONT SZERINTI, A HATÓSÁGNAK TÖRTÉNŐ ADATKÖZLÉSHEZ

Image

---