# Službeni list C 170/5. l

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 170 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 57.5. lipnja 2014. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 170

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 57.5. lipnja 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 494. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 10. i 11. prosinca 2013. |
| 2014/C 170/01 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Prema makroregionalnoj strategiji EU-a za razvoj ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije na Sredozemlju (samoinicijativno mišljenje) | 1 |
| 2014/C 170/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Statističkim alatima za mjerenje volontiranja (samoinicijativno mišljenje) | 11 |
| 2014/C 170/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Mjerenju socijalnog učinka (samoinicijativno mišljenje) | 18 |
| 2014/C 170/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Europskom minimalnom dohotku i pokazateljima siromaštva (samoinicijativno mišljenje) | 23 |
| 2014/C 170/05 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Izazovima europske strojograđevne industrije (mehaničke, elektrotehničke, elektroničke i metaloprerađivačke) u globalnome gospodarstvu koje se mijenja (samoinicijativno mišljenje) | 32 |
| 2014/C 170/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Europskom sektoru održavanja, popravljanja i preinake brodova: otpornom i globalno konkurentnom industrijskom sektoru koji slijedi politike EU-a za održivi rast (samoinicijativno mišljenje) | 38 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

494. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 10. i 11. prosinca 2013.

2014/C 170/01

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Prema makroregionalnoj strategiji EU-a za razvoj ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije na Sredozemlju (samoinicijativno mišljenje)

1

2014/C 170/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Statističkim alatima za mjerenje volontiranja (samoinicijativno mišljenje)

11

2014/C 170/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Mjerenju socijalnog učinka (samoinicijativno mišljenje)

18

2014/C 170/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Europskom minimalnom dohotku i pokazateljima siromaštva (samoinicijativno mišljenje)

23

2014/C 170/05

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Izazovima europske strojograđevne industrije (mehaničke, elektrotehničke, elektroničke i metaloprerađivačke) u globalnome gospodarstvu koje se mijenja (samoinicijativno mišljenje)

32

2014/C 170/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Europskom sektoru održavanja, popravljanja i preinake brodova: otpornom i globalno konkurentnom industrijskom sektoru koji slijedi politike EU-a za održivi rast (samoinicijativno mišljenje)

38

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR |
| | 494. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 10. i 11. prosinca 2013. |
| 2014/C 170/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije COM(2013) 522 final – 2013/0248 (COD) | 45 |
| 2014/C 170/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novčanim fondovima COM(2013) 615 final – 2013/0306 (COD) | 50 |
| 2014/C 170/09 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Vijeću i Europskom parlamentu: Usporedni bankarski sustav – Rješavanje novih izvora rizika u financijskom sektoruCOM(2013) 614 final | 55 |
| 2014/C 170/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Paketu investicija za inovacije COM(2013) 494 final
  COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD)
  COM(2013) 495 final – 2013/0240 (NLE)
  COM(2013) 496 final – 2013/0241 (NLE)
  COM(2013) 497 final – 2013/0242 (COD)
  COM(2013) 498 final – 2013/0243 (COD)
  COM(2013) 500 final – 2013/0233 (COD)
  COM(2013) 501 final – 2013/0234 (NLE)
  COM(2013) 503 final – 2013/0237 (NLE)
  COM(2013) 505 final – 2013/0244 (NLE)
  COM(2013) 506 final – 2013/0245 (NLE) | 61 |
| 2014/C 170/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, pod naslovom Prema općem europskom okviru za kolektivnu pravnu zaštituCOM(2013) 401 final | 68 |
| 2014/C 170/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o putovanjima u paketnim aranžmanima i potpomognutim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEZ COM(2013) 512 final – 2013/0246 (COD) | 73 |
| 2014/C 170/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD) Prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama platnog prometa na unutarnjem tržištu i izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2013/36/EU i 2009/110/EZ te stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD) | 78 |
| 2014/C 170/14 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja COM(2013) 534 final | 85 |
| 2014/C 170/15 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Akcijskom planu za europsku industriju željeza i čelika COM(2013) 407 final | 91 |
| 2014/C 170/16 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Europskoj godini razvoja (2015.) | 98 |
| 2014/C 170/17 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zdravlju životinja COM(2013) 260 final – 2013/0136 (COD), Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o proizvodnji i tržišnoj dostupnosti biljnog reprodukcijskog materijala (Zakon o biljnom reprodukcijskom materijalu) COM(2013) 262 final – 2013/0137 (COD), Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama protiv biljnih nametnika COM(2013) 267 final – 2013/0141 (COD) | 104 |
| 2014/C 170/18 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća koji izmjenjuje Uredbu Vijeća (EZ) br. 1698/2005 o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) COM/2013/0521 final – 2013/0247 (COD) | 110 |
| 2014/C 170/19 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1013/2006 o pošiljkama otpadaCOM(2013) 516 final – 2013/0239 (COD) | 113 |
| 2014/C 170/20 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća kojom se izmjenjuje Uredba (EZ) br. 216/2008 na području zračnih luka, upravljanja zračnim prometom i uslugama zračne plovidbe te prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi jedinstvenog europskog neba (preinaka) i Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o ubrzanju provedbe Jedinstvenog europskog neba COM(2013) 408 final – COM(2013) 409 final – 2013/0187 (COD) i COM(2013) 410 final – 2013/0186 (COD) | 116 |

III.   Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

494. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 10. i 11. prosinca 2013.

