# Europeiska unionens L 148/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 148 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången20 maj 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 148

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången20 maj 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 522/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 vad gäller detaljerade regler om principerna för urvalet och förvaltningen av de innovativa åtgärder på området hållbar stadsutveckling som ska stödjas av Europeiska regionala utvecklingsfonden | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 523/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för fastställande av nära samband mellan värdet av ett instituts täckta obligationer och värdet av institutets tillgångar (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska standarder för tillsyn i vilka den information som hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter ska förse varandra med specificeras (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 525/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för definition av begreppet marknad (
  1
  ) | 15 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 526/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med tekniska standarder för tillsyn för att fastställa skattning av spreaden och ett begränsat antal mindre portföljer för kreditvärdighetsjusteringsrisk (
  1
  ) | 17 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 527/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU med avseende på tekniska tillsynsstandarder som specificerar de instrumentklasser som på ett tillbörligt sätt återspeglar institutens kreditkvalitet på löpande basis och är avsedda att användas till rörliga ersättningar (
  1
  ) | 21 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 528/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller tekniska tillsynsstandarder för optioners icke-deltarisker i samband med standardmetoden för marknadsrisk (
  1
  ) | 29 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 529/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) No 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för bedömning av väsentligheten hos utvidgningar eller förändringar av internmetoden och avancerade mätmetoder (
  1
  ) | 36 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 530/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska standarder för tillsyn i vilka det, för interna modeller för beräkning av kapitalbaskrav för specifik risk i skuldinstrument i handelslagret, anges vad som avses med betydande exponering för specifik risk och med stort antal betydande positioner i skuldinstrument (
  1
  ) | 50 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 531/2014 av den 12 mars 2014 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet | 52 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 532/2014 av den 13 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt | 54 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 533/2014 av den 19 maj 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 70 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens delegerade direktiv 2014/69/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i dielektrisk keramik i kondensatorer med en märkspänning på mindre än 125 V AC eller 250 V DC i industriella övervaknings- och kontrollinstrument (
  1
  ) | 72 |
| | * | Kommissionens delegerade direktiv 2014/70/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i mikrokanalplattor (
  1
  ) | 74 |
| | * | Kommissionens delegerade direktiv 2014/71/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i lödmetall för anslutning av staplade skivelement för stora ytor (
  1
  ) | 76 |
| | * | Kommissionens delegerade direktiv 2014/72/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i lödmetall och ytbeläggningar för elektriska och elektroniska komponenters anslutningar och ytbeläggningar för mönsterkort som används i tändningsmoduler och andra elektriska och elektroniska system för kontroll av förbränningsmotorer (
  1
  ) | 78 |
| | * | Kommissionens delegerade direktiv 2014/73/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i platinerade platinaelektroder som används för mätningar av ledningsförmåga (
  1
  ) | 80 |
| | * | Kommissionens delegerade direktiv 2014/74/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly använt i andra system än C-press-kontaktsystem (press fit) för industriella övervaknings- och kontrollinstrument (
  1
  ) | 82 |
| | * | Kommissionens delegerade direktiv 2014/75/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för kvicksilver i kallkatodlysrör för bakgrundsbelysta bildskärmar med flytande kristaller, inte överskridande 5 mg per lampa, som används i industriella övervaknings- och kontrollinstrument som släpps ut på EU-marknaden före den 22 juli 2017 (
  1
  ) | 84 |
| | * | Kommissionens delegerade direktiv 2014/76/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för kvicksilver i handgjorda urladdningsrör som används för skyltar, dekorativa, arkitektoniska och specialiserade belysningar och ljuskonstverk (
  1
  ) | 86 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/291/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 16 maj 2014 om beviljande av ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
  [delgivet med nr C(2014) 3103] | 88 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2014/292/EU |
| | * | Beslut nr 2/2014 av gemensamma kommittén EU–Schweiz av den 13 maj 2014 om ändring av protokoll 3 till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete | 95 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 522/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 vad gäller detaljerade regler om principerna för urvalet och förvaltningen av de innovativa åtgärder på området hållbar stadsutveckling som ska stödjas av Europeiska regionala utvecklingsfonden

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 523/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för fastställande av nära samband mellan värdet av ett instituts täckta obligationer och värdet av institutets tillgångar (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 524/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska standarder för tillsyn i vilka den information som hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter ska förse varandra med specificeras (
  1
  )

1

6

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 525/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för definition av begreppet marknad (
  1
  )

1

15

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 526/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med tekniska standarder för tillsyn för att fastställa skattning av spreaden och ett begränsat antal mindre portföljer för kreditvärdighetsjusteringsrisk (
  1
  )

1

17

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 527/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU med avseende på tekniska tillsynsstandarder som specificerar de instrumentklasser som på ett tillbörligt sätt återspeglar institutens kreditkvalitet på löpande basis och är avsedda att användas till rörliga ersättningar (
  1
  )

1

21

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 528/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller tekniska tillsynsstandarder för optioners icke-deltarisker i samband med standardmetoden för marknadsrisk (
  1
  )

1

29

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 529/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) No 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för bedömning av väsentligheten hos utvidgningar eller förändringar av internmetoden och avancerade mätmetoder (
  1
  )

1

36

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 530/2014 av den 12 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska standarder för tillsyn i vilka det, för interna modeller för beräkning av kapitalbaskrav för specifik risk i skuldinstrument i handelslagret, anges vad som avses med betydande exponering för specifik risk och med stort antal betydande positioner i skuldinstrument (
  1
  )

1

50

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 531/2014 av den 12 mars 2014 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet

52

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 532/2014 av den 13 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt

54

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 533/2014 av den 19 maj 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

70

DIREKTIV

*

Kommissionens delegerade direktiv 2014/69/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i dielektrisk keramik i kondensatorer med en märkspänning på mindre än 125 V AC eller 250 V DC i industriella övervaknings- och kontrollinstrument (
  1
  )

1

72

*

Kommissionens delegerade direktiv 2014/70/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i mikrokanalplattor (
  1
  )

1

74

*

Kommissionens delegerade direktiv 2014/71/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i lödmetall för anslutning av staplade skivelement för stora ytor (
  1
  )

1

76

*

Kommissionens delegerade direktiv 2014/72/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i lödmetall och ytbeläggningar för elektriska och elektroniska komponenters anslutningar och ytbeläggningar för mönsterkort som används i tändningsmoduler och andra elektriska och elektroniska system för kontroll av förbränningsmotorer (
  1
  )

1

78

*

Kommissionens delegerade direktiv 2014/73/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i platinerade platinaelektroder som används för mätningar av ledningsförmåga (
  1
  )

1

80

*

Kommissionens delegerade direktiv 2014/74/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly använt i andra system än C-press-kontaktsystem (press fit) för industriella övervaknings- och kontrollinstrument (
  1
  )

1

82

*

Kommissionens delegerade direktiv 2014/75/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för kvicksilver i kallkatodlysrör för bakgrundsbelysta bildskärmar med flytande kristaller, inte överskridande 5 mg per lampa, som används i industriella övervaknings- och kontrollinstrument som släpps ut på EU-marknaden före den 22 juli 2017 (
  1
  )

1

84

*

Kommissionens delegerade direktiv 2014/76/EU av den 13 mars 2014 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för kvicksilver i handgjorda urladdningsrör som används för skyltar, dekorativa, arkitektoniska och specialiserade belysningar och ljuskonstverk (
  1
  )

1

86

BESLUT

2014/291/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 16 maj 2014 om beviljande av ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
  [delgivet med nr C(2014) 3103]

[delgivet med nr C(2014) 3103]

88

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

2014/292/EU

*

Beslut nr 2/2014 av gemensamma kommittén EU–Schweiz av den 13 maj 2014 om ändring av protokoll 3 till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete

ursprungsprodukter

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 522/2014

av den 11 mars 2014

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 vad gäller detaljerade regler om principerna för urvalet och förvaltningen av de innovativa åtgärder på området hållbar stadsutveckling som ska stödjas av Europeiska regionala utvecklingsfonden

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (1), särskilt artikel 8.3, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 4.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (2) bör strukturfondernas medel för målet Investering för tillväxt och sysselsättning som anslagits till innovativa åtgärder på området hållbar stadsutveckling (nedan kallade innovativa åtgärder) genomföras av kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 4.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (2) bör strukturfondernas medel för målet Investering för tillväxt och sysselsättning som anslagits till innovativa åtgärder på området hållbar stadsutveckling (nedan kallade innovativa åtgärder) genomföras av kommissionen.

| (2) | Enligt artikel 92.8 i förordning (EU) nr 1303/2013 ska kommissionen genomföra de medel som anslagits till innovativa åtgärder med indirekt förvaltning, som föreskrivs i artikel 60 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3). |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 92.8 i förordning (EU) nr 1303/2013 ska kommissionen genomföra de medel som anslagits till innovativa åtgärder med indirekt förvaltning, som föreskrivs i artikel 60 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3).

| (3) | Det behövs detaljerade regler om principerna för förvaltningen av innovativa åtgärder av enheter eller organ åt vilka budgetgenomförandeuppgifter har anförtrotts i enlighet med artikel 58.1 c i förordning (EU) nr 966/2012. |
| --- | --- |

(3)

Det behövs detaljerade regler om principerna för förvaltningen av innovativa åtgärder av enheter eller organ åt vilka budgetgenomförandeuppgifter har anförtrotts i enlighet med artikel 58.1 c i förordning (EU) nr 966/2012.

| (4) | Det behövs detaljerade regler om principerna för urvalet av innovativa åtgärder som ska stödjas av Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). För att säkerställa att förslag med hög kvalitet väljs ut bör man fastställa förfaranden och kriterier för urvalet av innovativa åtgärder med hänsyn till den territoriella mångfalden hos unionens stadsområden. |
| --- | --- |

(4)

Det behövs detaljerade regler om principerna för urvalet av innovativa åtgärder som ska stödjas av Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). För att säkerställa att förslag med hög kvalitet väljs ut bör man fastställa förfaranden och kriterier för urvalet av innovativa åtgärder med hänsyn till den territoriella mångfalden hos unionens stadsområden.

| (5) | Kommissionen bör fastställa teman för urvalet av innovativa åtgärder, för att säkerställa att ansökningsomgångarna gäller frågor som man kan anta kommer att bli allt viktigare i unionen under kommande år. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen bör fastställa teman för urvalet av innovativa åtgärder, för att säkerställa att ansökningsomgångarna gäller frågor som man kan anta kommer att bli allt viktigare i unionen under kommande år.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förvaltning av innovativa åtgärder

1.   Kommissionen ska utse en eller flera enheter eller organ åt vilka budgetgenomförandeuppgifter har anförtrotts för innovativa åtgärder på unionsnivå i enlighet med artikel 58.1 c i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (nedan kallad budgetgenomförandeenhet).

Utöver de krav som fastställs i artikel 60.1 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ska budgetgenomförandeenheten kunna visa på erfarenheter av förvaltning av unionens fonder i flera medlemsstater.

2.   Kommissionen ska ingå en delegeringsöverenskommelse med budgetgenomförandeenheten i enlighet med artikel 61.3 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, och delegeringsöverenskommelsen ska utöver de krav som anges i artikel 40 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (4) innehålla bestämmelser om följande:

| a) | Vägledning för sökande och stödmottagare. |
| --- | --- |

a)

Vägledning för sökande och stödmottagare.

| b) | Ett årligt arbetsprogram som ska godkännas av kommissionen. |
| --- | --- |

b)

Ett årligt arbetsprogram som ska godkännas av kommissionen.

| c) | Anordnandet av ansökningsomgångar för att välja ut innovativa åtgärder. |
| --- | --- |

c)

Anordnandet av ansökningsomgångar för att välja ut innovativa åtgärder.

| d) | Bedömningen av de sökandes behörighet. |
| --- | --- |

d)

Bedömningen av de sökandes behörighet.

| e) | Upprättandet av en expertpanel, i överenskommelse med kommissionen, för att bedöma och rangordna förslagen. |
| --- | --- |

e)

Upprättandet av en expertpanel, i överenskommelse med kommissionen, för att bedöma och rangordna förslagen.

| f) | Urval av innovativa åtgärder på grundval av expertpanelens rekommendationer, i överenskommelse med kommissionen. |
| --- | --- |

f)

Urval av innovativa åtgärder på grundval av expertpanelens rekommendationer, i överenskommelse med kommissionen.

| g) | Kravet att stödmottagaren får ett dokument med stödvillkoren, enligt kommissionens anvisningar. |
| --- | --- |

g)

Kravet att stödmottagaren får ett dokument med stödvillkoren, enligt kommissionens anvisningar.

| h) | Granskning av rapporter från stödmottagarna och utbetalningar till stödmottagarna. |
| --- | --- |

h)

Granskning av rapporter från stödmottagarna och utbetalningar till stödmottagarna.

| i) | Övervakning av enskilda innovativa åtgärder. |
| --- | --- |

i)

Övervakning av enskilda innovativa åtgärder.

| j) | Anordnandet av informationsevenemang. |
| --- | --- |

j)

Anordnandet av informationsevenemang.

| k) | Spridning av resultaten, i överenskommelse med kommissionen. |
| --- | --- |

k)

Spridning av resultaten, i överenskommelse med kommissionen.

| l) | Revision av enskilda innovativa åtgärder, för att säkerställa att de genomför bidraget i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

l)

Revision av enskilda innovativa åtgärder, för att säkerställa att de genomför bidraget i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning.

| m) | Ett ekonomiskt stöd till budgetgenomförandeenhetens förvaltningsuppgifter, som betalas ut i form av en schablonersättning för dess driftskostnader och som fastställs på grundval av de stödbelopp från unionen som enheten anförtros. |
| --- | --- |

m)

Ett ekonomiskt stöd till budgetgenomförandeenhetens förvaltningsuppgifter, som betalas ut i form av en schablonersättning för dess driftskostnader och som fastställs på grundval av de stödbelopp från unionen som enheten anförtros.

3.   Budgetgenomförandeenheten ska förse kommissionen med de dokument som föreskrivs i artikel 60.5 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och med alla uppgifter som krävs för att genomförandet av de innovativa åtgärderna ska kunna bedömas.

Artikel 2

Urval av innovativa åtgärder

1.   Budgetgenomförandeenheten ska välja ut innovativa åtgärder på grundval av ansökningsomgångar, med hänsyn till de teman som varje år fastställs av kommissionen.

2.   Följande myndigheter får ansöka om stöd för innovativa åtgärder:

| a) | En stadsmyndighet för en lokal administrativ enhet, som enligt graden av urbanisering kan definieras som stad eller förort och som har minst 50 000 invånare. |
| --- | --- |

a)

En stadsmyndighet för en lokal administrativ enhet, som enligt graden av urbanisering kan definieras som stad eller förort och som har minst 50 000 invånare.

| b) | En sammanslutning eller gruppering av stadsmyndigheter för lokala administrativa enheter, som enligt graden av urbanisering kan definieras som stad eller förort och som har minst 50 000 invånare; det kan röra sig om en gränsöverskridande sammanslutning eller gruppering och om sammanslutningar eller grupperingar i olika regioner och/eller medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

En sammanslutning eller gruppering av stadsmyndigheter för lokala administrativa enheter, som enligt graden av urbanisering kan definieras som stad eller förort och som har minst 50 000 invånare; det kan röra sig om en gränsöverskridande sammanslutning eller gruppering och om sammanslutningar eller grupperingar i olika regioner och/eller medlemsstater.

3.   Den expertpanel som avses i artikel 1.2 e ska ge rekommendationer om de innovativa åtgärder som ska väljas ut. Expertpanelen ska ha en geografiskt balanserad sammansättning och en företrädare för kommissionen som ordförande. När expertpanelen ger rekommendationer ska den särskilt beakta följande kriterier:

| a) | Hur pass innovativt förslaget är och dess möjligheter att hitta eller pröva nya lösningar. |
| --- | --- |

a)

Hur pass innovativt förslaget är och dess möjligheter att hitta eller pröva nya lösningar.

| b) | Förslagets kvalitet. |
| --- | --- |

b)

Förslagets kvalitet.

| c) | Berörda parters deltagande i utarbetandet av förslaget. |
| --- | --- |

c)

Berörda parters deltagande i utarbetandet av förslaget.

| d) | Förmågan att visa mätbara resultat. |
| --- | --- |

d)

Förmågan att visa mätbara resultat.

| e) | De föreslagna lösningarnas överförbarhet. |
| --- | --- |

e)

De föreslagna lösningarnas överförbarhet.

Expertpanelen ska säkerställa att den geografiska mångfalden hos unionens stadsområden beaktas vid rekommendationerna.

4.   Budgetgenomförandeenheten ska välja ut innovativa åtgärder på grundval av expertpanelens rekommendationer, i överenskommelse med kommissionen.

5.   Det belopp som anslås till varje innovativ åtgärd ska inte överstiga 5 000 000 euro.

6.   Varje innovativ åtgärd ska genomföras under en period om högst tre år.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 289.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).

4

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/4

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 523/2014

av den 12 mars 2014

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för fastställande av nära samband mellan värdet av ett instituts täckta obligationer och värdet av institutets tillgångar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt artikel 33.4, och

av följande skäl:

| (1) | I princip bör kapitalbasen inte påföras ett instituts vinster eller förluster på skuldförbindelser till följd av förändrad egen kreditrisk. I affärsmodeller med strikt matchande finansiering eller balansprincipen tillämpas inte regeln ovan, då en minskning eller en ökning av ett skuldvärde helt kompenseras av en motsvarande minskning eller ökning av tillgångsvärdet som skulden helt matchar. |
| --- | --- |

(1)

I princip bör kapitalbasen inte påföras ett instituts vinster eller förluster på skuldförbindelser till följd av förändrad egen kreditrisk. I affärsmodeller med strikt matchande finansiering eller balansprincipen tillämpas inte regeln ovan, då en minskning eller en ökning av ett skuldvärde helt kompenseras av en motsvarande minskning eller ökning av tillgångsvärdet som skulden helt matchar.

| (2) | Det är viktigt att fastställa kriterierna för att ett nära samband föreligger mellan ett instituts skulder i form av en täckt obligation enligt artikel 52.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG (2) och värdet av institutets underliggande tillgångar till den täckta obligationen. |
| --- | --- |

(2)

Det är viktigt att fastställa kriterierna för att ett nära samband föreligger mellan ett instituts skulder i form av en täckt obligation enligt artikel 52.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG (2) och värdet av institutets underliggande tillgångar till den täckta obligationen.

| (3) | Nära samband bör återspeglas i hur de obligationerna och underliggande hypotekslånen behandlas i redovisningen, annars skulle det vara oförsiktigt att redovisa vinster och förluster till följd av förändrad egen kreditrisk. |
| --- | --- |

(3)

Nära samband bör återspeglas i hur de obligationerna och underliggande hypotekslånen behandlas i redovisningen, annars skulle det vara oförsiktigt att redovisa vinster och förluster till följd av förändrad egen kreditrisk.

| (4) | Ett leveransalternativ gör det möjligt för köparen att återköpa den täckta obligation som finansierat hypotekslånet på marknaden och återställa den täckta obligationen till banken som en tidig återbetalning av hypotekslånet. Har köparen detta alternativ, bör hypotekslånens verkliga värde alltid vara lika med det verkliga värdet av de täckta obligationer som finansierat dessa lån. Det innebär att beräkningen av hypotekslånens verkliga värde bör inkludera en skälig skattning av det ingående leveransalternativet i enlighet med gängse marknadspraxis. |
| --- | --- |

(4)

Ett leveransalternativ gör det möjligt för köparen att återköpa den täckta obligation som finansierat hypotekslånet på marknaden och återställa den täckta obligationen till banken som en tidig återbetalning av hypotekslånet. Har köparen detta alternativ, bör hypotekslånens verkliga värde alltid vara lika med det verkliga värdet av de täckta obligationer som finansierat dessa lån. Det innebär att beräkningen av hypotekslånens verkliga värde bör inkludera en skälig skattning av det ingående leveransalternativet i enlighet med gängse marknadspraxis.

| (5) | Denna förordning grundar sig på det utkast till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

Denna förordning grundar sig på det utkast till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen.

| (6) | Europeiska bankmyndigheten har anordnat ett öppet offentligt samråd om utkastet till tillsynsstandarder som den här förordningen baseras på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3). |
| --- | --- |

(6)

Europeiska bankmyndigheten har anordnat ett öppet offentligt samråd om utkastet till tillsynsstandarder som den här förordningen baseras på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   
  täckt obligation
  : en obligation enligt artikel 52.4 i direktiv 2009/65/EG.

2.   
  leveransalternativ
  leveransalternativ
  : möjligheten att lösa in ett hypotekslån genom att återköpa de täckta obligationerna till marknadsvärde eller nominellt värde i enlighet med artikel 33.3 d i förordning (EU) nr 575/2013.

Artikel 2

Nära samband

1.   Ett nära samband mellan en täckt obligations värde och värdet av ett instituts tillgångar ska anses föreligga, om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Alla förändringar av det verkliga värdet av de täckta obligationer som institutet emitterat leder alltid till lika stora förändringar av det verkliga värdet av de täckta obligationernas underliggande tillgångar. Det verkliga värdet beräknas enligt de tillämpliga redovisningsregler som definieras i artikel 4.1.77 i rådets förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

a)

Alla förändringar av det verkliga värdet av de täckta obligationer som institutet emitterat leder alltid till lika stora förändringar av det verkliga värdet av de täckta obligationernas underliggande tillgångar. Det verkliga värdet beräknas enligt de tillämpliga redovisningsregler som definieras i artikel 4.1.77 i rådets förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | De hypotekslån som ligger till grund för de täckta obligationer som institutet emitterat för att finansiera lånen får alltid lösas in genom återköp av de täckta obligationerna till marknadsvärde eller nominellt värde genom utnyttjande av leveransalternativet. |
| --- | --- |

b)

De hypotekslån som ligger till grund för de täckta obligationer som institutet emitterat för att finansiera lånen får alltid lösas in genom återköp av de täckta obligationerna till marknadsvärde eller nominellt värde genom utnyttjande av leveransalternativet.

| c) | Det finns en överskådlig mekanism för fastställande av hypotekslånens och de täckta obligationernas verkliga värde. Fastställandet av hypotekslånens värde inbegriper en rimlig värdering av leveransalternativet. |
| --- | --- |

c)

Det finns en överskådlig mekanism för fastställande av hypotekslånens och de täckta obligationernas verkliga värde. Fastställandet av hypotekslånens värde inbegriper en rimlig värdering av leveransalternativet.

2.   Ett nära samband får inte anses föreligga, om enligt punkt 1 en nettovinst eller nettoförlust uppstår genom värdeförändringar, antingen av de täckta obligationerna eller av de underliggande hypotekslånen inbegripet leveransalternativet.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (EUT L 302, 17.11.2009, s. 32).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/6

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 524/2014

av den 12 mars 2014

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska standarder för tillsyn i vilka den information som hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter ska förse varandra med specificeras

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (1), särskilt artikel 50.6, och

av följande skäl:

| (1) | För att trygga ett effektivt samarbete mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter bör information förmedlas i båda riktningarna mellan dessa myndigheter, inom ramen för deras respektive tillsynsbefogenheter. Det bör specificeras vilka uppgifter hemmedlemsstaters behöriga myndigheter ska tillhandahålla värdmedlemsstaters behöriga myndigheter om institut och, där så är relevant, om filialer till dessa och vilka uppgifter värdmedlemsstaters behöriga myndigheter ska tillhandahålla hemmedlemsstaters behöriga myndigheter om filialer. |
| --- | --- |

(1)

För att trygga ett effektivt samarbete mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter bör information förmedlas i båda riktningarna mellan dessa myndigheter, inom ramen för deras respektive tillsynsbefogenheter. Det bör specificeras vilka uppgifter hemmedlemsstaters behöriga myndigheter ska tillhandahålla värdmedlemsstaters behöriga myndigheter om institut och, där så är relevant, om filialer till dessa och vilka uppgifter värdmedlemsstaters behöriga myndigheter ska tillhandahålla hemmedlemsstaters behöriga myndigheter om filialer.

| (2) | Utbyte av information mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter bör ses i det vidare sammanhanget tillsyn över företagsgrupper med gränsöverskridande bankverksamhet och information bör där så är relevant kunna tillhandahållas på gruppnivå. I synnerhet bör det ifall det sista moderföretaget för ett institut är etablerat i samma medlemsstat som den där institutet har sitt huvudkontor och den behöriga myndigheten i institutets hemmedlemsstat också är den samordnande tillsynsmyndigheten ges möjlighet för denna behöriga myndighet att tillhandahålla information på gruppnivå i stället för på nivån institut som bedriver verksamhet genom en filial. I så fall bör den behöriga myndigheten emellertid underrätta värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter om att informationen tillhandahålls på gruppnivå. |
| --- | --- |

(2)

Utbyte av information mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter bör ses i det vidare sammanhanget tillsyn över företagsgrupper med gränsöverskridande bankverksamhet och information bör där så är relevant kunna tillhandahållas på gruppnivå. I synnerhet bör det ifall det sista moderföretaget för ett institut är etablerat i samma medlemsstat som den där institutet har sitt huvudkontor och den behöriga myndigheten i institutets hemmedlemsstat också är den samordnande tillsynsmyndigheten ges möjlighet för denna behöriga myndighet att tillhandahålla information på gruppnivå i stället för på nivån institut som bedriver verksamhet genom en filial. I så fall bör den behöriga myndigheten emellertid underrätta värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter om att informationen tillhandahålls på gruppnivå.

| (3) | Utbytet av information mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter är inte begränsat till de typer av uppgifter som specificeras i artikel 50 i direktiv 2013/36/EU och följaktligen inte begränsat till de typer av uppgifter som specificeras i den här förordningen. I artiklarna 35, 36, 39, 43 och 52 i direktiv 2013/36/EU finns särskilda bestämmelser om utbytet av information om anmälningar som rör utövandet av etableringsrätten eller av friheten att tillhandahålla tjänster, om åtgärder – inbegripet säkerhetsåtgärder – som behöriga myndigheter vidtar med avseende på filialer eller deras moderföretag och om kontroller på plats av filialer. Den här förordningen bör därför inte omfatta krav som rör utbytet av information på de områdena. |
| --- | --- |

(3)

Utbytet av information mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter är inte begränsat till de typer av uppgifter som specificeras i artikel 50 i direktiv 2013/36/EU och följaktligen inte begränsat till de typer av uppgifter som specificeras i den här förordningen. I artiklarna 35, 36, 39, 43 och 52 i direktiv 2013/36/EU finns särskilda bestämmelser om utbytet av information om anmälningar som rör utövandet av etableringsrätten eller av friheten att tillhandahålla tjänster, om åtgärder – inbegripet säkerhetsåtgärder – som behöriga myndigheter vidtar med avseende på filialer eller deras moderföretag och om kontroller på plats av filialer. Den här förordningen bör därför inte omfatta krav som rör utbytet av information på de områdena.

| (4) | I syfte att harmonisera reglerings- och tillsynsförfarandena i unionen är det nödvändigt att fastlägga krav rörande den information som ska utbytas mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter på de områden som tas upp i artikel 50 i direktiv 2013/36/EU, dvs. ledning och ägandeförhållanden (inbegripet affärsområden såsom de som tas upp i artikel 317 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (2)), likviditet och resultat av likviditetstillsyn, solvens, insättningsgaranti, stora exponeringar, systemrisk, administrativa förfaranden och redovisningsförfaranden och mekanismer för intern kontroll. I syfte att underlätta övervakningen av institut bör hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter hålla varandra underrättade om situationer där institut har underlåtit att uppfylla krav i unionslagstiftningen och den nationella lagstiftningen och om sanktioner och andra tillsynsåtgärder som tillämpas på institut. Informationsutbytet mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter bör även omfatta information om bruttosoliditet och om förberedelser inför krissituationer, så att värdmedlemsstaters behöriga myndigheter kan övervaka institut på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(4)

I syfte att harmonisera reglerings- och tillsynsförfarandena i unionen är det nödvändigt att fastlägga krav rörande den information som ska utbytas mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter på de områden som tas upp i artikel 50 i direktiv 2013/36/EU, dvs. ledning och ägandeförhållanden (inbegripet affärsområden såsom de som tas upp i artikel 317 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (2)), likviditet och resultat av likviditetstillsyn, solvens, insättningsgaranti, stora exponeringar, systemrisk, administrativa förfaranden och redovisningsförfaranden och mekanismer för intern kontroll. I syfte att underlätta övervakningen av institut bör hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter hålla varandra underrättade om situationer där institut har underlåtit att uppfylla krav i unionslagstiftningen och den nationella lagstiftningen och om sanktioner och andra tillsynsåtgärder som tillämpas på institut. Informationsutbytet mellan hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter bör även omfatta information om bruttosoliditet och om förberedelser inför krissituationer, så att värdmedlemsstaters behöriga myndigheter kan övervaka institut på ett effektivt sätt.

| (5) | Om ett institut berörs eller kan förväntas beröras av likviditetsstress, måste värdmedlemsstaters behöriga myndigheter ha en klar bild av läget för att kunna vidta säkerhetsåtgärder på de villkor som anges i artikel 43 i direktiv 2013/36/EU. Det bör därför fastläggas tydliga regler i den här förordningen om vilken information som ska utbytas myndigheter emellan vid likviditetsstress. Denna information måste specificeras även för att myndigheter ska kunna förbereda sig i god tid i förväg för krissituationer såsom de som avses i artikel 114.1 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(5)

Om ett institut berörs eller kan förväntas beröras av likviditetsstress, måste värdmedlemsstaters behöriga myndigheter ha en klar bild av läget för att kunna vidta säkerhetsåtgärder på de villkor som anges i artikel 43 i direktiv 2013/36/EU. Det bör därför fastläggas tydliga regler i den här förordningen om vilken information som ska utbytas myndigheter emellan vid likviditetsstress. Denna information måste specificeras även för att myndigheter ska kunna förbereda sig i god tid i förväg för krissituationer såsom de som avses i artikel 114.1 i direktiv 2013/36/EU.

| (6) | Med tanke på skillnaderna i storlek, komplexitet och betydelse hos filialerna i värdmedlemsstaterna är det väsentligt att proportionalitetsprincipen tillämpas på informationsutbytet. I enlighet med detta bör värdmedlemsstaters behöriga myndigheter tillhandahållas ett bredare spektrum av uppgifter ifall de har ansvar för filialer som på grundval av artikel 51 i direktiv 2013/36/EU betraktas som betydande. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på skillnaderna i storlek, komplexitet och betydelse hos filialerna i värdmedlemsstaterna är det väsentligt att proportionalitetsprincipen tillämpas på informationsutbytet. I enlighet med detta bör värdmedlemsstaters behöriga myndigheter tillhandahållas ett bredare spektrum av uppgifter ifall de har ansvar för filialer som på grundval av artikel 51 i direktiv 2013/36/EU betraktas som betydande.

| (7) | För att säkerställa att utbytet av information håller sig inom rimliga gränser och undvika att en hemmedlemsstats behöriga myndigheter blir skyldiga att överlämna varje enskild uppgift om ett institut – oavsett vad den gäller och hur viktig den är – till de behöriga myndigheterna i alla värdmedlemsstater bör i vissa fall uppgifter som är relevanta endast för en viss filial bara lämnas till de behöriga myndigheter som har ansvaret för tillsynen över den filialen. Av likartade skäl bör på vissa områden enbart uppgifter som visar att ett institut inte har uppfyllt de gällande kraven på de områdena överlämnas till värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter, vilket innebär att inga uppgifter behöver lämnas om institutet har uppfyllt kraven i unionslagstiftningen och den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att utbytet av information håller sig inom rimliga gränser och undvika att en hemmedlemsstats behöriga myndigheter blir skyldiga att överlämna varje enskild uppgift om ett institut – oavsett vad den gäller och hur viktig den är – till de behöriga myndigheterna i alla värdmedlemsstater bör i vissa fall uppgifter som är relevanta endast för en viss filial bara lämnas till de behöriga myndigheter som har ansvaret för tillsynen över den filialen. Av likartade skäl bör på vissa områden enbart uppgifter som visar att ett institut inte har uppfyllt de gällande kraven på de områdena överlämnas till värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter, vilket innebär att inga uppgifter behöver lämnas om institutet har uppfyllt kraven i unionslagstiftningen och den nationella lagstiftningen.

| (8) | Denna förordning bör även ta upp utbyte av information om institut som bedriver verksamhet i värdmedlemsstater genom tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster. Med tanke på gränsöverskridande tjänsters karaktär ställs värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter inför en brist på information om den verksamhet som bedrivs inom deras jurisdiktioner, och det är därför väsentligt att specificera vilka uppgifter som behöver tillhandahållas för att trygga finansiell stabilitet och övervaka att auktorisationsvillkor efterlevs och att institut tillhandahåller tjänster i enlighet med de anmälningar som gjorts. Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för tillsyn som den europeiska tillsynsmyndigheten Europeiska bankmyndigheten (EBA) lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(8)

Denna förordning bör även ta upp utbyte av information om institut som bedriver verksamhet i värdmedlemsstater genom tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster. Med tanke på gränsöverskridande tjänsters karaktär ställs värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter inför en brist på information om den verksamhet som bedrivs inom deras jurisdiktioner, och det är därför väsentligt att specificera vilka uppgifter som behöver tillhandahållas för att trygga finansiell stabilitet och övervaka att auktorisationsvillkor efterlevs och att institut tillhandahåller tjänster i enlighet med de anmälningar som gjorts. Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för tillsyn som den europeiska tillsynsmyndigheten Europeiska bankmyndigheten (EBA) lagt fram för kommissionen.

| (9) | EBA har genomfört ett öppet offentligt samråd om de förslag till tekniska standarder för tillsyn som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3). |
| --- | --- |

(9)

EBA har genomfört ett öppet offentligt samråd om de förslag till tekniska standarder för tillsyn som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning specificeras den information som hemmedlemsstaters och värdmedlemsstaters behöriga myndigheter ska förse varandra med i enlighet med artikel 50 i direktiv 2013/36/EU.

2.   I förordningen fastställs regler om vilken information som ska utbytas när det gäller ett institut som genom en filial eller under utövande av friheten att tillhandahålla tjänster bedriver verksamhet i en eller flera medlemsstater utöver den medlemsstat där institutets huvudkontor finns.

Artikel 2

Information på gruppnivå

Om det sista moderföretaget för ett institut är etablerat i samma medlemsstat som den där institutet har sitt huvudkontor och den behöriga myndigheten i institutets hemmedlemsstat också är den samordnande tillsynsmyndigheten, ska denna behöriga myndighet där så är lämpligt på grundval av kraven i förordning (EU) nr 575/2013 och direktiv 2013/36/EU tillhandahålla information om institutet på gruppnivå och underrätta värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter om att informationen tillhandahålls på den nivån.

KAPITEL II

UTBYTE AV INFORMATION OM INSTITUT SOM BEDRIVER VERKSAMHET GENOM EN FILIAL

Artikel 3

Information om ledning och ägandeförhållanden

1.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska tillhandahålla en värdmedlemsstats behöriga myndigheter organisationsstrukturen för ett institut inbegripet institutets affärsområden och dess relationer till enheter inom gruppen.

2.   Utöver den information som avses i punkt 1 ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter tillhandahålla en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial enligt artikel 51 i direktiv 2013/36/EU följande information om ett institut:

| a) | Strukturen för ledningsorganet och den verkställande ledningen, inbegripet fördelningen av ansvaret för uppsikten över en filial. |
| --- | --- |

a)

Strukturen för ledningsorganet och den verkställande ledningen, inbegripet fördelningen av ansvaret för uppsikten över en filial.

| b) | Förteckningen över aktieägare och medlemmar med kvalificerade innehav på grundval av den information som ett kreditinstitut tillhandahållit i enlighet med artikel 26.1 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

b)

Förteckningen över aktieägare och medlemmar med kvalificerade innehav på grundval av den information som ett kreditinstitut tillhandahållit i enlighet med artikel 26.1 i direktiv 2013/36/EU.

Artikel 4

Information om likviditet och resultat av likviditetstillsyn

1.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska tillhandahålla en värdmedlemsstats behöriga myndigheter följande information:

| a) | Alla betydande brister i ett instituts likviditetsriskhantering som de behöriga myndigheterna känner till och som kan påverka filialer, alla tillsynsåtgärder som vidtagits med avseende på sådana brister samt omfattningen av institutets efterlevnad av sådana tillsynsåtgärder. |
| --- | --- |

a)

Alla betydande brister i ett instituts likviditetsriskhantering som de behöriga myndigheterna känner till och som kan påverka filialer, alla tillsynsåtgärder som vidtagits med avseende på sådana brister samt omfattningen av institutets efterlevnad av sådana tillsynsåtgärder.

| b) | Hemmedlemsstatens behöriga myndigheters samlade bedömning av ett instituts likviditetsriskprofil och likviditetsriskhantering, särskilt i förhållande till en filial. |
| --- | --- |

b)

Hemmedlemsstatens behöriga myndigheters samlade bedömning av ett instituts likviditetsriskprofil och likviditetsriskhantering, särskilt i förhållande till en filial.

| c) | Ett instituts kvoter som anger dess likviditetsposition och position i fråga om stabil finansiering på nationell nivå eller unionsnivå i den inhemska valutan i institutets hemmedlemsstat och i alla andra valutor som är av betydelse för institutet. |
| --- | --- |

c)

Ett instituts kvoter som anger dess likviditetsposition och position i fråga om stabil finansiering på nationell nivå eller unionsnivå i den inhemska valutan i institutets hemmedlemsstat och i alla andra valutor som är av betydelse för institutet.

| d) | Komponenterna i ett instituts likviditetsbuffert. |
| --- | --- |

d)

Komponenterna i ett instituts likviditetsbuffert.

| e) | Graden av inteckning av tillgångar i ett institut. |
| --- | --- |

e)

Graden av inteckning av tillgångar i ett institut.

| f) | Förhållandet mellan ett instituts lån och insättningar. |
| --- | --- |

f)

Förhållandet mellan ett instituts lån och insättningar.

| g) | Alla inhemska likviditetskvoter som gäller för ett institut som en del av makrotillsynspolicyåtgärder från de behöriga myndigheternas sida eller från den utsedda myndighetens sida, vare sig det rör sig om bindande krav, riktlinjer, rekommendationer, varningar eller annat, inbegripet definitionerna av dessa kvoter. |
| --- | --- |

g)

Alla inhemska likviditetskvoter som gäller för ett institut som en del av makrotillsynspolicyåtgärder från de behöriga myndigheternas sida eller från den utsedda myndighetens sida, vare sig det rör sig om bindande krav, riktlinjer, rekommendationer, varningar eller annat, inbegripet definitionerna av dessa kvoter.

| h) | Alla specifika likviditetskrav som tillämpas i enlighet med artikel 105 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

h)

Alla specifika likviditetskrav som tillämpas i enlighet med artikel 105 i direktiv 2013/36/EU.

| i) | Alla hinder för överföring av kontanter och säkerheter till eller från ett instituts filialer. |
| --- | --- |

i)

Alla hinder för överföring av kontanter och säkerheter till eller från ett instituts filialer.

2.   Om de behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 8 i förordning (EU) nr 575/2013 helt eller delvis avstått från att tillämpa del sex i förordningen på ett institut, ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter tillhandahålla den information som avses i punkt 1 på undergruppsnivå eller, i enlighet med artikel 2, på gruppnivå.

3.   Utöver den information som avses i punkt 1 ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter tillhandahålla en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial följande information:

| a) | Institutets likviditets- och finansieringspolicyer, inbegripet beskrivningar av finansieringsarrangemangen för institutets filialer och av alla gruppinterna stödarrangemang och förfaranden för centraliserad poolning av kontanter. |
| --- | --- |

a)

Institutets likviditets- och finansieringspolicyer, inbegripet beskrivningar av finansieringsarrangemangen för institutets filialer och av alla gruppinterna stödarrangemang och förfaranden för centraliserad poolning av kontanter.

| b) | Institutets likviditets- och finansieringsberedskapsplaner, inbegripet information om de stresscenarion som man utgått från. |
| --- | --- |

b)

Institutets likviditets- och finansieringsberedskapsplaner, inbegripet information om de stresscenarion som man utgått från.

Artikel 5

Information om solvens

1.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska meddela en värdmedlemsstats behöriga myndigheter huruvida ett institut uppfyller följande krav:

| a) | De kapitalbaskrav som anges i artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013, med beaktande av de åtgärder som antagits eller erkänts i enlighet med artikel 458 i förordningen och, där så är relevant, med beaktande av övergångsarrangemangen i del tio i förordningen. |
| --- | --- |

a)

De kapitalbaskrav som anges i artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013, med beaktande av de åtgärder som antagits eller erkänts i enlighet med artikel 458 i förordningen och, där så är relevant, med beaktande av övergångsarrangemangen i del tio i förordningen.

| b) | De extra kapitalbaskrav som ålagts i enlighet med artikel 104 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

b)

De extra kapitalbaskrav som ålagts i enlighet med artikel 104 i direktiv 2013/36/EU.

| c) | De kapitalbuffertkrav som anges i avdelning VII kapitel 4 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

c)

De kapitalbuffertkrav som anges i avdelning VII kapitel 4 i direktiv 2013/36/EU.

2.   Utöver den information som avses i punkt 1 ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter tillhandahålla en värdmedlemsstats behöriga myndigheter som utövar tillsyn över en betydande filial till ett institut som är föremål för kapitalbaskrav följande information:

| a) | Institutets kärnprimärkapitalrelation i den mening som avses i artikel 92.2 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

a)

Institutets kärnprimärkapitalrelation i den mening som avses i artikel 92.2 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | Institutets primärkapitalrelation i den mening som avses i artikel 92.2 b i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

Institutets primärkapitalrelation i den mening som avses i artikel 92.2 b i förordning (EU) nr 575/2013.

| c) | Institutets totala kapitalrelation i den mening som avses i artikel 92.2 c i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

Institutets totala kapitalrelation i den mening som avses i artikel 92.2 c i förordning (EU) nr 575/2013.

| d) | Institutets totala riskvägda exponeringsbelopp i den mening som avses i artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

d)

Institutets totala riskvägda exponeringsbelopp i den mening som avses i artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013.

| e) | De kapitalbaskrav som är tillämpliga i hemmedlemsstaten i enlighet med artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013, med beaktande av de åtgärder som antagits eller erkänts i enlighet med artikel 458 i förordningen och, där så är relevant, med beaktande av övergångsarrangemangen i del tio i förordningen. |
| --- | --- |

e)

De kapitalbaskrav som är tillämpliga i hemmedlemsstaten i enlighet med artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013, med beaktande av de åtgärder som antagits eller erkänts i enlighet med artikel 458 i förordningen och, där så är relevant, med beaktande av övergångsarrangemangen i del tio i förordningen.

| f) | Nivån på den kapitalkonserveringsbuffert som institutet är skyldigt att upprätthålla i enlighet med artikel 129 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

f)

Nivån på den kapitalkonserveringsbuffert som institutet är skyldigt att upprätthålla i enlighet med artikel 129 i direktiv 2013/36/EU.

| g) | Nivån på den institutspecifika kontracykliska kapitalbuffert som institutet är skyldigt att upprätthålla i enlighet med artikel 130 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

g)

Nivån på den institutspecifika kontracykliska kapitalbuffert som institutet är skyldigt att upprätthålla i enlighet med artikel 130 i direktiv 2013/36/EU.

| h) | Nivån på den systemriskbuffert som institutet är skyldigt att upprätthålla i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

h)

Nivån på den systemriskbuffert som institutet är skyldigt att upprätthålla i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU.

| i) | Nivån på den buffert för globala systemviktiga institut eller buffert för andra systemviktiga institut som institutet är skyldigt att upprätthålla i enlighet med artikel 131.4 respektive 131.5 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

i)

Nivån på den buffert för globala systemviktiga institut eller buffert för andra systemviktiga institut som institutet är skyldigt att upprätthålla i enlighet med artikel 131.4 respektive 131.5 i direktiv 2013/36/EU.

| j) | Nivån på de extra kapitalbaskrav som ålagts i enlighet med artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU och på de övriga krav rörande institutets solvens som ålagts i enlighet med artikel 104 i direktivet. |
| --- | --- |

j)

Nivån på de extra kapitalbaskrav som ålagts i enlighet med artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU och på de övriga krav rörande institutets solvens som ålagts i enlighet med artikel 104 i direktivet.

3.   Om det i enlighet med artikel 7, 10 eller 15 i förordning (EU) nr 575/2013 har gjorts avkall på tillämpning av de relevanta bestämmelserna i förordningen eller om det i enlighet med artikel 21 i direktiv 2013/36/EU har beviljats undantag från kraven i artiklarna 10, 12 och 13.1 i direktivet eller om ett institut har fått tillstånd att tillämpa det förfarande som avses i artikel 9.1 i förordning (EU) nr 575/2013, ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter tillhandahålla den information som avses i punkt 2 på undergruppsnivå eller, i enlighet med artikel 2, på gruppnivå.

Artikel 6

Information om insättningsgarantisystem

1.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska meddela en värdmedlemsstats behöriga myndigheter namnet på det insättningsgarantisystem som ett institut tillhör i enlighet med artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG (4).

2.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska tillhandahålla en värdmedlemsstats behöriga myndigheter följande information om det insättningsgarantisystem som avses i punkt 1:

| a) | Insättningsgarantisystemets maximala täckning per garantiberättigad insättare. |
| --- | --- |

a)

Insättningsgarantisystemets maximala täckning per garantiberättigad insättare.

| b) | Omfattningen av täckningen och de typer av insättningar som täcks. |
| --- | --- |

b)

Omfattningen av täckningen och de typer av insättningar som täcks.

| c) | Eventuella undantag från täckningen, inbegripet produkter och typer av insättare. |
| --- | --- |

c)

Eventuella undantag från täckningen, inbegripet produkter och typer av insättare.

| d) | Finansieringsarrangemangen för insättningsgarantisystemet, särskilt huruvida systemet finansieras ex ante eller ex post, och systemets volym. |
| --- | --- |

d)

Finansieringsarrangemangen för insättningsgarantisystemet, särskilt huruvida systemet finansieras ex ante eller ex post, och systemets volym.

| e) | Kontaktuppgifter för systemets förvaltare. |
| --- | --- |

e)

Kontaktuppgifter för systemets förvaltare.

3.   Den information som avses i punkt 2 ska inte tillhandahållas en värdmedlemsstats behöriga myndigheter mer än en gång för varje berört insättningsgarantisystem. Vid ändring av informationen ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter emellertid tillhandahålla värdmedlemsstatens behöriga myndigheter uppdaterad information.

Artikel 7

Information om begränsning av stora exponeringar

Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska tillhandahålla en värdmedlemsstats behöriga myndigheter information om varje situation med avseende på vilken hemmedlemsstatens behöriga myndigheter har fastställt att ett institut inte har iakttagit de tillämpliga gränserna och uppfyllt de tillämpliga kraven i fråga om stora exponeringar i del fyra i förordning (EU) nr 575/2013. Situationen och de tillsynsåtgärder som vidtagits eller planeras ska redovisas i den information som tillhandahålls.

Artikel 8

Information om den systemrisk som ett institut utgör

Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska underrätta en värdmedlemsstats behöriga myndigheter i fall där ett institut har identifierats som globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut i enlighet med artikel 131.1 i direktiv 2013/36/EU. Om institutet identifierats som globalt systemviktigt institut, ska den information som tillhandahålls omfatta den underkategori där institutet placerats.

Artikel 9

Information om administrativa förfaranden och redovisningsförfaranden

1.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska tillhandahålla en värdmedlemsstats behöriga myndigheter information om varje situation med avseende på vilken hemmedlemsstatens behöriga myndigheter har fastställt att ett institut inte har följt de redovisningsstandarder och redovisningsförfaranden som institutet är underkastat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (5). Situationen och de tillsynsåtgärder som vidtagits eller planeras ska redovisas i den information som tillhandahålls.

2.   Om den information som avses i punkt 1 är relevant endast för en viss filial, ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter bara lämna informationen till de behöriga myndigheterna i den värdmedlemsstat där filialen i fråga är etablerad.

Artikel 10

Information om mekanismer för intern kontroll

1.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska tillhandahålla en värdmedlemsstats behöriga myndigheter information om varje situation med avseende på vilken hemmedlemsstatens behöriga myndigheter har fastställt att ett institut inte har uppfyllt kraven i fråga om mekanismer för intern kontroll – inbegripet arrangemang för riskhantering, riskkontroll och internrevision – enligt förordning (EU) nr 575/2013 och direktiv 2013/36/EU. Situationen och de tillsynsåtgärder som vidtagits eller planeras ska redovisas i den information som tillhandahålls.

2.   Om den information som avses i punkt 1 är relevant endast för en viss filial, ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter bara lämna informationen till de behöriga myndigheterna i den värdmedlemsstat där filialen i fråga är etablerad.

Artikel 11

Information om bruttosoliditet

1.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska tillhandahålla en värdmedlemsstats behöriga myndigheter information om varje situation med avseende på vilken hemmedlemsstatens behöriga myndigheter har fastställt att ett institut inte har uppfyllt kraven i fråga om bruttosoliditetsgrad enligt del sju i förordning (EU) nr 575/2013 och, där så är relevant, enligt övergångsbestämmelserna i artikel 499 i förordningen. Situationen och de tillsynsåtgärder som vidtagits eller planeras ska redovisas i den information som tillhandahålls.

2.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska tillhandahålla en värdmedlemsstats behöriga myndigheter all information som ett institut offentliggör i enlighet med artikel 451 i förordning (EU) nr 575/2013 om sin bruttosoliditetsgrad och sin hantering av risk för alltför låg bruttosoliditet.

Artikel 12

Information om allmän underlåtenhet att uppfylla krav

1.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska tillhandahålla en värdmedlemsstats behöriga myndigheter information om varje situation med avseende på vilken hemmedlemsstatens behöriga myndigheter har fastställt att ett institut har underlåtit att, bortsett från de krav som avses i artiklarna 3–11, uppfylla sådana krav i unionslagstiftningen och i den nationella lagstiftningen som står i samband med tillsyn över institut och uppsikt över instituts agerande på marknaden, bl.a. kraven i förordning (EU) nr 575/2013 och i direktiv 2013/36/EU. Situationen och de tillsynsåtgärder som vidtagits eller planeras ska redovisas i den information som tillhandahålls.

2.   Om den information som avses i punkt 1 är relevant endast för en viss filial, ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter bara lämna informationen till de behöriga myndigheterna i den värdmedlemsstat där filialen i fråga är etablerad.

Artikel 13

Underrättelser om sanktioner och andra tillsynsåtgärder

1.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter ska underrätta en värdmedlemsstats behöriga myndigheter om var och en av följande sanktioner och åtgärder som tillämpas på ett institut och påverkar en filials verksamhet:

| a) | Administrativa sanktioner och andra administrativa åtgärder enligt artiklarna 64–67 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

a)

Administrativa sanktioner och andra administrativa åtgärder enligt artiklarna 64–67 i direktiv 2013/36/EU.

| b) | Tillsynsåtgärder enligt artikel 104 eller 105 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

b)

Tillsynsåtgärder enligt artikel 104 eller 105 i direktiv 2013/36/EU.

| c) | Straffrättsliga påföljder som står i samband med överträdelser av förordning (EU) nr 575/2013 eller av nationella bestämmelser om införlivande av direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

c)

Straffrättsliga påföljder som står i samband med överträdelser av förordning (EU) nr 575/2013 eller av nationella bestämmelser om införlivande av direktiv 2013/36/EU.

2.   Om den information som avses i punkt 1 är relevant endast för en viss filial, ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter bara lämna informationen till de behöriga myndigheterna i den värdmedlemsstat där filialen i fråga är etablerad.

Artikel 14

Information om förberedelser inför krissituationer

Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter och en värdmedlemsstats behöriga myndigheter ska utbyta information om förberedelser inför krissituationer. De behöriga myndigheterna ska särskilt hålla varandra underrättade om följande:

| a) | Kontaktuppgifterna för de personer i de behöriga myndigheterna som har ansvaret för hantering av krissituationer. |
| --- | --- |

a)

Kontaktuppgifterna för de personer i de behöriga myndigheterna som har ansvaret för hantering av krissituationer.

| b) | De kommunikationsförfaranden som ska tillämpas i krissituationer. |
| --- | --- |

b)

De kommunikationsförfaranden som ska tillämpas i krissituationer.

Artikel 15

Information från en värdmedlemsstats behöriga myndigheter

Utan att det påverkar kraven i fråga om informationsutbyte efter inspektioner av filialer enligt artikel 52.3 i direktiv 2013/36/EU ska en värdmedlemsstats behöriga myndigheter tillhandahålla hemmedlemsstatens behöriga myndigheter följande information:

| a) | En beskrivning av varje situation med avseende på vilken de behöriga myndigheterna har fastställt att ett institut har underlåtit att uppfylla sådana krav i unionslagstiftningen och i den nationella lagstiftningen som står i samband med tillsyn över institut och uppsikt över instituts agerande på marknaden, bl.a. kraven i förordning (EU) nr 575/2013 och i nationella bestämmelser om införlivande av direktiv 2013/36/EU, tillsammans med en redovisning av de tillsynsåtgärder som vidtagits eller planeras för att komma till rätta med underlåtenheten att uppfylla kraven. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av varje situation med avseende på vilken de behöriga myndigheterna har fastställt att ett institut har underlåtit att uppfylla sådana krav i unionslagstiftningen och i den nationella lagstiftningen som står i samband med tillsyn över institut och uppsikt över instituts agerande på marknaden, bl.a. kraven i förordning (EU) nr 575/2013 och i nationella bestämmelser om införlivande av direktiv 2013/36/EU, tillsammans med en redovisning av de tillsynsåtgärder som vidtagits eller planeras för att komma till rätta med underlåtenheten att uppfylla kraven.

| b) | En beskrivning av varje underlåtenhet att uppfylla de villkor på grundval av vilka filialen med hänsyn till det allmänna bästa ska bedriva sin verksamhet i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av varje underlåtenhet att uppfylla de villkor på grundval av vilka filialen med hänsyn till det allmänna bästa ska bedriva sin verksamhet i värdmedlemsstaten.

| c) | Varje fastställande av att filialen eller dess verksamhet i värdmedlemsstaten utgör en systemrisk, inbegripet varje bedömning av de troliga verkningarna av inställande eller nedläggning av filialens verksamhet på






  i) | den systemrelaterade likviditeten, |
| --- | --- | --- |

c)

Varje fastställande av att filialen eller dess verksamhet i värdmedlemsstaten utgör en systemrisk, inbegripet varje bedömning av de troliga verkningarna av inställande eller nedläggning av filialens verksamhet på

i)

den systemrelaterade likviditeten,

| ii) | betalningssystemen, |
| --- | --- |

ii)

betalningssystemen,

| iii) | clearing- och avvecklingssystemen. |
| --- | --- |

iii)

clearing- och avvecklingssystemen.

| d) | Marknadsandelen för filialen om denna överstiger 2 % av den totala marknaden i värdmedlemsstaten i någon av följande kategorier:






  i) | Insättningar. |
| --- | --- | --- |

d)

Marknadsandelen för filialen om denna överstiger 2 % av den totala marknaden i värdmedlemsstaten i någon av följande kategorier:

i)

Insättningar.

| ii) | Lån. |
| --- | --- |

ii)

Lån.

| e) | Alla hinder för överföring av kontanter och säkerheter till eller från filialen. |
| --- | --- |

e)

Alla hinder för överföring av kontanter och säkerheter till eller från filialen.

KAPITEL III

UTBYTE AV INFORMATION OM TILLHANDAHÅLLARE AV GRÄNSÖVERSKRIDANDE TJÄNSTER

Artikel 16

Information om tillhandahållare av gränsöverskridande tjänster

Om hemmedlemsstatens behöriga myndigheter mottar en begäran från en värdmedlemsstats behöriga myndigheter om information om ett institut som bedriver verksamhet i värdmedlemsstaten genom tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster, ska hemmedlemsstatens behöriga myndigheter tillhandahålla följande information:

| a) | En beskrivning av varje situation med avseende på vilken hemmedlemsstatens behöriga myndigheter har fastställt att institutet har underlåtit att uppfylla sådana krav i unionslagstiftningen och i den nationella lagstiftningen som står i samband med tillsyn över institut och uppsikt över instituts agerande på marknaden, bl.a. kraven i förordning (EU) nr 575/2013 och i nationella bestämmelser om införlivande av direktiv 2013/36/EU, tillsammans med en redovisning av de tillsynsåtgärder som vidtagits eller planeras för att komma till rätta med underlåtenheten att uppfylla kraven. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av varje situation med avseende på vilken hemmedlemsstatens behöriga myndigheter har fastställt att institutet har underlåtit att uppfylla sådana krav i unionslagstiftningen och i den nationella lagstiftningen som står i samband med tillsyn över institut och uppsikt över instituts agerande på marknaden, bl.a. kraven i förordning (EU) nr 575/2013 och i nationella bestämmelser om införlivande av direktiv 2013/36/EU, tillsammans med en redovisning av de tillsynsåtgärder som vidtagits eller planeras för att komma till rätta med underlåtenheten att uppfylla kraven.

| b) | Volymen insättningar från personer som är bosatta i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Volymen insättningar från personer som är bosatta i värdmedlemsstaten.

| c) | Volymen lån till personer som är bosatta i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Volymen lån till personer som är bosatta i värdmedlemsstaten.

| d) | Vad avser de i bilaga I till direktiv 2013/36/EU förtecknade verksamheter som institutet har anmält sin önskan att bedriva i värdmedlemsstaten genom tillhandahållande av tjänster:






  i) | Den form i vilken institutet bedriver verksamheterna. |
| --- | --- | --- |

d)

Vad avser de i bilaga I till direktiv 2013/36/EU förtecknade verksamheter som institutet har anmält sin önskan att bedriva i värdmedlemsstaten genom tillhandahållande av tjänster:

i)

Den form i vilken institutet bedriver verksamheterna.

| ii) | De verksamheter som är de mest betydande av institutets verksamheter i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

ii)

De verksamheter som är de mest betydande av institutets verksamheter i värdmedlemsstaten.

| iii) | Bekräftelse huruvida institutet bedriver de verksamheter som det identifierat som huvudverksamheter i sin anmälan enligt artikel 39 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

iii)

Bekräftelse huruvida institutet bedriver de verksamheter som det identifierat som huvudverksamheter i sin anmälan enligt artikel 39 i direktiv 2013/36/EU.

KAPITEL IV

UTBYTE AV INFORMATION OM ETT INSTITUT SOM BEDRIVER VERKSAMHET GENOM EN FILIAL, VID LIKVIDITETSSTRESS SOM BERÖR INSTITUTET ELLER SJÄLVA FILIALEN

Artikel 17

Utbyte av information vid likviditetsstress

1.   Om hemmedlemsstatens behöriga myndigheter anser att likviditetsstress har uppkommit med avseende på ett institut eller att det skäligen kan förväntas uppkomma likviditetsstress, ska de omedelbart underrätta en värdmedlemsstats behöriga myndigheter och tillhandahålla den information som avses i punkt 3.

2.   Om en värdmedlemsstats behöriga myndigheter anser att likviditetsstress har uppkommit med avseende på en filial som är etablerad i värdmedlemsstaten eller att det skäligen kan förväntas uppkomma likviditetsstress, ska de omedelbart underrätta hemmedlemsstatens behöriga myndigheter och tillhandahålla den information som avses i punkt 3.

3.   De behöriga myndigheterna ska tillhandahålla följande information:

| a) | En beskrivning av den situation som uppkommit, inbegripet den underliggande orsaken till stressituationen, likviditetsstressens förväntade verkningar för institutet och utvecklingen rörande gruppinterna transaktioner. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av den situation som uppkommit, inbegripet den underliggande orsaken till stressituationen, likviditetsstressens förväntade verkningar för institutet och utvecklingen rörande gruppinterna transaktioner.

| b) | En redovisning av de åtgärder som vidtagits eller planeras av de behöriga myndigheterna och av institutet, inbegripet alla krav som de behöriga myndigheterna ålagt institutet för att minska likviditetsstressen. |
| --- | --- |

b)

En redovisning av de åtgärder som vidtagits eller planeras av de behöriga myndigheterna och av institutet, inbegripet alla krav som de behöriga myndigheterna ålagt institutet för att minska likviditetsstressen.

| c) | Resultatet av bedömningar av konsekvenserna för det finansiella systemet av likviditetsstressen. |
| --- | --- |

c)

Resultatet av bedömningar av konsekvenserna för det finansiella systemet av likviditetsstressen.

| d) | Den senast tillgängliga kvantitativa informationen om likviditet enligt artikel 4.1 c–h. |
| --- | --- |

d)

Den senast tillgängliga kvantitativa informationen om likviditet enligt artikel 4.1 c–h.

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 18

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG av den 30 maj 1994 om system för garanti av insättningar (EGT L 135, 31.5.1994, s. 5).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (EGT L 243, 11.9.2002, s. 1).

5

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/15

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 525/2014

av den 12 mars 2014

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för definition av begreppet marknad

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt artikel 341.3 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Den generella marknadsrisken definieras i artikel 362 i förordning (EU) nr 575/2013 som risken för en prisförändring för ett finansiellt instrument, som, när det gäller ett omsatt skuldinstrument eller räntederivat, beror på ändrad räntenivå eller, när det gäller en aktie eller ett aktierelaterat instrument eller härav relaterade aktiederivat, beror på en allmän rörelse på aktiemarknaden som inte är kopplad till någon särskild egenskap hos ett enskilt värdepapper. |
| --- | --- |

(1)

Den generella marknadsrisken definieras i artikel 362 i förordning (EU) nr 575/2013 som risken för en prisförändring för ett finansiellt instrument, som, när det gäller ett omsatt skuldinstrument eller räntederivat, beror på ändrad räntenivå eller, när det gäller en aktie eller ett aktierelaterat instrument eller härav relaterade aktiederivat, beror på en allmän rörelse på aktiemarknaden som inte är kopplad till någon särskild egenskap hos ett enskilt värdepapper.

| (2) | Vid beräkning av den generella marknadsrisken enligt artikel 343 i förordning (EU) nr 575/2013 är det lämpligt att anse att olika aktier befinner på samma marknad om de omfattas av samma generella marknadsrisk, dvs. där prisrörelser i instrumenten beror på lokala ekonomiska förhållanden. För detta ändamål bör därför en ”marknad” fastställas med hänvisning till en integrerad ekonomi som normalt motsvarar en nationell jurisdiktion. |
| --- | --- |

(2)

Vid beräkning av den generella marknadsrisken enligt artikel 343 i förordning (EU) nr 575/2013 är det lämpligt att anse att olika aktier befinner på samma marknad om de omfattas av samma generella marknadsrisk, dvs. där prisrörelser i instrumenten beror på lokala ekonomiska förhållanden. För detta ändamål bör därför en ”marknad” fastställas med hänvisning till en integrerad ekonomi som normalt motsvarar en nationell jurisdiktion.

| (3) | Utan att inverka på detta har införandet av den gemensamma valutan medfört att segmenteringen av aktiemarknaderna i euroområdet i vissa viktiga avseenden har avskaffats. Det har t.ex. inneburit att valutarisken mellan deltagande medlemsstater avskaffats och att företag kan offentliggöra resultat i en enda valuta. Dessutom har införandet av euron krävt en omfattande ekonomisk och rättslig konvergens mellan de deltagande medlemsstaterna, som underbyggs av en integrerad marknad med gemensamma bestämmelser. Denna utveckling är gemensam för alla medlemsstater i unionen, men den gemensamma valutan har lett till en närmare och djupare ekonomisk integration mellan de deltagande medlemsstaterna, vilket motiverar särbehandling i denna förordning. Följaktligen bör begreppet ”marknad” definieras med hänvisning till alla aktiemarknader inom euroområdet, och till en nationell jurisdiktionsnivå när det gäller aktiemarknader utanför euroområdet. |
| --- | --- |

(3)

Utan att inverka på detta har införandet av den gemensamma valutan medfört att segmenteringen av aktiemarknaderna i euroområdet i vissa viktiga avseenden har avskaffats. Det har t.ex. inneburit att valutarisken mellan deltagande medlemsstater avskaffats och att företag kan offentliggöra resultat i en enda valuta. Dessutom har införandet av euron krävt en omfattande ekonomisk och rättslig konvergens mellan de deltagande medlemsstaterna, som underbyggs av en integrerad marknad med gemensamma bestämmelser. Denna utveckling är gemensam för alla medlemsstater i unionen, men den gemensamma valutan har lett till en närmare och djupare ekonomisk integration mellan de deltagande medlemsstaterna, vilket motiverar särbehandling i denna förordning. Följaktligen bör begreppet ”marknad” definieras med hänvisning till alla aktiemarknader inom euroområdet, och till en nationell jurisdiktionsnivå när det gäller aktiemarknader utanför euroområdet.

| (4) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen.

| (5) | Europeiska bankmyndigheten har anordnat ett öppet offentligt samråd om det förslag till tillsynsstandarder som den här förordningen baseras på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2). |
| --- | --- |

(5)

Europeiska bankmyndigheten har anordnat ett öppet offentligt samråd om det förslag till tillsynsstandarder som den här förordningen baseras på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definition av ”marknad” för beräkning av den totala nettopositionen i aktieinstrument enligt artikel 341.2 i förordning (EU) nr 575/2013

Begreppet ”marknad” ska innebära

| a) | för euroområdet, alla aktier noterade på aktiemarknader i medlemsstater som har infört euron som sin valuta, |
| --- | --- |

a)

för euroområdet, alla aktier noterade på aktiemarknader i medlemsstater som har infört euron som sin valuta,

| b) | för medlemsstater som inte deltar i eurosamarbetet och för tredjeländer, alla aktier noterade på aktiemarknader inom en nationell jurisdiktion. |
| --- | --- |

b)

för medlemsstater som inte deltar i eurosamarbetet och för tredjeländer, alla aktier noterade på aktiemarknader inom en nationell jurisdiktion.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/17

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 526/2014

av den 12 mars 2014

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med tekniska standarder för tillsyn för att fastställa skattning av spreaden och ett begränsat antal mindre portföljer för kreditvärdighetsjusteringsrisk

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT FÖLJANDE FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, särskilt artikel 383.7 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Tillämpningen av den avancerade metoden för att fastställa kapitalbaskrav för kreditvärdighetsjusteringsrisk kan innebära att motparter tas med för vilka det inte finns någon kreditswappsspread (CDS-spread) tillgänglig. Om så är fallet bör instituten använda en spread som är lämplig med tanke på motpartens kreditbetyg, bransch och region (”skattning av spreaden”) i enlighet med artikel 383.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

(1)

Tillämpningen av den avancerade metoden för att fastställa kapitalbaskrav för kreditvärdighetsjusteringsrisk kan innebära att motparter tas med för vilka det inte finns någon kreditswappsspread (CDS-spread) tillgänglig. Om så är fallet bör instituten använda en spread som är lämplig med tanke på motpartens kreditbetyg, bransch och region (”skattning av spreaden”) i enlighet med artikel 383.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 575/2013.

| (2) | Bestämmelser om fastställandet av spreaden för kreditvärdighetsjusteringsrisk bör föreskriva användning av breda kategorier av kreditbetyg, bransch och region, och de bör ge instituten den flexibilitet som behövs för att fastställa den lämpligaste skattningen av spreaden på grundval av deras expertbedömning. |
| --- | --- |

(2)

Bestämmelser om fastställandet av spreaden för kreditvärdighetsjusteringsrisk bör föreskriva användning av breda kategorier av kreditbetyg, bransch och region, och de bör ge instituten den flexibilitet som behövs för att fastställa den lämpligaste skattningen av spreaden på grundval av deras expertbedömning.

| (3) | När det specificeras i detalj hur kännetecknen för kreditbetyg, bransch och region för enskilda emittenter ska beaktas av instituten när de fastställer en lämplig skattning av spreaden för att bestämma kapitalbaskraven, i enlighet med kraven i förordning (EU) nr 575/2013, bör det anges regler för hur dessa kännetecken ska beaktas med hänvisning till de minsta kategorierna för varje kännetecken, i syfte att säkerställa en harmoniserad tillämpning av dessa villkor. |
| --- | --- |

(3)

När det specificeras i detalj hur kännetecknen för kreditbetyg, bransch och region för enskilda emittenter ska beaktas av instituten när de fastställer en lämplig skattning av spreaden för att bestämma kapitalbaskraven, i enlighet med kraven i förordning (EU) nr 575/2013, bör det anges regler för hur dessa kännetecken ska beaktas med hänvisning till de minsta kategorierna för varje kännetecken, i syfte att säkerställa en harmoniserad tillämpning av dessa villkor.

| (4) | När det gäller enskilda emittenter, där det finns en koppling, t.ex. mellan regionala eller lokala myndigheter och staten, bör det vara möjligt att medge beräkning av en lämplig skattning av spreaden på grundval av kreditspreaden för en enda emittent, om detta leder till en mer korrekt beräkning. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller enskilda emittenter, där det finns en koppling, t.ex. mellan regionala eller lokala myndigheter och staten, bör det vara möjligt att medge beräkning av en lämplig skattning av spreaden på grundval av kreditspreaden för en enda emittent, om detta leder till en mer korrekt beräkning.

| (5) | I syfte att få till stånd en korrekt beräkning av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk bör en skattning av spreaden fastställas med hjälp av data som har observerats på en likvid marknad, och antaganden om uppgifter såsom interpolering och extrapolering av uppgifter om olika löptider bör vara begreppsmässigt sunda. |
| --- | --- |

(5)

I syfte att få till stånd en korrekt beräkning av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk bör en skattning av spreaden fastställas med hjälp av data som har observerats på en likvid marknad, och antaganden om uppgifter såsom interpolering och extrapolering av uppgifter om olika löptider bör vara begreppsmässigt sunda.

| (6) | För att säkerställa konvergens i praxis mellan institutioner och att undvika inkonsekvenser, bör instituten, med tanke på att implicit sannolikhet för fallissemang (PD), kreditswappsspread (CDS-spread) och förlust vid fallissemang (LGD) utgör en ekvation med två okända variabler och eftersom marknadspraxis är att använda ett fast värde för LGD för att erhålla implicita PD-värden från marknadsspreadar, använda ett värde för LGDMKT som är förenligt med det fasta LGD som vanligen används av marknadsaktörerna för att fastställa implicita PD-värden på grundval av kreditspreadar som handlats på en likvid marknad och som använts för att fastställa skattningen av spreaden för den berörda motparten. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa konvergens i praxis mellan institutioner och att undvika inkonsekvenser, bör instituten, med tanke på att implicit sannolikhet för fallissemang (PD), kreditswappsspread (CDS-spread) och förlust vid fallissemang (LGD) utgör en ekvation med två okända variabler och eftersom marknadspraxis är att använda ett fast värde för LGD för att erhålla implicita PD-värden från marknadsspreadar, använda ett värde för LGDMKT som är förenligt med det fasta LGD som vanligen används av marknadsaktörerna för att fastställa implicita PD-värden på grundval av kreditspreadar som handlats på en likvid marknad och som använts för att fastställa skattningen av spreaden för den berörda motparten.

| (7) | För få tillstånd att använda den avancerade metoden för kreditvärdighetsjusteringsrisk för ett begränsat antal mindre portföljer är det lämpligt att beakta en portfölj som en nettningsmängd enligt definitionen i artikel 272.4 i förordning (EU) nr 575/2013, antalet transaktioner som inte ingår i en metod med interna modeller och som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk, och storleken av de nettningsmängder som inte ingår i en metod med interna modeller och omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk, och att begränsa dem som en procentandel av det totala antalet transaktioner som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk och en procentandel av den sammanlagda storleken på alla nettningsmängder som omfattas av beräkningen av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk, för att ta hänsyn till institutens olika storlek. |
| --- | --- |

(7)

För få tillstånd att använda den avancerade metoden för kreditvärdighetsjusteringsrisk för ett begränsat antal mindre portföljer är det lämpligt att beakta en portfölj som en nettningsmängd enligt definitionen i artikel 272.4 i förordning (EU) nr 575/2013, antalet transaktioner som inte ingår i en metod med interna modeller och som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk, och storleken av de nettningsmängder som inte ingår i en metod med interna modeller och omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk, och att begränsa dem som en procentandel av det totala antalet transaktioner som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk och en procentandel av den sammanlagda storleken på alla nettningsmängder som omfattas av beräkningen av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk, för att ta hänsyn till institutens olika storlek.

| (8) | För att mildra effekterna av eventuella oregelbundenheter i användningen av den avancerade metoden för kreditvärdighetsjusteringsrisk för ett begränsat antal mindre portföljer bör användningen av den avancerade metoden upphöra först när de kvantitativa begränsningarna har överträtts under två på varandra följande kvartal. |
| --- | --- |

(8)

För att mildra effekterna av eventuella oregelbundenheter i användningen av den avancerade metoden för kreditvärdighetsjusteringsrisk för ett begränsat antal mindre portföljer bör användningen av den avancerade metoden upphöra först när de kvantitativa begränsningarna har överträtts under två på varandra följande kvartal.

| (9) | För att dessutom göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att utföra dessa uppgifter på ett effektivt sätt bör de kunna veta när kravet på ett begränsat antal mindre portföljer inte längre uppfylls. Instituten bör därför underrätta behöriga myndigheter i dessa fall. |
| --- | --- |

(9)

För att dessutom göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att utföra dessa uppgifter på ett effektivt sätt bör de kunna veta när kravet på ett begränsat antal mindre portföljer inte längre uppfylls. Instituten bör därför underrätta behöriga myndigheter i dessa fall.

| (10) | Denna förordning grundar sig på det utkast till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning grundar sig på det utkast till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen.

| (11) | Europeiska bankmyndigheten har anordnat ett öppet offentligt samråd om det utkast till tillsynsstandarder som den här förordningen grundas på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (1). |
| --- | --- |

(11)

Europeiska bankmyndigheten har anordnat ett öppet offentligt samråd om det utkast till tillsynsstandarder som den här förordningen grundas på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (1).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Fastställande av en lämplig skattning av spreaden

1.   Skattningen av spreaden för en viss motpart ska bedömas lämplig med hänsyn till motpartens kreditbetyg, bransch och region i enlighet med artikel 383.1 fjärde stycket i förordning (EU) nr 575/2013, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Skattningen av spreaden har fastställts med beaktande av alla kännetecken för mottagarens kreditbetyg, bransch och region som anges i leden b, c och d. |
| --- | --- |

a)

Skattningen av spreaden har fastställts med beaktande av alla kännetecken för mottagarens kreditbetyg, bransch och region som anges i leden b, c och d.

| b) | Kännetecknet för kreditbetyg har fastställts med beaktande av användning av en på förhand fastställd rangordning av källor till interna och externa kreditbetyg. Kreditbetyg ska kopplas till kreditkvalitetssteg i enlighet med artikel 384.2 i förordning (EU) nr 575/2013. Om flera externa kreditbetyg finns ska kopplingen av dessa till kreditkvalitetssteg följa den strategi för flera kreditvärderingar som anges i artikel 138 i den förordningen. |
| --- | --- |

b)

Kännetecknet för kreditbetyg har fastställts med beaktande av användning av en på förhand fastställd rangordning av källor till interna och externa kreditbetyg. Kreditbetyg ska kopplas till kreditkvalitetssteg i enlighet med artikel 384.2 i förordning (EU) nr 575/2013. Om flera externa kreditbetyg finns ska kopplingen av dessa till kreditkvalitetssteg följa den strategi för flera kreditvärderingar som anges i artikel 138 i den förordningen.

| c) | Kännetecknet för bransch har fastställts med beaktande av minst följande kategorier:






  i) | Den offentliga sektorn |
| --- | --- | --- |

c)

Kännetecknet för bransch har fastställts med beaktande av minst följande kategorier:

i)

Den offentliga sektorn

| ii) | Finanssektorn |
| --- | --- |

ii)

Finanssektorn

| iii) | Övriga. |
| --- | --- |

iii)

Övriga.

| d) | Kännetecknet för region har fastställts med beaktande av minst följande kategorier:






  i) | Europa |
| --- | --- | --- |

d)

Kännetecknet för region har fastställts med beaktande av minst följande kategorier:

i)

Europa

| ii) | Nordamerika |
| --- | --- |

ii)

Nordamerika

| iii) | Asien |
| --- | --- |

iii)

Asien

| iv) | Övriga världen. |
| --- | --- |

iv)

Övriga världen.

| e) | Skattning av spreaden återspeglar på ett representativt sätt tillgängliga kreditswappsspreadar och spreadar för kreditriskinstrument som handlas på en likvid marknad, och motsvarar den relevanta kombinationen av tillämpliga kategorier och uppfyller de datakvalitetskriterier som anges i punkt 3. |
| --- | --- |

e)

Skattning av spreaden återspeglar på ett representativt sätt tillgängliga kreditswappsspreadar och spreadar för kreditriskinstrument som handlas på en likvid marknad, och motsvarar den relevanta kombinationen av tillämpliga kategorier och uppfyller de datakvalitetskriterier som anges i punkt 3.

| f) | Lämpligheten hos skattningen av spreaden ska fastställas med hänsyn till volatiliteten snarare än till spreadens storlek. |
| --- | --- |

f)

Lämpligheten hos skattningen av spreaden ska fastställas med hänsyn till volatiliteten snarare än till spreadens storlek.

2.   När kännetecknen för motpartens kreditbetyg, bransch och region beaktas i enlighet med punkt 1, ska beräkningen av skattning av spreaden anses vara lämplig för en regional eller lokal myndighet på grundval av kreditspreaden för den relevanta statliga emittenten om ett av följande villkor är uppfyllt:

| a) | Den regionala eller lokala myndigheten och staten har samma kreditbetyg. |
| --- | --- |

a)

Den regionala eller lokala myndigheten och staten har samma kreditbetyg.

| b) | Det finns inget kreditbetyg för den regionala eller lokala myndigheten. |
| --- | --- |

b)

Det finns inget kreditbetyg för den regionala eller lokala myndigheten.

3.   Alla indata som används vid fastställandet av en skattning av spreaden ska grundas på tillförlitliga data som observerats på en likvid tvåvägsmarknad enligt artikel 338.1 andra stycket i förordning (EU) nr 575/2013. Tillräckliga data ska finnas tillgängliga för fastställandet av skattningar av spreaden för alla relevanta löptider och för de historiska perioder som avses i artikel 383.5 i den förordningen.

Artikel 2

Fastställande av LGDMKT

För att fastställa motpartens förlust vid fallissemang (LGDMKT) vid beräkningen av kapitalbaskrav för kreditvärdighetsjusteringsrisk enligt den avancerade metoden för en motpart som kräver användning av en skattning av spreaden, ska instituten fastställa ett värde för LGDMKT som överensstämmer med de fasta LGD-värden som vanligen används av marknadsaktörerna för att fastställa implicita PD-värden från de marknadsspreadar som har använts för att fastställa skattningen av spreaden för den berörda motparten i enlighet med artikel 1.

Artikel 3

Kvantitativa begränsningar rörande antal och storlek på de kvalificerade portföljerna

1.   För att kravet på ett begränsat antal mindre portföljer som anges i artikel 383.4 i förordning (EU) nr 575/2013 ska uppfyllas, ska samtliga följande villkor vara uppfyllda:

| a) | Antalet transaktioner som inte ingår i en metod med interna modeller som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk får inte överstiga 15 % av det totala antalet transaktioner som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk. |
| --- | --- |

a)

Antalet transaktioner som inte ingår i en metod med interna modeller som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk får inte överstiga 15 % av det totala antalet transaktioner som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk.

| b) | Storleken på varje enskild nettningsmängd som inte ingår i en metod med interna modeller som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk får inte överstiga 1 % av den totala storleken på alla nettningsmängder som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk. |
| --- | --- |

b)

Storleken på varje enskild nettningsmängd som inte ingår i en metod med interna modeller som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk får inte överstiga 1 % av den totala storleken på alla nettningsmängder som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk.

| c) | Storleken på alla nettningsmängder som inte ingår i en metod med interna modeller och som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk får inte överstiga 10 % av den totala storleken på alla nettningsmängder som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk. |
| --- | --- |

c)

Storleken på alla nettningsmängder som inte ingår i en metod med interna modeller och som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk får inte överstiga 10 % av den totala storleken på alla nettningsmängder som omfattas av kravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk.

2.   Vid tillämpning av 1 b och 1 c ska en nettningsmängds storlek vara exponeringen vid fallissemang av nettningsmängden beräknad med hjälp av den marknadsvärderingsmetod som anges i artikel 274 i förordning (EU) nr 575/2013 genom att ta hänsyn till effekterna av nettning, i enlighet med artikel 298 i den förordningen, men inte effekterna av säkerheter.

3.   Vid tillämpning av punkt 1 ska ett institut för varje kvartal beräkna det aritmetiska genomsnittet av minst månadsvisa observationer av förhållandena mellan följande:

| a) | Antalet transaktioner som inte ingår i en metod med interna modeller och det totala antalet transaktioner. |
| --- | --- |

a)

Antalet transaktioner som inte ingår i en metod med interna modeller och det totala antalet transaktioner.

| b) | Den enskilda storleken av den största nettningsmängd som inte ingår i en metod med interna modeller och den sammanlagda storleken på alla nettningsmängder. |
| --- | --- |

b)

Den enskilda storleken av den största nettningsmängd som inte ingår i en metod med interna modeller och den sammanlagda storleken på alla nettningsmängder.

| c) | Den sammanlagda storleken av alla nettningsmängder som inte ingår i en metod med interna modeller och den sammanlagda storleken på alla nettningsmängder. |
| --- | --- |

c)

Den sammanlagda storleken av alla nettningsmängder som inte ingår i en metod med interna modeller och den sammanlagda storleken på alla nettningsmängder.

4.   Om det kriterium som anges i punkt 1 inte uppfylls vid de två på varandra följande beräkningar som avses i punkt 3 ska institutet använda den schablonmetod som anges i artikel 384 i förordning (EU) nr 575/2013 för att beräkna kapitalbaskravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk för alla nettningsmängder som inte ingår i en metod med interna modeller och underrätta de behöriga myndigheterna.

5.   De villkor som anges i punkt 1 ska tillämpas på enskild, undergrupps- och gruppnivå, beroende på räckvidden för tillståndet att använda den metod med interna modeller som avses i artikel 283 i förordning (EU) nr 575/2013.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

1

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/21

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 527/2014

av den 12 mars 2014

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU med avseende på tekniska tillsynsstandarder som specificerar de instrumentklasser som på ett tillbörligt sätt återspeglar institutens kreditkvalitet på löpande basis och är avsedda att användas till rörliga ersättningar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (1), särskilt artikel 94.2, och

av följande skäl:

| (1) | Rörlig ersättning som lämnas i instrument bör främja en sund och effektiv riskhantering och får inte uppmuntra ett risktagande som går utöver institutets tolererade risknivå. Därför bör de klasser av instrument som kan användas för rörlig ersättning balansera personalens intressen mot aktieägarnas, borgenärernas och de andra intressenternas genom att skapa incitament för personal att agera i institutets långsiktiga intresse och inte ta alltför stora risker. |
| --- | --- |

(1)

Rörlig ersättning som lämnas i instrument bör främja en sund och effektiv riskhantering och får inte uppmuntra ett risktagande som går utöver institutets tolererade risknivå. Därför bör de klasser av instrument som kan användas för rörlig ersättning balansera personalens intressen mot aktieägarnas, borgenärernas och de andra intressenternas genom att skapa incitament för personal att agera i institutets långsiktiga intresse och inte ta alltför stora risker.

| (2) | För att säkerställa att det finns en stark koppling till institutets kreditkvalitet på löpande basis bör instrument som används för den rörliga ersättningen innehålla lämpliga utlösande händelser för nedskrivning eller omvandling som minskar instrumentens värde i situationer där institutets kreditkvalitet på löpande basis har försämrats. De utlösande händelser som används för ersättningsändamål bör inte förändra instrumentens förtursrätt och därför inte leda till att primärkapitaltillskott eller supplementärkapitaltillskott diskvalificeras som kapitalbasinstrument. |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa att det finns en stark koppling till institutets kreditkvalitet på löpande basis bör instrument som används för den rörliga ersättningen innehålla lämpliga utlösande händelser för nedskrivning eller omvandling som minskar instrumentens värde i situationer där institutets kreditkvalitet på löpande basis har försämrats. De utlösande händelser som används för ersättningsändamål bör inte förändra instrumentens förtursrätt och därför inte leda till att primärkapitaltillskott eller supplementärkapitaltillskott diskvalificeras som kapitalbasinstrument.

| (3) | Medan de villkor som gäller för primärkapitaltillskott eller supplementärkapitaltillskott anges i artiklarna 52 och 63 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (2) omfattas de övriga instrument som avses i led l ii i artikel 94 i direktiv 2013/36/EU, och som fullt ut kan omvandlas till kärnprimärkapitalinstrument eller skrivas ned, inte av särskilda villkor enligt den förordningen eftersom de inte klassificeras som kapitalbasinstrument för tillsynsändamål. Särskilda krav bör därför fastställas för olika klasser av instrument för att garantera att de är avsedda att användas för rörlig ersättning, med beaktande av instrumentens olika egenskaper. Användningen av instrument för rörlig ersättning bör inte i sig hindra att instrument kan betraktas som ett instituts kapitalbas, så länge villkoren i förordning (EU) nr 575/2013 är uppfyllda. Inte heller bör sådan användning i sig anses ge incitament att lösa in instrumentet, eftersom personalen efter uppskovsperioder och perioder för kvarhållande i allmänhet kan få likvida medel på annat sätt än genom inlösen. |
| --- | --- |

(3)

Medan de villkor som gäller för primärkapitaltillskott eller supplementärkapitaltillskott anges i artiklarna 52 och 63 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (2) omfattas de övriga instrument som avses i led l ii i artikel 94 i direktiv 2013/36/EU, och som fullt ut kan omvandlas till kärnprimärkapitalinstrument eller skrivas ned, inte av särskilda villkor enligt den förordningen eftersom de inte klassificeras som kapitalbasinstrument för tillsynsändamål. Särskilda krav bör därför fastställas för olika klasser av instrument för att garantera att de är avsedda att användas för rörlig ersättning, med beaktande av instrumentens olika egenskaper. Användningen av instrument för rörlig ersättning bör inte i sig hindra att instrument kan betraktas som ett instituts kapitalbas, så länge villkoren i förordning (EU) nr 575/2013 är uppfyllda. Inte heller bör sådan användning i sig anses ge incitament att lösa in instrumentet, eftersom personalen efter uppskovsperioder och perioder för kvarhållande i allmänhet kan få likvida medel på annat sätt än genom inlösen.

| (4) | Övriga instrument omfattar icke-kontanta skuldinstrument eller ”debt-linked”-instrument som inte får räknas som kapitalbas. Övriga instrument är inte uteslutande finansiella instrument enligt definitionen i punkt 50 i artikel 4.1 i förordning (EU) nr 575/2013, utan kan också inbegripa ytterligare icke-kontanta instrument som skulle kunna ingå i avtal mellan institutet och dess personal. För att se till att dessa instrument återspeglar ett instituts kreditkvalitet på löpande basis bör lämpliga krav fastställas för att se till att de omständigheter under vilka sådana instrument skrivs ned eller omvandlas sträcker sig utöver återhämtnings-, rekonstruktions- eller avvecklingssituationer. |
| --- | --- |

(4)

Övriga instrument omfattar icke-kontanta skuldinstrument eller ”debt-linked”-instrument som inte får räknas som kapitalbas. Övriga instrument är inte uteslutande finansiella instrument enligt definitionen i punkt 50 i artikel 4.1 i förordning (EU) nr 575/2013, utan kan också inbegripa ytterligare icke-kontanta instrument som skulle kunna ingå i avtal mellan institutet och dess personal. För att se till att dessa instrument återspeglar ett instituts kreditkvalitet på löpande basis bör lämpliga krav fastställas för att se till att de omständigheter under vilka sådana instrument skrivs ned eller omvandlas sträcker sig utöver återhämtnings-, rekonstruktions- eller avvecklingssituationer.

| (5) | Om instrument som används för rörliga ersättningar löses in, återköps eller omvandlas bör sådana transaktioner i allmänhet inte öka värdet av den ersättning som beviljas genom utbetalning av belopp som är högre än instrumentets värde eller genom omvandling till instrument med ett högre värde än det ursprungligen beviljade instrumentet. Detta bör garantera att ersättning inte betalas genom instrument eller metoder som gör det enklare att inte efterleva artikel 94.1 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(5)

Om instrument som används för rörliga ersättningar löses in, återköps eller omvandlas bör sådana transaktioner i allmänhet inte öka värdet av den ersättning som beviljas genom utbetalning av belopp som är högre än instrumentets värde eller genom omvandling till instrument med ett högre värde än det ursprungligen beviljade instrumentet. Detta bör garantera att ersättning inte betalas genom instrument eller metoder som gör det enklare att inte efterleva artikel 94.1 i direktiv 2013/36/EU.

| (6) | Vid tilldelning av rörlig ersättning och när instrument som används för rörlig ersättning löses in, återköps eller omvandlas, bör dessa transaktioner baseras på värden som har fastställts i enlighet med tillämpliga redovisningsstandarder. En värdering av instrumenten bör därför krävas i alla sådana situationer för att säkerställa att kraven i direktiv 2013/36/EU avseende ersättning inte kringgås, särskilt när det gäller förhållandet mellan de rörliga och fasta delarna av ersättningen och anpassningen till risktagandet. |
| --- | --- |

(6)

Vid tilldelning av rörlig ersättning och när instrument som används för rörlig ersättning löses in, återköps eller omvandlas, bör dessa transaktioner baseras på värden som har fastställts i enlighet med tillämpliga redovisningsstandarder. En värdering av instrumenten bör därför krävas i alla sådana situationer för att säkerställa att kraven i direktiv 2013/36/EU avseende ersättning inte kringgås, särskilt när det gäller förhållandet mellan de rörliga och fasta delarna av ersättningen och anpassningen till risktagandet.

| (7) | I artikel 54 i förordning (EU) nr 575/2013 fastställs mekanismerna för nedskrivning och omvandling av primärkapitaltillskott. Dessutom krävs det i led l ii i artikel 94.1 i direktiv 2013/36/EU att övriga instrument fult ut ska kunna omvandlas till kärnprimärkapitalinstrument eller skrivas ned. Eftersom de ekonomiska konsekvenserna av en omvandling eller nedskrivning av övriga instrument är samma som för primärkapitaltillskott bör nedskrivnings- eller omvandlingsmekanismer för övriga instrument beakta de mekanismer som gäller för primärkapitaltillskott, med anpassningar eftersom de inte klassificeras som kapitalbasinstrument för tillsynsändamål. Supplementärkapital instrument omfattas inte av rättsliga bestämmelser om nedskrivning och omvandling enligt förordning (EU) nr 575/2013. I syfte att säkerställa att värdet av alla sådana instrument, när de används för rörlig ersättning, minskas när institutets kreditkvalitet försämras, bör det fastställas i vilka situationer en nedskrivning eller omvandling av instrumentet är nödvändig. Det bör fastställas mekanismer för nedskrivning, uppskrivning och omvandling för supplementärkapital instrument och övriga instrument för att säkerställa en enhetlig tillämpning. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 54 i förordning (EU) nr 575/2013 fastställs mekanismerna för nedskrivning och omvandling av primärkapitaltillskott. Dessutom krävs det i led l ii i artikel 94.1 i direktiv 2013/36/EU att övriga instrument fult ut ska kunna omvandlas till kärnprimärkapitalinstrument eller skrivas ned. Eftersom de ekonomiska konsekvenserna av en omvandling eller nedskrivning av övriga instrument är samma som för primärkapitaltillskott bör nedskrivnings- eller omvandlingsmekanismer för övriga instrument beakta de mekanismer som gäller för primärkapitaltillskott, med anpassningar eftersom de inte klassificeras som kapitalbasinstrument för tillsynsändamål. Supplementärkapital instrument omfattas inte av rättsliga bestämmelser om nedskrivning och omvandling enligt förordning (EU) nr 575/2013. I syfte att säkerställa att värdet av alla sådana instrument, när de används för rörlig ersättning, minskas när institutets kreditkvalitet försämras, bör det fastställas i vilka situationer en nedskrivning eller omvandling av instrumentet är nödvändig. Det bör fastställas mekanismer för nedskrivning, uppskrivning och omvandling för supplementärkapital instrument och övriga instrument för att säkerställa en enhetlig tillämpning.

| (8) | Utdelningar från instrument kan ske på olika sätt. De kan vara rörliga eller fasta och kan betalas regelbundet eller vid instrumentets sista förfallodag. I linje med de riktlinjer om ersättningspolitik och ersättningspraxis som utfärdats av kommittén för europeiska banktillsynsmyndigheter (3) bör inga utdelningar betalas till personal under uppskovsperioder, i syfte att främja en sund och effektiv riskhantering. Personal bör endast kunna få utdelning för perioder som följer på erhållandet av rättigheten till instrumentet. Därför är endast instrument med utdelning som betalas regelbundet till ägaren av instrumentet lämpliga som rörlig ersättning. Nollkupongare eller instrument som behåller intäkterna bör inte räknas med i den betydande del av ersättningen som måste bestå av en avvägning av de instrument som avses i led 1 i artikel 94.1 i direktiv 2013/36/EU. Detta beror på att personalen skulle få fördelar av ökande värden under uppskovsperioden, vilket kan anses likvärdigt med att erhålla utdelning. |
| --- | --- |

(8)

Utdelningar från instrument kan ske på olika sätt. De kan vara rörliga eller fasta och kan betalas regelbundet eller vid instrumentets sista förfallodag. I linje med de riktlinjer om ersättningspolitik och ersättningspraxis som utfärdats av kommittén för europeiska banktillsynsmyndigheter (3) bör inga utdelningar betalas till personal under uppskovsperioder, i syfte att främja en sund och effektiv riskhantering. Personal bör endast kunna få utdelning för perioder som följer på erhållandet av rättigheten till instrumentet. Därför är endast instrument med utdelning som betalas regelbundet till ägaren av instrumentet lämpliga som rörlig ersättning. Nollkupongare eller instrument som behåller intäkterna bör inte räknas med i den betydande del av ersättningen som måste bestå av en avvägning av de instrument som avses i led 1 i artikel 94.1 i direktiv 2013/36/EU. Detta beror på att personalen skulle få fördelar av ökande värden under uppskovsperioden, vilket kan anses likvärdigt med att erhålla utdelning.

| (9) | Mycket höga utdelningar kan minska det långsiktiga incitamentet till ansvarsfullt risktagande, eftersom de i praktiken ökar den rörliga delen av ersättningen. I synnerhet bör utdelningar inte betalas ut med intervaller på längre än ett år, eftersom detta skulle innebära att utdelningar i praktiken ackumuleras under uppskovsperioder och betalas ut när den rörliga ersättningen är intjänad. Ackumulering av utdelning skulle kringgå artikel 94.1 g i direktiv 2013/36/EU vad gäller förhållandet mellan rörliga och fasta delar av ersättningen, och principen i led m i den artikeln att ersättning som betalas enligt ett uppskovsförfarande inte ska erhållas snabbare än den som betalas på jämnt fördelad basis (pro rata). Därför bör utdelningar som sker efter det att rätten till instrumentet har erhållits inte överstiga marknadssatsen. Detta bör uppnås genom kravet att instrument som används för den rörliga ersättningen, eller de instrument till vilka de är kopplade, främst utfärdas till andra investerare, eller genom kravet att sådana instrument omfattas av ett tak för utdelning. |
| --- | --- |

(9)

Mycket höga utdelningar kan minska det långsiktiga incitamentet till ansvarsfullt risktagande, eftersom de i praktiken ökar den rörliga delen av ersättningen. I synnerhet bör utdelningar inte betalas ut med intervaller på längre än ett år, eftersom detta skulle innebära att utdelningar i praktiken ackumuleras under uppskovsperioder och betalas ut när den rörliga ersättningen är intjänad. Ackumulering av utdelning skulle kringgå artikel 94.1 g i direktiv 2013/36/EU vad gäller förhållandet mellan rörliga och fasta delar av ersättningen, och principen i led m i den artikeln att ersättning som betalas enligt ett uppskovsförfarande inte ska erhållas snabbare än den som betalas på jämnt fördelad basis (pro rata). Därför bör utdelningar som sker efter det att rätten till instrumentet har erhållits inte överstiga marknadssatsen. Detta bör uppnås genom kravet att instrument som används för den rörliga ersättningen, eller de instrument till vilka de är kopplade, främst utfärdas till andra investerare, eller genom kravet att sådana instrument omfattas av ett tak för utdelning.

| (10) | Uppskovs- och kvarhållandekrav som gäller för beviljande av rörliga ersättningar i enlighet med artikel 94.1 i direktiv 2013/36/EU måste uppfyllas vid alla relevanta tillfällen, även när instrument som används för rörliga ersättningar löses in, återköps eller omvandlas. I sådana situationer bör instrument därför utbytas mot primärkapital- eller supplementärkapitaltillskott och övriga instrument som återspeglar institutets kreditkvalitet på löpande basis, har egenskaper likvärdiga med det instrument som ursprungligen beviljades och har samma värde, med beaktande av eventuella belopp som har skrivits ned. Om andra instrument än primärkapitaltillskott har en fast löptid bör minimikrav fastställas för den återstående löptiden för sådana instrument när de beviljas, i syfte att säkerställa att de är förenliga med kraven rörande uppskovsperioder och perioder för kvarhållande för den rörliga ersättningen. |
| --- | --- |

(10)

Uppskovs- och kvarhållandekrav som gäller för beviljande av rörliga ersättningar i enlighet med artikel 94.1 i direktiv 2013/36/EU måste uppfyllas vid alla relevanta tillfällen, även när instrument som används för rörliga ersättningar löses in, återköps eller omvandlas. I sådana situationer bör instrument därför utbytas mot primärkapital- eller supplementärkapitaltillskott och övriga instrument som återspeglar institutets kreditkvalitet på löpande basis, har egenskaper likvärdiga med det instrument som ursprungligen beviljades och har samma värde, med beaktande av eventuella belopp som har skrivits ned. Om andra instrument än primärkapitaltillskott har en fast löptid bör minimikrav fastställas för den återstående löptiden för sådana instrument när de beviljas, i syfte att säkerställa att de är förenliga med kraven rörande uppskovsperioder och perioder för kvarhållande för den rörliga ersättningen.

| (11) | Direktiv 2013/36/EU begränsar inte de klasser av instrument som kan användas för rörlig ersättning till en särskild klass av finansiella instrument. Det bör vara möjligt att använda syntetiska instrument eller avtal mellan anställda och institut som är kopplade till primärkapital- och supplementärkapitaltillskott som kan vara fullständigt omvandlade eller nedskrivna. Detta möjliggör införandet av särskilda villkor i bestämmelserna för sådana instrument, som endast gäller för instrument som tilldelas anställda, utan att dessa villkor behöver införas för andra investerare. |
| --- | --- |

(11)

Direktiv 2013/36/EU begränsar inte de klasser av instrument som kan användas för rörlig ersättning till en särskild klass av finansiella instrument. Det bör vara möjligt att använda syntetiska instrument eller avtal mellan anställda och institut som är kopplade till primärkapital- och supplementärkapitaltillskott som kan vara fullständigt omvandlade eller nedskrivna. Detta möjliggör införandet av särskilda villkor i bestämmelserna för sådana instrument, som endast gäller för instrument som tilldelas anställda, utan att dessa villkor behöver införas för andra investerare.

| (12) | När det gäller grupper kan emissioner administreras centralt inom ett moderföretag. Institut i en sådan grupp kanske därför inte alltid utfärdar instrument som är lämpliga att användas för rörlig ersättning. Genom förordning (EU) nr 575/2013 kan primärkapital- och supplementärkapitaltillskott som utgivits genom en enhet i gruppen på vissa villkor ingå i ett instituts kapitalbas. Det bör därför också vara möjligt att använda sådana instrument för rörlig ersättning, under förutsättning att det finns en klar koppling mellan kreditkvaliteten hos det institut som använder dessa instrument för rörlig ersättning och instrumentemittentens kreditkvalitet. En sådan koppling kan i regel antas föreligga mellan ett moderföretag och ett dotterföretag. Andra instrument än primärkapital och supplementärkapital tillskott som inte utfärdats direkt av ett institut bör också kunna användas för rörlig ersättning om de omfattas av likvärdiga villkor. Instrument som är kopplade till referensinstrument som emitterats av moderföretag i tredje land och som är likvärdiga med primärkapital- och supplementärkapitaltillskott bör kunna användas för rörlig ersättning om den utlösande händelsen avser det institut som använder sådana syntetiska instrument. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller grupper kan emissioner administreras centralt inom ett moderföretag. Institut i en sådan grupp kanske därför inte alltid utfärdar instrument som är lämpliga att användas för rörlig ersättning. Genom förordning (EU) nr 575/2013 kan primärkapital- och supplementärkapitaltillskott som utgivits genom en enhet i gruppen på vissa villkor ingå i ett instituts kapitalbas. Det bör därför också vara möjligt att använda sådana instrument för rörlig ersättning, under förutsättning att det finns en klar koppling mellan kreditkvaliteten hos det institut som använder dessa instrument för rörlig ersättning och instrumentemittentens kreditkvalitet. En sådan koppling kan i regel antas föreligga mellan ett moderföretag och ett dotterföretag. Andra instrument än primärkapital och supplementärkapital tillskott som inte utfärdats direkt av ett institut bör också kunna användas för rörlig ersättning om de omfattas av likvärdiga villkor. Instrument som är kopplade till referensinstrument som emitterats av moderföretag i tredje land och som är likvärdiga med primärkapital- och supplementärkapitaltillskott bör kunna användas för rörlig ersättning om den utlösande händelsen avser det institut som använder sådana syntetiska instrument.

| (13) | Denna förordning baseras på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har överlämnat till Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

(13)

Denna förordning baseras på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har överlämnat till Europeiska kommissionen.

| (14) | EBA genomförde även öppna offentliga samråd om förslagen till tekniska tillsynsstandarder, analyserade potentiell nytta och kostnad, samt begärde in ett yttrande från den intressentgrupp för bankfrågor som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (4). |
| --- | --- |

(14)

EBA genomförde även öppna offentliga samråd om förslagen till tekniska tillsynsstandarder, analyserade potentiell nytta och kostnad, samt begärde in ett yttrande från den intressentgrupp för bankfrågor som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Klasser av instrument som på ett tillbörligt sätt återspeglar institutens kreditkvalitet på löpande basis och är lämpliga för att användas för rörlig ersättning

1.   Följande klasser av instrument ska anses uppfylla de villkor som fastställs i led l ii i artikel 94.1 i direktiv 2013/36/EU:

| a) | Klasser av primärkapitalinstrument om dessa uppfyller villkoren i punkt 2 och i artikel 2 och överensstämmer med artikel 5.9 och 5.13 c. |
| --- | --- |

a)

Klasser av primärkapitalinstrument om dessa uppfyller villkoren i punkt 2 och i artikel 2 och överensstämmer med artikel 5.9 och 5.13 c.

| b) | Klasser av supplementärkapitalinstrument om dessa uppfyller villkoren i punkt 2 och artikel 3 och överensstämmer med artikel 5. |
| --- | --- |

b)

Klasser av supplementärkapitalinstrument om dessa uppfyller villkoren i punkt 2 och artikel 3 och överensstämmer med artikel 5.

| c) | Klasser av instrument som helt kan omvandlas till kärnprimärkapitalinstrument eller skrivas ned, och som varken är primärkapitaltillskott eller supplementärkapitalinstrument (nedan kallade övriga instrument) i de fall som avses i artikel 4, om dessa uppfyller villkoren i punkt 2 och överensstämmer med artikel 5. |
| --- | --- |

c)

Klasser av instrument som helt kan omvandlas till kärnprimärkapitalinstrument eller skrivas ned, och som varken är primärkapitaltillskott eller supplementärkapitalinstrument (nedan kallade övriga instrument) i de fall som avses i artikel 4, om dessa uppfyller villkoren i punkt 2 och överensstämmer med artikel 5.

2.   De instrumentklasser som avses i punkt 1 ska uppfylla följande villkor:

| a) | Instrumenten ska inte vara säkrade eller skyddas av en garanti som ökar förmånsrätten för innehavarens fordringar. |
| --- | --- |

a)

Instrumenten ska inte vara säkrade eller skyddas av en garanti som ökar förmånsrätten för innehavarens fordringar.

| b) | Om de bestämmelser som reglerar ett instrument tillåter omvandling ska instrumentet endast användas för att tilldela rörlig ersättning om omvandlingssatsen eller omvandlingsintervallet har fastställts till en nivå som garanterar att värdet av instrumentet till vilket det ursprungligen tilldelade instrumentet omvandlas inte är högre än värdet på det instrument som ursprungligen tilldelades vid den tidpunkt det tilldelades som rörlig ersättning. |
| --- | --- |

b)

Om de bestämmelser som reglerar ett instrument tillåter omvandling ska instrumentet endast användas för att tilldela rörlig ersättning om omvandlingssatsen eller omvandlingsintervallet har fastställts till en nivå som garanterar att värdet av instrumentet till vilket det ursprungligen tilldelade instrumentet omvandlas inte är högre än värdet på det instrument som ursprungligen tilldelades vid den tidpunkt det tilldelades som rörlig ersättning.

| c) | Bestämmelserna om konvertibla instrument som uteslutande används som rörlig ersättning ska säkerställa att värdet av de instrument till vilket det ursprungligen tilldelade instrumentet omvandlas inte är högre än värdet på det instrument som ursprungligen tilldelades vid tidpunkten för omvandlingen. |
| --- | --- |

c)

Bestämmelserna om konvertibla instrument som uteslutande används som rörlig ersättning ska säkerställa att värdet av de instrument till vilket det ursprungligen tilldelade instrumentet omvandlas inte är högre än värdet på det instrument som ursprungligen tilldelades vid tidpunkten för omvandlingen.

| d) | De bestämmelser som reglerar instrumentet ska föreskriva att en utdelning betalas minst en gång per år och betalas till innehavaren av instrumentet. |
| --- | --- |

d)

De bestämmelser som reglerar instrumentet ska föreskriva att en utdelning betalas minst en gång per år och betalas till innehavaren av instrumentet.

| e) | Instrument ska värderas till det värde de hade vid den tidpunkt då de beviljades, i enlighet med tillämplig redovisningsstandard. Värderingen ska ta hänsyn till institutets kreditkvalitet och ska vara föremål för oberoende granskning. |
| --- | --- |

e)

Instrument ska värderas till det värde de hade vid den tidpunkt då de beviljades, i enlighet med tillämplig redovisningsstandard. Värderingen ska ta hänsyn till institutets kreditkvalitet och ska vara föremål för oberoende granskning.

| f) | De bestämmelser som reglerar instrument som uteslutande utfärdats som rörlig ersättning ska omfatta krav på att en värdering genomförs i enlighet med tillämplig redovisningsstandard om instrumentet löses in, återköps eller omvandlas. |
| --- | --- |

f)

De bestämmelser som reglerar instrument som uteslutande utfärdats som rörlig ersättning ska omfatta krav på att en värdering genomförs i enlighet med tillämplig redovisningsstandard om instrumentet löses in, återköps eller omvandlas.

Artikel 2

Villkor för klasser av primärkapitaltillskott

Klasser av primärkapitaltillskott ska uppfylla följande villkor:

| a) | De bestämmelser som reglerar instrumentet ska ange en utlösande händelse för de syften som avses i artikel 52.1 n i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

a)

De bestämmelser som reglerar instrumentet ska ange en utlösande händelse för de syften som avses i artikel 52.1 n i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | Den utlösande händelse som avses i led a inträffar när kapitalrelationen för kärnprimärkapital för det institut som utfärdar instrumentet, enligt artikel 92.1 a i förordning (EU) nr 575/2013, underskrider endera av följande:






  i) | 7 %. |
| --- | --- | --- |

b)

Den utlösande händelse som avses i led a inträffar när kapitalrelationen för kärnprimärkapital för det institut som utfärdar instrumentet, enligt artikel 92.1 a i förordning (EU) nr 575/2013, underskrider endera av följande:

i)

7 %.

| ii) | En nivå högre än 7 %, när detta fastställts av institutet och anges i de bestämmelser som reglerar instrumentet. |
| --- | --- |

ii)

En nivå högre än 7 %, när detta fastställts av institutet och anges i de bestämmelser som reglerar instrumentet.

| c) | Ett av följande krav är uppfyllt:






  i) | Instrumenten är emitterade uteslutande för användning som rörlig ersättning, och de bestämmelser som reglerar instrumentet garanterar att alla utdelningar betalas till en sats som överensstämmer med marknadssatsen för liknande instrument som utfärdats av institutet eller av institut av jämförbar art, omfattning, komplexitet och kreditkvalitet, och som i varje fall vid tidpunkten för ersättningens tilldelning ligger högst 8 procentenheter över den genomsnittliga årliga förändringstakten för unionen som offentliggörs av kommissionen (Eurostat) i dess harmoniserade konsumentprisindex i enlighet med artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 2494/95 (5). Om instrumenten tilldelas personal som utför större delen av sin yrkesverksamhet utanför unionen och instrumenten är noterade i ett tredjelands valuta får instituten använda ett liknande, oberoende uträknat konsumentprisindex som utvecklats för detta tredjeland. |
| --- | --- | --- |

c)

Ett av följande krav är uppfyllt:

i)

Instrumenten är emitterade uteslutande för användning som rörlig ersättning, och de bestämmelser som reglerar instrumentet garanterar att alla utdelningar betalas till en sats som överensstämmer med marknadssatsen för liknande instrument som utfärdats av institutet eller av institut av jämförbar art, omfattning, komplexitet och kreditkvalitet, och som i varje fall vid tidpunkten för ersättningens tilldelning ligger högst 8 procentenheter över den genomsnittliga årliga förändringstakten för unionen som offentliggörs av kommissionen (Eurostat) i dess harmoniserade konsumentprisindex i enlighet med artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 2494/95 (5). Om instrumenten tilldelas personal som utför större delen av sin yrkesverksamhet utanför unionen och instrumenten är noterade i ett tredjelands valuta får instituten använda ett liknande, oberoende uträknat konsumentprisindex som utvecklats för detta tredjeland.

| ii) | Vid tidpunkten för beviljandet av instrumenten som rörlig ersättning är minst 60 % av de emitterade instrumenten utfärdade för andra ändamål än som rörlig ersättning och innehas inte av följande enheter eller av ett företag som har nära förbindelser med följande enheter:






  — | Institutet eller dess dotterföretag. |
| --- | --- | --- |

ii)

Vid tidpunkten för beviljandet av instrumenten som rörlig ersättning är minst 60 % av de emitterade instrumenten utfärdade för andra ändamål än som rörlig ersättning och innehas inte av följande enheter eller av ett företag som har nära förbindelser med följande enheter:

—

Institutet eller dess dotterföretag.

| — | Institutets moderföretag eller dess dotterföretag. |
| --- | --- |

—

Institutets moderföretag eller dess dotterföretag.

| — | Det finansiella moderholdingföretaget eller dess dotterföretag. |
| --- | --- |

—

Det finansiella moderholdingföretaget eller dess dotterföretag.

| — | Holdingföretaget med blandad verksamhet eller dess dotterföretag. |
| --- | --- |

—

Holdingföretaget med blandad verksamhet eller dess dotterföretag.

| — | Det blandade finansiella holdingföretaget och dess dotterföretag. |
| --- | --- |

—

Det blandade finansiella holdingföretaget och dess dotterföretag.

Artikel 3

Villkor för klasser av supplementärkapitalinstrument

Klasser av supplementärkapitalinstrument ska uppfylla följande villkor:

| a) | Vid tidpunkten för beviljandet av instrumenten som rörlig ersättning ska den återstående perioden fram till förfallodagen vara lika lång eller längre än summan av de uppskovsperioder och perioder för kvarhållande som gäller för rörlig ersättning avseende tilldelningen av dessa instrument. |
| --- | --- |

a)

Vid tidpunkten för beviljandet av instrumenten som rörlig ersättning ska den återstående perioden fram till förfallodagen vara lika lång eller längre än summan av de uppskovsperioder och perioder för kvarhållande som gäller för rörlig ersättning avseende tilldelningen av dessa instrument.

| b) | De bestämmelser som reglerar instrumentet föreskriver att instrumentens kapitalbelopp permanent eller tillfälligt skrivs ned eller att instrument omvandlas till kärnprimärkapitalinstrument om en utlösande händelse skulle inträffa. |
| --- | --- |

b)

De bestämmelser som reglerar instrumentet föreskriver att instrumentens kapitalbelopp permanent eller tillfälligt skrivs ned eller att instrument omvandlas till kärnprimärkapitalinstrument om en utlösande händelse skulle inträffa.

| c) | Den utlösande händelse som avses i led b inträffar när kapitalrelationen för kärnprimärkapital för det institut som utfärdar instrumentet, enligt artikel 92.1 a i förordning (EU) nr 575/2013, underskrider endera av följande:






  i) | 7 %. |
| --- | --- | --- |

c)

Den utlösande händelse som avses i led b inträffar när kapitalrelationen för kärnprimärkapital för det institut som utfärdar instrumentet, enligt artikel 92.1 a i förordning (EU) nr 575/2013, underskrider endera av följande:

i)

7 %.

| ii) | En nivå högre än 7 %, när detta fastställts av institutet och anges i de bestämmelser som reglerar instrumentet. |
| --- | --- |

ii)

En nivå högre än 7 %, när detta fastställts av institutet och anges i de bestämmelser som reglerar instrumentet.

| d) | Något av kraven i artikel 2 c är uppfyllt. |
| --- | --- |

d)

Något av kraven i artikel 2 c är uppfyllt.

Artikel 4

Villkor för klasser av övriga instrument

1.   I enlighet med de villkor som fastställs i artikel 1.1 c ska övriga instrument anses uppfylla de villkor som fastställs i led l ii i artikel 94.1 i direktiv 2013/36/EU i vart och ett av följande fall:

| a) | De övriga instrumenten uppfyller de villkor som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

a)

De övriga instrumenten uppfyller de villkor som avses i punkt 2.

| b) | De övriga instrumenten är kopplade till ett primärkapital- eller supplementärkapitalinstrument och uppfyller de villkor som avses i punkt 3. |
| --- | --- |

b)

De övriga instrumenten är kopplade till ett primärkapital- eller supplementärkapitalinstrument och uppfyller de villkor som avses i punkt 3.

| c) | De övriga instrumenten är kopplade till ett instrument som skulle vara ett primärkapital- eller supplementärkapitaltillskott om det inte hade utfärdats av ett moderföretag till institutet som inte omfattas av konsolidering i enlighet med del ett avdelning II kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013 och de övriga instrumenten uppfyller villkoren i punkt 4. |
| --- | --- |

c)

De övriga instrumenten är kopplade till ett instrument som skulle vara ett primärkapital- eller supplementärkapitaltillskott om det inte hade utfärdats av ett moderföretag till institutet som inte omfattas av konsolidering i enlighet med del ett avdelning II kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013 och de övriga instrumenten uppfyller villkoren i punkt 4.

2.   De villkor som avses i punkt 1 a är följande:

| a) | De övriga instrumenten ska utfärdas direkt eller genom en enhet inom gruppen i enlighet med del ett avdelning II kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013, under förutsättning att en ändring av instrumentemittentens kreditkvalitet rimligen kan förväntas leda till en liknande ändring av det instituts kreditkvalitet som utnyttjar de övriga instrumenten för rörlig ersättning. |
| --- | --- |

a)

De övriga instrumenten ska utfärdas direkt eller genom en enhet inom gruppen i enlighet med del ett avdelning II kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013, under förutsättning att en ändring av instrumentemittentens kreditkvalitet rimligen kan förväntas leda till en liknande ändring av det instituts kreditkvalitet som utnyttjar de övriga instrumenten för rörlig ersättning.

| b) | De bestämmelser som reglerar de övriga instrumenten ger inte innehavaren rätt att tidigarelägga planerade utbetalningar av utdelning eller kapital, annat än vid institutets insolvens eller likvidation. |
| --- | --- |

b)

De bestämmelser som reglerar de övriga instrumenten ger inte innehavaren rätt att tidigarelägga planerade utbetalningar av utdelning eller kapital, annat än vid institutets insolvens eller likvidation.

| c) | Vid tidpunkten för beviljandet av de övriga instrumenten som rörlig ersättning ska den återstående perioden fram till förfallodagen vara lika lång eller längre än summan av de uppskovsperioder och perioder för kvarhållande som gäller för rörlig ersättning avseende tilldelningen av dessa instrument. |
| --- | --- |

c)

Vid tidpunkten för beviljandet av de övriga instrumenten som rörlig ersättning ska den återstående perioden fram till förfallodagen vara lika lång eller längre än summan av de uppskovsperioder och perioder för kvarhållande som gäller för rörlig ersättning avseende tilldelningen av dessa instrument.

| d) | De bestämmelser som reglerar instrumentet föreskriver att instrumentens kapitalbelopp permanent eller tillfälligt skrivs ned eller att instrument omvandlas till kärnprimärkapitalinstrument om en utlösande händelse skulle inträffa. |
| --- | --- |

d)

De bestämmelser som reglerar instrumentet föreskriver att instrumentens kapitalbelopp permanent eller tillfälligt skrivs ned eller att instrument omvandlas till kärnprimärkapitalinstrument om en utlösande händelse skulle inträffa.

| e) | Den utlösande händelse som avses i led d inträffar när kapitalrelationen för kärnprimär kapital för det institut som utfärdar instrumentet, enligt artikel 92.1 a i förordning (EU) nr 575/2013, underskrider endera av följande:






  i) | 7 %. |
| --- | --- | --- |

e)

Den utlösande händelse som avses i led d inträffar när kapitalrelationen för kärnprimär kapital för det institut som utfärdar instrumentet, enligt artikel 92.1 a i förordning (EU) nr 575/2013, underskrider endera av följande:

i)

7 %.

| ii) | En nivå högre än 7 %, när detta fastställts av institutet och anges i de bestämmelser som reglerar instrumentet. |
| --- | --- |

ii)

En nivå högre än 7 %, när detta fastställts av institutet och anges i de bestämmelser som reglerar instrumentet.

| f) | Något av kraven i artikel 2 c är uppfyllt. |
| --- | --- |

f)

Något av kraven i artikel 2 c är uppfyllt.

3.   De villkor som avses i punkt 1 b är följande:

| a) | De övriga instrumenten uppfyller de villkor som avses i punkt 2 a–e. |
| --- | --- |

a)

De övriga instrumenten uppfyller de villkor som avses i punkt 2 a–e.

| b) | De övriga instrumenten är kopplade till ett primärkapital- eller supplementärkapitaltillskott som utfärdats av en enhet i gruppen i enlighet med del ett avdelning II kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013 (nedan kallat referensinstrument). |
| --- | --- |

b)

De övriga instrumenten är kopplade till ett primärkapital- eller supplementärkapitaltillskott som utfärdats av en enhet i gruppen i enlighet med del ett avdelning II kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013 (nedan kallat referensinstrument).

| c) | Referensinstrumentet uppfyller villkoren i punkt 2 c och f vid den tidpunkt när det beviljas som rörlig ersättning. |
| --- | --- |

c)

Referensinstrumentet uppfyller villkoren i punkt 2 c och f vid den tidpunkt när det beviljas som rörlig ersättning.

| d) | Värdet av ett övrigt instrument är kopplat till referensinstrumentet på ett sätt som innebär att det inte vid någon tidpunkt överstiger referensinstrumentets värde. |
| --- | --- |

d)

Värdet av ett övrigt instrument är kopplat till referensinstrumentet på ett sätt som innebär att det inte vid någon tidpunkt överstiger referensinstrumentets värde.

| e) | Värdet av alla utdelningar som betalas ut efter det att rätten till det övriga instrumentet har förvärvats är kopplat till referensinstrumentet på ett sätt som innebär att utdelningarna inte vid någon tidpunkt överstiger värdet på de utdelningar som sker för referensinstrumentet. |
| --- | --- |

e)

Värdet av alla utdelningar som betalas ut efter det att rätten till det övriga instrumentet har förvärvats är kopplat till referensinstrumentet på ett sätt som innebär att utdelningarna inte vid någon tidpunkt överstiger värdet på de utdelningar som sker för referensinstrumentet.

| f) | I bestämmelserna om övriga instrument föreskrivs det att om referensinstrumentet löses in, återköps eller omvandlas inom uppskovsperioden och perioden för kvarhållande ska det övriga instrumentet kopplas till ett motsvarande referensinstrument som uppfyller villkoren i denna artikel så att det totala värdet av de övriga instrumenten inte ökar. |
| --- | --- |

f)

I bestämmelserna om övriga instrument föreskrivs det att om referensinstrumentet löses in, återköps eller omvandlas inom uppskovsperioden och perioden för kvarhållande ska det övriga instrumentet kopplas till ett motsvarande referensinstrument som uppfyller villkoren i denna artikel så att det totala värdet av de övriga instrumenten inte ökar.

4.   De villkor som avses i punkt 1 c är följande:

| a) | De behöriga myndigheterna har för de syften som avses i artikel 127 direktiv 2013/36/EU fastställt att det institut som utfärdar det instrument som de övriga instrumenten är kopplade till ska omfattas av gruppbaserad tillsyn av en tillsynsmyndighet i ett tredjeland som är likvärdig med den tillsyn som styrs av de principer som anges i det direktivet och kraven i del ett avdelning II kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

a)

De behöriga myndigheterna har för de syften som avses i artikel 127 direktiv 2013/36/EU fastställt att det institut som utfärdar det instrument som de övriga instrumenten är kopplade till ska omfattas av gruppbaserad tillsyn av en tillsynsmyndighet i ett tredjeland som är likvärdig med den tillsyn som styrs av de principer som anges i det direktivet och kraven i del ett avdelning II kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | De övriga instrumenten uppfyller de villkor som avses i punkt 3 a och c–f. |
| --- | --- |

b)

De övriga instrumenten uppfyller de villkor som avses i punkt 3 a och c–f.

Artikel 5

Förfaranden för nedskrivning, uppskrivning och omvandling

1.   Vid tillämpningen av artiklarna 3 b och 4.2 d ska de bestämmelser som reglerar supplementärkapitalinstrument och övriga instrument vara förenliga med de förfaranden och tidsfrister som anges i punkterna 2–14 för beräkning av kapitalrelationen för kärnprimärkapital och de belopp som ska skrivas ned, skrivas upp eller omvandlas. De bestämmelser som reglerar primärkapitaltillskott ska vara förenliga med de förfaranden som anges i punkt 9 och punkt 13 c för belopp som skrivs ned, skrivs upp eller omvandlas.

2.   Om de bestämmelser som reglerar supplementärkapitalinstrument och övriga instrument kräver att dessa ska omvandlas till kärnprimärkapitalinstrument vid en utlösande händelse ska i dessa bestämmelser specifikt anges antingen

| a) | omvandlingsfaktorn och ett gränsvärde för det belopp som får omvandlas, eller |
| --- | --- |

a)

omvandlingsfaktorn och ett gränsvärde för det belopp som får omvandlas, eller

| b) | ett intervall inom vilket instrumenten kommer att omvandlas till kärnprimärkapitalinstrument. |
| --- | --- |

b)

ett intervall inom vilket instrumenten kommer att omvandlas till kärnprimärkapitalinstrument.

3.   Om de bestämmelser som reglerar instrumenten föreskriver att instrumentens kapitalbelopp ska skrivas ned vid en utlösande händelse, ska denna nedskrivning permanent eller tillfälligt minska samtliga följande belopp:

| a) | Den fordran som innehavaren av instrumentet har vid insolvens eller likvidation av institutet. |
| --- | --- |

a)

Den fordran som innehavaren av instrumentet har vid insolvens eller likvidation av institutet.

| b) | Det belopp som ska betalas i händelse av inlösen av instrumentet. |
| --- | --- |

b)

Det belopp som ska betalas i händelse av inlösen av instrumentet.

| c) | De utdelningar som sker på instrumentet. |
| --- | --- |

c)

De utdelningar som sker på instrumentet.

4.   Alla utdelningar som ska betalas efter en nedskrivning ska baseras på det reducerade kapitalbeloppet.

5.   Nedskrivning eller omvandling av instrumenten ska enligt tillämpliga redovisningsregler generera poster som är kvalificerade som kärnprimärkapitalposter.

6.   Om institutet har fastställt att kärnprimärkapitalkvoten har fallit under den nivå som aktiverar omvandling eller nedskrivning av instrumentet ska institutets ledningsorgan eller annat berört organ i institutet utan dröjsmål fastställa att en utlösande händelse har inträffat och att det föreligger en oåterkallelig skyldighet att skriva ned eller omvandla instrumentet.

7.   Det totala beloppet för de instrument som måste skrivas ned eller omvandlas om en utlösande händelse skulle inträffa får inte vara lägre än det lägsta av följande:

| a) | Det belopp som krävs för att helt återställa institutets kärnprimärkapitalkvot till den procentsats som anges som den utlösande händelsen i de bestämmelser som reglerar instrumentet. |
| --- | --- |

a)

Det belopp som krävs för att helt återställa institutets kärnprimärkapitalkvot till den procentsats som anges som den utlösande händelsen i de bestämmelser som reglerar instrumentet.

| b) | Instrumentets fullständiga kapitalbelopp. |
| --- | --- |

b)

Instrumentets fullständiga kapitalbelopp.

8.   Om en utlösande händelse inträffar ska instituten göra följande:

| a) | Informera den personal som har tilldelats instrument som rörlig ersättning och de personer som fortfarande innehar sådana instrument. |
| --- | --- |

a)

Informera den personal som har tilldelats instrument som rörlig ersättning och de personer som fortfarande innehar sådana instrument.

| b) | Skriva ned instrumentens kapitalbelopp eller omvandla instrumenten till kärnprimärkapitalinstrument så snart som möjligt och inom högst en månad i enlighet med de villkor som fastställs i denna artikel. |
| --- | --- |

b)

Skriva ned instrumentens kapitalbelopp eller omvandla instrumenten till kärnprimärkapitalinstrument så snart som möjligt och inom högst en månad i enlighet med de villkor som fastställs i denna artikel.

9.   Om primärkapitaltillskott eller supplementärkapitalinstrument och övriga instrument har samma utlösande nivå ska kapitalbeloppet skrivas ned eller omvandlas på proportionell grund för alla innehavare av sådana instrument som används för rörlig ersättning.

10.   Beloppet som ska skrivas ned eller omvandlas ska vara föremål för oberoende översyn. Denna översyn ska slutföras snarast möjligt och får inte hindra institutet från att skriva ned eller omvandla instrumentet.

11.   Ett institut som ger ut instrument som omvandlar till kärnprimärkapital om en utlösande händelse skulle inträffa ska säkerställa att dess aktiekapital vid alla tidpunkter räcker för att alla sådana konvertibla instrument ska kunna konverteras till aktier om en utlösande händelse inträffar. Institutet ska vid alla tidpunkter ha inhämtat de förhandstillstånd som krävs för att ge ut de kärnprimärkapitalinstrument till vilka sådana instrument skulle konverteras om en utlösande händelse inträffar.

12.   Ett institut som ger ut instrument som konverterar till kärnprimärkapital om en utlösande händelse skulle inträffa ska säkerställa att det inte finns några förfarandemässiga hinder för konverteringen i dess bolagsordning eller stadgar eller bestämmelser i avtal.

13.   För att en nedskrivning av ett instrument ska betraktas som tillfällig ska alla följande villkor vara uppfyllda:

| a) | Uppskrivningar ska baseras på institutets vinster efter det att utgivaren av instrumentet har fattat ett formellt beslut som bekräftar den slutliga vinsten. |
| --- | --- |

a)

Uppskrivningar ska baseras på institutets vinster efter det att utgivaren av instrumentet har fattat ett formellt beslut som bekräftar den slutliga vinsten.

| b) | Varje uppskrivning av instrumentet eller kupongbetalningar för det minskade kapitalbeloppet ska ske efter institutets eget val med förbehåll för de begränsningar som följer av leden c, d och e, och institutet är inte skyldigt att genomföra eller påskynda en uppskrivning under vissa omständigheter. |
| --- | --- |

b)

Varje uppskrivning av instrumentet eller kupongbetalningar för det minskade kapitalbeloppet ska ske efter institutets eget val med förbehåll för de begränsningar som följer av leden c, d och e, och institutet är inte skyldigt att genomföra eller påskynda en uppskrivning under vissa omständigheter.

| c) | En uppskrivning ska genomföras proportionellt för primärkapitaltillskott, supplementärkapitalinstrument och övriga instrument som används för rörlig ersättning och som har varit föremål för nedskrivning. |
| --- | --- |

c)

En uppskrivning ska genomföras proportionellt för primärkapitaltillskott, supplementärkapitalinstrument och övriga instrument som används för rörlig ersättning och som har varit föremål för nedskrivning.

| d) | Det maximibelopp som ska tillföras summan av instrumentets uppskrivningar av supplementärkapital och övriga instrument, tillsammans med kupongbetalningar för det minskade kapitalbeloppet, ska vara lika med institutets vinst multiplicerad med det belopp som erhålls genom att dividera det belopp som fastställs i led i med det belopp som fastställs i led ii:






  i) | Summan av det nominella beloppet för alla institutets supplementärkapitalinstrument och övriga instrument före nedskrivning som har varit föremål för en nedskrivning. |
| --- | --- | --- |

d)

Det maximibelopp som ska tillföras summan av instrumentets uppskrivningar av supplementärkapital och övriga instrument, tillsammans med kupongbetalningar för det minskade kapitalbeloppet, ska vara lika med institutets vinst multiplicerad med det belopp som erhålls genom att dividera det belopp som fastställs i led i med det belopp som fastställs i led ii:

i)

Summan av det nominella beloppet för alla institutets supplementärkapitalinstrument och övriga instrument före nedskrivning som har varit föremål för en nedskrivning.

| ii) | Summan av kapitalbasen och av det nominella värdet för övriga instrument som institutet använder för rörlig ersättning. |
| --- | --- |

ii)

Summan av kapitalbasen och av det nominella värdet för övriga instrument som institutet använder för rörlig ersättning.

| e) | Summan av alla uppskrivningsbelopp och kupongbetalningar för det minskade kapitalbeloppet ska behandlas som en betalning som leder till en minskning av kärnprimärkapitalet och ska tillsammans med andra utdelningar för kärnprimärkapitalinstrument omfattas av begränsningarna för det högsta utdelningsbara beloppet enligt artikel 141.2 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

e)

Summan av alla uppskrivningsbelopp och kupongbetalningar för det minskade kapitalbeloppet ska behandlas som en betalning som leder till en minskning av kärnprimärkapitalet och ska tillsammans med andra utdelningar för kärnprimärkapitalinstrument omfattas av begränsningarna för det högsta utdelningsbara beloppet enligt artikel 141.2 i direktiv 2013/36/EU.

14.   Vid tillämpningen av punkt 13 d ska beräkningen göras vid den tidpunkt då uppskrivningen genomförs.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

2

(3)  Kommittén för europeiska banktillsynsmyndigheter: Riktlinjer om ersättningspolitik och ersättningspraxis av den 10 december 2010.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 2494/95 av den 23 oktober 1995 om harmoniserade konsumentprisindex (EGT L 257, 27.10.1995, s. 1).

5

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/29

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 528/2014

av den 12 mars 2014

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller tekniska tillsynsstandarder för optioners icke-deltarisker i samband med standardmetoden för marknadsrisk

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt artikel 329.3 tredje stycket, artikel 352.6 tredje stycket och artikel 358.4 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Mandat ges i förordning (EU) nr 575/2013 för att utveckla en rad olika metoder för att avspegla andra risker än deltarisker i institutens kapitalbaskrav ”på ett sätt som står i proportion till omfattningen av och komplexiteten i institutens verksamheter i optioner och warranter”. Det är därför lämpligt att utforma metoder som är olika avancerade och som har olika grad av riskänslighet så att man kan täcka in olika typer av institut. Man bör följaktligen införa följande tre metoder (som anges i stigande rangordning efter komplexitetsgrad) för att mäta icke-delta risker för optioner och warranter: i) den förenklade metoden, ii) delta-plus metoden och iii) scenariemetoden. Denna ram som grundar sig på tre metoder återger i stort sett det motsvarande ramverk som fastställts av Baselkommittén för banktillsyn (nedan kallad BCBS), dock med nödvändiga justeringar för att ta hänsyn till förordning (EU) nr 575/2013. Fördelen med detta är att man får samstämmighet mellan unionens bestämmelser och internationellt överenskomna minimistandarder. |
| --- | --- |

(1)

Mandat ges i förordning (EU) nr 575/2013 för att utveckla en rad olika metoder för att avspegla andra risker än deltarisker i institutens kapitalbaskrav ”på ett sätt som står i proportion till omfattningen av och komplexiteten i institutens verksamheter i optioner och warranter”. Det är därför lämpligt att utforma metoder som är olika avancerade och som har olika grad av riskänslighet så att man kan täcka in olika typer av institut. Man bör följaktligen införa följande tre metoder (som anges i stigande rangordning efter komplexitetsgrad) för att mäta icke-delta risker för optioner och warranter: i) den förenklade metoden, ii) delta-plus metoden och iii) scenariemetoden. Denna ram som grundar sig på tre metoder återger i stort sett det motsvarande ramverk som fastställts av Baselkommittén för banktillsyn (nedan kallad BCBS), dock med nödvändiga justeringar för att ta hänsyn till förordning (EU) nr 575/2013. Fördelen med detta är att man får samstämmighet mellan unionens bestämmelser och internationellt överenskomna minimistandarder.

| (2) | Eftersom de institut som tillämpar delta-plusmetoden måste kunna behandla diskontinuerliga optioner på ett mer riskänsligt sätt bör det vara möjligt för dem att på vissa villkor kombinera riskmätningsmetoderna för optioner och warranter, inte bara inom grupper utan även inom enskilda juridiska enheter. För att undvika att instituten tillämpar metoderna på ett selektivt sätt i syfte att minimera sina egna kapitalbaskrav, ska det i enskilda fall endast vara tillåtet att kombinera metoder om institutet redan i förväg specificerat tillämpningsområdet för var och en av metoderna innan det börjar använda dem så att de tillämpar dem på samma sätt över tiden. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom de institut som tillämpar delta-plusmetoden måste kunna behandla diskontinuerliga optioner på ett mer riskänsligt sätt bör det vara möjligt för dem att på vissa villkor kombinera riskmätningsmetoderna för optioner och warranter, inte bara inom grupper utan även inom enskilda juridiska enheter. För att undvika att instituten tillämpar metoderna på ett selektivt sätt i syfte att minimera sina egna kapitalbaskrav, ska det i enskilda fall endast vara tillåtet att kombinera metoder om institutet redan i förväg specificerat tillämpningsområdet för var och en av metoderna innan det börjar använda dem så att de tillämpar dem på samma sätt över tiden.

| (3) | Icke-deltarisker i samband med optioner och warranter kan omfatta, men är inte begränsade till, risker till följd av förändringar av instrumentets gamma, s.k. ”gammarisk” eller ”konvexitetsrisk” enligt artikel 4.1 a i denna förordning, risker till följd av förändringar av instrumentets vega, s.k. ”vegarisk” eller ”volatilitetsrisk” enligt artikel 4.1 b i denna förordning, risker till följd av ränteändringar, s.k. ”ränterisk” eller ”rho-risk”, icke-linjära samband som inte fångas in av gammarisken och risk vad gäller implicit korrelation för korgoptioner eller korgwarranter. Av dessa risker är det endast gamma- och vegarisken som är tillräckligt betydande för att motivera kapitalbaskrav, även när det gäller institut med en mer komplex verksamhet, och av denna anledning bör endast dessa risker ingå i beräkningen av kapitalbaskravet. Enligt förordning (EU) nr 575/2013 föreskrivs det att instituten ska inhämta förhandstillstånd från sina behöriga myndigheter för att använda en intern modell för beräkningen av delta. Användningen av icke-deltariskmetoder måste emellertid övervakas och bedömas enligt de tillsyns- och utvärderingsförfaranden för institut som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (2). Vad gäller scenariemetoden så kräver denna en noggrannare övervakning av de behöriga myndigheterna eftersom den är mer komplex och detta innebär att institutionerna endast kan använda sig av denna metod i enlighet med specifika tillämpningsvillkor, både första gången och vid all senare användning. |
| --- | --- |

(3)

Icke-deltarisker i samband med optioner och warranter kan omfatta, men är inte begränsade till, risker till följd av förändringar av instrumentets gamma, s.k. ”gammarisk” eller ”konvexitetsrisk” enligt artikel 4.1 a i denna förordning, risker till följd av förändringar av instrumentets vega, s.k. ”vegarisk” eller ”volatilitetsrisk” enligt artikel 4.1 b i denna förordning, risker till följd av ränteändringar, s.k. ”ränterisk” eller ”rho-risk”, icke-linjära samband som inte fångas in av gammarisken och risk vad gäller implicit korrelation för korgoptioner eller korgwarranter. Av dessa risker är det endast gamma- och vegarisken som är tillräckligt betydande för att motivera kapitalbaskrav, även när det gäller institut med en mer komplex verksamhet, och av denna anledning bör endast dessa risker ingå i beräkningen av kapitalbaskravet. Enligt förordning (EU) nr 575/2013 föreskrivs det att instituten ska inhämta förhandstillstånd från sina behöriga myndigheter för att använda en intern modell för beräkningen av delta. Användningen av icke-deltariskmetoder måste emellertid övervakas och bedömas enligt de tillsyns- och utvärderingsförfaranden för institut som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (2). Vad gäller scenariemetoden så kräver denna en noggrannare övervakning av de behöriga myndigheterna eftersom den är mer komplex och detta innebär att institutionerna endast kan använda sig av denna metod i enlighet med specifika tillämpningsvillkor, både första gången och vid all senare användning.

| (4) | Eftersom artikel 330 i förordning (EU) nr 575/2013 om behandling av fast-till-rörlig ränteswappar endast gäller för ränterisker bör den inte tas i beaktande för vissa finansiella instrument såsom swaptioner. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom artikel 330 i förordning (EU) nr 575/2013 om behandling av fast-till-rörlig ränteswappar endast gäller för ränterisker bör den inte tas i beaktande för vissa finansiella instrument såsom swaptioner.

| (5) | Bestämmelserna i den här förordningen är nära knutna till varandra, eftersom de alla behandlar mätning av icke-deltarisker för optioner och warranter som är kopplade till olika underliggande tillgångar. För att säkerställa överensstämmelse mellan dessa bestämmelser, som bör träda i kraft samtidigt samt göra det lättare för personer som omfattas av dessa skyldigheter att få överblick och behändig tillgång till dem, är det önskvärt att i en enda förordning samla samtliga tekniska tillsynsstandarder som krävs enligt förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

(5)

Bestämmelserna i den här förordningen är nära knutna till varandra, eftersom de alla behandlar mätning av icke-deltarisker för optioner och warranter som är kopplade till olika underliggande tillgångar. För att säkerställa överensstämmelse mellan dessa bestämmelser, som bör träda i kraft samtidigt samt göra det lättare för personer som omfattas av dessa skyldigheter att få överblick och behändig tillgång till dem, är det önskvärt att i en enda förordning samla samtliga tekniska tillsynsstandarder som krävs enligt förordning (EU) nr 575/2013.

| (6) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen.

| (7) | Europeiska bankmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning bygger på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna därav och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3). |
| --- | --- |

(7)

Europeiska bankmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning bygger på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna därav och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Fastställande av kapitalbaskrav för optioners och warranters icke-deltarisker

1.   Instituten ska beräkna sina kapitalbaskrav med avseende på optioners och warranters andra marknadsrisker än deltarisker i enlighet med artiklarna 329.3, 352.6 och 358.4 i förordning (EU) nr 575/2013 enligt någon av följande metoder:

| a) | Den förenklade metod som anges i artiklarna 2 och 3 i denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Den förenklade metod som anges i artiklarna 2 och 3 i denna förordning.

| b) | Den delta-plusmetod som anges i artiklarna 4, 5 och 6 i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Den delta-plusmetod som anges i artiklarna 4, 5 och 6 i denna förordning.

| c) | Den scenariemetod som anges i artiklarna 7, 8 och 9 i denna förordning. |
| --- | --- |

c)

Den scenariemetod som anges i artiklarna 7, 8 och 9 i denna förordning.

2.   Vid beräkningen av kapitalbaskrav på gruppnivå får institutionerna kombinera flera olika metoder. På individuell nivå får instituten dock endast kombinera scenariemetoden och delta-plusmetoden, med förbehåll för att villkoren i artiklarna 4–9 är uppfyllda.

3.   För den beräkning som avses i punkt 1 ska instituten vidta följande åtgärder:

| a) | Bryta ned korgoptioner och korgwarranter i sina grundläggande komponenter. |
| --- | --- |

a)

Bryta ned korgoptioner och korgwarranter i sina grundläggande komponenter.

| b) | Bryta ned s.k. räntetak (caps) och räntegolv (floors) och andra optioner som hänför sig till ränta vid olika tidpunkter till en serie av oberoende optioner med olika löptid (s.k. caplets och floorlets). |
| --- | --- |

b)

Bryta ned s.k. räntetak (caps) och räntegolv (floors) och andra optioner som hänför sig till ränta vid olika tidpunkter till en serie av oberoende optioner med olika löptid (s.k. caplets och floorlets).

| c) | Behandla optioner och warranter på fast-till-rörlig-ränteswappar som optioner eller warranter på den del av swappen som avser fast ränta. |
| --- | --- |

c)

Behandla optioner och warranter på fast-till-rörlig-ränteswappar som optioner eller warranter på den del av swappen som avser fast ränta.

| d) | Behandla optioner och warranter som hänför sig till fler än en av de underliggande tillgångar som beskrivs i artikel 5.3 som en korg av optioner eller warranter där varje option har en enda specifik underliggande tillgång. |
| --- | --- |

d)

Behandla optioner och warranter som hänför sig till fler än en av de underliggande tillgångar som beskrivs i artikel 5.3 som en korg av optioner eller warranter där varje option har en enda specifik underliggande tillgång.

Artikel 2

Villkor för tillämpning av den förenklade metoden

Institutioner som endast köper optioner och warranter får endast använda den förenklade metoden.

Artikel 3

Fastställande av kapitalbaskrav enligt den förenklade metoden

1.   Institut som tillämpar den förenklade metoden ska beräkna kapitalbaskraven med avseende på icke-deltarisker för köp- och säljoptioner eller warranter som det högre beloppet av noll och skillnaden mellan följande värden:

| a) | Bruttobeloppet, enligt beskrivningen i punkterna 2–5. |
| --- | --- |

a)

Bruttobeloppet, enligt beskrivningen i punkterna 2–5.

| b) | Beloppet av den riskvägda deltaekvivalenten, vilket ska beräknas som det underliggande instrumentets marknadsvärde multiplicerat först med deltat och därefter med något av följande relevanta viktningstal:






  i) | För specifika och generella risker i aktieinstrument eller ränterisker, i enlighet med del tre avdelning IV kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

b)

Beloppet av den riskvägda deltaekvivalenten, vilket ska beräknas som det underliggande instrumentets marknadsvärde multiplicerat först med deltat och därefter med något av följande relevanta viktningstal:

i)

För specifika och generella risker i aktieinstrument eller ränterisker, i enlighet med del tre avdelning IV kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013.

| ii) | För råvarurisk, i enlighet med del tre avdelning IV kapitel 4 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

ii)

För råvarurisk, i enlighet med del tre avdelning IV kapitel 4 i förordning (EU) nr 575/2013.

| iii) | För valutarisk, i enlighet med del tre avdelning IV kapitel 3 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

iii)

För valutarisk, i enlighet med del tre avdelning IV kapitel 3 i förordning (EU) nr 575/2013.

2.   För optioner och warranter som hör till en av följande två kategorier ska det bruttobelopp som avses i punkt 1 fastställas i enlighet med punkterna 3–4 i följande fall:

| a) | Köparen har ovillkorlig rätt att köpa den underliggande tillgången till ett i förväg bestämt pris på slutdagen eller när som helst innan slutdagen, och säljaren har skyldigheten att sälja om köparen så begär (enkla köpoptioner och warranter). |
| --- | --- |

a)

Köparen har ovillkorlig rätt att köpa den underliggande tillgången till ett i förväg bestämt pris på slutdagen eller när som helst innan slutdagen, och säljaren har skyldigheten att sälja om köparen så begär (enkla köpoptioner och warranter).

| b) | Köparen har ovillkorlig rätt att sälja den underliggande tillgången på samma sätt som i led a (enkla säljoptioner och warranter). |
| --- | --- |

b)

Köparen har ovillkorlig rätt att sälja den underliggande tillgången på samma sätt som i led a (enkla säljoptioner och warranter).

3.   Det bruttobelopp som avses i punkt 1 ska beräknas som det högre beloppet av noll och det underliggande värdepapprets marknadsvärde multiplicerat med summan av det specifika och det generella kapitalbaskravet för marknadsrisken för det underliggande värdepappret minus eventuellt vinstbelopp om optionen lösts in (är in-the-money), under förutsättning att något av följande villkor är uppfyllda:

| a) | Optionen eller warranten ger en rättighet att sälja den underliggande tillgången (long put) och är kombinerad med ett innehav av den underliggande tillgången (lång position i det underliggande instrumentet). |
| --- | --- |

a)

Optionen eller warranten ger en rättighet att sälja den underliggande tillgången (long put) och är kombinerad med ett innehav av den underliggande tillgången (lång position i det underliggande instrumentet).

| b) | Optionen eller warranten ger rätt att köpa den underliggande tillgången (long call) och är kombinerad med ett löfte om att sälja innehav av den underliggande tillgången (kort position i den underliggande tillgången). |
| --- | --- |

b)

Optionen eller warranten ger rätt att köpa den underliggande tillgången (long call) och är kombinerad med ett löfte om att sälja innehav av den underliggande tillgången (kort position i den underliggande tillgången).

4.   Om en option eller warrant ger rätt att köpa den underliggande tillgången (long call) eller rätt att sälja de underliggande tillgången (long put), ska det bruttobelopp som avses i punkt 1 vara det lägsta av följande två belopp:

| a) | Det underliggande värdepapprets marknadsvärde multiplicerat med summan av det specifika och det generella kapitalbaskravet för marknadsrisken för den underliggande tillgången. |
| --- | --- |

a)

Det underliggande värdepapprets marknadsvärde multiplicerat med summan av det specifika och det generella kapitalbaskravet för marknadsrisken för den underliggande tillgången.

| b) | Positionens värde fastställt genom den marknadsvärderingsmetod eller modellvärderingsmetod som föreskrivs i artikel 104.2 b och c i förordning (EU) nr 575/2013 (optionens eller warrantens marknadsvärde). |
| --- | --- |

b)

Positionens värde fastställt genom den marknadsvärderingsmetod eller modellvärderingsmetod som föreskrivs i artikel 104.2 b och c i förordning (EU) nr 575/2013 (optionens eller warrantens marknadsvärde).

5.   Alla typer av optioner eller warranter som inte har de egenskaper som anges i punkt 2 ska det bruttobelopp som avses i punkt 1 vara optionens eller warrantens marknadsvärde.

Artikel 4

Översikt över fastställande av kapitalbaskrav enligt delta-plusmetoden

1.   I de fall instituten väljer att använda sig av delta-plusmetoden för optioner och warranter vars gamma är en kontinuerlig funktion av priset på den underliggande tillgången och vars vega är en kontinuerlig funktion av den implicita volatiliteten (kontinuerliga optioner och warranter) ska kapitalbaskravet avseende optioners och warranters icke-deltarisk beräknas som summan av följande krav:

| a) | De kapitalbaskrav relaterat till den partiella derivatan av delta med avseende på på den underliggande tillgångens pris, vilken för obligationsoptioner och warranter är den partiella derivatan av delta med avseende på den underliggande obligationens avkastning fram till förfall för och för swaptioner den partiella derivatan av delta med avseende på swap-räntan. |
| --- | --- |

a)

De kapitalbaskrav relaterat till den partiella derivatan av delta med avseende på på den underliggande tillgångens pris, vilken för obligationsoptioner och warranter är den partiella derivatan av delta med avseende på den underliggande obligationens avkastning fram till förfall för och för swaptioner den partiella derivatan av delta med avseende på swap-räntan.

| b) | Kravet rörande den första partiella derivatan av värdet på en option eller warrant, med avseende på den implicita volatiliteten. |
| --- | --- |

b)

Kravet rörande den första partiella derivatan av värdet på en option eller warrant, med avseende på den implicita volatiliteten.

2.   Den implicita volatiliteten ska vara det värde på volatiliteten som anges i optionens eller warrantens prisberäkningsformel för vilken, givet en viss prissättningsmodell och givet värden på alla övriga konstaterbara prissättningsparametrar, optionens eller warrantens teoretiska pris är lika med dess marknadsvärde, varvid begreppet marknadsvärde ska förstås på det sätt som avses i artikel 3.4.

3.   Kapitalbaskraven för icke-deltarisker med avseende på diskontinuerliga optioner och warranter ska fastställas enligt följande:

| a) | Om optionerna eller warranterna har köpts ska kravet fastställas till det högre beloppet av noll och skillnaden mellan följande värden:






  i) | Optionens eller warrantens marknadsvärde, i enlighet med definitionen i artikel 3.4. |
| --- | --- | --- |

a)

Om optionerna eller warranterna har köpts ska kravet fastställas till det högre beloppet av noll och skillnaden mellan följande värden:

i)

Optionens eller warrantens marknadsvärde, i enlighet med definitionen i artikel 3.4.

| ii) | Beloppet av den riskvägda deltaekvivalenten, i enlighet med definitionen i artikel 3.1 b. |
| --- | --- |

ii)

Beloppet av den riskvägda deltaekvivalenten, i enlighet med definitionen i artikel 3.1 b.

| b) | Om optionerna eller warranterna har sålts, ska kravet fastställas till det högre beloppet av noll och skillnaden mellan följande värden:






  i) | Det relevanta marknadsvärdet för den underliggande tillgången, vilket ska vara antingen maximal möjlig betalning på slutdagen, om en sådan avtalats, eller marknadsvärdet på den underliggande tillgången eller det faktiska teoretiska värdet om någon maximal möjlig betalning inte avtalats. |
| --- | --- | --- |

b)

Om optionerna eller warranterna har sålts, ska kravet fastställas till det högre beloppet av noll och skillnaden mellan följande värden:

i)

Det relevanta marknadsvärdet för den underliggande tillgången, vilket ska vara antingen maximal möjlig betalning på slutdagen, om en sådan avtalats, eller marknadsvärdet på den underliggande tillgången eller det faktiska teoretiska värdet om någon maximal möjlig betalning inte avtalats.

| ii) | Den riskvägda deltaekvivalentens belopp, i enlighet med definitionen i artikel 3.1 b. |
| --- | --- |

ii)

Den riskvägda deltaekvivalentens belopp, i enlighet med definitionen i artikel 3.1 b.

4.   De värden för gamma och vega som används vid beräkningen av kapitalbaskraven ska beräknas med hjälp av lämplig prissättningsmodell i enlighet med artikel 329.1, 352.1 och 358.3 i förordning (EU) nr 575/2013. Om varken gamma eller vega kan beräknas i enlighet med denna punkt, ska kapitalkraven för icke-deltarisker beräknas i enlighet med punkt 3.

Artikel 5

Fastställande av kapitalbaskrav med avseende på gammarisk enligt delta-plusmetoden

1.   Vid tillämpningen av artikel 4.1 a ska kapitalbaskraven med avseende på gammarisk beräknas med hjälp av följande steg:

| a) | För varje enskild option eller warrant ska gammapåverkan beräknas. |
| --- | --- |

a)

För varje enskild option eller warrant ska gammapåverkan beräknas.

| b) | Gammapåverkan för alla enskilda optioner och warranter som hänför sig till samma specifika underliggande typ ska adderas. |
| --- | --- |

b)

Gammapåverkan för alla enskilda optioner och warranter som hänför sig till samma specifika underliggande typ ska adderas.

| c) | Det absoluta värdet av summan av alla negativa värden som erhålls i steg b ska utgöra kapitalbaskravet med avseende på gammarisk. De positiva värden som följer av steg b ska inte beaktas. |
| --- | --- |

c)

Det absoluta värdet av summan av alla negativa värden som erhålls i steg b ska utgöra kapitalbaskravet med avseende på gammarisk. De positiva värden som följer av steg b ska inte beaktas.

2.   Vid tillämpningen av steget i punkt 1 a ska gammapåverkan beräknas enligt den formel som anges i bilaga I.

3.   Vid tillämpningen av steget i punkt 1 b ska följande anses vara en specifik underliggande typ:

| a) | För räntesatser i samma valuta: varje löptidsband som anges i tabell 2 i artikel 339 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

a)

För räntesatser i samma valuta: varje löptidsband som anges i tabell 2 i artikel 339 i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | För aktieinstrument och aktieindex: varje marknad enligt definitionen i de regler som ska utarbetas i enlighet med artikel 341.3 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

För aktieinstrument och aktieindex: varje marknad enligt definitionen i de regler som ska utarbetas i enlighet med artikel 341.3 i förordning (EU) nr 575/2013.

| c) | För utländsk valuta och guld: varje valutapar och guld. |
| --- | --- |

c)

För utländsk valuta och guld: varje valutapar och guld.

| d) | För råvaror: råvaror som anses vara identiska i enlighet med artikel 357.4 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

d)

För råvaror: råvaror som anses vara identiska i enlighet med artikel 357.4 i förordning (EU) nr 575/2013.

Artikel 6

Fastställande av kapitalbaskrav med avseende på vegarisk enligt delta-plusmetoden

Vid tillämpningen av artikel 4.1 b ska kapitalbaskraven med avseende på vegarisk beräknas med hjälp av följande steg:

| a) | För varje enskild option eller warrant ska vegavärdet beräknas. |
| --- | --- |

a)

För varje enskild option eller warrant ska vegavärdet beräknas.

| b) | För varje enskild option ska en antagen förändring på +/– 25 % i den implicita volatiliteten beräknas, varvid begreppet implicit volatilitet ska förstås på det sätt som avses i artikel 4.2. |
| --- | --- |

b)

För varje enskild option ska en antagen förändring på +/– 25 % i den implicita volatiliteten beräknas, varvid begreppet implicit volatilitet ska förstås på det sätt som avses i artikel 4.2.

| c) | För varje enskild option ska det vegavärde som följer av steget i led a multipliceras med den antagna förändring i den implicita volatiliteten som följer av steget i led b. |
| --- | --- |

c)

För varje enskild option ska det vegavärde som följer av steget i led a multipliceras med den antagna förändring i den implicita volatiliteten som följer av steget i led b.

| d) | För varje specifik underliggande typ, i enlighet med definitionen i artikel 5.3 ska de värden som följer av steget i led c adderas. |
| --- | --- |

d)

För varje specifik underliggande typ, i enlighet med definitionen i artikel 5.3 ska de värden som följer av steget i led c adderas.

| e) | Summan av de absoluta värden som följer av steget i led d ska utgöra det totala kapitalbaskravet med avseende på vegarisk. |
| --- | --- |

e)

Summan av de absoluta värden som följer av steget i led d ska utgöra det totala kapitalbaskravet med avseende på vegarisk.

Artikel 7

Villkor för tillämpning av scenariemetoden

Instituten får använda scenariemetoden om de uppfyller samtliga följande krav:

| a) | De har inrättat en rikskontrollenhet som övervakar risken i institutionernas optionsportföljer och rapporterar resultaten till ledningen. |
| --- | --- |

a)

De har inrättat en rikskontrollenhet som övervakar risken i institutionernas optionsportföljer och rapporterar resultaten till ledningen.

| b) | De har underrättat de behöriga myndigheterna om den förutfastställda uppsättning exponeringar som kommer att omfattas av denna metod på ett konsekvent sätt över tiden. |
| --- | --- |

b)

De har underrättat de behöriga myndigheterna om den förutfastställda uppsättning exponeringar som kommer att omfattas av denna metod på ett konsekvent sätt över tiden.

| c) | De ser till att införliva resultaten av scenariemetoden i internrapporteringen till institutets ledning. |
| --- | --- |

c)

De ser till att införliva resultaten av scenariemetoden i internrapporteringen till institutets ledning.

För tillämpningen av led c ska instituten fastställa exakt vilka positioner som ska omfattas av scenariemetoden, bl.a. typ av produkt och angivet handlarbord och portfölj, den särskilda riskhanteringsprocess och den särskilda datortillämpning som tillämpas för positionerna i fråga samt en motivering till varför de ifrågavarande positionerna ska omfattas av scenariemetoden mot bakgrund av vilka positioner som hänförts till andra metoder.

Artikel 8

Definition av scenariematrisen enligt scenariemetoden

1.   Ett institut ska för varje specifik underliggande typ som avses i artikel 5.3 fastställa en scenariematris som omfattar en uppsättning scenarier.

2.   Scenariematrisens första dimension är den underliggande tillgångens prisförändring över och under dess aktuella värde. Detta prisförändringsspann ska ha följande utformning:

| a) | För ränteoptioner eller warranter: +/– den antagna ränteförändring som anges i kolumn 5 i tabell 2 i artikel 339 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

a)

För ränteoptioner eller warranter: +/– den antagna ränteförändring som anges i kolumn 5 i tabell 2 i artikel 339 i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | För optioner eller warranter för aktieinstrument och aktieindex: +/– den viktning som anges i artikel 343 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

För optioner eller warranter för aktieinstrument och aktieindex: +/– den viktning som anges i artikel 343 i förordning (EU) nr 575/2013.

| c) | För optioner eller warranter på valuta och guld: +/– den viktning som anges i artikel 351 i förordning (EU) nr 575/2013 eller, i tillämpliga fall, +/– den viktning som anges i artikel 354 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

För optioner eller warranter på valuta och guld: +/– den viktning som anges i artikel 351 i förordning (EU) nr 575/2013 eller, i tillämpliga fall, +/– den viktning som anges i artikel 354 i förordning (EU) nr 575/2013.

| d) | För råvaruoptioner (warranter): +/– den viktning som anges i artikel 360.1 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

d)

För råvaruoptioner (warranter): +/– den viktning som anges i artikel 360.1 a i förordning (EU) nr 575/2013.

3.   Prisförändringsscenarierna för den underliggande tillgången ska återges i ett rutnät som har minst sju punkter, anger det aktuella värdet och delar in det variationsspann som anges i punkt 2 i lika stora intervall.

4.   Scenariematrisens andra dimension ska fastställas på grundval av volatilitetsförändringar. Variationsspannet för volatilitetsförändringar ska vara +/– 25 % av den implicita volatiliteten, varvid begreppet implicit volatilitet ska förstås på det sätt som avses i artikel 4.2. Detta variationsspannspann ska återges i ett rutnät med minst tre punkter, som även omfattar en förändring på 0 % och är indelat i lika stora intervall.

5.   Scenariematrisen består av alla möjliga kombinationer av punkter enligt punkterna 3 och 4. Varje kombination utgör ett enskilt scenario.

Artikel 9

Fastställande av kapitalbaskrav enligt scenariemetoden

Enligt scenariemetoden ska kapitalbaskravet med avseende på optioners och warranters icke-deltarisk beräknas med hjälp av följande steg:

| a) | För varje enskild option och warrant ska alla de scenarier som avses i artikel 8 tillämpas vid beräkningen av den simulerade nettovinsten eller nettoförlusten vid varje scenario. Denna simulering ska göras med hjälp av metoder för full omvärdering, dvs. man simulerar prisförändringarna med hjälp av prissättningsmodeller och använder sig inte av lokala approximeringar av dessa modeller. |
| --- | --- |

a)

För varje enskild option och warrant ska alla de scenarier som avses i artikel 8 tillämpas vid beräkningen av den simulerade nettovinsten eller nettoförlusten vid varje scenario. Denna simulering ska göras med hjälp av metoder för full omvärdering, dvs. man simulerar prisförändringarna med hjälp av prissättningsmodeller och använder sig inte av lokala approximeringar av dessa modeller.

| b) | För varje specifik underliggande typ som avses i artikel 5.3 ska de värden aggregeras som erhållits genom beräkningen i led a och som avser de enskilda scenarierna. |
| --- | --- |

b)

För varje specifik underliggande typ som avses i artikel 5.3 ska de värden aggregeras som erhållits genom beräkningen i led a och som avser de enskilda scenarierna.

| c) | För varje specifik underliggande typ som avses i artikel 5.3 ska det ”relevanta scenariet” beräknas som det scenario för vilket de värden som fastställts i steg b ger den största förlusten alternativt den minsta förlusten i det fall det inte finns några förluster. |
| --- | --- |

c)

För varje specifik underliggande typ som avses i artikel 5.3 ska det ”relevanta scenariet” beräknas som det scenario för vilket de värden som fastställts i steg b ger den största förlusten alternativt den minsta förlusten i det fall det inte finns några förluster.

| d) | För varje specifik underliggande typ som avses i artikel 5.3 ska kapitalbaskravet beräknas i enlighet med den formel som anges i bilaga II. |
| --- | --- |

d)

För varje specifik underliggande typ som avses i artikel 5.3 ska kapitalbaskravet beräknas i enlighet med den formel som anges i bilaga II.

| e) | Det totala kapitalbaskravet med avseende på optioners och warranters icke-deltarisk vara summan av de kapitalbaskrav som erhålls från beräkningen i steg d, för alla olika specifika underliggande typer som avses i artikel 5.3. |
| --- | --- |

e)

Det totala kapitalbaskravet med avseende på optioners och warranters icke-deltarisk vara summan av de kapitalbaskrav som erhålls från beräkningen i steg d, för alla olika specifika underliggande typer som avses i artikel 5.3.

Artikel 10

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

---

BILAGA I

Formel som ska användas för tillämpningen av artikel 5.2

Formel som ska användas för tillämpningen av artikel 5.2:

Gammapåverkan = ^ × Gamma × VU2

där VU

| a) | för optioner eller warranter på räntor och obligationer är lika med den antagna avkastningsförändring som anges i kolumn 5 i tabell 2 i artikel 339 i förordning (EU) nr 575/2013, |
| --- | --- |

a)

för optioner eller warranter på räntor och obligationer är lika med den antagna avkastningsförändring som anges i kolumn 5 i tabell 2 i artikel 339 i förordning (EU) nr 575/2013,

| b) | för optioner eller warranter på aktieinstrument och aktieindex är lika med marknadsvärdet på den underliggande tillgången multiplicerat med den viktning som anges i artikel 343 i förordning (EU) nr 575/2013, |
| --- | --- |

b)

för optioner eller warranter på aktieinstrument och aktieindex är lika med marknadsvärdet på den underliggande tillgången multiplicerat med den viktning som anges i artikel 343 i förordning (EU) nr 575/2013,

| c) | för optioner eller warranter på valuta och guld är lika med marknadsvärdet på den underliggande tillgången beräknat i den rapporterade valutan multiplicerat med den viktning som anges i artikel 351 i förordning (EU) nr 575/2013 eller, vid behov, den viktning som anges i artikel 354 i förordning (EU) nr 575/2013, |
| --- | --- |

c)

för optioner eller warranter på valuta och guld är lika med marknadsvärdet på den underliggande tillgången beräknat i den rapporterade valutan multiplicerat med den viktning som anges i artikel 351 i förordning (EU) nr 575/2013 eller, vid behov, den viktning som anges i artikel 354 i förordning (EU) nr 575/2013,

| d) | för optioner eller warranter för råvaror är lika med marknadsvärdet på den underliggande tillgången multiplicerat med den viktning som anges i artikel 360.1 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

d)

för optioner eller warranter för råvaror är lika med marknadsvärdet på den underliggande tillgången multiplicerat med den viktning som anges i artikel 360.1 a i förordning (EU) nr 575/2013.

---

BILAGA II

Formel som ska användas för tillämpningen av artikel 9 d

Formel som ska användas för tillämpningen av artikel 9 d:

Kapitalbaskrav = – min (0,PC-DE)

där

| a) | PC (prisförändringen) är lika med summan av prisförändringarna för de optioner som har samma specifika underliggande typ enligt definition i artikel 5.3 (minustecken för förluster och plustecken för vinster) och motsvarande för det relevanta scenario som fastställts i steg c i artikel 8.2. |
| --- | --- |

a)

PC (prisförändringen) är lika med summan av prisförändringarna för de optioner som har samma specifika underliggande typ enligt definition i artikel 5.3 (minustecken för förluster och plustecken för vinster) och motsvarande för det relevanta scenario som fastställts i steg c i artikel 8.2.

| b) | DE är ”deltaeffekten” beräknad på följande sätt:
  DE = ADEV × PPCU |
| --- | --- |

b)

DE är ”deltaeffekten” beräknad på följande sätt:

DE = ADEV × PPCU

där

| i) | ADEV (”det aggregerade deltaekvivalentvärdet”) är summan av negativa eller positiva deltan, multiplicerade med marknadsvärdet på avtalets underliggande tillgång, för de optioner som har samma specifika underliggande typ enligt definitionen i artikel 5.3, |
| --- | --- |

i)

ADEV (”det aggregerade deltaekvivalentvärdet”) är summan av negativa eller positiva deltan, multiplicerade med marknadsvärdet på avtalets underliggande tillgång, för de optioner som har samma specifika underliggande typ enligt definitionen i artikel 5.3,

| ii) | PPCU (”den procentuella prisförändringen för den underliggande tillgången”) är den procentuella prisförändringen för den underliggande tillgången enligt definitionen i artikel 5.3, i enlighet med det relevanta scenario som fastställts i steg c i artikel 8.2. |
| --- | --- |

ii)

PPCU (”den procentuella prisförändringen för den underliggande tillgången”) är den procentuella prisförändringen för den underliggande tillgången enligt definitionen i artikel 5.3, i enlighet med det relevanta scenario som fastställts i steg c i artikel 8.2.

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/36

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 529/2014

av den 12 mars 2014

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) No 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för bedömning av väsentligheten hos utvidgningar eller förändringar av internmetoden och avancerade mätmetoder

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt artikel 143.5 tredje stycket och artikel 312.4 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 143.3 i förordning (EU) nr 575/2013 avser ett riskklassificeringssystems tillämpningsområde den typ av exponeringar som kan bedömas med ett särskilt riskklassificeringssystem. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 143.3 i förordning (EU) nr 575/2013 avser ett riskklassificeringssystems tillämpningsområde den typ av exponeringar som kan bedömas med ett särskilt riskklassificeringssystem.

| (2) | I förordning (EU) nr 575/2013 görs åtskillnad mellan väsentliga utvidgningar eller förändringar av internmetoden och avancerade mätmetoder som kräver godkännande, samt alla andra förändringar som omfattas av anmälningsplikt. När det gäller avancerade mätmetoder finns ingen uppgift i förordning (EU) nr 575/2013 om tidpunkten för anmälan av utvidgningen eller förändringen, dvs. om förändringen bör anmälas före eller efter det att den genomförts. Hänsyn bör tas till att utvidgningar och förändringar av mindre betydelse inte behöver förhandsanmälas till de behöriga myndigheterna. Det vore dessutom mer effektivt och mindre betungande för instituten att samla in sådana förändringar av lägre väsentlighet och anmäla dem till de behöriga myndigheterna med jämna mellanrum. Detta är redan tillsynspraxis i flertalet medlemsstater. Därför bör åtskillnad göras mellan utvidgningar och förändringar som ska anmälas innan de genomförs och utvidgningar och förändringar som får anmälas först efter det att de genomförts. Detta skulle dessutom säkerställa att de behöriga myndigheterna i sina dagliga uppgifter uppmärksammar utvidgningar eller förändringar med potential att avsevärt ändra kapitalbaskraven eller bedömningen av modellerna eller klassificeringssystemen. Det skulle också säkerställa att instituten skiljer väsentliga utvidgningar eller förändringar från utvidgningar eller förändringar av lägre väsentlighetsnivå på grundval av en riskorienterad tillsynsmetod. Det vore välbetänkt att göra en sådan åtskillnad mellan utvidgningar eller förändringar som ska anmälas före genomförandet och utvidgningar eller förändringar som får anmälas efter det att de genomförts, eftersom anmälan innan genomförandet skulle göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att kontrollera att denna förordning har tillämpats korrekt. Detta skulle i sin tur också minska institutionernas tillsynsbörda. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) nr 575/2013 görs åtskillnad mellan väsentliga utvidgningar eller förändringar av internmetoden och avancerade mätmetoder som kräver godkännande, samt alla andra förändringar som omfattas av anmälningsplikt. När det gäller avancerade mätmetoder finns ingen uppgift i förordning (EU) nr 575/2013 om tidpunkten för anmälan av utvidgningen eller förändringen, dvs. om förändringen bör anmälas före eller efter det att den genomförts. Hänsyn bör tas till att utvidgningar och förändringar av mindre betydelse inte behöver förhandsanmälas till de behöriga myndigheterna. Det vore dessutom mer effektivt och mindre betungande för instituten att samla in sådana förändringar av lägre väsentlighet och anmäla dem till de behöriga myndigheterna med jämna mellanrum. Detta är redan tillsynspraxis i flertalet medlemsstater. Därför bör åtskillnad göras mellan utvidgningar och förändringar som ska anmälas innan de genomförs och utvidgningar och förändringar som får anmälas först efter det att de genomförts. Detta skulle dessutom säkerställa att de behöriga myndigheterna i sina dagliga uppgifter uppmärksammar utvidgningar eller förändringar med potential att avsevärt ändra kapitalbaskraven eller bedömningen av modellerna eller klassificeringssystemen. Det skulle också säkerställa att instituten skiljer väsentliga utvidgningar eller förändringar från utvidgningar eller förändringar av lägre väsentlighetsnivå på grundval av en riskorienterad tillsynsmetod. Det vore välbetänkt att göra en sådan åtskillnad mellan utvidgningar eller förändringar som ska anmälas före genomförandet och utvidgningar eller förändringar som får anmälas efter det att de genomförts, eftersom anmälan innan genomförandet skulle göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att kontrollera att denna förordning har tillämpats korrekt. Detta skulle i sin tur också minska institutionernas tillsynsbörda.

| (3) | Bedömningen av hur väsentliga utvidgningar eller förändringar är i modellerna beror vanligen på typ och kategori av den utvidgning eller förändring som föreslås (vilka bör återspeglas i de kvalitativa kriterierna) och på dess potential att ändra kapitalbaskraven eller, i förekommande fall, de riskvägda exponeringsbeloppen (vilka bör återspeglas i de kvantitativa kriterierna). Därför bör eventuella kvantitativa kriterier för att bedöma väsentligheten hos utvidgningar eller förändringar ta formen av ett tröskelvärde baserat på den procentuella förändringen av kapitalbaskraven eller, i tillämpliga fall, av riskvägda exponeringsbelopp före och efter förändringen. |
| --- | --- |

(3)

Bedömningen av hur väsentliga utvidgningar eller förändringar är i modellerna beror vanligen på typ och kategori av den utvidgning eller förändring som föreslås (vilka bör återspeglas i de kvalitativa kriterierna) och på dess potential att ändra kapitalbaskraven eller, i förekommande fall, de riskvägda exponeringsbeloppen (vilka bör återspeglas i de kvantitativa kriterierna). Därför bör eventuella kvantitativa kriterier för att bedöma väsentligheten hos utvidgningar eller förändringar ta formen av ett tröskelvärde baserat på den procentuella förändringen av kapitalbaskraven eller, i tillämpliga fall, av riskvägda exponeringsbelopp före och efter förändringen.

| (4) | Medan den kvantitativa tröskeln för enkelhetens skull bör beräknas på grundval av kapitalbaskraven för utvidgningar eller förändringar av de avancerade mätmetoderna, bör tröskelvärdet vid förändringar av internmetoden beräknas på grundval av de riskvägda exponeringsbeloppen för att undvika att gränsvärdena otillbörligt påverkas av skillnader i beloppen för gjorda kreditvärdighetsjusteringar som påverkar kapitalbaskraven, men inte de riskvägda exponeringsbeloppen. Dessutom bör kvantitativa tröskelvärden utformas för att ta hänsyn till den sammanlagda effekten av utvidgningarna eller förändringarna av kapitalbasen på grundval av interna och standardiserade metoder, för att visa i vilken omfattning interna metoder används för de samlade kapitalbaskraven eller de riskvägda exponeringsbeloppen. Detta gäller alla tröskelvärden för båda metoderna, utom det andra tröskelvärdet i artikel 4.1 c ii för internmetoden och tröskelvärdet för förhandsanmälan för internmetoden som är utformade med beaktande av förändringarnas inverkan på de riskvägda exponeringsbelopp som omfattas av tillämpningsområdet för en viss modell. För både internmetoden och avancerade mätmetoder ska beräkningar för att härleda inverkan av en given utvidgning eller förändring göras utifrån samma tidpunkt, eftersom uppsättningen exponeringar (för internmetoden) och riskprofilen (när det rör sig om avancerade mätmetoder) är relativt stabila över tiden. |
| --- | --- |

(4)

Medan den kvantitativa tröskeln för enkelhetens skull bör beräknas på grundval av kapitalbaskraven för utvidgningar eller förändringar av de avancerade mätmetoderna, bör tröskelvärdet vid förändringar av internmetoden beräknas på grundval av de riskvägda exponeringsbeloppen för att undvika att gränsvärdena otillbörligt påverkas av skillnader i beloppen för gjorda kreditvärdighetsjusteringar som påverkar kapitalbaskraven, men inte de riskvägda exponeringsbeloppen. Dessutom bör kvantitativa tröskelvärden utformas för att ta hänsyn till den sammanlagda effekten av utvidgningarna eller förändringarna av kapitalbasen på grundval av interna och standardiserade metoder, för att visa i vilken omfattning interna metoder används för de samlade kapitalbaskraven eller de riskvägda exponeringsbeloppen. Detta gäller alla tröskelvärden för båda metoderna, utom det andra tröskelvärdet i artikel 4.1 c ii för internmetoden och tröskelvärdet för förhandsanmälan för internmetoden som är utformade med beaktande av förändringarnas inverkan på de riskvägda exponeringsbelopp som omfattas av tillämpningsområdet för en viss modell. För både internmetoden och avancerade mätmetoder ska beräkningar för att härleda inverkan av en given utvidgning eller förändring göras utifrån samma tidpunkt, eftersom uppsättningen exponeringar (för internmetoden) och riskprofilen (när det rör sig om avancerade mätmetoder) är relativt stabila över tiden.

| (5) | Behöriga myndigheter får när som helst vidta lämpliga tillsynsåtgärder vad gäller de utvidgningar eller förändringar av modeller som har anmälts, på grundval av den pågående översynen av befintliga tillstånd att använda de internmetoder som anges i artikel 101 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (2). Å ena sidan görs detta för att säkerställa att man uppfyllt de krav som fastställts i del tre, avdelning II, kapitel 3, avsnitt 6 eller i del tre, avdelning III, kapitel 4 eller i del tre, avdelning IV, kapitel 5 i förordning (EU) nr 575/2013. Å andra sidan är bestämmelser nödvändiga för att fastställa de utlösande mekanismerna för nya godkännanden och anmälningar av utvidgningar eller förändringar av internmetoderna. Sådana bestämmelser bör inte påverka tillsynskraven för översyn av de interna modeller eller administrativa processer som anges i artikel 20.8 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

(5)

Behöriga myndigheter får när som helst vidta lämpliga tillsynsåtgärder vad gäller de utvidgningar eller förändringar av modeller som har anmälts, på grundval av den pågående översynen av befintliga tillstånd att använda de internmetoder som anges i artikel 101 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (2). Å ena sidan görs detta för att säkerställa att man uppfyllt de krav som fastställts i del tre, avdelning II, kapitel 3, avsnitt 6 eller i del tre, avdelning III, kapitel 4 eller i del tre, avdelning IV, kapitel 5 i förordning (EU) nr 575/2013. Å andra sidan är bestämmelser nödvändiga för att fastställa de utlösande mekanismerna för nya godkännanden och anmälningar av utvidgningar eller förändringar av internmetoderna. Sådana bestämmelser bör inte påverka tillsynskraven för översyn av de interna modeller eller administrativa processer som anges i artikel 20.8 i förordning (EU) nr 575/2013.

| (6) | Förändringar av villkoren för permanent partiell användning av internmetoder, eller i tillämpliga fall, det stegvisa genomförandet av internmetoder som omfattas av artiklarna 148 och 150 i förordning (EU) nr 575/2013 för internmetoden och artikel 314 i förordning (EU) nr 575/2013 för avancerade mätmetoder. Därför bör dessa typer av förändringar inte omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Förändringar av villkoren för permanent partiell användning av internmetoder, eller i tillämpliga fall, det stegvisa genomförandet av internmetoder som omfattas av artiklarna 148 och 150 i förordning (EU) nr 575/2013 för internmetoden och artikel 314 i förordning (EU) nr 575/2013 för avancerade mätmetoder. Därför bör dessa typer av förändringar inte omfattas av denna förordning.

| (7) | Tillståndet från de behöriga myndigheterna avser metoder, processer, kontroller och system för insamling av uppgifter och it-system. Därför bör inte modellerna till den uppsättning uppgifter som använts vid beräkningen, vilken grundas på godkända metoder, processer, kontroller, system för insamling av uppgifter och it-system, omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(7)

Tillståndet från de behöriga myndigheterna avser metoder, processer, kontroller och system för insamling av uppgifter och it-system. Därför bör inte modellerna till den uppsättning uppgifter som använts vid beräkningen, vilken grundas på godkända metoder, processer, kontroller, system för insamling av uppgifter och it-system, omfattas av denna förordning.

| (8) | För att behöriga myndigheter ska kunna bedöma om instituten korrekt tillämpat bestämmelserna för att bedöma väsentligheten hos utvidgningar eller förändringar, bör instituten lämna in nödvändiga dokument till de behöriga myndigheterna. För att minska tillsynsbördan för instituten och öka de behöriga myndigheternas effektivitet vad gäller förfaranden i detta avseende, bör bestämmelser fastställas för att specificera de dokumentationskrav som ska åtfölja ansökningar om godkännande eller anmälningar av utvidgningar eller förändringar. |
| --- | --- |

(8)

För att behöriga myndigheter ska kunna bedöma om instituten korrekt tillämpat bestämmelserna för att bedöma väsentligheten hos utvidgningar eller förändringar, bör instituten lämna in nödvändiga dokument till de behöriga myndigheterna. För att minska tillsynsbördan för instituten och öka de behöriga myndigheternas effektivitet vad gäller förfaranden i detta avseende, bör bestämmelser fastställas för att specificera de dokumentationskrav som ska åtfölja ansökningar om godkännande eller anmälningar av utvidgningar eller förändringar.

| (9) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen.

| (10) | Bestämmelserna i denna förordning hänger nära samman, eftersom de hänvisar till utvidgningar och/eller förändringar av avancerade mätmetoder och internmetoden för kapitalbaskraven för kreditrisker och operativa risker och eftersom relevanta tillsynsfrågor och förfaranden är likartade för dessa två typer av internmetoder. För att säkra samstämmigheten mellan dessa bestämmelser och för att göra det möjligt för personer som omfattas av dessa krav att lättare få en helhetssyn och tillgång till dessa på ett samordnat sätt, vore det önskvärt att dessa bestämmelser träder i kraft samtidigt och att en enda förordning inbegriper samtliga tekniska standarder för tillsyn som krävs enligt förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller utvidgningar eller förändringar av interna modeller för kreditrisker och operativa risker. Eftersom led a i första stycket i artikel 312.4 avser ett annat syfte, behandlas i denna förordning bara leden b och c. |
| --- | --- |

(10)

Bestämmelserna i denna förordning hänger nära samman, eftersom de hänvisar till utvidgningar och/eller förändringar av avancerade mätmetoder och internmetoden för kapitalbaskraven för kreditrisker och operativa risker och eftersom relevanta tillsynsfrågor och förfaranden är likartade för dessa två typer av internmetoder. För att säkra samstämmigheten mellan dessa bestämmelser och för att göra det möjligt för personer som omfattas av dessa krav att lättare få en helhetssyn och tillgång till dessa på ett samordnat sätt, vore det önskvärt att dessa bestämmelser träder i kraft samtidigt och att en enda förordning inbegriper samtliga tekniska standarder för tillsyn som krävs enligt förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller utvidgningar eller förändringar av interna modeller för kreditrisker och operativa risker. Eftersom led a i första stycket i artikel 312.4 avser ett annat syfte, behandlas i denna förordning bara leden b och c.

| (11) | Europeiska bankmyndigheten har anordnat ett öppet offentligt samråd om det utkast till tillsynsstandarder som den här förordningen baseras på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna, samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3). |
| --- | --- |

(11)

Europeiska bankmyndigheten har anordnat ett öppet offentligt samråd om det utkast till tillsynsstandarder som den här förordningen baseras på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna, samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs villkoren för bedömning av väsentligheten hos utvidgningar eller förändringar av internmetoden och avancerade mätmetoder som tillåts i förordning (EU) nr 575/2013, inklusive bestämmelser om anmälningar av dessa förändringar och utvidgningar.

Artikel 2

Kategorier av utvidgningar och förändringar

1.   Väsentligheten hos förändringar av ett klassificeringssystems tillämpningsområde eller en intern modell för aktieexponering eller hos förändringar av klassificeringssystemen eller de interna modellerna för aktieexponering vad avser internmetoden (”förändringar i internmetoden”) eller hos utvidgningar eller förändringar av avancerade mätmetoder (”utvidgningar eller förändringar av avancerade mätmetoder”) ska klassificeras i en av följande kategorier:

| a) | Väsentliga utvidgningar eller förändringar vilka, i enlighet med artiklarna 143.3 och 312.2 i förordning (EU) nr 575/2013, måste ha tillstånd från de berörda behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

a)

Väsentliga utvidgningar eller förändringar vilka, i enlighet med artiklarna 143.3 och 312.2 i förordning (EU) nr 575/2013, måste ha tillstånd från de berörda behöriga myndigheterna.

| b) | Andra utvidgningar eller förändringar som ska anmälas till de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

b)

Andra utvidgningar eller förändringar som ska anmälas till de behöriga myndigheterna.

2.   De utvidgningar eller förändringar som avses i punkt 1 b ska också klassificeras i:

| a) | Utvidgningar eller förändringar som ska anmälas innan de genomförs. |
| --- | --- |

a)

Utvidgningar eller förändringar som ska anmälas innan de genomförs.

| b) | Utvidgningar eller förändringar som får anmälas efter det att de genomförts. |
| --- | --- |

b)

Utvidgningar eller förändringar som får anmälas efter det att de genomförts.

Artikel 3

Principer för klassificering av utvidgningar och förändringar

1.   Klassificeringen av förändringar av internmetoden ska utföras i enlighet med den här artikeln och artiklarna 4 och 5.

Klassificeringen av utvidgningar eller förändringar av avancerade mätmetoder ska utföras i enlighet med den här artikeln och artiklarna 6 och 7.

2.   Om instituten måste beräkna den kvantitativa inverkan av en eventuell utvidgning eller förändring i kapitalbaskraven eller, i förekommande fall, riskvägda exponeringsbelopp ska de tillämpa följande metod:

| a) | Vid bedömningen av den kvantitativa inverkan ska instituten använda senast tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

a)

Vid bedömningen av den kvantitativa inverkan ska instituten använda senast tillgängliga uppgifter.

| b) | När det inte är möjligt att göra en exakt bedömning av den kvantitativa inverkan ska instituten i stället göra en bedömning av inverkan på grundval av ett representativt urval eller andra tillförlitliga inferensmetoder. |
| --- | --- |

b)

När det inte är möjligt att göra en exakt bedömning av den kvantitativa inverkan ska instituten i stället göra en bedömning av inverkan på grundval av ett representativt urval eller andra tillförlitliga inferensmetoder.

| c) | För förändringar som inte har någon direkt kvantitativ inverkan ska ingen kvantitativ inverkan beräknas i enlighet med artikel 4.1 c för internmetoden eller artikel 6.1 c för avancerade mätmetoder. |
| --- | --- |

c)

För förändringar som inte har någon direkt kvantitativ inverkan ska ingen kvantitativ inverkan beräknas i enlighet med artikel 4.1 c för internmetoden eller artikel 6.1 c för avancerade mätmetoder.

3.   En väsentlig utvidgning eller förändring ska inte delas in i flera förändringar eller utvidgningar av lägre väsentlighetsnivå.

4.   I tveksamma fall ska instituten ange utvidgningar eller förändringar i den kategori som har högst potentiell väsentlighetsgrad.

5.   Om de behöriga myndigheterna har gett sitt tillstånd till en väsentlig utvidgning eller förändring ska instituten beräkna kapitalbaskraven på grundval av den godkända utvidgningen eller förändringen från och med den dag som anges i det nya tillstånd som ska ersätta det tidigare tillståndet. Om en utvidgning eller förändring inte genomförs på det datum som anges i det nya tillståndet ska ett nytt tillstånd begäras från de behöriga myndigheterna, vilket ska tillämpas utan onödigt dröjsmål.

6.   Vid försening av genomförandet av en sådan utvidgning eller förändring för vilken den behöriga myndigheten har beviljat tillstånd, ska institutet underrätta den behöriga myndigheten och förelägga den behöriga myndigheten en plan för att i tid genomföra den godkända utvidgningen eller förändringen, som ska tillämpas inom en tidsperiod som ska fastställas tillsammans med den behöriga myndigheten.

7.   Om en utvidgning eller förlängning kräver förhandsanmälan till de behöriga myndigheterna och instituten, efter anmälan, beslutar att inte genomföra utvidgningen eller förändringen ska instituten på nytt utan onödigt dröjsmål underrätta de behöriga myndigheterna om detta beslut.

Artikel 4

Väsentliga förändringar av internmetoden

1.   Förändringar av internmetoden ska anses vara väsentliga om de uppfyller något av följande villkor:

| a) | De omfattas av någon av förändringarna i ett klassificeringssystems tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponering som beskrivs i bilaga I, del I, avsnitt 1. |
| --- | --- |

a)

De omfattas av någon av förändringarna i ett klassificeringssystems tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponering som beskrivs i bilaga I, del I, avsnitt 1.

| b) | De omfattas av eventuella förändringar av riskklassificeringssystemen eller interna modeller för aktieexponering som beskrivs i bilaga I, del II, avsnitt 1. |
| --- | --- |

b)

De omfattas av eventuella förändringar av riskklassificeringssystemen eller interna modeller för aktieexponering som beskrivs i bilaga I, del II, avsnitt 1.

| c) | De leder till något av följande:






  i) | En minskning med 1,5 % av endera






  — | ett EU-moderinstituts samlade konsoliderade riskvägda exponeringsbelopp för kredit- och utspädningsrisk, eller |
| --- | --- | --- | --- |

c)

De leder till något av följande:

i)

En minskning med 1,5 % av endera

—

ett EU-moderinstituts samlade konsoliderade riskvägda exponeringsbelopp för kredit- och utspädningsrisk, eller

| — | ett samlat riskvägt exponeringsbelopp för kredit- och utspädningsrisk i ett institut som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag. |
| --- | --- |

—

ett samlat riskvägt exponeringsbelopp för kredit- och utspädningsrisk i ett institut som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag.

| ii) | En minskning på 15 % eller mer av de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk för det interna klassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponering. |
| --- | --- |

ii)

En minskning på 15 % eller mer av de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk för det interna klassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponering.

2.   För tillämpningen av punkt 1 c i) i denna artikel och i enlighet med artikel 3.2, ska förändringens inverkan utvärderas som ett förhållande beräknat på följande sätt:

| a) | I täljaren, skillnaden i de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk för det interna klassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponering före och efter förändringen i ett EU-moderinstituts konsoliderade nivå eller på den institutsnivå som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag. |
| --- | --- |

a)

I täljaren, skillnaden i de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk för det interna klassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponering före och efter förändringen i ett EU-moderinstituts konsoliderade nivå eller på den institutsnivå som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag.

| b) | I nämnaren, de samlade riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk innan förändringen i ett EU-moderinstituts konsoliderade nivå eller på den institutsnivå som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag. |
| --- | --- |

b)

I nämnaren, de samlade riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk innan förändringen i ett EU-moderinstituts konsoliderade nivå eller på den institutsnivå som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag.

Beräkningen ska avse samma tidpunkt.

Fastställandet av inverkan på riskvägda exponeringsbelopp ska bara avse inverkan av förändringen av internmetoden, och exponeringarna ska antas ligga kvar på oförändrad nivå.

3.   För tillämpningen av punkt 1 c ii) i denna artikel och i enlighet med artikel 3.2, ska inverkan av förändringen utvärderas som ett förhållande som beräknats på följande sätt:

| a) | I täljaren, skillnaden i de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk för det interna riskklassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponeringar före och efter förändringen. |
| --- | --- |

a)

I täljaren, skillnaden i de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk för det interna riskklassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponeringar före och efter förändringen.

| b) | I nämnaren, de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk före förändringen i samband med tillämpningsområdet för riskklassificeringssystemet eller interna modeller för aktieexponeringar. |
| --- | --- |

b)

I nämnaren, de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk före förändringen i samband med tillämpningsområdet för riskklassificeringssystemet eller interna modeller för aktieexponeringar.

Beräkningen ska avse samma tidpunkt.

Fastställandet av inverkan på riskvägda exponeringsbelopp ska bara avse inverkan av förändringen av internmetoden, och exponeringarna ska antas ligga kvar på oförändrad nivå.

Artikel 5

Förändringar av internmetoden som inte anses vara väsentliga

1.   Förändringar av internmetoden, som inte är väsentliga men som ska anmälas till behöriga myndigheter i enlighet med artikel 143.4 i förordning (EU) nr 575/2013, ska anmälas på följande sätt:

| a) | Förändringar som uppfyller något av följande villkor ska anmälas till de behöriga myndigheterna minst två månader före genomförandet:






  i) | Förändringar som beskrivs i bilaga I, del I, avsnitt 2. |
| --- | --- | --- |

a)

Förändringar som uppfyller något av följande villkor ska anmälas till de behöriga myndigheterna minst två månader före genomförandet:

i)

Förändringar som beskrivs i bilaga I, del I, avsnitt 2.

| ii) | Förändringar som beskrivs i bilaga I, del II, avsnitt 2. |
| --- | --- |

ii)

Förändringar som beskrivs i bilaga I, del II, avsnitt 2.

| iii) | Förändringar som leder till en minskning på minst 5 % av de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk för det interna riskklassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponeringar. |
| --- | --- |

iii)

Förändringar som leder till en minskning på minst 5 % av de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk för det interna riskklassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponeringar.

| b) | Alla andra förändringar ska anmälas minst en gång om året till de behöriga myndigheterna efter det att de genomförts. |
| --- | --- |

b)

Alla andra förändringar ska anmälas minst en gång om året till de behöriga myndigheterna efter det att de genomförts.

2.   För tillämpningen av punkt 1 a iii) i denna artikel och i enlighet med artikel 3.2, ska förändringens inverkan utvärderas som ett förhållande som beräknats på följande sätt:

| a) | I täljaren, skillnaden i de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk i samband med det interna riskklassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponeringar före och efter förändringen. |
| --- | --- |

a)

I täljaren, skillnaden i de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk i samband med det interna riskklassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponeringar före och efter förändringen.

| b) | I nämnaren, de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk före förändringen i samband med riskklassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponeringar. |
| --- | --- |

b)

I nämnaren, de riskvägda exponeringsbeloppen för kredit- och utspädningsrisk före förändringen i samband med riskklassificeringssystemets tillämpningsområde eller interna modeller för aktieexponeringar.

Beräkningen ska avse samma tidpunkt.

Fastställandet av inverkan av riskvägda exponeringsbelopp ska bara avse inverkan av förändringen av intermetoden, och exponeringarna ska antas ligga kvar på oförändrad nivå.

Artikel 6

Väsentliga utvidgningar eller förändringar av avancerade mätmetoder

1.   Utvidgningar eller förändringar av avancerade mätmetoder ska anses vara väsentliga, om de uppfyller något av följande villkor:

| a) | De omfattas av någon av de utvidgningar som beskrivs i bilaga II, del I, punkt 1. |
| --- | --- |

a)

De omfattas av någon av de utvidgningar som beskrivs i bilaga II, del I, punkt 1.

| b) | De omfattas av någon av de förändringar beskrivs i bilaga II, del II, avsnitt 1. |
| --- | --- |

b)

De omfattas av någon av de förändringar beskrivs i bilaga II, del II, avsnitt 1.

| c) | De leder till något av följande:






  i) | En minskning på 10 % eller mer av endera






  — | ett EU-moderinstituts konsoliderade kapitalbaskrav för operativ risk, eller |
| --- | --- | --- | --- |

c)

De leder till något av följande:

i)

En minskning på 10 % eller mer av endera

—

ett EU-moderinstituts konsoliderade kapitalbaskrav för operativ risk, eller

| — | de samlade kapitalbaskraven för operativ risk i fråga om ett institut som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag. |
| --- | --- |

—

de samlade kapitalbaskraven för operativ risk i fråga om ett institut som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag.

| ii) | En minskning på 10 % eller mer av endera






  — | de samlade kapitalbaskraven för operativ risk på konsoliderad nivå av ett moderinstitut som inte är ett EU-moderinstitut, eller |
| --- | --- | --- |

ii)

En minskning på 10 % eller mer av endera

—

de samlade kapitalbaskraven för operativ risk på konsoliderad nivå av ett moderinstitut som inte är ett EU-moderinstitut, eller

| — | de samlade kapitalbaskraven för operativ risk för ett dotterföretag om moderinstitutet inte har fått tillstånd att använda avancerade mätmetoder. |
| --- | --- |

—

de samlade kapitalbaskraven för operativ risk för ett dotterföretag om moderinstitutet inte har fått tillstånd att använda avancerade mätmetoder.

2.   För tillämpningen av punkt 1 c i), och i enlighet med artikel 3.2, ska inverkan av en eventuell utvidgning eller förändring utvärderas som ett förhållande som beräknats på följande sätt:

| a) | I täljaren, skillnaden i kapitalbaskraven för operativ risk i samband med avancerade mätmetoders tillämpningsområde före och efter utvidgningen eller förändringen i EU-moderinstitutets konsoliderade nivå eller på den institutsnivå som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag. |
| --- | --- |

a)

I täljaren, skillnaden i kapitalbaskraven för operativ risk i samband med avancerade mätmetoders tillämpningsområde före och efter utvidgningen eller förändringen i EU-moderinstitutets konsoliderade nivå eller på den institutsnivå som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag.

| b) | I nämnaren, de samlade kapitalbaskraven för operativ risk före utvidgningen eller förändringen i EU-moderinstitutets konsoliderade nivå eller på en institutsnivå som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag. |
| --- | --- |

b)

I nämnaren, de samlade kapitalbaskraven för operativ risk före utvidgningen eller förändringen i EU-moderinstitutets konsoliderade nivå eller på en institutsnivå som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag.

Beräkningen ska avse samma tidpunkt.

Fastställandet av inverkan på kapitalbaskraven ska bara avse utvidgningens eller förändringens inverkan på avancerade mätmetoder, och därför ska den operativa riskprofilen antas ligga kvar på oförändrad nivå.

3.   För tillämpningen av punkt 1 c ii), och i enlighet med artikel 3.2, ska inverkan av en eventuell utvidgning eller förändring utvärderas som ett förhållande som beräknats på följande sätt:

| a) | I täljaren, skillnaden i kapitalbaskraven för operativ risk för modellens tillämpningsområde före och efter utvidgningen eller förändringen på konsoliderad nivå i ett moderinstitut som inte är ett EU-moderinstitut eller dotterbolagsnivå om moderinstitutet inte har fått tillstånd att använda avancerade mätmetoder. |
| --- | --- |

a)

I täljaren, skillnaden i kapitalbaskraven för operativ risk för modellens tillämpningsområde före och efter utvidgningen eller förändringen på konsoliderad nivå i ett moderinstitut som inte är ett EU-moderinstitut eller dotterbolagsnivå om moderinstitutet inte har fått tillstånd att använda avancerade mätmetoder.

| b) | I nämnaren, de samlade kapitalbaskraven för operativ risk före utvidgningen eller förändringen på konsoliderad nivå i ett moderinstitut som inte är ett EU-moderinstitut eller på dotterbolagsnivå om moderinstitutet inte har fått tillstånd att använda avancerade mätmetoder. |
| --- | --- |

b)

I nämnaren, de samlade kapitalbaskraven för operativ risk före utvidgningen eller förändringen på konsoliderad nivå i ett moderinstitut som inte är ett EU-moderinstitut eller på dotterbolagsnivå om moderinstitutet inte har fått tillstånd att använda avancerade mätmetoder.

Beräkningen ska avse samma tidpunkt.

Fastställandet av inverkan på kapitalbaskraven ska bara avse inverkan av utvidgningen eller förändringen på avancerade mätmetoder, och den operativa riskprofilen ska därför antas ligga kvar på oförändrad nivå.

Artikel 7

Utvidgningar eller förändringar av avancerade mätmetoder som inte anses vara väsentliga

Utvidgningar eller förändringar av avancerade mätmetoder, som inte är väsentliga men som ska anmälas till behöriga myndigheter i enlighet med artikel 312.3 i förordning (EU) nr 575/2013, ska anmälas på följande sätt:

| a) | Utvidgningar eller förändringar som omfattas av bilaga II, del I, avsnitt 2 och del II, avsnitt 2, ska anmälas till de behöriga myndigheterna minst två månader före genomförandet. |
| --- | --- |

a)

Utvidgningar eller förändringar som omfattas av bilaga II, del I, avsnitt 2 och del II, avsnitt 2, ska anmälas till de behöriga myndigheterna minst två månader före genomförandet.

| b) | Alla andra utvidgningar eller förändringar ska minst en gång om året anmälas till de behöriga myndigheterna efter det att de genomförts. |
| --- | --- |

b)

Alla andra utvidgningar eller förändringar ska minst en gång om året anmälas till de behöriga myndigheterna efter det att de genomförts.

Artikel 8

Dokumentation av utvidgningar eller förändringar

1.   För utvidgningar eller förändringar av internmetoden eller avancerade mätmetoder som ska godkännas av de behöriga myndigheterna, ska instituten, tillsammans med ansökan, lämna följande dokumentation:

| a) | Beskrivning av utvidgningen och förändringen, dess bakgrund och mål. |
| --- | --- |

a)

Beskrivning av utvidgningen och förändringen, dess bakgrund och mål.

| b) | Genomförandedatum. |
| --- | --- |

b)

Genomförandedatum.

| c) | Tillämpningsområde som påverkas av att modellen utvidgas eller förändras vad gäller egenskaper mätt i volym. |
| --- | --- |

c)

Tillämpningsområde som påverkas av att modellen utvidgas eller förändras vad gäller egenskaper mätt i volym.

| d) | Tekniska dokument och planeringsdokument. |
| --- | --- |

d)

Tekniska dokument och planeringsdokument.

| e) | Rapporter om institutionernas oberoende granskning eller godkännande. |
| --- | --- |

e)

Rapporter om institutionernas oberoende granskning eller godkännande.

| f) | Bekräftelse på att en utvidgning eller förändring har godkänts genom institutets godkännandeförfaranden av de behöriga organen och datum för godkännande. |
| --- | --- |

f)

Bekräftelse på att en utvidgning eller förändring har godkänts genom institutets godkännandeförfaranden av de behöriga organen och datum för godkännande.

| g) | I förekommande fall utvidgningens eller förändringens kvantitativa inverkan på riskvägda exponeringsbelopp eller kapitalbaskraven. |
| --- | --- |

g)

I förekommande fall utvidgningens eller förändringens kvantitativa inverkan på riskvägda exponeringsbelopp eller kapitalbaskraven.

| h) | Register över institutets innevarande och föregående version av interna modeller som är föremål för godkännande. |
| --- | --- |

h)

Register över institutets innevarande och föregående version av interna modeller som är föremål för godkännande.

2.   För utvidgningar eller förändringar som ska anmälas antingen före eller efter genomförandet ska instituten, tillsammans med anmälan, lämna in den dokumentation som avses i punkt 1 a, b, c, f och g.

Artikel 9

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

---

BILAGA I

FÖRÄNDRINGAR AV INTERNMETODEN

DEL I

FÖRÄNDRING AV RISKKLASSIFICERINGSSYSTEMENS TILLÄMPNINGSOMRÅDE ELLER INTERNA MODELLER FÖR AKTIEEXPONERING

AVSNITT 1

Förändringar som ska godkännas av behöriga myndigheter (”väsentliga”)

| 1. | Utvidgning av riskklassificeringssystems tillämpningsområde till att omfatta följande:






  a) | Exponeringar i ytterligare en affärsenhet, med samma produkttyp eller gäldenär. |
| --- | --- | --- |

1.

Utvidgning av riskklassificeringssystems tillämpningsområde till att omfatta följande:

a)

Exponeringar i ytterligare en affärsenhet, med samma produkttyp eller gäldenär.

| b) | Exponering av ytterligare en produkttyp eller gäldenär om inte den ytterligare produkttypen eller gäldenären omfattas av ett godkänt riskklassificeringssystems tillämpningsområde på grundval av de kriterier som anges i led c i) och ii). |
| --- | --- |

b)

Exponering av ytterligare en produkttyp eller gäldenär om inte den ytterligare produkttypen eller gäldenären omfattas av ett godkänt riskklassificeringssystems tillämpningsområde på grundval av de kriterier som anges i led c i) och ii).

| c) | Ytterligare exponeringar avseende ett lånebeslut av en tredje part till gruppen, såvida inte institutet kan styrka att de tillkommande exponeringarna ska omfattas av ett godkänt riskklassificeringssystems tillämpningsområde, på grundval av samtliga följande kriterier:






  i) | ”Representativitet” vad gäller de uppgifter som ligger till grund för uppförandet av modellen för att hänföra exponeringar till riskklasser med hänsyn till de viktigaste aspekterna i institutionens tillkommande exponeringar, om det lånebeslutet har fattats av en tredje part i enlighet med artikel 174 c i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

c)

Ytterligare exponeringar avseende ett lånebeslut av en tredje part till gruppen, såvida inte institutet kan styrka att de tillkommande exponeringarna ska omfattas av ett godkänt riskklassificeringssystems tillämpningsområde, på grundval av samtliga följande kriterier:

i)

”Representativitet” vad gäller de uppgifter som ligger till grund för uppförandet av modellen för att hänföra exponeringar till riskklasser med hänsyn till de viktigaste aspekterna i institutionens tillkommande exponeringar, om det lånebeslutet har fattats av en tredje part i enlighet med artikel 174 c i förordning (EU) nr 575/2013.

| ii) | ”Jämförbarhet” av den exponeringspopulation som var representerad i de uppgifter som användes för uppskattningen, de riktlinjer för utlåning som tillämpades när uppgifterna togs fram och andra relevanta kriterier med dem som finns i de tillkommande exponeringarna, om lånebeslutet har fattats av en tredje part i enlighet med artikel 179.1 d i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

ii)

”Jämförbarhet” av den exponeringspopulation som var representerad i de uppgifter som användes för uppskattningen, de riktlinjer för utlåning som tillämpades när uppgifterna togs fram och andra relevanta kriterier med dem som finns i de tillkommande exponeringarna, om lånebeslutet har fattats av en tredje part i enlighet med artikel 179.1 d i förordning (EU) nr 575/2013.

För ändamålet att fastställa ”representativitet” och ”jämförbarhet” i led i) och ii) första stycket ska instituten tillhandahålla en fullständig beskrivning av de kriterier och mått som använts.

| 2. | Utvidgning av tillämpningsområdet för en intern modell för aktieexponering till någon av följande typ av exponeringar:






  a) | Den förenklade riskviktmetoden i enlighet med artikel 155.2 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

2.

Utvidgning av tillämpningsområdet för en intern modell för aktieexponering till någon av följande typ av exponeringar:

a)

Den förenklade riskviktmetoden i enlighet med artikel 155.2 i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | PD/LGD-metoden i enlighet med artikel 155.3 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

PD/LGD-metoden i enlighet med artikel 155.3 i förordning (EU) nr 575/2013.

| c) | Tillfällig partiell användning i enlighet med artikel 495 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

Tillfällig partiell användning i enlighet med artikel 495 i förordning (EU) nr 575/2013.

| d) | För samma produkttyp i ytterligare en affärsenhet. |
| --- | --- |

d)

För samma produkttyp i ytterligare en affärsenhet.

| e) | För ytterligare en produkttyp, såvida inte institutet kan styrka att den omfattas av tillämpningsområdet för en befintlig intern modell för aktieexponering. |
| --- | --- |

e)

För ytterligare en produkttyp, såvida inte institutet kan styrka att den omfattas av tillämpningsområdet för en befintlig intern modell för aktieexponering.

AVSNITT 2

Förändringar som ska förhandsanmälas till behöriga myndigheter

| 1. | Minskning av ett riskklassificeringssystems tillämpningsområde eller användningsområde. |
| --- | --- |

1.

Minskning av ett riskklassificeringssystems tillämpningsområde eller användningsområde.

| 2. | Minskning av tillämpningsområdet för interna modeller för aktieexponering. |
| --- | --- |

2.

Minskning av tillämpningsområdet för interna modeller för aktieexponering.

| 3. | Utvidgning av ett riskklassificeringssystems tillämpningsområde för vilket det kan visas att det inte omfattas av del I, avsnitt 1, punkt 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.

Utvidgning av ett riskklassificeringssystems tillämpningsområde för vilket det kan visas att det inte omfattas av del I, avsnitt 1, punkt 1 i denna bilaga.

| 4. | Utvidgning av tillämpningsområdet för en intern modell för aktieexponering där förlängningen inte omfattas av del I, avsnitt 1, punkt 2 i denna bilaga. |
| --- | --- |

4.

Utvidgning av tillämpningsområdet för en intern modell för aktieexponering där förlängningen inte omfattas av del I, avsnitt 1, punkt 2 i denna bilaga.

DEL II

FÖRÄNDRINGAR AV RISKKLASSIFICERINGSSYSTEM ELLER INTERNA MODELLER FÖR AKTIEEXPONERINGAR

AVSNITT 1

Förändringar som ska godkännas av behöriga myndigheter (”väsentliga”)

| 1. | Förändringar i metoden för att fördela exponeringar på exponeringsklasser och riskklassificeringssystem. I dessa ingår följande:






  a) | Förändringar av den metod som används för att fördela exponeringar på de olika exponeringsklasserna i enlighet med artikel 147 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

1.

Förändringar i metoden för att fördela exponeringar på exponeringsklasser och riskklassificeringssystem. I dessa ingår följande:

a)

Förändringar av den metod som används för att fördela exponeringar på de olika exponeringsklasserna i enlighet med artikel 147 i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | Förändringar av den metod som används för att hänföra en viss gäldenär eller en viss transaktion till ett riskklassificeringssystem i enlighet med artikel 169.1 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

Förändringar av den metod som används för att hänföra en viss gäldenär eller en viss transaktion till ett riskklassificeringssystem i enlighet med artikel 169.1 i förordning (EU) nr 575/2013.

| 2. | Följande förändringar av algoritmer och förfaranden som används för att hänföra gäldenärer till riskklassificeringssystem för gäldenärer. Hänföra exponeringar mot faciliteter eller kvantifiera risken för gäldenärens fallissemang eller åtföljande förlust (”förändringar i den värderingsmetodik som används vid internmetoder”):






  a) | Förändringar av modellen för att hänföra en gäldenär till riskklasser och/eller exponeringar till riskklasser i enlighet med artikel 171.1 och artikel 172.1 a–d i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande förändringar av algoritmer och förfaranden som används för att hänföra gäldenärer till riskklassificeringssystem för gäldenärer. Hänföra exponeringar mot faciliteter eller kvantifiera risken för gäldenärens fallissemang eller åtföljande förlust (”förändringar i den värderingsmetodik som används vid internmetoder”):

a)

Förändringar av modellen för att hänföra en gäldenär till riskklasser och/eller exponeringar till riskklasser i enlighet med artikel 171.1 och artikel 172.1 a–d i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | Förändringar av institutets metod för alla exponeringar mot samma gäldenär i enlighet med artikel 172.1 e i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

Förändringar av institutets metod för alla exponeringar mot samma gäldenär i enlighet med artikel 172.1 e i förordning (EU) nr 575/2013.

| c) | Förändringar i riskklassificeringssystemets antaganden som ligger till grund för kreditbetyg om i vilken omfattning en förändring i de ekonomiska förhållandena förväntas leda till en nettomigration av ett stort antal exponeringar, gäldenärer eller faciliteter bland modellens riskklasser, i motsats till migration av bara vissa exponeringar, gäldenärer eller faciliteter som enbart beror på deras individuella egenskaper vilkas omfattning och betydelsenivåer fastställs av institutionen. |
| --- | --- |

c)

Förändringar i riskklassificeringssystemets antaganden som ligger till grund för kreditbetyg om i vilken omfattning en förändring i de ekonomiska förhållandena förväntas leda till en nettomigration av ett stort antal exponeringar, gäldenärer eller faciliteter bland modellens riskklasser, i motsats till migration av bara vissa exponeringar, gäldenärer eller faciliteter som enbart beror på deras individuella egenskaper vilkas omfattning och betydelsenivåer fastställs av institutionen.

| d) | Förändringar av de riskklassificeringskriterier som avses i artikel 170.1 c och e och artikel 170.4 i förordning (EU) nr 575/2013 och/eller deras vikt, följd eller rangordning, om något av följande villkor är uppfyllda:






  i) | De förändrar den rangordning som avses i artikel 170.1 c och 170.3 c i förordning (EU) nr 575/2013 i betydande utsträckning, vars omfattning och nivå ska ha definierats av institutionen. |
| --- | --- | --- |

d)

Förändringar av de riskklassificeringskriterier som avses i artikel 170.1 c och e och artikel 170.4 i förordning (EU) nr 575/2013 och/eller deras vikt, följd eller rangordning, om något av följande villkor är uppfyllda:

i)

De förändrar den rangordning som avses i artikel 170.1 c och 170.3 c i förordning (EU) nr 575/2013 i betydande utsträckning, vars omfattning och nivå ska ha definierats av institutionen.

| ii) | De förändrar fördelningen av gäldenärer, faciliteter eller exponeringar på riskklasser i enlighet med artikel 170.1 d och f samt artikel 170.3 b i förordning (EU) nr 575/2013 i betydande utsträckning, vars omfattning och nivå ska ha definierats av institutionen. |
| --- | --- |

ii)

De förändrar fördelningen av gäldenärer, faciliteter eller exponeringar på riskklasser i enlighet med artikel 170.1 d och f samt artikel 170.3 b i förordning (EU) nr 575/2013 i betydande utsträckning, vars omfattning och nivå ska ha definierats av institutionen.

| e) | Införande eller återtagande av en extern rating som primär faktor för att fastställa en intern riskklassificering i enlighet med artikel 171.2 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

e)

Införande eller återtagande av en extern rating som primär faktor för att fastställa en intern riskklassificering i enlighet med artikel 171.2 i förordning (EU) nr 575/2013.

| f) | Förändring av den grundläggande metoden för att estimera PD- och LGD-värden inklusive bästa estimering av den förväntade förlusten och konverteringsfaktorer i enlighet med artiklarna 180, 181 och 182 i förordning (EU) nr 575/2013, inbegripet metoder för att få fram en försiktighetsmarginal som avser olika typer av förväntade estimeringsfel i enlighet med artikel 179.1 f i förordning (EU) nr 575/2013. För LGD-värden och konverteringsfaktorer inbegriper detta också förändringar av metoden för redovisning av en ekonomisk nedgång i enlighet med artikel 181.1 b och 182.1 b i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

f)

Förändring av den grundläggande metoden för att estimera PD- och LGD-värden inklusive bästa estimering av den förväntade förlusten och konverteringsfaktorer i enlighet med artiklarna 180, 181 och 182 i förordning (EU) nr 575/2013, inbegripet metoder för att få fram en försiktighetsmarginal som avser olika typer av förväntade estimeringsfel i enlighet med artikel 179.1 f i förordning (EU) nr 575/2013. För LGD-värden och konverteringsfaktorer inbegriper detta också förändringar av metoden för redovisning av en ekonomisk nedgång i enlighet med artikel 181.1 b och 182.1 b i förordning (EU) nr 575/2013.

| g) | Ytterligare typer av säkerheter i LGD-estimat ska införas i enlighet med artikel 181.1 c–g i förordning (EU) nr 575/2013 om behandlingen skiljer sig från förfaranden som redan har godkänts. |
| --- | --- |

g)

Ytterligare typer av säkerheter i LGD-estimat ska införas i enlighet med artikel 181.1 c–g i förordning (EU) nr 575/2013 om behandlingen skiljer sig från förfaranden som redan har godkänts.

| 3. | Förändringar av definitionen av fallissemang i enlighet med artikel 178 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

3.

Förändringar av definitionen av fallissemang i enlighet med artikel 178 i förordning (EU) nr 575/2013.

| 4. | Förändringar av valideringsmetoder och/eller valideringsprocesser som leder till förändringar av institutets bedömning av tillförlitlighet och konsekvens i estimeringen av de relevanta riskparametrarna, klassificeringsprocesserna eller funktionen hos deras riskklassificeringssystem i enlighet med artikel 185 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

4.

Förändringar av valideringsmetoder och/eller valideringsprocesser som leder till förändringar av institutets bedömning av tillförlitlighet och konsekvens i estimeringen av de relevanta riskparametrarna, klassificeringsprocesserna eller funktionen hos deras riskklassificeringssystem i enlighet med artikel 185 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| 5. | Förändringar av internmodellerna för aktieexponering. I dessa ingår följande:






  a) | Förändringar i en value at risk-modell för att beräkna riskvägda exponeringsbelopp för aktieexponeringar i enlighet med artikel 155.4 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

5.

Förändringar av internmodellerna för aktieexponering. I dessa ingår följande:

a)

Förändringar i en value at risk-modell för att beräkna riskvägda exponeringsbelopp för aktieexponeringar i enlighet med artikel 155.4 i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | Förändringar av metoden för anpassning av estimat av eventuella förluster för att uppnå lämpliga nivåer av realism och/eller försiktighet, eller förändringar i analysmetoden för att omvandla uppgifter med kortare tidshorisont till kvartalsvisa uppgifter i enlighet med artikel 186 a förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

Förändringar av metoden för anpassning av estimat av eventuella förluster för att uppnå lämpliga nivåer av realism och/eller försiktighet, eller förändringar i analysmetoden för att omvandla uppgifter med kortare tidshorisont till kvartalsvisa uppgifter i enlighet med artikel 186 a förordning (EU) nr 575/2013.

| c) | Förändringar i modellen ska beakta alla väsentliga riskfaktorer med hänsyn till den specifika riskprofilen och komplexiteten, inklusive en icke-linjär riskprofil för institutets aktieportfölj i enlighet med artikel 186 b och c i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

Förändringar i modellen ska beakta alla väsentliga riskfaktorer med hänsyn till den specifika riskprofilen och komplexiteten, inklusive en icke-linjär riskprofil för institutets aktieportfölj i enlighet med artikel 186 b och c i förordning (EU) nr 575/2013.

| d) | Förändringar i den grundläggande metoden för rangordning av enskilda positioner när det gäller fullmakter, marknadsindex eller riskfaktorer i enlighet med artikel 186 d i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

d)

Förändringar i den grundläggande metoden för rangordning av enskilda positioner när det gäller fullmakter, marknadsindex eller riskfaktorer i enlighet med artikel 186 d i förordning (EU) nr 575/2013.

AVSNITT 2

Förändringar som ska förhandsanmälas till behöriga myndigheter

| 1. | Förändringar i behandlingen av förvärvade fordringar i enlighet med artikel 153.6, 153.7 och artikel 154.5 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

1.

Förändringar i behandlingen av förvärvade fordringar i enlighet med artikel 153.6, 153.7 och artikel 154.5 i förordning (EU) nr 575/2013.

| 2. | Följande förändringar i värderingsmetoderna för intermetodsystem:






  a) | Förändringar av de interna förfarandena och kriterierna för att fördela riskvikt för exponeringar som utgör specialutlåning i enlighet med artiklarna 153.5 och 170.2 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande förändringar i värderingsmetoderna för intermetodsystem:

a)

Förändringar av de interna förfarandena och kriterierna för att fördela riskvikt för exponeringar som utgör specialutlåning i enlighet med artiklarna 153.5 och 170.2 i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | Förändringar till följd av användningen av direkta skattningar av riskparametrar för enskilda gäldenärer eller exponeringar av användningen av en fristående risknivåskala eller vice versa i enlighet med artikel 169.3 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

Förändringar till följd av användningen av direkta skattningar av riskparametrar för enskilda gäldenärer eller exponeringar av användningen av en fristående risknivåskala eller vice versa i enlighet med artikel 169.3 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga.

| c) | Förändringar av risknivåskalan när det gäller antalet eller strukturen på kreditbetyg i enlighet med artikel 170.1 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 2 i denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

Förändringar av risknivåskalan när det gäller antalet eller strukturen på kreditbetyg i enlighet med artikel 170.1 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 2 i denna bilaga.

| d) | Förändringar av riskklassificeringskriterierna och/eller deras vikt eller rangordning i enlighet med artikel 170.1 c och 170.1 e och 170.4 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

d)

Förändringar av riskklassificeringskriterierna och/eller deras vikt eller rangordning i enlighet med artikel 170.1 c och 170.1 e och 170.4 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga.

| e) | Förändringar av riskklassernas definitioner eller kriterier i enlighet med artiklarna 171.1 och 172 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentlig enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

e)

Förändringar av riskklassernas definitioner eller kriterier i enlighet med artiklarna 171.1 och 172 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentlig enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga.

| f) | Förändringar i omfattningen på den information som används för att hänföra gäldenärer till riskklasser i enlighet med artikel 171.2 i förordning (EU) nr 575/2013 eller införande av nya eller kompletterande uppgifter genom en modell för parameterskattning i enlighet med artikel 179.1 d i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

f)

Förändringar i omfattningen på den information som används för att hänföra gäldenärer till riskklasser i enlighet med artikel 171.2 i förordning (EU) nr 575/2013 eller införande av nya eller kompletterande uppgifter genom en modell för parameterskattning i enlighet med artikel 179.1 d i förordning (EU) nr 575/2013.

| g) | Förändringar av de regler och processer som används vid avvikelser i enlighet med artikel 172.3 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

g)

Förändringar av de regler och processer som används vid avvikelser i enlighet med artikel 172.3 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga.

| h) | Förändringar av metoden för estimat av PD- och LGD-värden inklusive bästa skattning av den förväntade förlusten och konverteringsfaktorer i enlighet med artiklarna 180, 181 och 182 i förordning (EU) nr 575/2013, inbegripet metoden för härledning av en försiktighetsmarginal som avser olika typer av förväntade estimeringsfel i enlighet med artikel 179.1 f i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga. För LGD-värden och konverteringsfaktorer omfattar detta också förändringar av metoden för redovisning av en ekonomisk nedgång i enlighet med artiklarna 181.1 b och 182.1 b i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

h)

Förändringar av metoden för estimat av PD- och LGD-värden inklusive bästa skattning av den förväntade förlusten och konverteringsfaktorer i enlighet med artiklarna 180, 181 och 182 i förordning (EU) nr 575/2013, inbegripet metoden för härledning av en försiktighetsmarginal som avser olika typer av förväntade estimeringsfel i enlighet med artikel 179.1 f i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga. För LGD-värden och konverteringsfaktorer omfattar detta också förändringar av metoden för redovisning av en ekonomisk nedgång i enlighet med artiklarna 181.1 b och 182.1 b i förordning (EU) nr 575/2013.

| i) | Förändringar i hur eller i vilken utsträckning villkorade garantier redovisas vid LGD-estimering i enlighet med artikel 183.1 c i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

i)

Förändringar i hur eller i vilken utsträckning villkorade garantier redovisas vid LGD-estimering i enlighet med artikel 183.1 c i förordning (EU) nr 575/2013.

| j) | Införande av ytterligare typer av säkerheter i LGD-estimaten i enlighet med artikel 181.1 c–g i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

j)

Införande av ytterligare typer av säkerheter i LGD-estimaten i enlighet med artikel 181.1 c–g i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga.

| k) | Förändringar av den rangordning som används klassificeras som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga om ett institut rangordnar sina interna riskklasser enligt en skala som används av ett ratinginstitut och sedan överför den fallissemangsfrekvens som noterats för den externa organisationens klasser till kreditinstitutets klasser i enlighet med artikel 180.1 f i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

k)

Förändringar av den rangordning som används klassificeras som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga om ett institut rangordnar sina interna riskklasser enligt en skala som används av ett ratinginstitut och sedan överför den fallissemangsfrekvens som noterats för den externa organisationens klasser till kreditinstitutets klasser i enlighet med artikel 180.1 f i förordning (EU) nr 575/2013.

| 3. | Förändringar i valideringsmetoder och/eller processer i enlighet med artiklarna 185 och 188 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.

Förändringar i valideringsmetoder och/eller processer i enlighet med artiklarna 185 och 188 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga.

| 4. | Förändringar av processer. I dessa ingår följande:






  a) | Förändringar i kreditriskkontrollenheten i enlighet med artikel 190 i förordning (EU) nr 575/2013 när det gäller dess ställning och ansvar inom organisationen. |
| --- | --- | --- |

4.

Förändringar av processer. I dessa ingår följande:

a)

Förändringar i kreditriskkontrollenheten i enlighet med artikel 190 i förordning (EU) nr 575/2013 när det gäller dess ställning och ansvar inom organisationen.

| b) | Förändringar av valideringsenhetens ställning i enlighet med artikel 190.1 och 190.2 i förordning (EU) nr 575/2013 när det gäller dess ställning och ansvar inom organisationen. |
| --- | --- |

b)

Förändringar av valideringsenhetens ställning i enlighet med artikel 190.1 och 190.2 i förordning (EU) nr 575/2013 när det gäller dess ställning och ansvar inom organisationen.

| c) | Förändringar av den interna organisatoriska miljön, kontrollmiljön eller grundläggande processer som har ett stort inflytande på ett riskklassificeringssystem. |
| --- | --- |

c)

Förändringar av den interna organisatoriska miljön, kontrollmiljön eller grundläggande processer som har ett stort inflytande på ett riskklassificeringssystem.

| 5. | Förändringar av uppgifterna. I dessa ingår följande:






  a) | Om ett institut börjar eller upphör att använda sammanställda uppgifter från flera institut i enlighet med artikel 179.2 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

5.

Förändringar av uppgifterna. I dessa ingår följande:

a)

Om ett institut börjar eller upphör att använda sammanställda uppgifter från flera institut i enlighet med artikel 179.2 i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | Förändring av uppgiftskällor som använts under förfarandet för att hänföra exponeringar till riskklasser eller för parameteruppskattning i enlighet med artiklarna 176.5 a och 175.4 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

Förändring av uppgiftskällor som använts under förfarandet för att hänföra exponeringar till riskklasser eller för parameteruppskattning i enlighet med artiklarna 176.5 a och 175.4 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| c) | Förändring av längden och sammansättningen på tidsserier som använts för parameteruppskattning i enlighet med artikel 179.1 a som går utöver införandet av de senaste iakttagelser som görs varje år, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

Förändring av längden och sammansättningen på tidsserier som använts för parameteruppskattning i enlighet med artikel 179.1 a som går utöver införandet av de senaste iakttagelser som görs varje år, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga.

| 6. | Förändringar av användningen av modeller, om ett institut börjar använda riskparameteruppskattningar för interna verksamhetsändamål som inte är de som används för regleringssyften och, om detta inte tidigare varit fallet, inom de linjer som anges i artikel 179.1 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

6.

Förändringar av användningen av modeller, om ett institut börjar använda riskparameteruppskattningar för interna verksamhetsändamål som inte är de som används för regleringssyften och, om detta inte tidigare varit fallet, inom de linjer som anges i artikel 179.1 i förordning (EU) nr 575/2013.

| 7. | Förändringar av internmodellerna för aktieexponering. I dessa ingår följande:






  a) | Förändringar av de uppgifter som används för att visa avkastningens fördelning för aktieexponeringar enligt internmodeller i enlighet med artikel 186 a förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

7.

Förändringar av internmodellerna för aktieexponering. I dessa ingår följande:

a)

Förändringar av de uppgifter som används för att visa avkastningens fördelning för aktieexponeringar enligt internmodeller i enlighet med artikel 186 a förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | Förändringar av den interna organisatoriska miljön, kontrollmiljön eller grundläggande processer som har ett stort inflytande på internmodeller för aktieexponering. |
| --- | --- |

b)

Förändringar av den interna organisatoriska miljön, kontrollmiljön eller grundläggande processer som har ett stort inflytande på internmodeller för aktieexponering.

---

BILAGA II

UTVIDGNINGAR ELLER FÖRÄNDRINGAR AV AVANCERADE MÄTMETODER

DEL I

AVSNITT 1

Utvidgningar som ska godkännas av behöriga myndigheter (”väsentliga”)

| 1. | Första gången åtgärder införs för att fånga upp förväntade förluster i institutens affärspraxis i enlighet med artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

1.

Första gången åtgärder införs för att fånga upp förväntade förluster i institutens affärspraxis i enlighet med artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| 2. | Första gången man inför operativa riskreduceringstekniker som försäkringseffekter och andra mekanismer för risköverföring i enlighet med artikel 323.1 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

2.

Första gången man inför operativa riskreduceringstekniker som försäkringseffekter och andra mekanismer för risköverföring i enlighet med artikel 323.1 i förordning (EU) nr 575/2013.

| 3. | Första gången man gör antaganden om korrelationer beträffande förluster för operativa risker i enlighet med artikel 322.2 d i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

3.

Första gången man gör antaganden om korrelationer beträffande förluster för operativa risker i enlighet med artikel 322.2 d i förordning (EU) nr 575/2013.

| 4. | Första gången man inför en metod för att fördela kapitaltäckning av operativa risker mellan de olika enheterna i en grupp i enlighet med artikel 20.1 b och 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

4.

Första gången man inför en metod för att fördela kapitaltäckning av operativa risker mellan de olika enheterna i en grupp i enlighet med artikel 20.1 b och 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| 5. | Införandet av avancerade mätmetoder inom delar av institutet eller grupp av institut som ännu inte omfattas av godkännandet eller den godkända planen för genomförandet i enlighet med artikel 314.1 i förordning (EU) nr 575/2013, om dessa ytterligare områden står för mer än 5 % av EU-moderinstitutet på konsoliderad nivå eller institut som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag. |
| --- | --- |

5.

Införandet av avancerade mätmetoder inom delar av institutet eller grupp av institut som ännu inte omfattas av godkännandet eller den godkända planen för genomförandet i enlighet med artikel 314.1 i förordning (EU) nr 575/2013, om dessa ytterligare områden står för mer än 5 % av EU-moderinstitutet på konsoliderad nivå eller institut som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag.

Beräkningen ska göras vid slutet av det föregående budgetåret med hjälp av den relevanta indikatorn som används för de områden på vilka de avancerade mätmetoderna kommer att genomföras i enlighet med definitionen i artikel 316 förordning (EU) nr 575/2013.

AVSNITT 2

Utvidgningar som ska förhandsanmälas till behöriga myndigheter

Införandet av avancerade mätmetoder inom delar av institutet eller grupp av institut som ännu inte omfattas av godkännandet eller den godkända planen för genomförandet i enlighet med artikel 314.1 i förordning (EU) nr 575/2013, om dessa ytterligare områden som gäller EU-moderinstitutet på konsoliderad nivå eller det institut som varken är ett moderinstitut eller ett dotterbolag, för båda uppgår till

| a) | mer än 1 %, |
| --- | --- |

a)

mer än 1 %,

| b) | mindre än eller lika med 5 %. |
| --- | --- |

b)

mindre än eller lika med 5 %.

Beräkningen ska göras vid slutet av det föregående budgetåret med hjälp av den relevanta indikatorn för de områden där de avancerade mätmetoderna kommer att genomföras i enlighet med definitionen i artikel 316 förordning (EU) nr 575/2013.

DEL II

FÖRÄNDRINGAR AV AVANCERADE MÄTMETODER

AVSNITT 1

Förändringar som ska godkännas av behöriga myndigheter (”väsentliga”)

| 1. | Förändringar av den organisatoriska och operativa strukturen i den oberoende riskhanteringsfunktionen för operativa risker i enlighet med artikel 321 i förordning (EU) nr 575/2013, som gör det svårare för den operativa riskhanteringsfunktionen att övervaka och informera affärsverksamhetens beslutsprocess och stödja de enheter som de kontrollerar. |
| --- | --- |

1.

Förändringar av den organisatoriska och operativa strukturen i den oberoende riskhanteringsfunktionen för operativa risker i enlighet med artikel 321 i förordning (EU) nr 575/2013, som gör det svårare för den operativa riskhanteringsfunktionen att övervaka och informera affärsverksamhetens beslutsprocess och stödja de enheter som de kontrollerar.

| 2. | Förändringar av mätsystemet för operativa risker om de uppfyller något av följande kriterier:






  a) | De förändrar mätsystemets struktur avseende kombinationen av de fyra uppgiftsinslagen interna och externa förlustuppgifter, trendanalys, affärsmiljö och interna kontrollfaktorer, i enlighet med artikel 322.2 b i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

2.

Förändringar av mätsystemet för operativa risker om de uppfyller något av följande kriterier:

a)

De förändrar mätsystemets struktur avseende kombinationen av de fyra uppgiftsinslagen interna och externa förlustuppgifter, trendanalys, affärsmiljö och interna kontrollfaktorer, i enlighet med artikel 322.2 b i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | De förändrar metodens logik och drivkrafter vad gäller att fördela kapitaltäckning av operativa risker mellan de olika enheterna i gruppen i enlighet med artiklarna 20.1 b och 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

De förändrar metodens logik och drivkrafter vad gäller att fördela kapitaltäckning av operativa risker mellan de olika enheterna i gruppen i enlighet med artiklarna 20.1 b och 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| 3. | Förändringar av förfarandena för interna och externa uppgifter, trendanalys, affärsmiljö och interna kontrollfaktorer om de kan






  a) | minska antalet kontroller av fullständighet och kvalitet av operativa riskuppgifter som samlats in i enlighet med artikel 322.3 och 322.4 i förordning (EU) nr 575/2013, |
| --- | --- | --- |

3.

Förändringar av förfarandena för interna och externa uppgifter, trendanalys, affärsmiljö och interna kontrollfaktorer om de kan

a)

minska antalet kontroller av fullständighet och kvalitet av operativa riskuppgifter som samlats in i enlighet med artikel 322.3 och 322.4 i förordning (EU) nr 575/2013,

| b) | förändra de externa uppgiftskällor som ska användas inom mätsystemet i enlighet med artikel 322.4 och 322.5 i förordning (EU) nr 575/2013, om inte uppgifterna är jämförbara och representativa för den operativa riskprofilen. |
| --- | --- |

b)

förändra de externa uppgiftskällor som ska användas inom mätsystemet i enlighet med artikel 322.4 och 322.5 i förordning (EU) nr 575/2013, om inte uppgifterna är jämförbara och representativa för den operativa riskprofilen.

| 4. | Förändringar av den allmänna metoden för hur försäkringsavtal och/eller andra mekanismer för risköverföring redovisas vid beräkningen av kapitalkraven för de avancerade mätmetoderna i enlighet med artikel 323.1 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

4.

Förändringar av den allmänna metoden för hur försäkringsavtal och/eller andra mekanismer för risköverföring redovisas vid beräkningen av kapitalkraven för de avancerade mätmetoderna i enlighet med artikel 323.1 i förordning (EU) nr 575/2013.

| 5. | Minskningar av den del av de operativa riskerna som fångas upp av de avancerade mätmetoderna inom institutet eller gruppen av institut som använder avancerade mätmetoder i enlighet med artikel 314.2 och 314.3 i förordning (EU) nr 575/2013, om något av följande villkor är uppfyllt:






  a) | De områden där de avancerade mätmetoderna inte längre kommer att tillämpas står för mer än 5 % av de totala kapitalbaskraven för EU-moderinstitutets operativa risk på konsoliderad nivå eller för det institut som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag. |
| --- | --- | --- |

5.

Minskningar av den del av de operativa riskerna som fångas upp av de avancerade mätmetoderna inom institutet eller gruppen av institut som använder avancerade mätmetoder i enlighet med artikel 314.2 och 314.3 i förordning (EU) nr 575/2013, om något av följande villkor är uppfyllt:

a)

De områden där de avancerade mätmetoderna inte längre kommer att tillämpas står för mer än 5 % av de totala kapitalbaskraven för EU-moderinstitutets operativa risk på konsoliderad nivå eller för det institut som varken är ett moderinstitut eller dotterbolag.

| b) | Minskningen av de områden som omfattas av avancerade mätmetoder leder till användning av avancerade mätmetoder i en del av institutet som står för en lägre procentandel än den som begärs av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 314.3 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

Minskningen av de områden som omfattas av avancerade mätmetoder leder till användning av avancerade mätmetoder i en del av institutet som står för en lägre procentandel än den som begärs av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 314.3 i förordning (EU) nr 575/2013.

Denna beräkning ska utföras när institutet ansöker om förändring och vara baserad på det kapitalkrav som beräknats i slutet av det föregående budgetåret.

AVSNITT 2

Förändringar som ska förhandsanmälas till behöriga myndigheter

| 1. | Förändringar av hur det operativa mätsystemet för operativa risker är integrerat i den dagliga riskhanteringsprocessen genom operativa riskprocesser och riktlinjer i enlighet med artikel 321 a och c i förordning (EU) nr 575/2013, om ändringarna har en av följande egenskaper:






  a) | De förändrar den omfattning i vilken mätsystemet för operativa risker bidrar till relevant information i institutionernas riskhantering och beslutsprocesser, inbegripet godkännande av nya produkter, system och processer och definition av den operativa risktoleransen. |
| --- | --- | --- |

1.

Förändringar av hur det operativa mätsystemet för operativa risker är integrerat i den dagliga riskhanteringsprocessen genom operativa riskprocesser och riktlinjer i enlighet med artikel 321 a och c i förordning (EU) nr 575/2013, om ändringarna har en av följande egenskaper:

a)

De förändrar den omfattning i vilken mätsystemet för operativa risker bidrar till relevant information i institutionernas riskhantering och beslutsprocesser, inbegripet godkännande av nya produkter, system och processer och definition av den operativa risktoleransen.

| b) | De minskar räckvidden, grupper av mottagare och rapporteringssystemets tidsintervall för att informera alla relevanta delar av institutet om resultatet av mätsystemet för operativa risker och beslut som fattats i fråga om väsentliga händelser i fråga om operativa risker. |
| --- | --- |

b)

De minskar räckvidden, grupper av mottagare och rapporteringssystemets tidsintervall för att informera alla relevanta delar av institutet om resultatet av mätsystemet för operativa risker och beslut som fattats i fråga om väsentliga händelser i fråga om operativa risker.

| 2. | Förändringar i den oberoende riskhanteringsfunktionens organisatoriska och operativa struktur för operativa risker i enlighet med artikel 321 b i förordning (EU) nr 575/2013 om de uppfyller något av följande kriterier:






  a) | De sänker den operativa riskhanteringsfunktionens eller dess lednings hierarkiska nivå. |
| --- | --- | --- |

2.

Förändringar i den oberoende riskhanteringsfunktionens organisatoriska och operativa struktur för operativa risker i enlighet med artikel 321 b i förordning (EU) nr 575/2013 om de uppfyller något av följande kriterier:

a)

De sänker den operativa riskhanteringsfunktionens eller dess lednings hierarkiska nivå.

| b) | De leder till en relevant minskning av den operativa riskhanteringsfunktionens arbetsuppgifter och ansvar. |
| --- | --- |

b)

De leder till en relevant minskning av den operativa riskhanteringsfunktionens arbetsuppgifter och ansvar.

| c) | De utvidgar den operativa riskhanteringsfunktionens arbetsuppgifter och ansvar, såvida inga intressekonflikter föreligger och ytterligare lämpliga resurser ställs till den operativa riskhanteringsfunktionens förfogande. |
| --- | --- |

c)

De utvidgar den operativa riskhanteringsfunktionens arbetsuppgifter och ansvar, såvida inga intressekonflikter föreligger och ytterligare lämpliga resurser ställs till den operativa riskhanteringsfunktionens förfogande.

| d) | De innebär en minskning av de tillgängliga resurserna i fråga om budget och personalstyrka på mer än 10 % av institutet eller gruppen, sedan det senaste godkännandet i enlighet med artikel 312.2 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida inte de tillgängliga resurserna i fråga om budget och personalstyrka vid institutet eller på gruppnivå minskats i samma proportion. |
| --- | --- |

d)

De innebär en minskning av de tillgängliga resurserna i fråga om budget och personalstyrka på mer än 10 % av institutet eller gruppen, sedan det senaste godkännandet i enlighet med artikel 312.2 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida inte de tillgängliga resurserna i fråga om budget och personalstyrka vid institutet eller på gruppnivå minskats i samma proportion.

| 3. | Förändringar av valideringsprocesser och intern översyn i enlighet med artikel 321 e och f i förordning (EU) nr 575/2013 om de ändrar den logik och de metoder som används för intern validering eller översyn av ramen för avancerade mätmetoder. |
| --- | --- |

3.

Förändringar av valideringsprocesser och intern översyn i enlighet med artikel 321 e och f i förordning (EU) nr 575/2013 om de ändrar den logik och de metoder som används för intern validering eller översyn av ramen för avancerade mätmetoder.

| 4. | Förändringar av beräkningen av kapitalkraven för operativa risker som ändrar något av följande:






  a) | Strukturen och egenskaperna hos den uppsättning uppgifter som används för beräkningen av kapitalkraven för operativa risker (”uppgiftsunderlag”), inklusive något av följande






  i) | Definitionen av bruttoförlustbelopp som ska användas för uppgiftsunderlaget i enlighet med artikel 322.3 d i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Förändringar av beräkningen av kapitalkraven för operativa risker som ändrar något av följande:

a)

Strukturen och egenskaperna hos den uppsättning uppgifter som används för beräkningen av kapitalkraven för operativa risker (”uppgiftsunderlag”), inklusive något av följande

i)

Definitionen av bruttoförlustbelopp som ska användas för uppgiftsunderlaget i enlighet med artikel 322.3 d i förordning (EU) nr 575/2013.

| ii) | Referensdatum för förlusthändelser som ska användas för uppgiftsunderlaget i enlighet med artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

ii)

Referensdatum för förlusthändelser som ska användas för uppgiftsunderlaget i enlighet med artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| iii) | Den metod som används för att fastställa tidsseriernas längd för de förlustuppgifter som ska användas för uppgiftsunderlaget i enlighet med artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

iii)

Den metod som används för att fastställa tidsseriernas längd för de förlustuppgifter som ska användas för uppgiftsunderlaget i enlighet med artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| iv) | Kriterierna för gruppförluster som orsakas av en gemensam operativ riskhändelse eller relaterade händelser under en tidsperiod i enlighet med artikel 322.3 b och e i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

iv)

Kriterierna för gruppförluster som orsakas av en gemensam operativ riskhändelse eller relaterade händelser under en tidsperiod i enlighet med artikel 322.3 b och e i förordning (EU) nr 575/2013.

| v) | Det antal eller typ av riskklasser, eller motsvarande, enligt vilka kapitalkraven för operativa risker beräknas. |
| --- | --- |

v)

Det antal eller typ av riskklasser, eller motsvarande, enligt vilka kapitalkraven för operativa risker beräknas.

| vi) | Metoden för att fastställa tröskeln för förlustnivån över vilken modellen anpassas till uppgifterna i enlighet med artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

vi)

Metoden för att fastställa tröskeln för förlustnivån över vilken modellen anpassas till uppgifterna i enlighet med artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| vii) | Om tillämpligt, metoden för att fastställa tröskeln för differentiering av uppgifternas centrala delar och kompletterande delar, när de anpassats till olika metoder i enlighet med artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

vii)

Om tillämpligt, metoden för att fastställa tröskeln för differentiering av uppgifternas centrala delar och kompletterande delar, när de anpassats till olika metoder i enlighet med artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| viii) | Förfaranden och kriterier för att bedöma relevans, nedskärning eller andra justeringar av uppgifterna om operativa risker i enlighet med artikel 322.3 f i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

viii)

Förfaranden och kriterier för att bedöma relevans, nedskärning eller andra justeringar av uppgifterna om operativa risker i enlighet med artikel 322.3 f i förordning (EU) nr 575/2013.

| ix) | De externa uppgiftskällor som ska användas inom mätsystemet i enlighet med artikel 322.4 och 322.5 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

ix)

De externa uppgiftskällor som ska användas inom mätsystemet i enlighet med artikel 322.4 och 322.5 i förordning (EU) nr 575/2013, såvida dessa inte redan klassificerats som väsentliga enligt del II, avsnitt 1 i denna bilaga.

| b) | Kriterierna för urval, uppdatering och översyn av använd distribution och metoder för uppskattning av deras parametrar i enlighet med artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

Kriterierna för urval, uppdatering och översyn av använd distribution och metoder för uppskattning av deras parametrar i enlighet med artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| c) | Kriterier och förfaranden för fastställande av de sammanlagda förlustutdelningarna och för beräkning av relevanta operativa riskmått enligt det föreskrivna konfidensintervallet i artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

Kriterier och förfaranden för fastställande av de sammanlagda förlustutdelningarna och för beräkning av relevanta operativa riskmått enligt det föreskrivna konfidensintervallet i artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| d) | Metod för fastställande av förväntade förluster och hur dessa fångas upp enligt intern affärspraxis i enlighet med artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

d)

Metod för fastställande av förväntade förluster och hur dessa fångas upp enligt intern affärspraxis i enlighet med artikel 322.2 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| e) | Metod för att ta upp antaganden om korrelationer beträffande förluster för operativa risker som är hänförliga till olika händelsetyper i enlighet med artikel 322.2 d i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

e)

Metod för att ta upp antaganden om korrelationer beträffande förluster för operativa risker som är hänförliga till olika händelsetyper i enlighet med artikel 322.2 d i förordning (EU) nr 575/2013.

| 5. | Förändringar av standarder som avser interna uppgifter, trendanalys, affärsmiljö och interna kontrollfaktorer om dessa:






  a) | Förändrar de interna processerna och kriterierna för insamling av interna förlustuppgifter i enlighet med artikel 322.3 i förordning (EU) nr 575/2013, inklusive något av följande:






  i) | Höjning av tröskeln för insamling av interna förlustuppgifter i enlighet med artikel 322.3 c i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Förändringar av standarder som avser interna uppgifter, trendanalys, affärsmiljö och interna kontrollfaktorer om dessa:

a)

Förändrar de interna processerna och kriterierna för insamling av interna förlustuppgifter i enlighet med artikel 322.3 i förordning (EU) nr 575/2013, inklusive något av följande:

i)

Höjning av tröskeln för insamling av interna förlustuppgifter i enlighet med artikel 322.3 c i förordning (EU) nr 575/2013.

| ii) | Metoder eller kriterier för uteslutning av verksamheter eller exponeringar från tillämpningen av den interna uppgiftsinsamlingen i enlighet med artikel 322.3 c i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

ii)

Metoder eller kriterier för uteslutning av verksamheter eller exponeringar från tillämpningen av den interna uppgiftsinsamlingen i enlighet med artikel 322.3 c i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | Förändrar de interna förfarandena och kriterierna för något av följande:






  i) | Utförande av trendanalys i enlighet med artikel 322.5 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

b)

Förändrar de interna förfarandena och kriterierna för något av följande:

i)

Utförande av trendanalys i enlighet med artikel 322.5 i förordning (EU) nr 575/2013.

| ii) | Fastställande av affärsmiljö och interna kontrollfaktorer i enlighet med artikel 322.6 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

ii)

Fastställande av affärsmiljö och interna kontrollfaktorer i enlighet med artikel 322.6 i förordning (EU) nr 575/2013.

| 6. | Förändringar av standarder för försäkring och andra mekanismer för risköverföring i enlighet med artikel 323 förordning (EU) nr 575/2013, om de uppfyller ett av följande villkor:






  a) | De förorsakar en relevant förändring av täckningsnivån. |
| --- | --- | --- |

6.

Förändringar av standarder för försäkring och andra mekanismer för risköverföring i enlighet med artikel 323 förordning (EU) nr 575/2013, om de uppfyller ett av följande villkor:

a)

De förorsakar en relevant förändring av täckningsnivån.

| b) | De påverkar processerna och kriterierna för beräkning av avdrag eller nedsättningar avseende försäkringsbeloppet, som infördes för att fånga osäkerhet i samband med betalning, obalanser i försäkringsskyddets täckning och försäkringens återstående löptid och uppsägningstid, om den är kortare än ett år i enlighet med artikel 323.4 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

De påverkar processerna och kriterierna för beräkning av avdrag eller nedsättningar avseende försäkringsbeloppet, som infördes för att fånga osäkerhet i samband med betalning, obalanser i försäkringsskyddets täckning och försäkringens återstående löptid och uppsägningstid, om den är kortare än ett år i enlighet med artikel 323.4 i förordning (EU) nr 575/2013.

| 7. | Relevanta förändringar av de it-system som används för att behandla avancerade mätmetoder, inbegripet insamling av uppgifter och deras förvaltning, rapporteringsförfaranden och mätsystemet för operativa risker i enlighet med artikel 312.2 i förordning (EU) nr 575/2013 och de allmänna riskhanteringsstandarder som anges i artikel 74 i direktiv 2013/36/EU, som minskar uppgifternas eller it-systemens integritet och tillgänglighet. |
| --- | --- |

7.

Relevanta förändringar av de it-system som används för att behandla avancerade mätmetoder, inbegripet insamling av uppgifter och deras förvaltning, rapporteringsförfaranden och mätsystemet för operativa risker i enlighet med artikel 312.2 i förordning (EU) nr 575/2013 och de allmänna riskhanteringsstandarder som anges i artikel 74 i direktiv 2013/36/EU, som minskar uppgifternas eller it-systemens integritet och tillgänglighet.

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/50

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 530/2014

av den 12 mars 2014

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska standarder för tillsyn i vilka det, för interna modeller för beräkning av kapitalbaskrav för specifik risk i skuldinstrument i handelslagret, anges vad som avses med betydande exponering för specifik risk och med stort antal betydande positioner i skuldinstrument

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (1), särskilt artikel 77.4 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Aktieinstrument i handelslagret bör inte tas med i bedömningar enligt artikel 77.3 i direktiv 2013/36/EU av specifik risks väsentlighet, eftersom det i artikel 77.3 enbart hänvisas till ”skuldinstrument”. |
| --- | --- |

(1)

Aktieinstrument i handelslagret bör inte tas med i bedömningar enligt artikel 77.3 i direktiv 2013/36/EU av specifik risks väsentlighet, eftersom det i artikel 77.3 enbart hänvisas till ”skuldinstrument”.

| (2) | Väsentligheten i absoluta termer hos exponeringar för specifik risk bör bedömas genom tillämpning av de standardiserade reglerna för beräkning av nettopositioner i skuldinstrument. Vid en sådan bedömning bör både långa och korta nettopositioner som beräknats enligt artikel 327.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (2) beaktas, efter tillgodoräknande enligt artiklarna 346 och 347 i förordningen av skydd genom kreditderivat. |
| --- | --- |

(2)

Väsentligheten i absoluta termer hos exponeringar för specifik risk bör bedömas genom tillämpning av de standardiserade reglerna för beräkning av nettopositioner i skuldinstrument. Vid en sådan bedömning bör både långa och korta nettopositioner som beräknats enligt artikel 327.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (2) beaktas, efter tillgodoräknande enligt artiklarna 346 och 347 i förordningen av skydd genom kreditderivat.

| (3) | I artikel 77.3 första stycket i direktiv 2013/36/EU, som tar upp specifik risk i skuldinstrument i handelslagret, hänvisas till ”stort antal betydande positioner i skuldinstrument från olika emittenter”. I den här förordningen fastläggs därför, i enlighet med artikel 77.4 i direktivet, väsentlighetströsklar för stort antal betydande positioner i skuldinstrument från olika emittenter. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 77.3 första stycket i direktiv 2013/36/EU, som tar upp specifik risk i skuldinstrument i handelslagret, hänvisas till ”stort antal betydande positioner i skuldinstrument från olika emittenter”. I den här förordningen fastläggs därför, i enlighet med artikel 77.4 i direktivet, väsentlighetströsklar för stort antal betydande positioner i skuldinstrument från olika emittenter.

| (4) | Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för tillsyn som Europeiska bankmyndigheten (EBA) lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för tillsyn som Europeiska bankmyndigheten (EBA) lagt fram för kommissionen.

| (5) | EBA har genomfört ett öppet offentligt samråd om de förslag till tekniska standarder för tillsyn som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3). |
| --- | --- |

(5)

EBA har genomfört ett öppet offentligt samråd om de förslag till tekniska standarder för tillsyn som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definition enligt artikel 77.4 i direktiv 2013/36/EU av vad som avses med i absoluta termer betydande exponering för specifik risk

Ett instituts exponering för specifik risk i skuldinstrument ska anses vara betydande i absoluta termer om summan av alla långa nettopositioner och korta nettopositioner i den mening som avses i artikel 327 i förordning (EU) nr 575/2013 överstiger 1 000 000 000 euro.

Artikel 2

Definition enligt artikel 77.4 i direktiv 2013/36/EU av vad som avses med stort antal betydande positioner i skuldinstrument från olika emittenter

Ett instituts specifika risk-portfölj ska anses omfatta ett stort antal betydande positioner i skuldinstrument från olika emittenter om portföljen innehåller mer än 100 positioner och var och en av dessa är större än 2 500 000 euro, oberoende av om det rör sig om långa nettopositioner eller korta nettopositioner i den mening som avses i artikel 327 i förordning (EU) nr 575/2013.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/52 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/52

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 531/2014

av den 12 mars 2014

om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet (1), särskilt artikel 7.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 7.2 i förordning (EU) nr 211/2011 ska i minst en fjärdedel av medlemsstaterna det minsta antal medborgare som undertecknar ett medborgarinitiativ motsvara det antal ledamöter i Europaparlamentet som valts i varje medlemsstat, multiplicerat med 750. Dessa minimiantal undertecknare anges i bilaga I till förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 7.2 i förordning (EU) nr 211/2011 ska i minst en fjärdedel av medlemsstaterna det minsta antal medborgare som undertecknar ett medborgarinitiativ motsvara det antal ledamöter i Europaparlamentet som valts i varje medlemsstat, multiplicerat med 750. Dessa minimiantal undertecknare anges i bilaga I till förordningen.

| (2) | Den 28 juni 2013 antogs Europeiska rådets beslut 2013/312/EU om Europaparlamentets sammansättning (2). Genom beslutet, som trädde i kraft den 30 juni 2013, fastställs antalet ledamöter i Europaparlamentet som ska väljas i varje medlemsstat för valperioden 2014–2019. Valperioden 2014–2019 inleds den 1 juli 2014. |
| --- | --- |

(2)

Den 28 juni 2013 antogs Europeiska rådets beslut 2013/312/EU om Europaparlamentets sammansättning (2). Genom beslutet, som trädde i kraft den 30 juni 2013, fastställs antalet ledamöter i Europaparlamentet som ska väljas i varje medlemsstat för valperioden 2014–2019. Valperioden 2014–2019 inleds den 1 juli 2014.

| (3) | Bilaga I till förordning (EU) nr 211/2011 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EU) nr 211/2011 bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EU) nr 211/2011 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 65, 11.3.2011, s. 1.

1

(2)  EUT L 181, 29.6.2013, s. 57.

2

---

BILAGA

Minsta antal undertecknare per medlemsstat

| Belgien | 15 750 |
| --- | --- |
| Bulgarien | 12 750 |
| Tjeckien | 15 750 |
| Danmark | 9 750 |
| Tyskland | 72 000 |
| Estland | 4 500 |
| Irland | 8 250 |
| Grekland | 15 750 |
| Spanien | 40 500 |
| Frankrike | 55 500 |
| Kroatien | 8 250 |
| Italien | 54 750 |
| Cypern | 4 500 |
| Lettland | 6 000 |
| Litauen | 8 250 |
| Luxemburg | 4 500 |
| Ungern | 15 750 |
| Malta | 4 500 |
| Nederländerna | 19 500 |
| Österrike | 13 500 |
| Polen | 38 250 |
| Portugal | 15 750 |
| Rumänien | 24 000 |
| Slovenien | 6 000 |
| Slovakien | 9 750 |
| Finland | 9 750 |
| Sverige | 15 000 |
| Förenade kungariket | 54 750 |

Belgien

15 750

Bulgarien

12 750

Tjeckien

15 750

Danmark

9 750

Tyskland

72 000

Estland

4 500

Irland

8 250

Grekland

15 750

Spanien

40 500

Frankrike

55 500

Kroatien

8 250

Italien

54 750

Cypern

4 500

Lettland

6 000

Litauen

8 250

Luxemburg

4 500

Ungern

15 750

Malta

4 500

Nederländerna

19 500

Österrike

13 500

Polen

38 250

Portugal

15 750

Rumänien

24 000

Slovenien

6 000

Slovakien

9 750

Finland

9 750

Sverige

15 000

Förenade kungariket

54 750

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/54 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/54

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 532/2014

av den 13 mars 2014

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 av den 11 mars 2014 om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (1), särskilt artiklarna 32.8, 32.9, 34.7, 34.8 och 55.4, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) nr 223/2014 får kommissionen anta delegerade akter som kompletterar de icke-väsentliga bestämmelserna vad gäller fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) nr 223/2014 får kommissionen anta delegerade akter som kompletterar de icke-väsentliga bestämmelserna vad gäller fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt.

| (2) | Enligt förordning (EU) nr 223/2014 måste den förvaltande myndigheten upprätta ett system för att i elektronisk form registrera och lagra sådana uppgifter om varje insats som är nödvändiga för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroller och revisioner, inklusive uppgifter om enskilda deltagare när det gäller operativa program för social inkludering av de personer som har det sämst ställt (nedan kallade operativa program av typ II). En förteckning över uppgifter som ska registreras och lagras i systemet måste därför upprättas. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EU) nr 223/2014 måste den förvaltande myndigheten upprätta ett system för att i elektronisk form registrera och lagra sådana uppgifter om varje insats som är nödvändiga för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroller och revisioner, inklusive uppgifter om enskilda deltagare när det gäller operativa program för social inkludering av de personer som har det sämst ställt (nedan kallade operativa program av typ II). En förteckning över uppgifter som ska registreras och lagras i systemet måste därför upprättas.

| (3) | Vissa uppgifter är endast relevanta för vissa typer av insatser eller för en av de olika typerna av operativa program. Det bör därför anges vilka uppgiftskrav som är tillämpliga. I förordning (EU) nr 223/2014 fastställs särskilda krav för registrering och lagring av uppgifter om enskilda deltagare i insatser som stöds genom operativa program av typ II, vilka måste beaktas. |
| --- | --- |

(3)

Vissa uppgifter är endast relevanta för vissa typer av insatser eller för en av de olika typerna av operativa program. Det bör därför anges vilka uppgiftskrav som är tillämpliga. I förordning (EU) nr 223/2014 fastställs särskilda krav för registrering och lagring av uppgifter om enskilda deltagare i insatser som stöds genom operativa program av typ II, vilka måste beaktas.

| (4) | I förteckningen över uppgifter bör rapporteringskraven i förordning (EU) nr 223/2014 beaktas, för att säkerställa att man för varje insats har tillgång till de uppgifter som behövs för ekonomisk förvaltning och övervakning, inklusive uppgifter för betalningsansökningar, räkenskaper och genomföranderapporter, i ett format som gör att de enkelt kan aggregeras och stämmas av. I förteckningen bör det beaktas att vissa grundläggande uppgifter om insatserna måste finnas i elektroniskt format för att möjliggöra en effektiv ekonomisk förvaltning och för att uppfylla kravet att offentliggöra grundläggande information om insatserna. Vissa andra uppgifter krävs för att effektivt kunna planera och genomföra kontroller och revisioner. |
| --- | --- |

(4)

I förteckningen över uppgifter bör rapporteringskraven i förordning (EU) nr 223/2014 beaktas, för att säkerställa att man för varje insats har tillgång till de uppgifter som behövs för ekonomisk förvaltning och övervakning, inklusive uppgifter för betalningsansökningar, räkenskaper och genomföranderapporter, i ett format som gör att de enkelt kan aggregeras och stämmas av. I förteckningen bör det beaktas att vissa grundläggande uppgifter om insatserna måste finnas i elektroniskt format för att möjliggöra en effektiv ekonomisk förvaltning och för att uppfylla kravet att offentliggöra grundläggande information om insatserna. Vissa andra uppgifter krävs för att effektivt kunna planera och genomföra kontroller och revisioner.

| (5) | Förteckningen över uppgifter som ska registreras och lagras bör inte föregripa de tekniska kraven på och strukturen hos de datasystem som inrättas av de förvaltande myndigheterna, och inte heller formatet för de uppgifter som registreras och lagras, om de inte särskilt anges i denna förordning. Förteckningen bör inte heller föregripa de sätt på vilka uppgifter matas in eller genereras i systemet, eftersom uppgifterna i förteckningen i vissa fall kan förutsätta att flera värden matats in. Det krävs ändå vissa bestämmelser om typen av uppgifter, för att säkerställa att den förvaltande myndigheten kan uppfylla sina skyldigheter vad gäller övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroller och revisioner, inklusive när detta innebär behandling av uppgifter om enskilda deltagare. |
| --- | --- |

(5)

Förteckningen över uppgifter som ska registreras och lagras bör inte föregripa de tekniska kraven på och strukturen hos de datasystem som inrättas av de förvaltande myndigheterna, och inte heller formatet för de uppgifter som registreras och lagras, om de inte särskilt anges i denna förordning. Förteckningen bör inte heller föregripa de sätt på vilka uppgifter matas in eller genereras i systemet, eftersom uppgifterna i förteckningen i vissa fall kan förutsätta att flera värden matats in. Det krävs ändå vissa bestämmelser om typen av uppgifter, för att säkerställa att den förvaltande myndigheten kan uppfylla sina skyldigheter vad gäller övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroller och revisioner, inklusive när detta innebär behandling av uppgifter om enskilda deltagare.

| (6) | För att säkerställa att utgifterna i de operativa programmen kan kontrolleras och revideras bör det fastställas vilka kriterier verifieringskedjan måste uppfylla för att anses vara tillfredsställande. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa att utgifterna i de operativa programmen kan kontrolleras och revideras bör det fastställas vilka kriterier verifieringskedjan måste uppfylla för att anses vara tillfredsställande.

| (7) | För revisionsarbetet i enlighet med förordning (EU) nr 223/2014 bör det föreskrivas att kommissionen och medlemsstaterna ska förhindra obehörigt röjande av eller tillträde till personuppgifter, och det bör anges för vilka syften kommissionen och medlemsstaterna kan behandla sådana uppgifter. |
| --- | --- |

(7)

För revisionsarbetet i enlighet med förordning (EU) nr 223/2014 bör det föreskrivas att kommissionen och medlemsstaterna ska förhindra obehörigt röjande av eller tillträde till personuppgifter, och det bör anges för vilka syften kommissionen och medlemsstaterna kan behandla sådana uppgifter.

| (8) | Revisionsmyndigheten är ansvarig för revisioner av insatser. För att säkerställa att revisionerna är tillräckligt omfattande och effektiva och att de genomförs enligt samma standarder i samtliga medlemsstater bör det fastställas vilka villkor de ska uppfylla. |
| --- | --- |

(8)

Revisionsmyndigheten är ansvarig för revisioner av insatser. För att säkerställa att revisionerna är tillräckligt omfattande och effektiva och att de genomförs enligt samma standarder i samtliga medlemsstater bör det fastställas vilka villkor de ska uppfylla.

| (9) | Grunden för urvalet av insatser som ska revideras måste anges i detalj. Revisionsmyndigheten bör följa denna när den fastställer eller godkänner urvalsmetoden, inklusive fastställandet av urvalsenheten, vissa tekniska kriterier för urvalet samt vid behov de faktorer som ska beaktas vid ytterligare urval. |
| --- | --- |

(9)

Grunden för urvalet av insatser som ska revideras måste anges i detalj. Revisionsmyndigheten bör följa denna när den fastställer eller godkänner urvalsmetoden, inklusive fastställandet av urvalsenheten, vissa tekniska kriterier för urvalet samt vid behov de faktorer som ska beaktas vid ytterligare urval.

| (10) | Revisionsmyndigheten bör utarbeta ett revisionsuttalande om de räkenskaper som avses i förordning (EU) nr 223/2014. För att säkerställa att räkenskapsrevisionerna är tillräckligt omfattande och har ett lämpligt innehåll samt att de genomförs enligt samma standarder i samtliga medlemsstater bör det fastställas vilka villkor de ska uppfylla. |
| --- | --- |

(10)

Revisionsmyndigheten bör utarbeta ett revisionsuttalande om de räkenskaper som avses i förordning (EU) nr 223/2014. För att säkerställa att räkenskapsrevisionerna är tillräckligt omfattande och har ett lämpligt innehåll samt att de genomförs enligt samma standarder i samtliga medlemsstater bör det fastställas vilka villkor de ska uppfylla.

| (11) | För att säkerställa rättssäkerhet och likabehandling av alla medlemsstater vid finansiella korrigeringar bör man, i enlighet med proportionalitetsprincipen, ange vilka kriterier som ska användas för att avgöra om det föreligger allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen, vilka de huvudsakliga typerna av brister är och vilka kriterier som ska användas för att fastställa nivån på finansiella korrigeringar och för att tillämpa schablonsatser eller extrapolerade finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa rättssäkerhet och likabehandling av alla medlemsstater vid finansiella korrigeringar bör man, i enlighet med proportionalitetsprincipen, ange vilka kriterier som ska användas för att avgöra om det föreligger allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen, vilka de huvudsakliga typerna av brister är och vilka kriterier som ska användas för att fastställa nivån på finansiella korrigeringar och för att tillämpa schablonsatser eller extrapolerade finansiella korrigeringar.

| (12) | I syfte att möjliggöra ett snabbt genomförande av de åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör den träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(12)

I syfte att möjliggöra ett snabbt genomförande av de åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör den träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs följande bestämmelser som kompletterar förordning (EU) nr 223/2014:

| a) | Bestämmelser om vilken information som ska ingå i de uppgifter som ska registreras och lagras elektroniskt i det övervakningssystem som inrättats av den förvaltande myndigheten. |
| --- | --- |

a)

Bestämmelser om vilken information som ska ingå i de uppgifter som ska registreras och lagras elektroniskt i det övervakningssystem som inrättats av den förvaltande myndigheten.

| b) | Detaljerade minimikrav för verifieringskedjan med avseende på de räkenskaper som ska sparas och de verifikat som ska bevaras hos den attesterande myndigheten, den förvaltande myndigheten, förmedlande organ och stödmottagare. |
| --- | --- |

b)

Detaljerade minimikrav för verifieringskedjan med avseende på de räkenskaper som ska sparas och de verifikat som ska bevaras hos den attesterande myndigheten, den förvaltande myndigheten, förmedlande organ och stödmottagare.

| c) | Omfattningen och innehållet när det gäller insatser och räkenskaper, samt metoden för urvalet av insatser. |
| --- | --- |

c)

Omfattningen och innehållet när det gäller insatser och räkenskaper, samt metoden för urvalet av insatser.

| d) | Detaljerade regler för användning av uppgifter som inhämtats under revisioner som genomförts av kommissionens tjänstemän eller bemyndigade företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

d)

Detaljerade regler för användning av uppgifter som inhämtats under revisioner som genomförts av kommissionens tjänstemän eller bemyndigade företrädare för kommissionen.

| e) | Detaljerade regler om kriterierna för att avgöra om det föreligger allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen och vilka de huvudsakliga typerna av allvarliga brister är, kriterierna för att fastställa nivån på finansiella korrigeringar och kriterierna för att tillämpa schablonsatser eller extrapolerade finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

e)

Detaljerade regler om kriterierna för att avgöra om det föreligger allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen och vilka de huvudsakliga typerna av allvarliga brister är, kriterierna för att fastställa nivån på finansiella korrigeringar och kriterierna för att tillämpa schablonsatser eller extrapolerade finansiella korrigeringar.

KAPITEL II

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR FÖRVALTNINGS- OCH KONTROLLSYSTEM

Artikel 2

Uppgifter som ska registreras och lagras elektroniskt

(Artikel 32.8 i förordning (EU) nr 223/2014)

1.   Den information som ska ingå i de uppgifter som ska registreras och lagras elektroniskt för varje insats i det övervakningssystem som inrättats i enlighet med artikel 32.2 d i förordning (EU) nr 223/2014 anges i bilaga I till den här förordningen.

2.   Uppgifterna ska registreras och lagras för varje insats, inklusive uppgifter om enskilda deltagare när det gäller insatser som stöds genom operativa program av typ II, och om möjligt delas upp efter kön, så att de kan aggregeras om det är nödvändigt för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroll och revision. Det ska också vara möjligt att aggregera uppgifterna kumulativt för hela programperioden.

Artikel 3

Detaljerade minimikrav för verifieringskedjan

(Artikel 32.9 i förordning (EU) nr 223/2014)

1.   Följande detaljerade minimikrav ska gälla för verifieringskedjan med avseende på de räkenskaper som ska sparas och de verifikat som ska bevaras:

| a) | Verifieringskedjan ska göra det möjligt att kontrollera tillämpningen av de urvalskriterier som fastställs i operativa program för livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd (nedan kallat operativa program av typ I) eller av övervakningskommittén för operativa program av typ II. |
| --- | --- |

a)

Verifieringskedjan ska göra det möjligt att kontrollera tillämpningen av de urvalskriterier som fastställs i operativa program för livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd (nedan kallat operativa program av typ I) eller av övervakningskommittén för operativa program av typ II.

| b) | När det gäller bidrag enligt artikel 25.1 a i förordning (EU) nr 223/2014 ska verifieringskedjan göra det möjligt att stämma av de aggregerade summor som attesterats till kommissionen med de detaljerade räkenskaper och verifikat som bevaras hos den attesterande myndigheten, den förvaltande myndigheten, förmedlande organ och stödmottagare, för insatser som samfinansierats genom det operativa programmet. |
| --- | --- |

b)

När det gäller bidrag enligt artikel 25.1 a i förordning (EU) nr 223/2014 ska verifieringskedjan göra det möjligt att stämma av de aggregerade summor som attesterats till kommissionen med de detaljerade räkenskaper och verifikat som bevaras hos den attesterande myndigheten, den förvaltande myndigheten, förmedlande organ och stödmottagare, för insatser som samfinansierats genom det operativa programmet.

| c) | När det gäller bidrag enligt artikel 25.1 b och c ska verifieringskedjan göra det möjligt att stämma av de aggregerade summor som attesterats till kommissionen med de detaljerade uppgifterna om utfall eller resultat och de verifikat som bevaras hos den attesterande myndigheten, den förvaltande myndigheten, förmedlande organ och stödmottagare, i tillämpliga fall även med handlingar om metoden för fastställande av standardiserade skalor för enhetskostnader och standardbelopp, för insatser som samfinansierats genom det operativa programmet. |
| --- | --- |

c)

När det gäller bidrag enligt artikel 25.1 b och c ska verifieringskedjan göra det möjligt att stämma av de aggregerade summor som attesterats till kommissionen med de detaljerade uppgifterna om utfall eller resultat och de verifikat som bevaras hos den attesterande myndigheten, den förvaltande myndigheten, förmedlande organ och stödmottagare, i tillämpliga fall även med handlingar om metoden för fastställande av standardiserade skalor för enhetskostnader och standardbelopp, för insatser som samfinansierats genom det operativa programmet.

| d) | När det gäller kostnader som fastställs i enlighet med artikel 25.1 d i förordning (EU) nr 223/2014 ska verifieringskedjan visa och motivera beräkningsmetoden, i tillämpliga fall, och den grund på vilken schablonsatserna fastställts samt de stödberättigande direkta kostnader eller kostnader som deklarerats inom andra valda kategorier för vilka schablonsatserna ska tillämpas. |
| --- | --- |

d)

När det gäller kostnader som fastställs i enlighet med artikel 25.1 d i förordning (EU) nr 223/2014 ska verifieringskedjan visa och motivera beräkningsmetoden, i tillämpliga fall, och den grund på vilken schablonsatserna fastställts samt de stödberättigande direkta kostnader eller kostnader som deklarerats inom andra valda kategorier för vilka schablonsatserna ska tillämpas.

| e) | När det gäller kostnader som fastställs i enlighet med artikel 26.2 b, c och e och 26.3 andra delen i förordning (EU) nr 223/2014 ska verifieringskedjan göra det möjligt att styrka de stödberättigande direkta kostnader eller kostnader som deklarerats inom andra valda kategorier för vilka schablonsatserna ska tillämpas. |
| --- | --- |

e)

När det gäller kostnader som fastställs i enlighet med artikel 26.2 b, c och e och 26.3 andra delen i förordning (EU) nr 223/2014 ska verifieringskedjan göra det möjligt att styrka de stödberättigande direkta kostnader eller kostnader som deklarerats inom andra valda kategorier för vilka schablonsatserna ska tillämpas.

| f) | Verifieringskedjan ska göra det möjligt att kontrollera utbetalningen av det offentliga stödet till stödmottagaren. |
| --- | --- |

f)

Verifieringskedjan ska göra det möjligt att kontrollera utbetalningen av det offentliga stödet till stödmottagaren.

| g) | För varje insats ska verifieringskedjan innehålla de tekniska specifikationerna och finansieringsplanen, handlingar om godkännande av stödansökan, handlingar om offentliga upphandlingsförfaranden, rapporter från stödmottagaren och rapporter om genomförda kontroller och revisioner, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

g)

För varje insats ska verifieringskedjan innehålla de tekniska specifikationerna och finansieringsplanen, handlingar om godkännande av stödansökan, handlingar om offentliga upphandlingsförfaranden, rapporter från stödmottagaren och rapporter om genomförda kontroller och revisioner, beroende på vad som är tillämpligt.

| h) | Verifieringskedjan ska omfatta information om förvaltningskontroller och revisioner som genomförs av insatsen. |
| --- | --- |

h)

Verifieringskedjan ska omfatta information om förvaltningskontroller och revisioner som genomförs av insatsen.

| i) | Verifieringskedjan ska göra det möjligt att stämma av uppgifter om aktivitetsindikatorerna för insatsen med inrapporterade data och resultat och, i tillämpliga fall, med målen för programmet. |
| --- | --- |

i)

Verifieringskedjan ska göra det möjligt att stämma av uppgifter om aktivitetsindikatorerna för insatsen med inrapporterade data och resultat och, i tillämpliga fall, med målen för programmet.

För de kostnader som avses i leden c och d ska verifieringskedjan göra det möjligt att kontrollera att den beräkningsmetod som den förvaltande myndigheten använder överensstämmer med artikel 25.3 i förordning (EU) nr 223/2014.

2.   Den förvaltande myndigheten ska säkerställa att det finns uppgifter om vilka organ som har alla de verifikat som krävs för att säkerställa att verifieringskedjan är ändamålsenlig och uppfyller minimikraven i punkt 1 och om var dessa organ är belägna.

Artikel 4

Användning av uppgifter som inhämtats under revisioner som genomförts av kommissionens tjänstemän eller bemyndigade företrädare för kommissionen

(Artikel 34.8 i förordning (EU) nr 223/2014)

1.   Kommissionen ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra obehörigt röjande av eller tillträde till uppgifter som kommissionen inhämtat vid sina revisioner.

2.   Kommissionen ska använda de uppgifter som den inhämtat vid sina revisioner endast för att uppfylla sina skyldigheter i enlighet med artikel 36 i förordning (EU) nr 223/2014. Europeiska revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning ska ha tillgång till de uppgifter som inhämtats.

3.   De inhämtade uppgifterna ska inte sändas till andra än de personer i medlemsstaterna eller vid unionens institutioner vars arbetsuppgifter kräver att de i enlighet med tillämpliga regler har tillgång till dem, utan uttryckligt tillstånd från den medlemsstat som har lämnat uppgifterna.

Artikel 5

Revision av insatser

(Artikel 34.7 i förordning (EU) nr 223/2014)

1.   För varje räkenskapsår ska revisioner genomföras av ett antal insatser som valts ut med en metod som fastställts eller godkänts av revisionsmyndigheten i enlighet med artikel 6 i denna förordning.

2.   Revisionerna av insatserna ska genomföras på grundval av de verifikat som ingår i verifieringskedjan, och ska kontrollera att de utgifter som deklarerats till kommissionen är lagliga och korrekta, inklusive följande:

| a) | Insatsen ska ha valts ut i enlighet med urvalskriterierna för det operativa programmet, den ska inte ha avslutats konkret eller genomförts fullt ut innan stödmottagaren lämnade in ansökan om finansiering från det operativa programmet, den ska ha genomförts i enlighet med beslutet om godkännande och den ska uppfylla de villkor som gällde då revisionen genomfördes i fråga om funktioner, användning och mål som ska uppnås. |
| --- | --- |

a)

Insatsen ska ha valts ut i enlighet med urvalskriterierna för det operativa programmet, den ska inte ha avslutats konkret eller genomförts fullt ut innan stödmottagaren lämnade in ansökan om finansiering från det operativa programmet, den ska ha genomförts i enlighet med beslutet om godkännande och den ska uppfylla de villkor som gällde då revisionen genomfördes i fråga om funktioner, användning och mål som ska uppnås.

| b) | De utgifter som deklarerats till kommissionen ska stämma överens med räkenskaperna och de verifikat som krävs ska säkerställa en lämplig verifieringskedja enligt artikel 3 i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

De utgifter som deklarerats till kommissionen ska stämma överens med räkenskaperna och de verifikat som krävs ska säkerställa en lämplig verifieringskedja enligt artikel 3 i denna förordning.

| c) | För utgifter som deklarerats till kommissionen och som fastställts i enlighet med artikel 25.1 b och c ska de utfall och resultat som ligger till grund för utbetalningarna till stödmottagaren ha förverkligats och uppgifterna om deltagare, i tillämpliga fall, och andra uppgifter om utfall och resultat ska överensstämma med de uppgifter som lämnats in till kommissionen, och de verifikat som krävs ska visa på en lämplig verifieringskedja enligt artikel 3 i den här förordningen. |
| --- | --- |

c)

För utgifter som deklarerats till kommissionen och som fastställts i enlighet med artikel 25.1 b och c ska de utfall och resultat som ligger till grund för utbetalningarna till stödmottagaren ha förverkligats och uppgifterna om deltagare, i tillämpliga fall, och andra uppgifter om utfall och resultat ska överensstämma med de uppgifter som lämnats in till kommissionen, och de verifikat som krävs ska visa på en lämplig verifieringskedja enligt artikel 3 i den här förordningen.

Vid revisionerna ska man också kontrollera att det offentliga stödet har betalats till stödmottagaren i enlighet med artikel 42.2 i förordning (EU) nr 223/2014.

3.   Revisionerna av insatserna ska i tillämpliga fall omfatta kontroller på plats av det konkreta genomförandet av insatsen.

4.   Vid revisionerna av insatserna ska man kontrollera att motsvarande utgifter som bokförts av den attesterande myndigheten i dess räkenskapssystem är exakta och fullständiga och göra en avstämning av verifieringskedjan på alla nivåer.

5.   Om de problem som upptäcks verkar vara systembetingade och därför innebär en risk för andra insatser inom det operativa programmet ska revisionsmyndigheten göra ytterligare granskningar och vid behov även ytterligare revisioner för att fastställa problemens omfattning och rekommendera nödvändiga korrigerande åtgärder.

6.   Endast utgifter som är föremål för en revision som genomförts i enlighet med punkt 1 ska räknas som reviderade utgifter vid rapporteringen till kommissionen av den årliga täckningen. Därvid ska man använda den mall för kontrollrapporter som avses i artikel 34.6 i förordning (EU) nr 223/2014.

Artikel 6

Metod för urval av insatser

(Artikel 34.7 i förordning (EU) nr 223/2014)

1.   Revisionsmyndigheten ska fastställa en urvalsmetod i enlighet med kraven i den här artikeln och med beaktande av internationellt vedertagna revisionsstandarder från Intosai, Ifac eller IIA.

2.   Utöver de förklaringar som ges i revisionsstrategin ska revisionsmyndigheten spara handlingar och dokumentera den yrkesmässiga bedömning som gjorts för att fastställa urvalsmetoderna, inklusive planering, urval, testning och utvärdering, för att visa att den fastställda metoden är lämplig.

3.   Ett urval ska vara representativt för den population från vilken den kommer, och den ska göra det möjligt för revisionsmyndigheten att upprätta ett tillförlitligt revisionsuttalande i enlighet med artikel 34.5 a i förordning (EU) nr 223/2014. Populationen ska omfatta de utgifter från ett operativt program som ingår i de betalningsansökningar som lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 41 i förordning (EU) nr 223/2014 för ett visst räkenskapsår. Urvalet kan göras under eller efter räkenskapsåret.

4.   När det gäller tillämpningen av artikel 34.1 i förordning (EU) nr 223/2014 ska en urvalsmetod anses vara statistisk i följande fall:

| i) | Urvalsenheterna väljs ut slumpmässigt. |
| --- | --- |

i)

Urvalsenheterna väljs ut slumpmässigt.

| ii) | Sannolikhetsteorin används för att bedöma resultatet av urvalet, och även för mätning och kontroll av urvalsrisken och av planerad och uppnådd precision. |
| --- | --- |

ii)

Sannolikhetsteorin används för att bedöma resultatet av urvalet, och även för mätning och kontroll av urvalsrisken och av planerad och uppnådd precision.

5.   Urvalsmetoden ska säkerställa ett slumpmässigt urval av varje urvalsenhet i populationen, genom att man väljer slumpmässiga tal som genereras för varje populationsenhet för att välja ut enheterna i urvalet eller genom ett systematiskt urval, genom att man använder en slumpmässig startpunkt och tillämpar en systematisk regel för att välja ytterligare enheter.

6.   Urvalsenheten ska fastställas av revisionsmyndigheten efter en yrkesmässig bedömning. Urvalsenheten kan vara en insats, ett projekt inom en insats eller en betalningsansökan från en stödmottagare. Uppgifter om vilken typ av urvalsenhet som valts och om den yrkesmässiga bedömning som gjorts ska ingå i kontrollrapporten.

7.   Om summan av utgifter för en urvalsenhet under räkenskapsåret är ett negativt belopp ska den inte räknas med i den population som avses i punkt 3 och ska revideras separat. Revisionsmyndigheten kan också göra ett urval från denna separata population.

8.   Om villkoren för proportionell kontroll i artikel 58.1 i förordning (EU) nr 223/2014 är tillämpliga får revisionsmyndigheten utelämna de enheter som avses i den artikeln från den population från vilket urvalet görs. Om den berörda insatsen redan har valts ut ska revisionsmyndigheten ersätta den genom att göra ett slumpmässigt urval på lämpligt sätt.

9.   Alla utgifter som deklarerats till kommissionen och som ingår i urvalet ska revideras.

Om de valda urvalsenheterna omfattar ett stort antal underliggande betalningsansökningar eller fakturor får revisionsmyndigheten revidera dem efter ytterligare urval, som går till så att underliggande betalningsansökningar eller fakturor väljs ut med samma urvalsparametrar som användes vid det första urvalet.

I så fall ska en lämplig urvalsstorlek beräknas inom varje urvalsenhet som ska revideras, och den ska alltid omfatta minst 30 underliggande betalningsansökningar eller fakturor för varje urvalsenhet.

10.   Revisionsmyndigheten får stratifiera en population genom att dela in den i underpopulationer, som i sin tur består av en grupp urvalsenheter med liknande egenskaper, särskilt när det gäller risk eller förväntad felprocent eller när populationen omfattar insatser som består av bidrag från ett operativt program till poster med högt värde.

11.   Revisionsmyndigheten ska bedöma om systemets tillförlitlighet är hög, genomsnittlig eller låg, och den ska beakta resultaten från systemrevisionerna för att fastställa de tekniska urvalsparametrarna så att systemrevisionerna och revisionerna av insatser tillsammans ger en hög tillförlitlighetsnivå. För ett system som bedöms ha en hög tillförlitlighet ska konfidensnivån för urvalet av insatser vara minst 60 %. För ett system som bedöms ha en låg tillförlitlighet ska konfidensnivån för urvalet av insatser vara minst 90 %. Den högsta väsentlighetsnivån ska vara 2 % av de utgifter som avses i punkt 3.

12.   Om det finns oriktigheter eller risk för oriktigheter ska revisionsmyndigheten efter en yrkesmässig bedömning besluta om det behövs en revision av ett kompletterande urval av insatser eller delar av insatser som inte reviderades i det slumpmässiga urvalet, så att man kan beakta de särskilda riskfaktorer som upptäckts.

13.   Revisionsmyndigheten ska analysera resultaten från revisionen av det kompletterande urvalet separat, dra slutsatser utifrån de resultaten och meddela kommissionen i den årliga kontrollrapporten. Oriktigheter som upptäcks i det kompletterande urvalet ska inte ingå vid uträkningen av beräknade slumpmässiga fel i det slumpmässiga urvalet.

14.   På grundval av resultaten från revisionerna av insatser ska revisionsmyndigheten inför det revisionsuttalande och den kontrollrapport som avses i artikel 34.5 a och b i förordning (EU) nr 223/2014 beräkna den sammanlagda felprocenten, som ska vara summan av de beräknade slumpmässiga felen och i tillämpliga fall systembetingade fel och okorrigerade anomalier, dividerad med populationens storlek.

Artikel 7

Räkenskapsrevisioner

(Artikel 34.7 i förordning (EU) nr 223/2014)

1.   De räkenskapsrevisioner som avses i artikel 49.1 i förordning (EU) nr 223/2014 ska genomföras av revisionsmyndigheten för varje räkenskapsår.

2.   Räkenskapsrevisionen ska ge rimlig säkerhet om att beloppen i räkenskaperna är fullständiga, exakta och sanningsenliga.

3.   Vid tillämpningen av punkterna 1 och 2 ska revisionsmyndigheten särskilt beakta resultaten från systemrevisionerna av den attesterande myndigheten och från revisionerna av insatser.

4.   I systemrevisionen ska ingå en kontroll av att den attesterande myndighetens räkenskapssystem är tillförlitligt och en kontroll, på urvalsbasis, av att de utgifter som bokförts i den attesterande myndighetens räkenskapssystem rörande tillbakadragna och återkrävda belopp är exakta.

5.   För att revisionsmyndigheten inför revisionsuttalandet ska kunna försäkra sig om att alla räkenskaper ger en rättvisande bild, ska den i samband med sitt revisionsarbete kontrollera att alla de element som krävs i artikel 49 i förordning (EU) nr 223/2014 har tagits med korrekt i räkenskaperna och motsvarar de verifikat som finns hos berörda myndigheter, organ och stödmottagare. Revisionsmyndigheten ska särskilt kontrollera följande, på grundval av de räkenskaper den får från den attesterande myndigheten:

| a) | Det sammanlagda beloppet av stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats i enlighet med artikel 49.1 a i förordning (EU) nr 223/2014 ska överensstämma med utgifterna och motsvarande offentligt stöd i betalningsansökningar som lämnats in till kommissionen för det relevanta räkenskapsåret, och om det finns skillnader ska rimliga förklaringar ha lämnats i räkenskaperna för de belopp som stäms av. |
| --- | --- |

a)

Det sammanlagda beloppet av stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats i enlighet med artikel 49.1 a i förordning (EU) nr 223/2014 ska överensstämma med utgifterna och motsvarande offentligt stöd i betalningsansökningar som lämnats in till kommissionen för det relevanta räkenskapsåret, och om det finns skillnader ska rimliga förklaringar ha lämnats i räkenskaperna för de belopp som stäms av.

| b) | De belopp i räkenskaperna som återkrävts och dragits tillbaka under räkenskapsåret, de belopp som ska återkrävas vid räkenskapsårets slut samt de belopp som inte kan återkrävas ska motsvara de belopp som bokförts i den attesterande myndighetens redovisningssystem och ska baseras på beslut av ansvarig förvaltande myndighet eller attesterande myndighet. |
| --- | --- |

b)

De belopp i räkenskaperna som återkrävts och dragits tillbaka under räkenskapsåret, de belopp som ska återkrävas vid räkenskapsårets slut samt de belopp som inte kan återkrävas ska motsvara de belopp som bokförts i den attesterande myndighetens redovisningssystem och ska baseras på beslut av ansvarig förvaltande myndighet eller attesterande myndighet.

| c) | Utgifter ska i tillämpliga fall ha undantagits från räkenskaperna i enlighet med artikel 49.2 i förordning (EU) nr 223/2014 och alla nödvändiga korrigeringar ska avspeglas i räkenskaperna för det berörda räkenskapsåret. |
| --- | --- |

c)

Utgifter ska i tillämpliga fall ha undantagits från räkenskaperna i enlighet med artikel 49.2 i förordning (EU) nr 223/2014 och alla nödvändiga korrigeringar ska avspeglas i räkenskaperna för det berörda räkenskapsåret.

De kontroller som avses i leden b och c får göras på urvalsbasis.

KAPITEL III

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR EKONOMISK FÖRVALTNING OCH FINANSIELLA KORRIGERINGAR

Artikel 8

Kriterier för att avgöra om det föreligger allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen

(Artikel 55.4 i förordning (EU) nr 223/2014)

1.   Kommissionen ska göra sin bedömning av om förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar effektivt på grundval av resultaten från alla tillgängliga systemrevisioner, inklusive granskningar av kontroller och revisioner av insatser.

Bedömningen ska omfatta programmets interna kontrollmiljö, de förvaltande och attesterande myndigheternas förvaltnings- och kontrollverksamhet, de förvaltande och attesterande myndigheternas övervakning samt revisionsmyndighetens kontrollverksamhet och den ska göras på grundval av en kontroll av överensstämmelsen med de centrala krav som fastställs i tabell 1 i bilaga II.

En bedömning av om de centrala kraven uppfylls ska göras utifrån de kategorier som fastställs i tabell 2 i bilaga II.

2.   De huvudsakliga typerna av allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen ska vara de fall när något av de centrala kraven i punkterna 2, 4, 5, 13, 15, 16 och 18 i tabell 1 i bilaga II eller minst två av de andra centrala kraven i tabell 1 i bilaga II bedöms falla inom kategorierna 3 eller 4 i tabell 2 i bilaga II.

Artikel 9

Kriterier för att tillämpa schablonsatser eller extrapolerade finansiella korrigeringar och för att fastställa nivån på finansiella korrigeringar

(Artikel 55.4 i förordning (EU) nr 223/2014)

1.   Finansiella korrigeringar ska tillämpas på hela eller delar av ett operativt program om kommissionen upptäcker en eller fler allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemet.

Utan hinder av vad som sägs i första stycket ska extrapolerade finansiella korrigeringar tillämpas på hela eller delar av ett operativt program om kommissionen upptäcker systembetingade oriktigheter i ett representativt urval av insatser, för att kunna göra en noggrannare kvantifiering av risken för unionens budget. I sådana fall ska resultatet av granskningen av det representativa urvalet extrapoleras till resten av den population från vilken urvalet gjorts vid beräkningen av den finansiella korrigeringen.

2.   Schablonkorrigeringen ska fastställas med beaktande av följande:

| a) | Den relativa vikten av den eller de allvarliga bristerna i förhållande till hela förvaltnings- och kontrollsystemet. |
| --- | --- |

a)

Den relativa vikten av den eller de allvarliga bristerna i förhållande till hela förvaltnings- och kontrollsystemet.

| b) | Den eller de allvarliga bristernas frekvens och omfattning. |
| --- | --- |

b)

Den eller de allvarliga bristernas frekvens och omfattning.

| c) | Hur stor risken för förluster för unionens budget är. |
| --- | --- |

c)

Hur stor risken för förluster för unionens budget är.

3.   Med beaktande av dessa faktorer ska nivån på den finansiella korrigeringen fastställas på följande sätt:

| a) | Om den eller de allvarliga bristerna i förvaltnings- och kontrollsystemet är så grundläggande, vanliga eller omfattande att de innebär ett fullständigt misslyckande för systemet och en risk att de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta ska en schablonsats på 100 % tillämpas. |
| --- | --- |

a)

Om den eller de allvarliga bristerna i förvaltnings- och kontrollsystemet är så grundläggande, vanliga eller omfattande att de innebär ett fullständigt misslyckande för systemet och en risk att de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta ska en schablonsats på 100 % tillämpas.

| b) | Om den eller de allvarliga bristerna i förvaltnings- och kontrollsystemet är så vanliga och omfattande att de innebär ett mycket allvarligt misslyckande för systemet och en risk att en mycket stor del av de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta ska en schablonsats på 25 % tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Om den eller de allvarliga bristerna i förvaltnings- och kontrollsystemet är så vanliga och omfattande att de innebär ett mycket allvarligt misslyckande för systemet och en risk att en mycket stor del av de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta ska en schablonsats på 25 % tillämpas.

| c) | Om den eller de allvarliga bristerna i förvaltnings- och kontrollsystemet beror på att systemet inte fungerar helt eller att de fungerar så dåligt eller så sällan att det finns en risk att en stor del av de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta ska en schablonsats på 10 % tillämpas. |
| --- | --- |

c)

Om den eller de allvarliga bristerna i förvaltnings- och kontrollsystemet beror på att systemet inte fungerar helt eller att de fungerar så dåligt eller så sällan att det finns en risk att en stor del av de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta ska en schablonsats på 10 % tillämpas.

| d) | Om den eller de allvarliga bristerna i förvaltnings- och kontrollsystemet beror på att systemet inte fungerar konsekvent så att det finns en risk att en betydande del av de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta ska en schablonsats på 5 % tillämpas. |
| --- | --- |

d)

Om den eller de allvarliga bristerna i förvaltnings- och kontrollsystemet beror på att systemet inte fungerar konsekvent så att det finns en risk att en betydande del av de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta ska en schablonsats på 5 % tillämpas.

4.   Om tillämpningen av en schablonsats som fastställs i punkt 3 vore oproportionell ska korrigeringssatsen minskas.

5.   Om de ansvariga myndigheterna inte har vidtagit nödvändiga korrigerande åtgärder efter att en finansiell korrigering tillämpats under ett räkenskapsår och samma allvarliga brist eller brister upptäcks på nytt under ett efterföljande räkenskapsår kan korrigeringssatsen ökas till en nivå som inte överstiger den för närmast högre kategori, eftersom den eller de allvarliga bristerna kvarstår.

Artikel 10

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3 ska tillämpas från och med den 1 december 2014 när det gäller de registrerade och lagrade uppgifter som avses i bilaga I.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 72, 12.3.2014, s. 1.

1

---

BILAGA I

Uppgifter som ska registreras och lagras elektroniskt i övervakningssystemet (artikel 2)

Uppgifterna måste lämnas för insatser som stöds genom ett operativt program av typ I eller II (1), om inget annat anges i den andra spalten.

| Uppgifter | Typ av operativt program för vilka uppgifterna inte behövs |
| --- | --- |
| Uppgifter om stödmottagaren (2) |
| 1. | Varje stödmottagares namn eller identifieringskod. |

Uppgifter

Typ av operativt program för vilka uppgifterna inte behövs

Uppgifter om stödmottagaren (2)

1.

Varje stödmottagares namn eller identifieringskod.

| 2. | Uppgift om huruvida stödmottagaren är ett offentligrättsligt eller privaträttsligt organ. |
| --- | --- |

2.

Uppgift om huruvida stödmottagaren är ett offentligrättsligt eller privaträttsligt organ.

| 3. | Uppgift om huruvida mervärdesskatten på stödmottagarens utgifter inte kan återkrävas enligt nationell lagstiftning för mervärdesskatt. |
| --- | --- |

3.

Uppgift om huruvida mervärdesskatten på stödmottagarens utgifter inte kan återkrävas enligt nationell lagstiftning för mervärdesskatt.

| 4. | Stödmottagarens kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

4.

Stödmottagarens kontaktuppgifter.

Uppgifter om insatsen

| 5. | Namn på insatsen eller dess identifieringskod. |
| --- | --- |

5.

Namn på insatsen eller dess identifieringskod.

| 6. | En kort beskrivning av insatsen. |
| --- | --- |

6.

En kort beskrivning av insatsen.

| 7. | Datum när ansökan för insatsen lämnades in. |
| --- | --- |

7.

Datum när ansökan för insatsen lämnades in.

| 8. | Startdatum enligt dokumentet med stödvillkoren. |
| --- | --- |

8.

Startdatum enligt dokumentet med stödvillkoren.

| 9. | Slutdatum enligt dokumentet med stödvillkoren. |
| --- | --- |

9.

Slutdatum enligt dokumentet med stödvillkoren.

| 10. | Datum när insatsen konkret avslutas eller har genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

10.

Datum när insatsen konkret avslutas eller har genomförts fullt ut.

| 11. | Organ som utfärdat dokumentet med stödvillkoren. |
| --- | --- |

11.

Organ som utfärdat dokumentet med stödvillkoren.

| 12. | Datum för dokumentet med stödvillkoren. |
| --- | --- |

12.

Datum för dokumentet med stödvillkoren.

| 13. | Valuta som används för insatsen. |
| --- | --- |

13.

Valuta som används för insatsen.

| 14. | CCI-nr för det eller de program genom vilket insatsen stöds. |
| --- | --- |

14.

CCI-nr för det eller de program genom vilket insatsen stöds.

| 15. | Typ(er) av materiellt bistånd. |
| --- | --- |

15.

Typ(er) av materiellt bistånd.

Gäller inte typ II

| 16. | Typ(er) av verksamhet som får stöd. |
| --- | --- |

16.

Typ(er) av verksamhet som får stöd.

Gäller inte typ I

| 17. | Kod(er) för finansieringsform. |
| --- | --- |

17.

Kod(er) för finansieringsform.

| 18. | Kod(er) för geografiskt läge. |
| --- | --- |

18.

Kod(er) för geografiskt läge.

| 19. | Mängd livsmedel som köpts in av ett offentligt organ eller en partnerorganisation, om tillämpligt. |
| --- | --- |

19.

Mängd livsmedel som köpts in av ett offentligt organ eller en partnerorganisation, om tillämpligt.

Gäller inte typ II

| 20. | Mängd livsmedel som införskaffats av ett offentligt organ, om tillämpligt, i enlighet med artikel 23.4 i förordning (EU) nr 223/2014. |
| --- | --- |

20.

Mängd livsmedel som införskaffats av ett offentligt organ, om tillämpligt, i enlighet med artikel 23.4 i förordning (EU) nr 223/2014.

Gäller inte typ II

| 21. | Mängd livsmedel som levererats till partnerorganisationer, om tillämpligt. |
| --- | --- |

21.

Mängd livsmedel som levererats till partnerorganisationer, om tillämpligt.

Gäller inte typ II

| 22. | Mängd livsmedel som levererats till slutmottagare, om tillämpligt. |
| --- | --- |

22.

Mängd livsmedel som levererats till slutmottagare, om tillämpligt.

Gäller inte typ II

| 23. | Mängd grundläggande materiellt bistånd som köpts in av ett offentligt organ eller en partnerorganisation, om tillämpligt. |
| --- | --- |

23.

Mängd grundläggande materiellt bistånd som köpts in av ett offentligt organ eller en partnerorganisation, om tillämpligt.

Gäller inte typ II

| 24. | Mängd grundläggande materiellt bistånd som levererats till partnerorganisationer, om tillämpligt. |
| --- | --- |

24.

Mängd grundläggande materiellt bistånd som levererats till partnerorganisationer, om tillämpligt.

Gäller inte typ II

| 25. | Mängd grundläggande materiellt bistånd som levererats till slutmottagare, om tillämpligt. |
| --- | --- |

25.

Mängd grundläggande materiellt bistånd som levererats till slutmottagare, om tillämpligt.

Gäller inte typ II

Uppgifter om indikatorer

| 26. | Namn på de allmänna indikatorer som är relevanta för insatsen. |
| --- | --- |

26.

Namn på de allmänna indikatorer som är relevanta för insatsen.

| 27. | Identifieringskod för de allmänna indikatorer som är relevanta för insatsen. |
| --- | --- |

27.

Identifieringskod för de allmänna indikatorer som är relevanta för insatsen.

| 28. | Nivå som uppnåtts för de allmänna indikatorerna för varje år som insatsen genomförs eller efter avslutad insats. |
| --- | --- |

28.

Nivå som uppnåtts för de allmänna indikatorerna för varje år som insatsen genomförs eller efter avslutad insats.

| 29. | Namn på de programspecifika indikatorer som är relevanta för insatsen. |
| --- | --- |

29.

Namn på de programspecifika indikatorer som är relevanta för insatsen.

Gäller inte typ I

| 30. | Identifieringskod för de programspecifika indikatorer som är relevanta för insatsen. |
| --- | --- |

30.

Identifieringskod för de programspecifika indikatorer som är relevanta för insatsen.

Gäller inte typ I

| 31. | Särskilda mål för de programspecifika aktivitetsindikatorerna. |
| --- | --- |

31.

Särskilda mål för de programspecifika aktivitetsindikatorerna.

Gäller inte typ I

| 32. | Nivå som uppnåtts för de programspecifika indikatorerna för varje år som insatsen genomförs eller efter avslutad insats. |
| --- | --- |

32.

Nivå som uppnåtts för de programspecifika indikatorerna för varje år som insatsen genomförs eller efter avslutad insats.

Gäller inte typ I

| 33. | Måttenhet för varje aktivitetsindikator. |
| --- | --- |

33.

Måttenhet för varje aktivitetsindikator.

Gäller inte typ I

| 34. | Utgångsvärde för resultatindikatorer. |
| --- | --- |

34.

Utgångsvärde för resultatindikatorer.

Gäller inte typ I

| 35. | Målvärde för resultatindikatorer. |
| --- | --- |

35.

Målvärde för resultatindikatorer.

Gäller inte typ I

| 36. | Måttenhet för varje resultatvärde och utgångsvärde. |
| --- | --- |

36.

Måttenhet för varje resultatvärde och utgångsvärde.

Gäller inte typ I

| 37. | Måttenhet för varje indikator. |
| --- | --- |

37.

Måttenhet för varje indikator.

Ekonomiska uppgifter om varje insats (i den valuta som gäller för insatsen)

| 38. | Summa stödberättigande kostnader som godkänts för insatsen i dokumentet med stödvillkoren. |
| --- | --- |

38.

Summa stödberättigande kostnader som godkänts för insatsen i dokumentet med stödvillkoren.

| 39. | Summa stödberättigande kostnader som utgör offentliga utgifter i enlighet med artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014. |
| --- | --- |

39.

Summa stödberättigande kostnader som utgör offentliga utgifter i enlighet med artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014.

| 40. | Offentligt stöd enligt dokumentet med stödvillkoren. |
| --- | --- |

40.

Offentligt stöd enligt dokumentet med stödvillkoren.

Uppgifter om stödmottagarens betalningsansökningar (i den valuta som gäller för insatsen)

| 41. | Datum som stödmottagarens betalningsansökan mottagits. |
| --- | --- |

41.

Datum som stödmottagarens betalningsansökan mottagits.

| 42. | Datum för de betalningar som gjorts till stödmottagaren efter en betalningsansökan. |
| --- | --- |

42.

Datum för de betalningar som gjorts till stödmottagaren efter en betalningsansökan.

| 43. | Stödberättigande utgifter i betalningsansökan som ligger till grund för utbetalningarna till stödmottagaren. |
| --- | --- |

43.

Stödberättigande utgifter i betalningsansökan som ligger till grund för utbetalningarna till stödmottagaren.

| 44. | Offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som motsvarar de stödberättigande utgifter som ligger till grund för betalningarna. |
| --- | --- |

44.

Offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som motsvarar de stödberättigande utgifter som ligger till grund för betalningarna.

| 45. | Belopp som betalats ut till stödmottagaren efter en betalningsansökan. |
| --- | --- |

45.

Belopp som betalats ut till stödmottagaren efter en betalningsansökan.

| 46. | Startdatum för de kontroller på plats som genomförts i enlighet med artikel 32.5 b i förordning (EU) nr 223/2014. |
| --- | --- |

46.

Startdatum för de kontroller på plats som genomförts i enlighet med artikel 32.5 b i förordning (EU) nr 223/2014.

| 47. | Datum för de revisioner på plats som genomförts i enlighet med artikel 34.1 i förordning (EU) nr 223/2014 och artikel 6 i den här förordningen. |
| --- | --- |

47.

Datum för de revisioner på plats som genomförts i enlighet med artikel 34.1 i förordning (EU) nr 223/2014 och artikel 6 i den här förordningen.

| 48. | Organ som utför revisionen eller kontrollen. |
| --- | --- |

48.

Organ som utför revisionen eller kontrollen.

Uppgifter om de utgifter i stödmottagarens betalningsansökan som grundar sig på faktiska kostnader (i den valuta som gäller för insatsen)

| 49. | Stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baseras på kostnader som faktiskt uppstått och betalats. |
| --- | --- |

49.

Stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baseras på kostnader som faktiskt uppstått och betalats.

| 50. | Offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som motsvarar de stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baserar sig på kostnader som faktiskt har återbetalats och betalats. |
| --- | --- |

50.

Offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som motsvarar de stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baserar sig på kostnader som faktiskt har återbetalats och betalats.

| 51. | Typ av kontrakt om tilldelningen av kontraktet omfattas av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (3) (tillhandahållande av varor/tjänster) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (4). |
| --- | --- |

51.

Typ av kontrakt om tilldelningen av kontraktet omfattas av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (3) (tillhandahållande av varor/tjänster) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (4).

| 52. | Kontraktets belopp om tilldelningen av kontraktet omfattas av bestämmelserna i direktiv 2004/18/EG eller direktiv 2014/23/EU. |
| --- | --- |

52.

Kontraktets belopp om tilldelningen av kontraktet omfattas av bestämmelserna i direktiv 2004/18/EG eller direktiv 2014/23/EU.

| 53. | Stödberättigande utgifter som uppstått och betalats på grundval av ett kontrakt, om kontraktet omfattas av bestämmelserna i direktiv 2004/18/EG eller direktiv 2014/23/EU. |
| --- | --- |

53.

Stödberättigande utgifter som uppstått och betalats på grundval av ett kontrakt, om kontraktet omfattas av bestämmelserna i direktiv 2004/18/EG eller direktiv 2014/23/EU.

| 54. | Upphandlingsförfarande som använts, om tilldelningen av kontraktet omfattas av bestämmelserna i direktiv 2004/18/EG eller direktiv 2014/23/EU. |
| --- | --- |

54.

Upphandlingsförfarande som använts, om tilldelningen av kontraktet omfattas av bestämmelserna i direktiv 2004/18/EG eller direktiv 2014/23/EU.

| 55. | Uppdragstagarens namn eller identifieringskod, om tilldelningen av kontraktet omfattas av bestämmelserna i direktiv 2014/23/EU. |
| --- | --- |

55.

Uppdragstagarens namn eller identifieringskod, om tilldelningen av kontraktet omfattas av bestämmelserna i direktiv 2014/23/EU.

Uppgifter om de utgifter i stödmottagarens betalningsansökan som grundar sig på standardiserade skalor för enhetskostnader (i den valuta som gäller för insatsen)

| 56. | Stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baserar sig på standardiserade skalor för enhetskostnader. |
| --- | --- |

56.

Stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baserar sig på standardiserade skalor för enhetskostnader.

| 57. | Offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som motsvarar de stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baserar sig på standardiserade skalor för enhetskostnader. |
| --- | --- |

57.

Offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som motsvarar de stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baserar sig på standardiserade skalor för enhetskostnader.

| 58. | Definition av den enhet som ska användas för den standardiserade skalan för enhetskostnader. |
| --- | --- |

58.

Definition av den enhet som ska användas för den standardiserade skalan för enhetskostnader.

| 59. | Antal levererade enheter i enlighet med uppgifterna i betalningsansökan för varje typ av enhet. |
| --- | --- |

59.

Antal levererade enheter i enlighet med uppgifterna i betalningsansökan för varje typ av enhet.

| 60. | Enhetskostnad för varje typ av enhet. |
| --- | --- |

60.

Enhetskostnad för varje typ av enhet.

Uppgifter om de utgifter i stödmottagarens betalningsansökan som grundar sig på standardbelopp (i den valuta som gäller för insatsen)

| 61. | Stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baserar sig på standardbelopp. |
| --- | --- |

61.

Stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baserar sig på standardbelopp.

| 62. | Offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som motsvarar de stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baserar sig på standardbelopp. |
| --- | --- |

62.

Offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som motsvarar de stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baserar sig på standardbelopp.

| 63. | För varje standardbelopp, de förväntade resultat (aktiviteter eller resultat) som fastställts i dokumentet med stödvillkoren och som ligger till grund för utbetalning av standardbeloppen. |
| --- | --- |

63.

För varje standardbelopp, de förväntade resultat (aktiviteter eller resultat) som fastställts i dokumentet med stödvillkoren och som ligger till grund för utbetalning av standardbeloppen.

| 64. | För varje standardbelopp, det belopp som fastställts i dokumentet med stödvillkoren. |
| --- | --- |

64.

För varje standardbelopp, det belopp som fastställts i dokumentet med stödvillkoren.

Uppgifter om de utgifter i stödmottagarens betalningsansökan som grundar sig på schablonsatser (i den valuta som gäller för insatsen)

| 65. | Stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baserar sig på schablonsatser. |
| --- | --- |

65.

Stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baserar sig på schablonsatser.

| 66. | Offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som motsvarar de stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baserar sig på schablonsatser. |
| --- | --- |

66.

Offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som motsvarar de stödberättigande offentliga utgifter som deklarerats till kommissionen och som baserar sig på schablonsatser.

Uppgifter om medel som återkrävts av stödmottagaren

| 67. | Datum för varje beslut om återkrav. |
| --- | --- |

67.

Datum för varje beslut om återkrav.

| 68. | Offentligt stöd som påverkas av varje beslut om återkrav. |
| --- | --- |

68.

Offentligt stöd som påverkas av varje beslut om återkrav.

| 69. | Summa stödberättigande utgifter som påverkas av varje beslut om återkrav. |
| --- | --- |

69.

Summa stödberättigande utgifter som påverkas av varje beslut om återkrav.

| 70. | Datum för mottagande av de belopp som stödmottagaren betalat tillbaka till följd av ett beslut om återkrav. |
| --- | --- |

70.

Datum för mottagande av de belopp som stödmottagaren betalat tillbaka till följd av ett beslut om återkrav.

| 71. | Offentligt stöd som stödmottagaren betalat tillbaka till följd av ett beslut om återkrav (utan ränta eller påföljder). |
| --- | --- |

71.

Offentligt stöd som stödmottagaren betalat tillbaka till följd av ett beslut om återkrav (utan ränta eller påföljder).

| 72. | Summa stödberättigande utgifter som motsvarar det offentliga stöd som stödmottagaren betalat tillbaka. |
| --- | --- |

72.

Summa stödberättigande utgifter som motsvarar det offentliga stöd som stödmottagaren betalat tillbaka.

| 73. | Offentligt stöd som inte kan återkrävas efter ett beslut om återkrav. |
| --- | --- |

73.

Offentligt stöd som inte kan återkrävas efter ett beslut om återkrav.

| 74. | Summa stödberättigande utgifter som motsvarar det offentliga stöd som inte kan återkrävas. |
| --- | --- |

74.

Summa stödberättigande utgifter som motsvarar det offentliga stöd som inte kan återkrävas.

Uppgifter om betalningsansökningar till kommissionen (i euro)

| 75. | Inlämningsdatum för varje betalningsansökan som inkluderar stödberättigande utgifter från insatsen. |
| --- | --- |

75.

Inlämningsdatum för varje betalningsansökan som inkluderar stödberättigande utgifter från insatsen.

| 76. | Summa stödberättigande offentliga utgifter som stödmottagaren haft och betalat i samband med genomförandet av insatsen och som ingår i betalningsansökningarna. |
| --- | --- |

76.

Summa stödberättigande offentliga utgifter som stödmottagaren haft och betalat i samband med genomförandet av insatsen och som ingår i betalningsansökningarna.

| 77. | Summa offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som uppstått under insatsen och som ingår i betalningsansökan. |
| --- | --- |

77.

Summa offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som uppstått under insatsen och som ingår i betalningsansökan.

Uppgifter om räkenskaper som lämnats in till kommissionen enligt artikel 48 i förordning (EU) nr 223/2014 (i euro)

| 78. | Inlämningsdatum för alla de räkenskaper som inkluderar utgifter för insatsen. |
| --- | --- |

78.

Inlämningsdatum för alla de räkenskaper som inkluderar utgifter för insatsen.

| 79. | Inlämningsdatum för de räkenskaper som inkluderar de slutliga utgifterna för insatsen, efter det att insatsen har avslutats (om summan av de stödberättigande utgifterna uppgår till minst 1 000 000 euro [artikel 51 i förordning (EU) nr 223/2014]). |
| --- | --- |

79.

Inlämningsdatum för de räkenskaper som inkluderar de slutliga utgifterna för insatsen, efter det att insatsen har avslutats (om summan av de stödberättigande utgifterna uppgår till minst 1 000 000 euro [artikel 51 i förordning (EU) nr 223/2014]).

| 80. | Summa stödberättigande offentliga utgifter för insatsen som förts in i den attesterande myndighetens redovisningssystem och som ingår i räkenskaperna. |
| --- | --- |

80.

Summa stödberättigande offentliga utgifter för insatsen som förts in i den attesterande myndighetens redovisningssystem och som ingår i räkenskaperna.

| 81. | Summa offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som ingår i räkenskaperna och som uppstått vid genomförandet av insatsen och motsvarar summan av stödberättigande offentliga utgifter som förts in i den attesterande myndighetens redovisningssystem. |
| --- | --- |

81.

Summa offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som ingår i räkenskaperna och som uppstått vid genomförandet av insatsen och motsvarar summan av stödberättigande offentliga utgifter som förts in i den attesterande myndighetens redovisningssystem.

| 82. | Summan av de belopp som betalats ut till stödmottagaren enligt artikel 42.2 i förordning (EU) nr 223/2014 och som ingår i räkenskaperna och motsvarar summan av stödberättigande offentliga utgifter som förts in i den attesterande myndighetens redovisningssystem. |
| --- | --- |

82.

Summan av de belopp som betalats ut till stödmottagaren enligt artikel 42.2 i förordning (EU) nr 223/2014 och som ingår i räkenskaperna och motsvarar summan av stödberättigande offentliga utgifter som förts in i den attesterande myndighetens redovisningssystem.

| 83. | Summa stödberättigande offentliga utgifter för insatsen som dragits tillbaka under räkenskapsåret och som ingår i räkenskaperna. |
| --- | --- |

83.

Summa stödberättigande offentliga utgifter för insatsen som dragits tillbaka under räkenskapsåret och som ingår i räkenskaperna.

| 84. | Summa offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som ingår i räkenskaperna och motsvarar de stödberättigande offentliga utgifter som dragits tillbaka under räkenskapsåret. |
| --- | --- |

84.

Summa offentliga utgifter enligt artikel 2.12 i förordning (EU) nr 223/2014 som ingår i räkenskaperna och motsvarar de stödberättigande offentliga utgifter som dragits tillbaka under räkenskapsåret.

| 85. | Summa stödberättigande offentliga utgifter för insatsen som återkrävts under räkenskapsåret och som ingår i räkenskaperna. |
| --- | --- |

85.

Summa stödberättigande offentliga utgifter för insatsen som återkrävts under räkenskapsåret och som ingår i räkenskaperna.

| 86. | Summa offentliga utgifter som ingår i räkenskaperna och motsvarar summan av stödberättigande offentliga utgifter för insatsen som återkrävts under räkenskapsåret. |
| --- | --- |

86.

Summa offentliga utgifter som ingår i räkenskaperna och motsvarar summan av stödberättigande offentliga utgifter för insatsen som återkrävts under räkenskapsåret.

| 87. | Summa stödberättigande offentliga utgifter för insatsen som ska återkrävas vid räkenskapsårets slut och som ingår i räkenskaperna. |
| --- | --- |

87.

Summa stödberättigande offentliga utgifter för insatsen som ska återkrävas vid räkenskapsårets slut och som ingår i räkenskaperna.

| 88. | Summa offentliga utgifter för insatsen som ingår i räkenskaperna och motsvarar summan av stödberättigande offentliga utgifter som ska återkrävas vid räkenskapsårets slut. |
| --- | --- |

88.

Summa offentliga utgifter för insatsen som ingår i räkenskaperna och motsvarar summan av stödberättigande offentliga utgifter som ska återkrävas vid räkenskapsårets slut.

| 89. | Summa stödberättigande offentliga utgifter för insatsen som inte kan återkrävas vid räkenskapsårets slut och som ingår i räkenskaperna. |
| --- | --- |

89.

Summa stödberättigande offentliga utgifter för insatsen som inte kan återkrävas vid räkenskapsårets slut och som ingår i räkenskaperna.

| 90. | Summa offentliga utgifter för insatsen som ingår i räkenskaperna och motsvarar summan av stödberättigande offentliga utgifter som inte kan återkrävas vid räkenskapsårets slut. |
| --- | --- |

90.

Summa offentliga utgifter för insatsen som ingår i räkenskaperna och motsvarar summan av stödberättigande offentliga utgifter som inte kan återkrävas vid räkenskapsårets slut.

---

(1)  Med operativa program av typ I avses operativa program för livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd och med operativa program av typ II avses operativa program för social inkludering av de personer som har det sämst ställt.

(2)  I tillämpliga fall avses med stödmottagare även andra organ som under insatsen har sådana utgifter som betraktas som utgifter som stödmottagaren haft.

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114).

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

---

BILAGA II

Centrala krav på förvaltnings- och kontrollsystem och klassificering av dessa system efter hur väl de fungerar, i enlighet med artikel 9

Tabell 1

Centrala krav

| Centrala krav på förvaltnings- och kontrollsystem | Berörda organ/myndigheter | Tillämpningsområde |
| --- | --- | --- |
| 1 | Åtskilda funktioner och ändamålsenliga system för rapportering och övervakning om den ansvariga myndigheten överlämnar verkställandet av uppgifterna till ett annat organ. | Förvaltande myndighet | Intern kontrollmiljö |
| 2 | Lämpligt urval av insatser | Förvaltande myndighet | Förvaltnings- och kontrollverksamhet |
| 3 | Tillräcklig information till stödmottagarna om de villkor som gäller för de utvalda insatserna. | Förvaltande myndighet |
| 4 | Lämpliga förvaltningskontroller | Förvaltande myndighet |
| 5 | Fungerande system för bevarande av alla handlingar som gäller utgifter och revisioner för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja. | Förvaltande myndighet | Förvaltnings- och kontrollverksamhet/Övervakning |
| 6 | Tillförlitligt system för insamling, registrering och lagring av uppgifter för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroll och revision. | Förvaltande myndighet |
| 7 | Effektiva och proportionella åtgärder mot bedrägeri. | Förvaltande myndighet | Förvaltnings- och kontrollverksamhet |
| 8 | Lämpliga förfaranden för utarbetande av förvaltningsförklaringen och den årliga sammanfattningen av slutliga revisionsrapporter samt av utförda kontroller. | Förvaltande myndighet |
| 9 | Åtskilda funktioner och ändamålsenliga system för rapportering och övervakning om den ansvariga myndigheten överlämnar verkställandet av uppgifterna till ett annat organ. | Attesterande myndighet | Intern kontrollmiljö |
| 10 | Lämpliga förfaranden för upprättande och inlämning av betalningsansökningar. | Attesterande myndighet | Förvaltnings- och kontrollverksamhet/Övervakning |
| 11 | Lämpliga elektroniska register över deklarerade utgifter och motsvarande offentliga stöd. | Attesterande myndighet | Förvaltnings- och kontrollverksamhet |
| 12 | Lämpliga och fullständiga räkenskaper över belopp som kan återkrävas, som återkrävts och som dragits tillbaka. | Attesterande myndighet |
| 13 | Lämpliga förfaranden för upprättande av de årliga räkenskaperna och attestering av att de är fullständiga, exakta och sanningsenliga. | Attesterande myndighet |
| 14 | Åtskilda funktioner och ändamålsenliga system för att garantera att eventuella andra organ som utför revisioner i enlighet med programmets revisionsstrategi har den oberoende ställning som krävs och följer internationellt accepterade revisionsstandarder. | Revisionsmyndighet | Intern kontrollmiljö |
| 15 | Lämpliga systemrevisioner. | Revisionsmyndighet | Kontroller |
| 16 | Lämpliga revisioner av insatser. | Revisionsmyndighet |
| 17 | Lämpliga räkenskapsrevisioner. | Revisionsmyndighet |
| 18 | Lämpliga förfaranden för upprättande av ett tillförlitligt revisionsuttalande och för utarbetande av den årliga kontrollrapporten. | Revisionsmyndighet |

Centrala krav på förvaltnings- och kontrollsystem

Berörda organ/myndigheter

Tillämpningsområde

1

Åtskilda funktioner och ändamålsenliga system för rapportering och övervakning om den ansvariga myndigheten överlämnar verkställandet av uppgifterna till ett annat organ.

Förvaltande myndighet

Intern kontrollmiljö

2

Lämpligt urval av insatser

Förvaltande myndighet

Förvaltnings- och kontrollverksamhet

3

Tillräcklig information till stödmottagarna om de villkor som gäller för de utvalda insatserna.

Förvaltande myndighet

4

Lämpliga förvaltningskontroller

Förvaltande myndighet

5

Fungerande system för bevarande av alla handlingar som gäller utgifter och revisioner för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja.

Förvaltande myndighet

Förvaltnings- och kontrollverksamhet/Övervakning

6

Tillförlitligt system för insamling, registrering och lagring av uppgifter för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroll och revision.

Förvaltande myndighet

7

Effektiva och proportionella åtgärder mot bedrägeri.

Förvaltande myndighet

Förvaltnings- och kontrollverksamhet

8

Lämpliga förfaranden för utarbetande av förvaltningsförklaringen och den årliga sammanfattningen av slutliga revisionsrapporter samt av utförda kontroller.

Förvaltande myndighet

9

Åtskilda funktioner och ändamålsenliga system för rapportering och övervakning om den ansvariga myndigheten överlämnar verkställandet av uppgifterna till ett annat organ.

Attesterande myndighet

Intern kontrollmiljö

10

Lämpliga förfaranden för upprättande och inlämning av betalningsansökningar.

Attesterande myndighet

Förvaltnings- och kontrollverksamhet/Övervakning

11

Lämpliga elektroniska register över deklarerade utgifter och motsvarande offentliga stöd.

Attesterande myndighet

Förvaltnings- och kontrollverksamhet

12

Lämpliga och fullständiga räkenskaper över belopp som kan återkrävas, som återkrävts och som dragits tillbaka.

Attesterande myndighet

13

Lämpliga förfaranden för upprättande av de årliga räkenskaperna och attestering av att de är fullständiga, exakta och sanningsenliga.

Attesterande myndighet

14

Åtskilda funktioner och ändamålsenliga system för att garantera att eventuella andra organ som utför revisioner i enlighet med programmets revisionsstrategi har den oberoende ställning som krävs och följer internationellt accepterade revisionsstandarder.

Revisionsmyndighet

Intern kontrollmiljö

15

Lämpliga systemrevisioner.

Revisionsmyndighet

Kontroller

16

Lämpliga revisioner av insatser.

Revisionsmyndighet

17

Lämpliga räkenskapsrevisioner.

Revisionsmyndighet

18

Lämpliga förfaranden för upprättande av ett tillförlitligt revisionsuttalande och för utarbetande av den årliga kontrollrapporten.

Revisionsmyndighet

Tabell 2

Klassificering av de centrala kraven enligt förvaltnings- och kontrollsystemens funktion

| Kategori 1 | Fungerar väl. Nej, eller endast mindre förbättringar krävs. |
| --- | --- |
| Kategori 2 | Fungerar. Vissa förbättringar krävs. |
| Kategori 3 | Fungerar delvis. Väsentliga förbättringar krävs. |
| Kategori 4 | Fungerar inte. |

Kategori 1

Fungerar väl. Nej, eller endast mindre förbättringar krävs.

Kategori 2

Fungerar. Vissa förbättringar krävs.

Kategori 3

Fungerar delvis. Väsentliga förbättringar krävs.

Kategori 4

Fungerar inte.

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/70

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 533/2014

av den 19 maj 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 maj 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 41,3 |
| MK | 75,3 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 61,2 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 38,2 |
| TR | 124,7 |
| ZZ | 68,1 |
| 0709 93 10 | TR | 110,3 |
| ZZ | 110,3 |
| 0805 10 20 | EG | 42,2 |
| IL | 74,1 |
| MA | 45,8 |
| TR | 52,6 |
| ZA | 53,8 |
| ZZ | 53,7 |
| 0805 50 10 | TR | 94,4 |
| ZZ | 94,4 |
| 0808 10 80 | AR | 97,8 |
| BR | 90,6 |
| CL | 96,2 |
| CN | 98,6 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 138,8 |
| US | 200,7 |
| UY | 70,3 |
| ZA | 98,0 |
| ZZ | 102,6 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

41,3

MK

75,3

TR

67,1

ZZ

61,2

0707 00 05

AL

41,5

MK

38,2

TR

124,7

ZZ

68,1

0709 93 10

TR

110,3

ZZ

110,3

0805 10 20

EG

42,2

IL

74,1

MA

45,8

TR

52,6

ZA

53,8

ZZ

53,7

0805 50 10

TR

94,4

ZZ

94,4

0808 10 80

AR

97,8

BR

90,6

CL

96,2

CN

98,6

MK

32,3

NZ

138,8

US

200,7

UY

70,3

ZA

98,0

ZZ

102,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

DIREKTIV

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/72

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE DIREKTIV 2014/69/EU

av den 13 mars 2014

om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i dielektrisk keramik i kondensatorer med en märkspänning på mindre än 125 V AC eller 250 V DC i industriella övervaknings- och kontrollinstrument

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU av den 8 juni 2011 om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (1), särskilt artikel 5.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2011/65/EU är det förbjudet att använda bly i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2011/65/EU är det förbjudet att använda bly i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden.

| (2) | Det är fortfarande inte tekniskt möjligt att ersätta det bly som används i dielektrisk keramik i kondensatorer med en märkspänning på mindre än 125 V AC eller 250 V DC i industriella övervaknings- och kontrollinstrument och att ersätta dessa komponenter i sådana instrument. |
| --- | --- |

(2)

Det är fortfarande inte tekniskt möjligt att ersätta det bly som används i dielektrisk keramik i kondensatorer med en märkspänning på mindre än 125 V AC eller 250 V DC i industriella övervaknings- och kontrollinstrument och att ersätta dessa komponenter i sådana instrument.

| (3) | Trots att det är möjligt att ersätta bly i keramiska lågspänningskondensatorer i andra användningar måste tillverkarna, för att sådana blyfria komponenter ska kunna användas i industriella övervaknings- och kontrollinstrument, ändra på instrumentens utformning och genomföra ny testning av instrumenten eller delar av dessa för att säkra att de fungerar tekniskt och bevisa att de är tillförlitliga. Användningen av bly i keramiska lågspänningskondensatorer i industriella övervaknings- och kontrollinstrument bör därför undantas från förbudet till och med den 31 december 2020. Mot bakgrund av hur långa innovationscyklerna är när det gäller industriella övervaknings- och kontrollinstrument är det fråga om en relativt kort övergångsperiod som sannolikt inte kommer att få negativa konsekvenser för innovationen. |
| --- | --- |

(3)

Trots att det är möjligt att ersätta bly i keramiska lågspänningskondensatorer i andra användningar måste tillverkarna, för att sådana blyfria komponenter ska kunna användas i industriella övervaknings- och kontrollinstrument, ändra på instrumentens utformning och genomföra ny testning av instrumenten eller delar av dessa för att säkra att de fungerar tekniskt och bevisa att de är tillförlitliga. Användningen av bly i keramiska lågspänningskondensatorer i industriella övervaknings- och kontrollinstrument bör därför undantas från förbudet till och med den 31 december 2020. Mot bakgrund av hur långa innovationscyklerna är när det gäller industriella övervaknings- och kontrollinstrument är det fråga om en relativt kort övergångsperiod som sannolikt inte kommer att få negativa konsekvenser för innovationen.

| (4) | I enlighet med ”reparerat som producerat”-principen i direktiv 2011/65/EU, vars syfte är att förlänga livstiden för produkter som uppfyller kraven och som släppts ut på marknaden, ska reservdelar omfattas av undantaget, även efter det att det upphört att gälla, utan tidsbegränsning. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med ”reparerat som producerat”-principen i direktiv 2011/65/EU, vars syfte är att förlänga livstiden för produkter som uppfyller kraven och som släppts ut på marknaden, ska reservdelar omfattas av undantaget, även efter det att det upphört att gälla, utan tidsbegränsning.

| (5) | Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IV till direktiv 2011/65/EU ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den sista dagen i den sjätte månaden efter det att det har trätt i kraft. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 174, 1.7.2011, s. 88.

1

---

BILAGA

I bilaga IV till direktiv 2011/65/EU ska följande punkt läggas till som punkt 40:

| ”40. | Bly i dielektrisk keramik i kondensatorer med en märkspänning på mindre än 125 V AC eller 250 V DC i industriella övervaknings- och kontrollinstrument.
  Undantaget löper ut den 31 december 2020 Får användas efter detta datum i reservdelar till industriella övervaknings- och kontrollinstrument som släppts ut på marknaden före den 1 januari 2021.” |
| --- | --- |

”40.

Bly i dielektrisk keramik i kondensatorer med en märkspänning på mindre än 125 V AC eller 250 V DC i industriella övervaknings- och kontrollinstrument.

Undantaget löper ut den 31 december 2020 Får användas efter detta datum i reservdelar till industriella övervaknings- och kontrollinstrument som släppts ut på marknaden före den 1 januari 2021.”

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/74 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/74

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE DIREKTIV 2014/70/EU

av den 13 mars 2014

om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i mikrokanalplattor

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU av den 8 juni 2011 om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (1), särskilt artikel 5.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2011/65/EU är det förbjudet att använda bly i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2011/65/EU är det förbjudet att använda bly i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden.

| (2) | Mikrokanalplattor används för upptäckt och spridning av joner och elektroner i medicintekniska produkter samt övervaknings- och kontrollinstrument. Ersättandet av bly i mikrokanalplattor är vetenskapligt och tekniskt genomförbart. |
| --- | --- |

(2)

Mikrokanalplattor används för upptäckt och spridning av joner och elektroner i medicintekniska produkter samt övervaknings- och kontrollinstrument. Ersättandet av bly i mikrokanalplattor är vetenskapligt och tekniskt genomförbart.

| (3) | Det är inte särskilt lönsamt att ersätta mikrokanalplattor som komponenter med alternativa detektorer under förhållanden där extrem miniatyrisering, mycket korta svarstider eller mycket höga signalmultiplikationsfaktorer krävs. Användningen av bly i sådana fall där genomförandet och särdragen i mikrokanalplattor överstiger alternativa detektorer bör därför undantas från förbudet. Eftersom inga blyfria alternativ är i sikte för närvarande, ska i enlighet med artikel 5.2 i direktiv 2011/65/EU undantaget gälla sju år efter efterlevnadsdatumet för anpassning av medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument, medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och industriella övervaknings- och kontrollinstrument, i enlighet med artikel 4.3 i direktiv 2011/65/EU. Med tanke på innovationscyklerna för alla medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument är sju år en relativt kort övergångsperiod som sannolikt inte påverkar innovationen negativt. |
| --- | --- |

(3)

Det är inte särskilt lönsamt att ersätta mikrokanalplattor som komponenter med alternativa detektorer under förhållanden där extrem miniatyrisering, mycket korta svarstider eller mycket höga signalmultiplikationsfaktorer krävs. Användningen av bly i sådana fall där genomförandet och särdragen i mikrokanalplattor överstiger alternativa detektorer bör därför undantas från förbudet. Eftersom inga blyfria alternativ är i sikte för närvarande, ska i enlighet med artikel 5.2 i direktiv 2011/65/EU undantaget gälla sju år efter efterlevnadsdatumet för anpassning av medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument, medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och industriella övervaknings- och kontrollinstrument, i enlighet med artikel 4.3 i direktiv 2011/65/EU. Med tanke på innovationscyklerna för alla medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument är sju år en relativt kort övergångsperiod som sannolikt inte påverkar innovationen negativt.

| (4) | Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IV till direktiv 2011/65/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den sista dagen i den sjätte månaden efter det att det har trätt i kraft. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 mars 2014

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 174, 1.7.2011, s. 88.

1

---

BILAGA

I bilaga IV till direktiv 2011/65/EU ska följande punkt läggas till som punkt 39:

| ”39. | Bly i mikrokanalplattor som används i utrustning där minst en av följande egenskaper är uppfyllda:






  a) | en kompakt storlek av detektorn för elektroner eller joner, där utrymmet för detektorn är begränsat till högst 3 mm/mikrokanalplatta (detektortjocklek + utrymme för installation av mikrokanalplatta), högst 6 mm sammanlagt, och en alternativ konstruktion som ger mer utrymme för detektorn är vetenskapligt och tekniskt ogenomförbart. |
| --- | --- | --- |

”39.

Bly i mikrokanalplattor som används i utrustning där minst en av följande egenskaper är uppfyllda:

a)

en kompakt storlek av detektorn för elektroner eller joner, där utrymmet för detektorn är begränsat till högst 3 mm/mikrokanalplatta (detektortjocklek + utrymme för installation av mikrokanalplatta), högst 6 mm sammanlagt, och en alternativ konstruktion som ger mer utrymme för detektorn är vetenskapligt och tekniskt ogenomförbart.

| b) | en tvådimensionell rumslig upplösning för att upptäcka elektroner eller joner, om minst ett av följande villkor är uppfyllt:






  i) | en svarstid kortare än 25 ns |
| --- | --- | --- |

b)

en tvådimensionell rumslig upplösning för att upptäcka elektroner eller joner, om minst ett av följande villkor är uppfyllt:

i)

en svarstid kortare än 25 ns

| ii) | ett provdetekteringsområde större än 149 mm2 |
| --- | --- |

ii)

ett provdetekteringsområde större än 149 mm2

| iii) | en multiplikationsfaktor större än 1,3 × 103 |
| --- | --- |

iii)

en multiplikationsfaktor större än 1,3 × 103

| c) | en svarstid kortare än 5 ns för att upptäcka elektroner eller joner. |
| --- | --- |

c)

en svarstid kortare än 5 ns för att upptäcka elektroner eller joner.

| d) | ett provdetekteringsområde större än 314 mm2 för att upptäcka elektroner eller joner. |
| --- | --- |

d)

ett provdetekteringsområde större än 314 mm2 för att upptäcka elektroner eller joner.

| e) | en multiplikationsfaktor större än 4,0 × 107. |
| --- | --- |

e)

en multiplikationsfaktor större än 4,0 × 107.

Undantaget upphör att gälla följande tidsfrister:

| a) | den 21 juli 2021 för medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument, |
| --- | --- |

a)

den 21 juli 2021 för medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument,

| b) | den 21 juli 2023 för medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik, |
| --- | --- |

b)

den 21 juli 2023 för medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik,

| c) | och den 21 juli 2024 för industriella produkter och övervaknings- och kontrollinstrument.” |
| --- | --- |

c)

och den 21 juli 2024 för industriella produkter och övervaknings- och kontrollinstrument.”

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/76 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/76

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE DIREKTIV 2014/71/EU

av den 13 mars 2014

om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i lödmetall för anslutning av staplade skivelement för stora ytor

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU av den 8 juni 2011 om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (1), särskilt artikel 5.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Direktiv 2011/65/EU förbjuder användning av bly i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 2011/65/EU förbjuder användning av bly i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden.

| (2) | Detektorteknik med staplade skivelement (stacked die elements) används i röntgendetektorer i datortomografi- och röntgensystem. Tekniken innebär fördelar för patienter eftersom den minskar den dos röntgenstrålning de behöver exponeras för. Detektorer med staplade skivelement för stora ytor kan ännu inte produceras med blyfria lödmetaller. Substitution eller eliminering av bly är därför för närvarande inte vetenskapligt och tekniskt genomförbart för ovannämnda användningar. |
| --- | --- |

(2)

Detektorteknik med staplade skivelement (stacked die elements) används i röntgendetektorer i datortomografi- och röntgensystem. Tekniken innebär fördelar för patienter eftersom den minskar den dos röntgenstrålning de behöver exponeras för. Detektorer med staplade skivelement för stora ytor kan ännu inte produceras med blyfria lödmetaller. Substitution eller eliminering av bly är därför för närvarande inte vetenskapligt och tekniskt genomförbart för ovannämnda användningar.

| (3) | Användningen av bly i detektorer med staplade skivelement för stora ytor som har mer än 500 förbindelser per anslutning som används i röntgendetektorer i datortomografi- och röntgensystem bör därför undantas från förbudet till och med den 31 december 2019. Med hänsyn till innovationscyklerna inom sektorerna för medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument, är detta en relativt kort övergångsperiod som sannolikt inte får negativa konsekvenser för innovation. |
| --- | --- |

(3)

Användningen av bly i detektorer med staplade skivelement för stora ytor som har mer än 500 förbindelser per anslutning som används i röntgendetektorer i datortomografi- och röntgensystem bör därför undantas från förbudet till och med den 31 december 2019. Med hänsyn till innovationscyklerna inom sektorerna för medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument, är detta en relativt kort övergångsperiod som sannolikt inte får negativa konsekvenser för innovation.

| (4) | I enlighet med reparerat som producerat-principen i artikel 4.4 i direktiv 2011/65/EU, vars syfte är att förlänga livstiden för produkter som uppfyller kraven och som redan släppts ut på marknaden, bör reservdelar omfattas av undantaget även efter det att det har upphört att gälla, utan tidsbegränsning. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med reparerat som producerat-principen i artikel 4.4 i direktiv 2011/65/EU, vars syfte är att förlänga livstiden för produkter som uppfyller kraven och som redan släppts ut på marknaden, bör reservdelar omfattas av undantaget även efter det att det har upphört att gälla, utan tidsbegränsning.

| (5) | Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IV till direktiv 2011/65/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den sista dagen i den sjätte månaden efter det att det har trätt i kraft. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 174, 1.7.2011, s. 88.

1

---

BILAGA

I bilaga IV till direktiv 2011/65/EU ska följande punkt läggas till som punkt 38:

| ”38. | Bly i lödmetall för anslutning av staplade skivelement (stacked die elements) för stora ytor som har mer än 500 förbindelser per anslutning som används i röntgendetektorer i datortomografi- och röntgensystem.
  Undantaget löper ut den 31 december 2019. Får användas efter det datumet i reservdelar för datortomografi- och röntgensystem som släpptes ut på marknaden före den 1 januari 2020.” |
| --- | --- |

”38.

Bly i lödmetall för anslutning av staplade skivelement (stacked die elements) för stora ytor som har mer än 500 förbindelser per anslutning som används i röntgendetektorer i datortomografi- och röntgensystem.

Undantaget löper ut den 31 december 2019. Får användas efter det datumet i reservdelar för datortomografi- och röntgensystem som släpptes ut på marknaden före den 1 januari 2020.”

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/78 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/78

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE DIREKTIV 2014/72/EU

av den 13 mars 2014

om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i lödmetall och ytbeläggningar för elektriska och elektroniska komponenters anslutningar och ytbeläggningar för mönsterkort som används i tändningsmoduler och andra elektriska och elektroniska system för kontroll av förbränningsmotorer

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU av den 8 juni 2011 om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (1), särskilt artikel 5.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Direktiv 2011/65/EU förbjuder användning av bly i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 2011/65/EU förbjuder användning av bly i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden.

| (2) | Tändningsmoduler och andra elektriska och elektroniska system för kontroll av förbränningsmotorer, som måste monteras nära de rörliga delarna av handredskap och som är oumbärliga för att motorn ska kunna fungera, utsätts för starka vibrationer och intensiva termiska påfrestningar. De hårda miljöförhållandena kräver att bly används. Varken substitution eller borttagande av bly i dessa komponenter är vetenskapligt eller tekniskt genomförbart. |
| --- | --- |

(2)

Tändningsmoduler och andra elektriska och elektroniska system för kontroll av förbränningsmotorer, som måste monteras nära de rörliga delarna av handredskap och som är oumbärliga för att motorn ska kunna fungera, utsätts för starka vibrationer och intensiva termiska påfrestningar. De hårda miljöförhållandena kräver att bly används. Varken substitution eller borttagande av bly i dessa komponenter är vetenskapligt eller tekniskt genomförbart.

| (3) | Tillverkarna behöver ytterligare tid för att göra blyfria alternativ tekniskt genomförbara och för att påvisa deras pålitlighet. Användningen av bly i lödmetall och ytbeläggningar för elektriska och elektroniska komponenters anslutningar och ytbeläggningar för mönsterkort som används i tändningsmoduler och andra elektriska och elektroniska system för kontroll av förbränningsmotorer bör därför undantas från förbudet till och med den 31 december 2018. Detta är en relativt kort övergångsperiod som sannolikt inte får negativa konsekvenser för innovation. |
| --- | --- |

(3)

Tillverkarna behöver ytterligare tid för att göra blyfria alternativ tekniskt genomförbara och för att påvisa deras pålitlighet. Användningen av bly i lödmetall och ytbeläggningar för elektriska och elektroniska komponenters anslutningar och ytbeläggningar för mönsterkort som används i tändningsmoduler och andra elektriska och elektroniska system för kontroll av förbränningsmotorer bör därför undantas från förbudet till och med den 31 december 2018. Detta är en relativt kort övergångsperiod som sannolikt inte får negativa konsekvenser för innovation.

| (4) | Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till direktiv 2011/65/EU ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den sista dagen i den sjätte månaden efter det att det har trätt i kraft. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 174, 1.7.2011, s. 88.

1

---

BILAGA

I bilaga III till direktiv 2011/65/EU ska följande punkt läggas till som punkt 41:

| ”41. | Bly i lödmetall och ytbeläggningar för elektriska och elektroniska komponenters anslutningar och ytbeläggningar för mönsterkort som används i tändningsmoduler och andra elektriska och elektroniska system för kontroll av förbränningsmotorer, vilka av tekniska skäl måste monteras direkt på eller i handhållna förbränningsmotorers vevhus eller cylinder (klasserna SH:1, SH:2 och SH:3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG (1)). | Undantaget löper ut den 31 december 2018 |
| --- | --- | --- |

”41.

Bly i lödmetall och ytbeläggningar för elektriska och elektroniska komponenters anslutningar och ytbeläggningar för mönsterkort som används i tändningsmoduler och andra elektriska och elektroniska system för kontroll av förbränningsmotorer, vilka av tekniska skäl måste monteras direkt på eller i handhållna förbränningsmotorers vevhus eller cylinder (klasserna SH:1, SH:2 och SH:3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG (1)).

Undantaget löper ut den 31 december 2018

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG av den 16 december 1997 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (EGT L 59, 27.2.1998, s. 1).”

1

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/80 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/80

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE DIREKTIV 2014/73/EU

av den 13 mars 2014

om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i platinerade platinaelektroder som används för mätningar av ledningsförmåga

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU av den 8 juni 2011 om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (1), särskilt artikel 5.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2011/65/EU är det förbjudet att använda bly i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2011/65/EU är det förbjudet att använda bly i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden.

| (2) | Platinerade platinaelektroder är platinaelektroder täckta med ett tunt lager av platinasvart. Dessa elektroder används när det krävs breda mätningar av ledningsförmåga eller vid mätning av ledningsförmåga under starkt sura eller alkaliska förhållanden. Det är vetenskapligt och tekniskt ogenomförbart både att substituera och ta bort bly i platinerade platinaelektroder samt att ersätta platinerade platinaelektroder med andra typer av elektroder under dessa förhållanden. |
| --- | --- |

(2)

Platinerade platinaelektroder är platinaelektroder täckta med ett tunt lager av platinasvart. Dessa elektroder används när det krävs breda mätningar av ledningsförmåga eller vid mätning av ledningsförmåga under starkt sura eller alkaliska förhållanden. Det är vetenskapligt och tekniskt ogenomförbart både att substituera och ta bort bly i platinerade platinaelektroder samt att ersätta platinerade platinaelektroder med andra typer av elektroder under dessa förhållanden.

| (3) | Användning av bly i platinerade platinaelektroder vid breda mätningar av ledningsförmåga eller vid mätning av ledningsförmåga under starkt sura eller alkaliska förhållanden bör följaktligen undantas från förbudet till och med den 31 december 2018. Denna övergångsperiod är nödvändig för forskningsändamål och påverkar förmodligen inte innovationer negativt. |
| --- | --- |

(3)

Användning av bly i platinerade platinaelektroder vid breda mätningar av ledningsförmåga eller vid mätning av ledningsförmåga under starkt sura eller alkaliska förhållanden bör följaktligen undantas från förbudet till och med den 31 december 2018. Denna övergångsperiod är nödvändig för forskningsändamål och påverkar förmodligen inte innovationer negativt.

| (4) | Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IV till direktiv 2011/65/EU ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den sista dagen i den sjätte månaden efter det att det har trätt i kraft. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 174, 1.7.2011, s. 88.

1

---

BILAGA

I bilaga IV till direktiv 2011/65/EU ska följande punkt 37 läggas till:

| ”37. | Bly i platinerade platinaelektroder som används för mätningar av ledningsförmåga när minst ett av följande villkor är tillämpligt:






  a) | Breda mätningar där räckvidden av ledningsförmågan täcker mer än en storleksordning (t.ex. räckvidd mellan 0,1 mS/m och 5 mS/m) i laboratorieanvändningar för mätning av okända koncentrationer. |
| --- | --- | --- |

”37.

Bly i platinerade platinaelektroder som används för mätningar av ledningsförmåga när minst ett av följande villkor är tillämpligt:

a)

Breda mätningar där räckvidden av ledningsförmågan täcker mer än en storleksordning (t.ex. räckvidd mellan 0,1 mS/m och 5 mS/m) i laboratorieanvändningar för mätning av okända koncentrationer.

| b) | Mätningar av lösningar där det krävs en mätnoggrannhet på +/– 1 % av provintervallet och en hög korrosionsbeständighet hos elektroden för något av följande:






  i) | lösningar med surhetsgraden < pH 1, |
| --- | --- | --- |

b)

Mätningar av lösningar där det krävs en mätnoggrannhet på +/– 1 % av provintervallet och en hög korrosionsbeständighet hos elektroden för något av följande:

i)

lösningar med surhetsgraden < pH 1,

| ii) | lösningar med alkalitetsgraden > pH 13, |
| --- | --- |

ii)

lösningar med alkalitetsgraden > pH 13,

| iii) | korrosionslösningar som innehåller halogengas. |
| --- | --- |

iii)

korrosionslösningar som innehåller halogengas.

| c) | Mätningar av ledningsförmåga på över 100 mS/m som måste genomföras med bärbara instrument. |
| --- | --- |

c)

Mätningar av ledningsförmåga på över 100 mS/m som måste genomföras med bärbara instrument.

Upphör att gälla den 31 december 2018.”

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/82 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/82

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE DIREKTIV 2014/74/EU

av den 13 mars 2014

om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly använt i andra system än ”C-press”-kontaktsystem (press fit) för industriella övervaknings- och kontrollinstrument

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU av den 8 juni 2011 om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (1), särskilt artikel 5.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2011/65/EU är det förbjudet att använda bly i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2011/65/EU är det förbjudet att använda bly i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden.

| (2) | Kontaktsystem (press fit) används i digitalomvandlare med hög hastighet, radiofrekvens- och vågsignalkällor, och trådlös provningsutrustning. Blyfria kontaktsystem (press fit) används ännu inte i industriella övervaknings- och kontrollinstrument. Industriella övervaknings- och kontrollinstrument har strängare krav vad gäller prestanda och tillförlitlighet än andra elektriska och elektroniska produkter och de blyfria substitutens tillförlitlighet är inte säkrad under dessa förhållanden. |
| --- | --- |

(2)

Kontaktsystem (press fit) används i digitalomvandlare med hög hastighet, radiofrekvens- och vågsignalkällor, och trådlös provningsutrustning. Blyfria kontaktsystem (press fit) används ännu inte i industriella övervaknings- och kontrollinstrument. Industriella övervaknings- och kontrollinstrument har strängare krav vad gäller prestanda och tillförlitlighet än andra elektriska och elektroniska produkter och de blyfria substitutens tillförlitlighet är inte säkrad under dessa förhållanden.

| (3) | För att göra det möjligt för tillverkarna att göra blyfria komponenter tekniskt användbara och på ett tillfredsställande sätt visa att de är tillförlitliga när de används i industriella övervaknings- och kontrollinstrument bör användningen av bly i andra system än ”C-press”-kontaktsystem (press fit) för industriella övervaknings- och kontrollinstrument följaktligen undantas från förbudet till och med den 31 december 2020. Mot bakgrund av hur långa innovationscyklerna är när det gäller industriella övervaknings- och kontrollinstrument är det fråga om en relativt kort övergångsperiod som sannolikt inte kommer att få negativa konsekvenser för innovationen. |
| --- | --- |

(3)

För att göra det möjligt för tillverkarna att göra blyfria komponenter tekniskt användbara och på ett tillfredsställande sätt visa att de är tillförlitliga när de används i industriella övervaknings- och kontrollinstrument bör användningen av bly i andra system än ”C-press”-kontaktsystem (press fit) för industriella övervaknings- och kontrollinstrument följaktligen undantas från förbudet till och med den 31 december 2020. Mot bakgrund av hur långa innovationscyklerna är när det gäller industriella övervaknings- och kontrollinstrument är det fråga om en relativt kort övergångsperiod som sannolikt inte kommer att få negativa konsekvenser för innovationen.

| (4) | I enlighet med ”reparerat som producerat”-principen i artikel 4.4 i direktiv 2011/65/EU, vars syfte är att förlänga livstiden för produkter som uppfyller kraven och som släppts ut på marknaden, ska reservdelar omfattas av undantaget, även efter det att det upphört att gälla, utan tidsbegränsning. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med ”reparerat som producerat”-principen i artikel 4.4 i direktiv 2011/65/EU, vars syfte är att förlänga livstiden för produkter som uppfyller kraven och som släppts ut på marknaden, ska reservdelar omfattas av undantaget, även efter det att det upphört att gälla, utan tidsbegränsning.

| (5) | Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IV till direktiv 2011/65/EU ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den sista dagen i den sjätte månaden efter det att det har trätt i kraft. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 174, 1.7.2011, s. 88.

1

---

BILAGA

I bilaga IV till direktiv 2011/65/EU ska följande punkt läggas till som punkt 36:

| ”36. | Bly använt i andra system än 'C-press'-kontaktsystem (press fit) för industriella övervaknings- och kontrollinstrument.
  Undantaget löper ut den 31 december 2020. Får användas efter detta datum i reservdelar till industriella övervaknings- och kontrollinstrument som har släppts ut på marknaden före den 1 januari 2021.” |
| --- | --- |

”36.

Bly använt i andra system än 'C-press'-kontaktsystem (press fit) för industriella övervaknings- och kontrollinstrument.

Undantaget löper ut den 31 december 2020. Får användas efter detta datum i reservdelar till industriella övervaknings- och kontrollinstrument som har släppts ut på marknaden före den 1 januari 2021.”

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/84 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/84

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE DIREKTIV 2014/75/EU

av den 13 mars 2014

om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för kvicksilver i kallkatodlysrör för bakgrundsbelysta bildskärmar med flytande kristaller, inte överskridande 5 mg per lampa, som används i industriella övervaknings- och kontrollinstrument som släpps ut på EU-marknaden före den 22 juli 2017

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU av den 8 juni 2011 om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (1), särskilt artikel 5.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2011/65/EU är det förbjudet att använda kvicksilver i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2011/65/EU är det förbjudet att använda kvicksilver i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden.

| (2) | Många industriella övervaknings- och kontrollinstrument är utrustade med bakgrundsbelysta bildskärmar med flytande kristaller som kräver kallkatodlysrör med 5 mg kvicksilver. De sammanlagda negativa miljö- eller hälsokonsekvenser eller konsekvenser för konsumentsäkerhet som orsakas av substitution av kallkatodlysrör som innehåller kvicksilver i industriella övervaknings- och kontrollinstrument kommer sannolikt att vara större än de sammanlagda fördelar för miljö, hälsa och konsumentsäkerhet som en sådan substitution kan medföra. |
| --- | --- |

(2)

Många industriella övervaknings- och kontrollinstrument är utrustade med bakgrundsbelysta bildskärmar med flytande kristaller som kräver kallkatodlysrör med 5 mg kvicksilver. De sammanlagda negativa miljö- eller hälsokonsekvenser eller konsekvenser för konsumentsäkerhet som orsakas av substitution av kallkatodlysrör som innehåller kvicksilver i industriella övervaknings- och kontrollinstrument kommer sannolikt att vara större än de sammanlagda fördelar för miljö, hälsa och konsumentsäkerhet som en sådan substitution kan medföra.

| (3) | För att möjliggöra reparation och förlänga produkternas livscykel bör ett undantag beviljas från begränsningen av kvicksilver i kallkatodlysrör i bakgrundsbelysta bildskärmar med flytande kristaller för industriella övervaknings- och kontrollinstrument. I enlighet med "reparerat som producerat"-principen bör undantaget gälla alla produkter som släpps ut på marknaden före den 22 juli 2017, som är tillämpningsdagen för industriella övervaknings- och kontrollinstrument och giltighetstiden för undantaget bör löpa 7 år från och med denna dag. Det är osannolikt att ett undantag kommer att få negativa konsekvenser för innovationen. |
| --- | --- |

(3)

För att möjliggöra reparation och förlänga produkternas livscykel bör ett undantag beviljas från begränsningen av kvicksilver i kallkatodlysrör i bakgrundsbelysta bildskärmar med flytande kristaller för industriella övervaknings- och kontrollinstrument. I enlighet med "reparerat som producerat"-principen bör undantaget gälla alla produkter som släpps ut på marknaden före den 22 juli 2017, som är tillämpningsdagen för industriella övervaknings- och kontrollinstrument och giltighetstiden för undantaget bör löpa 7 år från och med denna dag. Det är osannolikt att ett undantag kommer att få negativa konsekvenser för innovationen.

| (4) | Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IV till direktiv 2011/65/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den sista dagen i den sjätte månaden efter det att det har trätt i kraft. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 174, 1.7.2011, s. 88.

1

---

BILAGA

I bilaga IV till direktiv 2011/65/EU ska följande punkt läggas till som punkt 35:

| ”35. | Kvicksilver i kallkatodlysrör för bakgrundsbelysta bildskärmar med flytande kristaller, inte överskridande 5 mg per lampa, som används i industriella övervaknings- och kontrollinstrument som släpps ut på EU-marknaden före den 22 juli 2017
  Undantaget löper ut den 21 juli 2024.” |
| --- | --- |

”35.

Kvicksilver i kallkatodlysrör för bakgrundsbelysta bildskärmar med flytande kristaller, inte överskridande 5 mg per lampa, som används i industriella övervaknings- och kontrollinstrument som släpps ut på EU-marknaden före den 22 juli 2017

Undantaget löper ut den 21 juli 2024.”

---

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/86

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE DIREKTIV 2014/76/EU

av den 13 mars 2014

om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för kvicksilver i handgjorda urladdningsrör som används för skyltar, dekorativa, arkitektoniska och specialiserade belysningar och ljuskonstverk

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EGU av den 8 juni 2011 om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (1), särskilt artikel 5.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2011/65/EU är det förbjudet att använda kvicksilver i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2011/65/EU är det förbjudet att använda kvicksilver i elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden.

| (2) | Handgjorda urladdningsrör är handgjorda speciallampor som finns i många olika utföranden; exempelvis neonskyltar, enskild arkitektonisk belysning och särskilda ljuskällor i kemiska analyser. Eftersom dessa handgjorda urladdningsrör används för inomhus- och utomhusbruk och i individuell färgskala måste de fungera under både utsatta och kalla förhållanden med en mycket hög förväntad livslängd, eftersom de ofta är svåra att komma åt. För att fungera korrekt under dessa förhållanden kräver handgjorda urladdningsrör en minimimängd kvicksilver. |
| --- | --- |

(2)

Handgjorda urladdningsrör är handgjorda speciallampor som finns i många olika utföranden; exempelvis neonskyltar, enskild arkitektonisk belysning och särskilda ljuskällor i kemiska analyser. Eftersom dessa handgjorda urladdningsrör används för inomhus- och utomhusbruk och i individuell färgskala måste de fungera under både utsatta och kalla förhållanden med en mycket hög förväntad livslängd, eftersom de ofta är svåra att komma åt. För att fungera korrekt under dessa förhållanden kräver handgjorda urladdningsrör en minimimängd kvicksilver.

| (3) | Det är inte vetenskapligt eller praktiskt möjligt att ta bort eller substituera kvicksilvret i handgjorda urladdningsrör; det går inte heller att fullständigt ersätta handgjorda urladdningsrör med annan teknik. Därför bör kvicksilver i handgjorda urladdningsrör undantas från förbjudet vid användning i skyltar, dekorativa, arkitektoniska och specialiserade belysningar och ljuskonstverk. Användningen av kvicksilver bör dock begränsas till den minsta mängd som krävs och giltighetstiden bör begränsas till och med den 31 december 2018, för att undvika negativa konsekvenser för innovationen. |
| --- | --- |

(3)

Det är inte vetenskapligt eller praktiskt möjligt att ta bort eller substituera kvicksilvret i handgjorda urladdningsrör; det går inte heller att fullständigt ersätta handgjorda urladdningsrör med annan teknik. Därför bör kvicksilver i handgjorda urladdningsrör undantas från förbjudet vid användning i skyltar, dekorativa, arkitektoniska och specialiserade belysningar och ljuskonstverk. Användningen av kvicksilver bör dock begränsas till den minsta mängd som krävs och giltighetstiden bör begränsas till och med den 31 december 2018, för att undvika negativa konsekvenser för innovationen.

| (4) | Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till direktiv 2011/65/EU ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den sista dagen i den sjätte månaden efter det att det har trätt i kraft. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 174, 1.7.2011, s. 88.

1

---

BILAGA

I bilaga III till direktiv 2011/65/EU ska följande punkt införas som punkt 4 g:

| ”4 g | Kvicksilver i handgjorda urladdningsrör som används för skyltar, dekorativa, arkitektoniska och specialiserade belysningar och ljuskonstverk, där kvicksilverhalten ska begränsas enligt följande:






  a) | 20 mg per elektrodpar + 0,3 mg per rörlängd i cm men högst 80 mg, för utomhusbruk och inomhusbruk med en temperatur under 20 °C, |
| --- | --- | --- |

”4 g

Kvicksilver i handgjorda urladdningsrör som används för skyltar, dekorativa, arkitektoniska och specialiserade belysningar och ljuskonstverk, där kvicksilverhalten ska begränsas enligt följande:

a)

20 mg per elektrodpar + 0,3 mg per rörlängd i cm men högst 80 mg, för utomhusbruk och inomhusbruk med en temperatur under 20 °C,

| b) | 15 mg per elektrodpar + 0,24 mg per rörlängd i cm men högst 80 mg, för allt annat inomhusbruk. |
| --- | --- |

b)

15 mg per elektrodpar + 0,24 mg per rörlängd i cm men högst 80 mg, för allt annat inomhusbruk.

Undantaget löper ut den 31 december 2018.”

---

BESLUT

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/88

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 16 maj 2014

om beviljande av ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket

[delgivet med nr C(2014) 3103]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(2014/291/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1), särskilt punkt 2 tredje stycket i bilaga III, och

av följande skäl:

| (1) | Om den mängd stallgödsel som en medlemsstat avser att sprida per hektar och år skiljer sig från den mängd som anges i punkt 2 andra stycket första meningen samt i punkt 2 a i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, måste den fastställas så att den inte inverkar på möjligheten att uppnå de syften som anges i artikel 1 i det direktivet; vidare måste den också vara motiverad på grundval av objektiva kriterier, såsom i detta fall, lång vegetationsperiod och grödor med stort kväveupptag. |
| --- | --- |

(1)

Om den mängd stallgödsel som en medlemsstat avser att sprida per hektar och år skiljer sig från den mängd som anges i punkt 2 andra stycket första meningen samt i punkt 2 a i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, måste den fastställas så att den inte inverkar på möjligheten att uppnå de syften som anges i artikel 1 i det direktivet; vidare måste den också vara motiverad på grundval av objektiva kriterier, såsom i detta fall, lång vegetationsperiod och grödor med stort kväveupptag.

| (2) | Den 8 december 2005 antog kommissionen beslut 2005/880/EG (2) som, på vissa villkor, tillåter användning av betesgödsel upp till en gräns på 250 kg kväve per hektar och år, på jordbruksföretag med minst 70 % vall och betesmark. |
| --- | --- |

(2)

Den 8 december 2005 antog kommissionen beslut 2005/880/EG (2) som, på vissa villkor, tillåter användning av betesgödsel upp till en gräns på 250 kg kväve per hektar och år, på jordbruksföretag med minst 70 % vall och betesmark.

| (3) | Den 5 februari 2010 antog kommissionen beslut 2010/65/EU (3) om ändring av beslut 2005/880/EG och förlängning av undantaget till och med den 31 december 2013. |
| --- | --- |

(3)

Den 5 februari 2010 antog kommissionen beslut 2010/65/EU (3) om ändring av beslut 2005/880/EG och förlängning av undantaget till och med den 31 december 2013.

| (4) | Det undantag som beviljades rörde 21 752 jordbruksföretag under 2012, vilket motsvarar 46 % av den totala jordbruksarealen netto. |
| --- | --- |

(4)

Det undantag som beviljades rörde 21 752 jordbruksföretag under 2012, vilket motsvarar 46 % av den totala jordbruksarealen netto.

| (5) | Den 22 januari 2014 lämnade Nederländerna in en begäran till kommissionen om förnyat undantag enligt punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(5)

Den 22 januari 2014 lämnade Nederländerna in en begäran till kommissionen om förnyat undantag enligt punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG.

| (6) | Nederländerna tillämpar, i enlighet med artikel 3.5 i direktiv 91/676/EEG, ett åtgärdsprogram inom hela sitt territorium. |
| --- | --- |

(6)

Nederländerna tillämpar, i enlighet med artikel 3.5 i direktiv 91/676/EEG, ett åtgärdsprogram inom hela sitt territorium.

| (7) | Den nederländska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG omfattar tillämpningsstandarder för både kväve och fosfat. |
| --- | --- |

(7)

Den nederländska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG omfattar tillämpningsstandarder för både kväve och fosfat.

| (8) | Uppgifterna från Nederländerna för perioden 2008–2011 visar att antalet svin ökat med 7 % och antalet fjäderfä med 8 % jämfört med perioden 2004–2007. Antalet nötkreatur, får och getter var stabilt. De behöriga myndigheterna i Nederländerna har fastställt begränsningar av antalet svin och fjäderfä kombinerat med åtagandet att gödselproduktionen när det gäller både kväve och fosfor inte överstiger nivån för 2002. Dessutom ska de behöriga myndigheterna i Nederländerna från och med januari 2015 se till att en lämplig andel av överskottsgödsel från mejerisektorn behandlas. Dessa åtgärder är nödvändiga för att tillämpningen av det nuvarande undantaget inte ska leda till ytterligare ökning. |
| --- | --- |

(8)

Uppgifterna från Nederländerna för perioden 2008–2011 visar att antalet svin ökat med 7 % och antalet fjäderfä med 8 % jämfört med perioden 2004–2007. Antalet nötkreatur, får och getter var stabilt. De behöriga myndigheterna i Nederländerna har fastställt begränsningar av antalet svin och fjäderfä kombinerat med åtagandet att gödselproduktionen när det gäller både kväve och fosfor inte överstiger nivån för 2002. Dessutom ska de behöriga myndigheterna i Nederländerna från och med januari 2015 se till att en lämplig andel av överskottsgödsel från mejerisektorn behandlas. Dessa åtgärder är nödvändiga för att tillämpningen av det nuvarande undantaget inte ska leda till ytterligare ökning.

| (9) | Kvävetillförseln från stallgödsel under perioden 2008–2011 var 344 000 ton, vilket är en liten minskning jämfört med perioden 2004–2007. Den genomsnittliga användningen av konstgödsel som innehåller kväve minskade med 18 % under perioden 2008–2011 jämfört med perioden 2004–2007. Det genomsnittliga fosforöverskottet från stallgödsel under perioden 2008–2011 var 16 000 ton, vilket är en minskning med 51 % jämfört med perioden 2004–2007. |
| --- | --- |

(9)

Kvävetillförseln från stallgödsel under perioden 2008–2011 var 344 000 ton, vilket är en liten minskning jämfört med perioden 2004–2007. Den genomsnittliga användningen av konstgödsel som innehåller kväve minskade med 18 % under perioden 2008–2011 jämfört med perioden 2004–2007. Det genomsnittliga fosforöverskottet från stallgödsel under perioden 2008–2011 var 16 000 ton, vilket är en minskning med 51 % jämfört med perioden 2004–2007.

| (10) | Klimatet i Nederländerna kännetecknas av att nederbörden är jämnt fördelad över året och en relativt liten temperaturvariation under året, vilket ger en lång vegetationsperiod för gräs på 250 dagar per år. |
| --- | --- |

(10)

Klimatet i Nederländerna kännetecknas av att nederbörden är jämnt fördelad över året och en relativt liten temperaturvariation under året, vilket ger en lång vegetationsperiod för gräs på 250 dagar per år.

| (11) | De uppgifter som lämnats av de nederländska myndigheterna inom ramen för det undantag som beviljats genom beslut 2010/65/EU tyder inte på att undantaget har lett till försämrad vattenkvalitet. Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, på grundval av medlemsstaternas rapporter för perioden 2008–2011, visar att i fråga om grundvatten i Nederländerna rapporterar cirka 88 % av mätstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 79 % av övervakningsstationerna rapporterar genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. Övervakningsuppgifter visar minskade nitrathalter i grundvattnet jämfört med den tidigare rapporteringsperioden (2004–2007). När det gäller ytvatten rapporterar 98 % av mätstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 92 % av dem rapporterar genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. De flesta av mätpunkterna i ytvatten visar stabila eller minskande kvävehalter. Det årliga överskottet av kväve och fosfor i marken har minskat, främst genom minskad användning av stallgödsel och mineralgödsel tack vare att de nederländska handlingsprogrammen föreskriver kontinuerlig minskning av kväve- och fosforanvändning. Under rapporteringsperioden 2008–2011 klassificerades alla sötvatten och vatten i övergångszoner som eutrofa eller hypertrofa. |
| --- | --- |

(11)

De uppgifter som lämnats av de nederländska myndigheterna inom ramen för det undantag som beviljats genom beslut 2010/65/EU tyder inte på att undantaget har lett till försämrad vattenkvalitet. Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, på grundval av medlemsstaternas rapporter för perioden 2008–2011, visar att i fråga om grundvatten i Nederländerna rapporterar cirka 88 % av mätstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 79 % av övervakningsstationerna rapporterar genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. Övervakningsuppgifter visar minskade nitrathalter i grundvattnet jämfört med den tidigare rapporteringsperioden (2004–2007). När det gäller ytvatten rapporterar 98 % av mätstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 92 % av dem rapporterar genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. De flesta av mätpunkterna i ytvatten visar stabila eller minskande kvävehalter. Det årliga överskottet av kväve och fosfor i marken har minskat, främst genom minskad användning av stallgödsel och mineralgödsel tack vare att de nederländska handlingsprogrammen föreskriver kontinuerlig minskning av kväve- och fosforanvändning. Under rapporteringsperioden 2008–2011 klassificerades alla sötvatten och vatten i övergångszoner som eutrofa eller hypertrofa.

| (12) | Kommissionen anser att villkoren för att bevilja undantag måste ändras på grundval av granskningen av den begäran som de nederländska myndigheterna ingav den 22 januari 2014 och av handlingsprogrammet, uppgifter om vattenkvalitet och erfarenheterna från det undantag som beviljades genom beslut 2010/65/EU och av undantagen i andra medlemsstater. Följaktligen anser kommissionen att en mängd betesgödsel som motsvarar 230 kg kväve per hektar och år kan tillåtas på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på sydliga och mellersta sandjordar och lössjord enligt definitionen i handlingsprogrammet, medan 250 kg kväve per hektar och år bara kan tillåtas på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på annan typ av jord. Kommissionen anser därför att detta inte påverkar uppfyllandet av målen enligt direktiv 91/676/EEG under förutsättning att vissa stränga villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen anser att villkoren för att bevilja undantag måste ändras på grundval av granskningen av den begäran som de nederländska myndigheterna ingav den 22 januari 2014 och av handlingsprogrammet, uppgifter om vattenkvalitet och erfarenheterna från det undantag som beviljades genom beslut 2010/65/EU och av undantagen i andra medlemsstater. Följaktligen anser kommissionen att en mängd betesgödsel som motsvarar 230 kg kväve per hektar och år kan tillåtas på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på sydliga och mellersta sandjordar och lössjord enligt definitionen i handlingsprogrammet, medan 250 kg kväve per hektar och år bara kan tillåtas på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på annan typ av jord. Kommissionen anser därför att detta inte påverkar uppfyllandet av målen enligt direktiv 91/676/EEG under förutsättning att vissa stränga villkor är uppfyllda.

| (13) | Det rör sig bland annat om följande villkor: fastställandet av gödselplaner för varje jordbruk, dokumentation om gödslingsmetoder i form av gödslingsplaner, periodiska markanalyser, täckgröda på vintern för fodermajs, särskilda bestämmelser om plöjning av gräs, förbud mot gödsling före plöjning av gräs och justering av gödselmängderna för att ta hänsyn till påverkan från baljväxter, ingen användning av fosfat från konstgödsel samt skärpta kontroller. Syftet är att se till att gödslingen sker med växternas behov som grundval och att kväve- och fosforförlusterna till vatten minskas eller hindras. |
| --- | --- |

(13)

Det rör sig bland annat om följande villkor: fastställandet av gödselplaner för varje jordbruk, dokumentation om gödslingsmetoder i form av gödslingsplaner, periodiska markanalyser, täckgröda på vintern för fodermajs, särskilda bestämmelser om plöjning av gräs, förbud mot gödsling före plöjning av gräs och justering av gödselmängderna för att ta hänsyn till påverkan från baljväxter, ingen användning av fosfat från konstgödsel samt skärpta kontroller. Syftet är att se till att gödslingen sker med växternas behov som grundval och att kväve- och fosforförlusterna till vatten minskas eller hindras.

| (14) | Informationen från Nederländerna visar att mängden betesgödsel som motsvarar 230 kg kväve per hektar och år på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på sydliga och mellersta sandjordar och lössjord enligt definitionen i handlingsprogrammet och som motsvarar 250 kg kväve per hektar och år på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på annan typ av jord är motiverad på basis av objektiva kriterier som högt nederbördsöverskott, lång vegetationsperiod och god avkastning med stort kväveupptag. |
| --- | --- |

(14)

Informationen från Nederländerna visar att mängden betesgödsel som motsvarar 230 kg kväve per hektar och år på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på sydliga och mellersta sandjordar och lössjord enligt definitionen i handlingsprogrammet och som motsvarar 250 kg kväve per hektar och år på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på annan typ av jord är motiverad på basis av objektiva kriterier som högt nederbördsöverskott, lång vegetationsperiod och god avkastning med stort kväveupptag.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats enligt artikel 9 i direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats enligt artikel 9 i direktiv 91/676/EEG.

| (16) | Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (4) fastställs en omfattande, gränsöverskridande strategi för vattenskydd som är uppbyggd kring avrinningsdistrikt, med målet att uppnå god status i EU:s vattenförekomster till år 2015. Att minska användningen av gödselmedel är en del av detta mål. Beviljande av undantag enligt detta beslut bör inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behövas för att fullgöra skyldigheter som följer av det. |
| --- | --- |

(16)

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (4) fastställs en omfattande, gränsöverskridande strategi för vattenskydd som är uppbyggd kring avrinningsdistrikt, med målet att uppnå god status i EU:s vattenförekomster till år 2015. Att minska användningen av gödselmedel är en del av detta mål. Beviljande av undantag enligt detta beslut bör inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behövas för att fullgöra skyldigheter som följer av det.

| (17) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (5) fastställs allmänna bestämmelser för att inrätta infrastrukturen för rumslig information i Europeiska gemenskapen, avsedd att användas för gemenskapens miljöpolitik samt för politik och verksamheter som kan påverka miljön. I tillämpliga fall bör den rumsliga information som samlas in i samband med detta undantag överensstämma med bestämmelserna i detta direktiv. För att minska den administrativa bördan och öka uppgifternas enhetlighet bör Nederländerna, vid insamling av de uppgifter som krävs enligt detta undantag, i förekommande fall använda sig av den information som erhålls inom ramen för det integrerade systemet för administration och kontroll som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (6). |
| --- | --- |

(17)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (5) fastställs allmänna bestämmelser för att inrätta infrastrukturen för rumslig information i Europeiska gemenskapen, avsedd att användas för gemenskapens miljöpolitik samt för politik och verksamheter som kan påverka miljön. I tillämpliga fall bör den rumsliga information som samlas in i samband med detta undantag överensstämma med bestämmelserna i detta direktiv. För att minska den administrativa bördan och öka uppgifternas enhetlighet bör Nederländerna, vid insamling av de uppgifter som krävs enligt detta undantag, i förekommande fall använda sig av den information som erhålls inom ramen för det integrerade systemet för administration och kontroll som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (6).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det undantag som Nederländerna begärde i en skrivelse av den 22 januari 2014 för att tillåta att högre mängder betesgödsel årligen sprids på marken än vad som fastställs i punkt 2 a i bilaga III till direktiv 91/676/EEG beviljas under förutsättning att de villkor som anges i detta beslut uppfylls.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut avses med

1.   
  jordbruksföretag med vall och bete
  : gård där minst 80 % av den areal som är tillgänglig för gödselspridning utgörs av gräs,

2.   
  betesdjur
  : nötkreatur (med undantag av gödkalvar), får, getter, hästar, åsnor, hjort och rådjur samt vattenbuffel,

3.   
  jordbruksmark
  : den areal som ägs, arrenderas eller förvaltas av lantbrukaren genom ett skriftligt kontrakt och för vilken han/hon har ett direkt förvaltningsansvar,

4.   
  gräs
  : permanent gräsbevuxen mark eller tillfälligt gräsbevuxen mark (i regel mindre än fem år).

Artikel 3

Tillämpningsområde

Detta beslut ska tillämpas på jordbruksföretag med vall och bete från fall till fall och enligt de villkor som anges i artiklarna 4–6.

Artikel 4

Årlig ansökan och åtagande

1.   Jordbrukare som vill medges ett undantag enligt detta beslut ska årligen lämna in en ansökan till den behöriga myndigheten.

2.   I samband med den årliga ansökan enligt punkt 1 ska de skriftligen åta sig att uppfylla villkoren i artiklarna 5 och 6.

Artikel 5

Spridning av stallgödsel och andra gödselmedel

1.   Den mängd stallgödsel från betesdjur som varje år sprids på jordbruksföretag med vall och bete, inklusive gödsel som sprids av djuren själva, får inte överstiga den mängd gödsel som innehåller 230 kg kväve per hektar och år på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på sydliga och mellersta sandjordar och lössjord enligt definitionen i handlingsprogrammet och 250 kg kväve per hektar och år på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på annan mark, under förutsättning att villkoren i punkterna 2–9 är uppfyllda.

2.   Den totala kväve- och fosfattillförseln ska vara anpassad till grödans näringsbehov och kväve- och fosfattillgången i marken. Den totala kväve- och fosfattillförseln får inte överskrida de högsta tillåtna mängder som fastställs i handlingsprogrammet.

3.   Användning av fosfat från konstgödsel är inte tillåten på jordbruksföretag som omfattas av undantag enligt detta beslut.

4.   För varje jordbruksföretag ska det finnas en gödslingsplan som beskriver växtföljden på jordbruksarealen och den planerade spridningen av stallgödsel och annan kväve- och fosfathaltig gödsel. Den ska finnas tillgänglig på jordbruksföretaget för varje kalenderår senast i juni under det första året och februari för följande år.

5.   Gödslingsplanen ska omfatta följande:

| a) | Antalet djur och en beskrivning av inhysnings- och lagringssystemen, inklusive lagringskapacitet för gödsel (volym). |
| --- | --- |

a)

Antalet djur och en beskrivning av inhysnings- och lagringssystemen, inklusive lagringskapacitet för gödsel (volym).

| b) | En beräkning av kväve- och fosforhalten i det stallgödsel (med avdrag för förluster vid lagring) som produceras vid jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

b)

En beräkning av kväve- och fosforhalten i det stallgödsel (med avdrag för förluster vid lagring) som produceras vid jordbruksföretaget.

| c) | Växtodlingsplanen, med uppgift om arealen för varje skifte med vall- och betesmark och skiften med andra grödor, samt en skiss över de enskilda skiftenas läge. |
| --- | --- |

c)

Växtodlingsplanen, med uppgift om arealen för varje skifte med vall- och betesmark och skiften med andra grödor, samt en skiss över de enskilda skiftenas läge.

| d) | Grödornas beräknade kväve- och fosforbehov. |
| --- | --- |

d)

Grödornas beräknade kväve- och fosforbehov.

| e) | Mängd och typ av stallgödsel som levererats till underleverantörer och som inte används på jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

e)

Mängd och typ av stallgödsel som levererats till underleverantörer och som inte används på jordbruksföretaget.

| f) | Mängd inköpt stallgödsel som används på jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

f)

Mängd inköpt stallgödsel som används på jordbruksföretaget.

| g) | En beräkning av bidraget från mineralisering av organiskt material, baljväxter och atmosfäriskt nedfall samt den mängd kväve som finns i marken vid den tidpunkt då grödan börjar använda den i nämnvärd utsträckning. |
| --- | --- |

g)

En beräkning av bidraget från mineralisering av organiskt material, baljväxter och atmosfäriskt nedfall samt den mängd kväve som finns i marken vid den tidpunkt då grödan börjar använda den i nämnvärd utsträckning.

| h) | Tillförsel av kväve och fosfor från gödsling på varje åker (jordlotter som är likartade i fråga om grödor och jordtyp). |
| --- | --- |

h)

Tillförsel av kväve och fosfor från gödsling på varje åker (jordlotter som är likartade i fråga om grödor och jordtyp).

| i) | Tillförsel av kväve från konstgödsel och andra gödselmedel på varje åker. |
| --- | --- |

i)

Tillförsel av kväve från konstgödsel och andra gödselmedel på varje åker.

| j) | Kalkyler för bedömning av överensstämmelse med normerna för användning av kväve och fosfor. |
| --- | --- |

j)

Kalkyler för bedömning av överensstämmelse med normerna för användning av kväve och fosfor.

Planerna ska ses över senast sju dagar efter det att ändringar i jordbruksmetoderna företagits, för att garantera att de överensstämmer med de använda jordbruksmetoderna.

6.   Gödslingsplaner ska finnas på varje jordbruksföretag. De ska lämnas in till den behöriga myndigheten för varje kalenderår.

7.   Gödslingsplanen ska innehålla följande:

| a) | Grödarealen. |
| --- | --- |

a)

Grödarealen.

| b) | Antal och typ av kreatur. |
| --- | --- |

b)

Antal och typ av kreatur.

| c) | Gödselproduktion per djur. |
| --- | --- |

c)

Gödselproduktion per djur.

| d) | Mängd gödsel som jordbruksföretaget köper in. |
| --- | --- |

d)

Mängd gödsel som jordbruksföretaget köper in.

| e) | Mängd stallgödsel som levereras från jordbruksföretaget och vem mottagaren är. |
| --- | --- |

e)

Mängd stallgödsel som levereras från jordbruksföretaget och vem mottagaren är.

8.   De jordbruksföretag med vall och bete som utnyttjar ett enskilt undantag ska godta att ansökan och gödslingsplanerna kan komma att kontrolleras.

9.   Periodiska analyser av kväve- och fosforhalten i jorden ska ske på de jordbruksföretag som omfattas av ett enskilt undantag minst vart fjärde år för varje likartat område på jordbruksföretaget, i fråga om växtföljden och jordegenskaperna.

Kväveanalyser i fråga om mineraliskt kväve och parametrar för att bedöma kvävetillförseln från mineralisering av organiskt material ska ske efter plöjning av gräs för varje likartat område på jordbruksföretaget.

Minimikravet för analyserna i första och andra styckena är en analys per fem hektar mark.

10.   Stallgödsel får inte spridas under hösten före vallodling.

Artikel 6

Marktäcke

1.   Jordbrukare som omfattas av ett undantag enligt detta beslut ska odla med gräs på 80 % eller mer av de arealer som är disponibla för gödselspridning på jordbruksföretaget.

2.   Jordbrukare som medges ett undantag enligt detta beslut ska dessutom vidta följande åtgärder:

| a) | Efter majs ska sand- och lössjordar odlas med gräs eller andra grödor som garanterar marktäckning under vintern, i syfte att väsentligt minska läckagepotentialen. |
| --- | --- |

a)

Efter majs ska sand- och lössjordar odlas med gräs eller andra grödor som garanterar marktäckning under vintern, i syfte att väsentligt minska läckagepotentialen.

| b) | Fånggrödor ska inte plöjas före den 1 februari så att jordbruksmarken garanteras ett växttäcke som återför höstens nitratförluster från de lägre markskikten och begränsar vinterförlusterna. |
| --- | --- |

b)

Fånggrödor ska inte plöjas före den 1 februari så att jordbruksmarken garanteras ett växttäcke som återför höstens nitratförluster från de lägre markskikten och begränsar vinterförlusterna.

| c) | Gräs på sand- och lössjordar ska plöjas på våren. |
| --- | --- |

c)

Gräs på sand- och lössjordar ska plöjas på våren.

| d) | Gräs som brutits ska på alla jordarter omedelbart följas av en gröda med högt nitratbehov och gödslingen ska baseras på jordanalys avseende mineraliskt kväve och andra parametrar som erbjuder referenser för uppskattning av mängden kväve som avges från mineralisering av organiskt material i jorden. |
| --- | --- |

d)

Gräs som brutits ska på alla jordarter omedelbart följas av en gröda med högt nitratbehov och gödslingen ska baseras på jordanalys avseende mineraliskt kväve och andra parametrar som erbjuder referenser för uppskattning av mängden kväve som avges från mineralisering av organiskt material i jorden.

| e) | Om växtföljden omfattar baljväxter eller andra växter som fixerar atmosfäriskt kväve ska gödselspridningen minskas i motsvarande grad. |
| --- | --- |

e)

Om växtföljden omfattar baljväxter eller andra växter som fixerar atmosfäriskt kväve ska gödselspridningen minskas i motsvarande grad.

3.   Genom undantag från punkt c ska plöjning av gräs vara tillåten under hösten för plantering av blomsterlökar.

Artikel 7

Åtgärder mot gödselproduktion

De nationella myndigheterna i Nederländerna ska se till att gödselproduktionen varken när det gäller kväve eller fosfor överstiger produktionsnivån för 2002. Detta innebär att produktionsrättigheter för svin och fjäderfä bibehålls under varaktigheten för det undantag som beviljas genom detta beslut.

Vidare ska de behöriga myndigheterna i Nederländerna se till att en lämplig andel av överskottsgödsel från mejerisektorn behandlas från och med januari 2015.

Artikel 8

Övervakning

1.   Varje år ska den behöriga myndigheten framställa kartor som visar andelen jordbruksföretag med betesdrift, andelen djur och andelen jordbruksmark (uttryckt i procent) som omfattas av det individuella undantaget i varje kommun, och kartorna ska uppdateras varje år.

2.   Ett övervakningsnät av provtagningspunkter i markvatten, vattendrag och ytnära grundvatten ska upprättas och användas för övervakning av undantagen.

3.   Övervakningsnätet, i vilket minst 300 jordbruksföretag som omfattas av individuellt undantag ska ingå, ska vara representativt för alla jordarter (ler-, torv-, sand- och sandiga lössjordar) samt för gödslingsmetoder och växtföljd. Övervakningsnätets sammansättning får inte ändras under den tid som detta beslut gäller.

4.   Kartläggningar och regelbundna näringsanalyser ska göras för att samla in uppgifter om lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder på jordbruksföretag som omfattas av enskilda undantag. Dessa uppgifter kan användas för modellbaserade beräkningar av omfattningen av nitratutlakning och fosforförluster från fält där högst 230 kg eller högst 250 kg kväve i form av stallgödsel från betesdjur tillförs per hektar och år.

5.   Det övervakningsnät som omfattar ytnära grundvatten, markvatten, dräneringsvatten och vattendrag på jordbruksföretag som ingår i övervakningsnätet ska tillhandahålla uppgifter om koncentrationen av nitrat och fosfor i vatten som lämnar rotzonen och tränger ut i grundvatten- och ytvattensystemet.

6.   En stärkt vattenövervakning ska riktas mot områden med avrinning från jordbruket i sandjordar.

Artikel 9

Kontroller

1.   Den behöriga nationella myndigheten ska göra administrativa kontroller av alla jordbruksföretag som omfattas av ett individuellt undantag, i syfte att bedöma om den maximala mängden på 230 eller 250 kg kväve per hektar och år från betesgödsel på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark har efterlevts och om normerna för spridning av kväve och fosfat och villkoren för markanvändning har iakttagits. Om de nationella myndigheternas kontroll ger vid handen att villkoren i artiklarna 5 och 6 inte är uppfyllda ska den sökande informeras om detta. I sådana fall ska ansökan anses ha avslagits.

2.   Det ska upprättas ett kontrollprogram utifrån klarlagda risker och kontrollerna ska ske så ofta som är lämpligt med hänsyn till resultaten av kontrollerna från tidigare år och resultaten av allmänna stickprovskontroller av tillämpningen av den lagstiftning genom vilken direktiv 91/676/EEG genomförs och information som kan tyda på bristande efterlevnad.

Minst 5 % av de jordbruksföretag som omfattas av individuellt undantag ska kontrolleras med avseende på markanvändning, antal djur och gödselproduktion.

Minst 7 % av jordbruksföretagen som omfattas av ett individuellt undantag enligt detta beslut ska bli föremål för fältinspektioner för kontroll av om villkoren i artiklarna 5 och 6 i detta beslut är uppfyllda.

3.   De behöriga myndigheterna ska ges de befogenheter och resurser som krävs för att kontrollera att de jordbruksföretag som har beviljats undantag enligt detta beslut uppfyller villkoren i det.

Artikel 10

Rapportering

1.   De behöriga myndigheterna ska senast i mars varje år lämna in en rapport med följande information:

| a) | Uppgifter rörande gödsling för alla jordbruksföretag som omfattas av ett individuellt undantag, inklusive information om skördar och jordtyper. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter rörande gödsling för alla jordbruksföretag som omfattas av ett individuellt undantag, inklusive information om skördar och jordtyper.

| b) | Utvecklingen i fråga om antalet djur per kategori i Nederländerna och på de jordbruksföretag som omfattas av undantaget. |
| --- | --- |

b)

Utvecklingen i fråga om antalet djur per kategori i Nederländerna och på de jordbruksföretag som omfattas av undantaget.

| c) | Utvecklingen inom den nationella gödselproduktionen när det gäller kväve och fosfater i gödsel. |
| --- | --- |

c)

Utvecklingen inom den nationella gödselproduktionen när det gäller kväve och fosfater i gödsel.

| d) | En sammanfattning av resultaten av kontrollerna knutna till utsöndringskoefficienten för gris- och fjäderfägödsel på nationell nivå. |
| --- | --- |

d)

En sammanfattning av resultaten av kontrollerna knutna till utsöndringskoefficienten för gris- och fjäderfägödsel på nationell nivå.

| e) | Kartor som visar andelen jordbruksföretag, andelen djur och andelen jordbruksmark (uttryckt i procent) som omfattas av enskilda undantag i varje kommun i enlighet med artikel 8.1. |
| --- | --- |

e)

Kartor som visar andelen jordbruksföretag, andelen djur och andelen jordbruksmark (uttryckt i procent) som omfattas av enskilda undantag i varje kommun i enlighet med artikel 8.1.

| f) | Resultaten av vattenövervakningen, inklusive uppgifter om trenderna för vattenkvaliteten i grund- och ytvattnet samt om undantagets effekter på vattenkvaliteten. |
| --- | --- |

f)

Resultaten av vattenövervakningen, inklusive uppgifter om trenderna för vattenkvaliteten i grund- och ytvattnet samt om undantagets effekter på vattenkvaliteten.

| g) | Uppgifter om koncentrationen av nitrat och fosfor i vatten som lämnar rotzonen och tränger ut i grundvatten- och ytvattensystemet enligt artikel 8.5 och resultaten från den stärkta vattenövervakning av områden med avrinning från jordbruket i sandjordar som avses i artikel 8.6. |
| --- | --- |

g)

Uppgifter om koncentrationen av nitrat och fosfor i vatten som lämnar rotzonen och tränger ut i grundvatten- och ytvattensystemet enligt artikel 8.5 och resultaten från den stärkta vattenövervakning av områden med avrinning från jordbruket i sandjordar som avses i artikel 8.6.

| h) | Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder, och resultaten av modellbaserade beräkningar av omfattningen av kväve- och fosforförluster från jordbruksföretag som omfattas av ett enskilt undantag enligt artikel 8.4. |
| --- | --- |

h)

Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder, och resultaten av modellbaserade beräkningar av omfattningen av kväve- och fosforförluster från jordbruksföretag som omfattas av ett enskilt undantag enligt artikel 8.4.

| i) | En utvärdering av hur undantagets villkor tillämpas på grundval av kontroller på gårdsnivå samt information om jordbruksföretag som inte uppfyller villkoren, på grundval av de administrativa kontrollerna och fältkontrollerna, i enlighet med artikel 9. |
| --- | --- |

i)

En utvärdering av hur undantagets villkor tillämpas på grundval av kontroller på gårdsnivå samt information om jordbruksföretag som inte uppfyller villkoren, på grundval av de administrativa kontrollerna och fältkontrollerna, i enlighet med artikel 9.

2.   De rumsliga data som ingår i rapporten ska, i tillämpliga fall, uppfylla kraven i direktiv 2007/2/EG. Vid insamlingen av de nödvändiga uppgifterna, ska Nederländerna, när så är lämpligt, använda den information som erhållits inom ramen för det integrerade systemet för administration och kontroll som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i förordning (EU) nr 1306/2013.

Artikel 11

Tillämpning

Detta beslut upphör att gälla den 31 december 2017.

Artikel 12

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 16 maj 2014.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

1

(2)  EUT L 324, 10.12.2005, s. 89.

2

(3)  EUT L 35, 6.2.2010, s. 18.

3

(4)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

4

(5)  EUT L 108, 25.4.2007, s. 1.

5

(6)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

6

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 20.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/95 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/95

---

BESLUT nr 2/2014 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EU–SCHWEIZ

av den 13 maj 2014

om ändring av protokoll 3 till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete

(2014/292/EU)

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet, som undertecknades i Bryssel den 22 juli 1972 (nedan kallat avtalet), särskilt artikel 11,

med beaktande av protokoll 3 till avtalet om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete (nedan kallat protokoll 3), särskilt artikel 39, och

av följande skäl:

| (1) | Republiken Kroatien (nedan kallad Kroatien) anslöt sig till Europeiska unionen den 1 juli 2013. |
| --- | --- |

(1)

Republiken Kroatien (nedan kallad Kroatien) anslöt sig till Europeiska unionen den 1 juli 2013.

| (2) | Vid Kroatiens anslutning omfattas handeln mellan Kroatien och Schweiziska edsförbundet (nedan kallat Schweiz) av avtalet och tillämpningen av de handelsavtal som har ingåtts mellan Schweiz och Kroatien upphör från och med den dagen. |
| --- | --- |

(2)

Vid Kroatiens anslutning omfattas handeln mellan Kroatien och Schweiziska edsförbundet (nedan kallat Schweiz) av avtalet och tillämpningen av de handelsavtal som har ingåtts mellan Schweiz och Kroatien upphör från och med den dagen.

| (3) | Med verkan från och med Kroatiens anslutning ska de varor med ursprung i Kroatien och som importeras till Schweiz inom ramen för avtalet anses ha ursprung i unionen. |
| --- | --- |

(3)

Med verkan från och med Kroatiens anslutning ska de varor med ursprung i Kroatien och som importeras till Schweiz inom ramen för avtalet anses ha ursprung i unionen.

| (4) | Från och med den 1 juli 2013 bör handeln mellan Kroatien och Schweiz därför omfattas av avtalet, ändrat genom denna akt. |
| --- | --- |

(4)

Från och med den 1 juli 2013 bör handeln mellan Kroatien och Schweiz därför omfattas av avtalet, ändrat genom denna akt.

| (5) | För att trygga en smidig övergång och garantera rättssäkerhet krävs det vissa tekniska ändringar av protokoll 3 samt övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

(5)

För att trygga en smidig övergång och garantera rättssäkerhet krävs det vissa tekniska ändringar av protokoll 3 samt övergångsbestämmelser.

| (6) | Liknande övergångsbestämmelser och förfaranden föreskrivs i punkt 5 i bilaga IV till 2012 års anslutningsakt. |
| --- | --- |

(6)

Liknande övergångsbestämmelser och förfaranden föreskrivs i punkt 5 i bilaga IV till 2012 års anslutningsakt.

| (7) | Protokoll 3, som omfattas av följande övergångsbestämmelser, bör därför tillämpas från och med den 1 juli 2013. |
| --- | --- |

(7)

Protokoll 3, som omfattas av följande övergångsbestämmelser, bör därför tillämpas från och med den 1 juli 2013.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVSNITT I

TEKNISKA ÄNDRINGAR AV TEXTEN TILL PROTOKOLLET

Artikel 1

Ursprungsregler

Protokoll 3 ska ändras på följande sätt:

| a) | Bilaga IVa ska ersättas med texten i bilaga I till det här beslutet. |
| --- | --- |

a)

Bilaga IVa ska ersättas med texten i bilaga I till det här beslutet.

| b) | Bilaga IVb ska ersättas med texten i bilaga II till det här beslutet. |
| --- | --- |

b)

Bilaga IVb ska ersättas med texten i bilaga II till det här beslutet.

AVSNITT II

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

Artikel 2

Ursprungsintyg och administrativt samarbete

1.   Ursprungsintyg som på vederbörligt sätt utfärdats av antingen Kroatien eller Schweiz eller som upprättats inom ramen för ett förmånsavtal dem emellan ska godtas i respektive länder, under förutsättning att följande villkor uppfylls:

| a) | Förvärv av sådan ursprungsstatus medför förmånsbehandling i tullhänseende enligt bestämmelserna om förmånstullar i avtalet. |
| --- | --- |

a)

Förvärv av sådan ursprungsstatus medför förmånsbehandling i tullhänseende enligt bestämmelserna om förmånstullar i avtalet.

| b) | Ursprungsintyget och transportdokumenten utfärdades eller upprättades senast dagen före dagen för anslutningen. |
| --- | --- |

b)

Ursprungsintyget och transportdokumenten utfärdades eller upprättades senast dagen före dagen för anslutningen.

| c) | Ursprungsintyget lämnades till tullmyndigheterna inom fyra månader räknat från dagen för anslutningen. |
| --- | --- |

c)

Ursprungsintyget lämnades till tullmyndigheterna inom fyra månader räknat från dagen för anslutningen.

I de fall då varor före dagen för anslutningen deklarerats för import till antingen Kroatien eller Schweiz enligt ett förmånsavtal som vid den tidpunkten tillämpades mellan Kroatien och Schweiz, får ett ursprungsintyg som utfärdats i efterhand enligt avtalet också godtas, under förutsättning att det inges till tullmyndigheterna inom fyra månader räknat från dagen för anslutningen.

2.   Kroatien får behålla de tillstånd genom vilka status som godkänd exportör har beviljats inom ramen för ett förmånsavtal som tillämpades mellan Kroatien och Schweiz före dagen för anslutningen, under förutsättning att

| a) | en sådan bestämmelse också ingår i det avtal som har ingåtts mellan Kroatien och Schweiz före dagen för anslutningen, och |
| --- | --- |

a)

en sådan bestämmelse också ingår i det avtal som har ingåtts mellan Kroatien och Schweiz före dagen för anslutningen, och

| b) | de godkända exportörerna tillämpar de ursprungsregler som gäller enligt det avtalet. |
| --- | --- |

b)

de godkända exportörerna tillämpar de ursprungsregler som gäller enligt det avtalet.

Dessa tillstånd ska senast ett år efter dagen för anslutningen ersättas med nya tillstånd som har utfärdats i enlighet med villkoren i avtalet.

3.   Begäran om kontroll i efterhand av ursprungsintyg som har utfärdats enligt de förmånsavtal som avses i punkterna 1 och 2 ska godtas av de behöriga tullmyndigheterna i antingen Schweiz eller Kroatien under en period av tre år efter utfärdandet av ursprungsintyget i fråga och får göras av dessa myndigheter inom en period av tre år efter godkännandet av det ursprungsintyg som lämnades in till dem till stöd för en importdeklaration.

Artikel 3

Varor under transitering

1.   Bestämmelserna i avtalet får tillämpas på varor som exporteras antingen från Kroatien till Schweiz eller från Schweiz till Kroatien och som uppfyller villkoren i protokoll 3 och som dagen för anslutningen befinner sig antingen under transitering eller i tillfällig förvaring, i ett tullager eller i en frizon i Kroatien eller Schweiz.

2.   I sådana fall får förmånsbehandling beviljas under förutsättning att ett ursprungsintyg som utfärdats i efterhand av tullmyndigheterna i exportlandet lämnas in till tullmyndigheterna i importlandet inom fyra månader räknat från dagen för anslutningen.

Artikel 4

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 juli 2013.

Utfärdat i Bryssel den 13 maj 2014.

På gemensamma kommitténs vägnar

Christian ETTER

Ordförande

---

BILAGA I

”BILAGA IVa

FAKTURADEKLARATION

Fakturadeklarationen, vars text återges nedan, ska upprättas i enlighet med fotnoterna. Fotnoterna behöver dock inte återges.

Bulgarisk version

Износителят на продуктите, обхванати от този документ – митническо разрешение No ... (1) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

Spansk version

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

Tjeckisk version

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Dansk version

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Tysk version

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Estnisk version

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

Grekisk version

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Engelsk version

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Fransk version

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Kroatisk version

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi... (2) preferencijalnog podrijetla.

Italiensk version

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Lettisk version

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

Litauisk version

Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

Ungersk version

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.

Maltesisk version

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Nederländsk version

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Polsk version

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Portugisisk version

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Rumänsk version

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

Slovakisk version

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Slovensk version

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Finsk version

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

Svensk version

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

... (3)

(Ort och datum)

... (4)

(Exportörens underskrift och namnförtydligande)

---

(1)  Om fakturadeklarationen upprättas av en godkänd exportör, måste den godkände exportörens tillståndsnummer anges i detta utrymme. Om fakturadeklarationen inte upprättas av en godkänd exportör, ska parentestexten utelämnas eller utrymmet lämnas tomt.

1

(2)  Produktens ursprung ska anges. Om fakturadeklarationen helt eller delvis hänför sig till produkter med ursprung i Ceuta och Melilla, måste exportören klart ange dem i det dokument på vilket deklarationen upprättas med hjälp av symbolen CM.

2

CM

(3)  Dessa uppgifter får utelämnas om informationen återfinns i själva dokumentet.

3

(4)  I de fall där exportören inte är skyldig att underteckna behöver inte heller namnet på den person som undertecknar deklarationen anges.”

4

---

BILAGA II

”BILAGA IVb

FAKTURADEKLARATION EUR–MED

Fakturadeklarationen EUR–MED, vars text återges nedan, måste upprättas enligt fotnoterna. Fotnoterna behöver dock inte återges.

Bulgarisk version

Износителят на продуктите, обхванати от този документ – митническо разрешение No ... (1) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Spansk version

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Tjeckisk version

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Dansk version

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Tysk version

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Estnisk version

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliamenti kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Grekisk version

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Engelsk version

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Fransk version

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière n o ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Kroatisk version

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Italiensk version

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Lettisk version

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2):

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Litauisk version

Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Ungersk version

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Maltesisk version

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Nederländsk version

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Polsk version

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2)) preferencyjne pochodzenie.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Portugisisk version

O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Rumänsk version

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Slovakisk version

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, tieto výrobky majú preferenčný pôvod v ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Slovensk version

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Finsk version

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Svensk version

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

... (4)

(Ort och datum)

... (5)

(Exportörens underskrift och namnförtydligande)

---

(1)  Om fakturadeklarationen upprättas av en godkänd exportör, måste den godkände exportörens tillståndsnummer anges i detta utrymme. Om fakturadeklarationen inte upprättas av en godkänd exportör, ska parentestexten utelämnas eller utrymmet lämnas tomt.

1

(2)  Produktens ursprung ska anges. Om fakturadeklarationen helt eller delvis hänför sig till produkter med ursprung i Ceuta och Melilla, måste exportören klart ange dem i det dokument på vilket deklarationen upprättas med hjälp av symbolen CM.

2

CM

(3)  Fyll i. Stryk det som inte är tillämpligt.

3

(4)  Dessa uppgifter kan utelämnas om informationen återfinns i själva dokumentet.

4

(5)  I de fall där exportören inte är skyldig att underteckna behöver inte heller namnet på den person som undertecknar deklarationen anges.”

5

---