2014/C 170/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije COM(2013) 522 final – 2013/0248 (COD)

COM(2013) 522 final – 2013/0248 (COD)

45

2014/C 170/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novčanim fondovima COM(2013) 615 final – 2013/0306 (COD)

COM(2013) 615 final – 2013/0306 (COD)

50

2014/C 170/09

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Vijeću i Europskom parlamentu: Usporedni bankarski sustav – Rješavanje novih izvora rizika u financijskom sektoruCOM(2013) 614 final

COM(2013) 614 final

55

2014/C 170/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Paketu investicija za inovacije COM(2013) 494 final
  COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD)
  COM(2013) 495 final – 2013/0240 (NLE)
  COM(2013) 496 final – 2013/0241 (NLE)
  COM(2013) 497 final – 2013/0242 (COD)
  COM(2013) 498 final – 2013/0243 (COD)
  COM(2013) 500 final – 2013/0233 (COD)
  COM(2013) 501 final – 2013/0234 (NLE)
  COM(2013) 503 final – 2013/0237 (NLE)
  COM(2013) 505 final – 2013/0244 (NLE)
  COM(2013) 506 final – 2013/0245 (NLE)

COM(2013) 494 final

COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD)

COM(2013) 495 final – 2013/0240 (NLE)

COM(2013) 496 final – 2013/0241 (NLE)

COM(2013) 497 final – 2013/0242 (COD)

COM(2013) 498 final – 2013/0243 (COD)

COM(2013) 500 final – 2013/0233 (COD)

COM(2013) 501 final – 2013/0234 (NLE)

COM(2013) 503 final – 2013/0237 (NLE)

COM(2013) 505 final – 2013/0244 (NLE)

COM(2013) 506 final – 2013/0245 (NLE)

61

2014/C 170/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, pod naslovom Prema općem europskom okviru za kolektivnu pravnu zaštituCOM(2013) 401 final

COM(2013) 401 final

68

2014/C 170/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o putovanjima u paketnim aranžmanima i potpomognutim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEZ COM(2013) 512 final – 2013/0246 (COD)

COM(2013) 512 final – 2013/0246 (COD)

73

2014/C 170/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD) Prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama platnog prometa na unutarnjem tržištu i izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2013/36/EU i 2009/110/EZ te stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD)

COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD)

COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD)

78

2014/C 170/14

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja COM(2013) 534 final

COM(2013) 534 final

85

2014/C 170/15

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Akcijskom planu za europsku industriju željeza i čelika COM(2013) 407 final

COM(2013) 407 final

91

2014/C 170/16

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Europskoj godini razvoja (2015.)

98

2014/C 170/17

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zdravlju životinja COM(2013) 260 final – 2013/0136 (COD), Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o proizvodnji i tržišnoj dostupnosti biljnog reprodukcijskog materijala (Zakon o biljnom reprodukcijskom materijalu) COM(2013) 262 final – 2013/0137 (COD), Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama protiv biljnih nametnika COM(2013) 267 final – 2013/0141 (COD)

COM(2013) 260 final – 2013/0136 (COD),

COM(2013) 262 final – 2013/0137 (COD),

COM(2013) 267 final – 2013/0141 (COD)

104

2014/C 170/18

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća koji izmjenjuje Uredbu Vijeća (EZ) br. 1698/2005 o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) COM/2013/0521 final – 2013/0247 (COD)

COM/2013/0521 final – 2013/0247 (COD)

110

2014/C 170/19

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1013/2006 o pošiljkama otpadaCOM(2013) 516 final – 2013/0239 (COD)

COM(2013) 516 final – 2013/0239 (COD)

113

2014/C 170/20

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća kojom se izmjenjuje Uredba (EZ) br. 216/2008 na području zračnih luka, upravljanja zračnim prometom i uslugama zračne plovidbe te prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi jedinstvenog europskog neba (preinaka) i Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o ubrzanju provedbe Jedinstvenog europskog neba COM(2013) 408 final – COM(2013) 409 final – 2013/0187 (COD) i COM(2013) 410 final – 2013/0186 (COD)

COM(2013) 408 final – COM(2013) 409 final – 2013/0187 (COD) i COM(2013) 410 final – 2013/0186 (COD)

116

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

494. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 10. i 11. prosinca 2013.

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/1

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Prema makroregionalnoj strategiji EU-a za razvoj ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije na Sredozemlju” (samoinicijativno mišljenje)

2014/C 170/01

Izvjestitelj: Stefano MALLIA

Suizvjestitelj: Stefano PALMIERI

Dana 14. veljače 2013. Europski gospodarski i socijalni odbor, sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o

„Prema Makroregionalnoj strategiji EU-a za razvoj ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije na Sredozemlju”.

Stručna skupina za gospodarsku i monetarnu uniju te gospodarsku i društvenu koheziju, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje 14. studenoga 2013.

Europski socijalni i gospodarski odbor usvojio je mišljenje na 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 10. prosinca), sa 121 glasom za, 2 protiv i 1 suzdržanim.

Pojmovnik

Pojmovnik

| Kratica | |
| --- | --- |
| SMR | Sredozemna makroregija |
| SMRS | Sredozemna makroregionalna strategija |
| SOR | Sredozemne obalne regije |
| EMMRF | Euromediteranski makroregionalni forum |

Kratica

SMR

Sredozemna makroregija

SMRS

Sredozemna makroregionalna strategija

SOR

Sredozemne obalne regije

EMMRF

Euromediteranski makroregionalni forum

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1 | EGSO vjeruje da je Sredozemnoj regiji potrebna makroregionalna strategija (EU SMRS) kako bi se regijama pomoglo suočiti se s izazovima koje pojedine regije ili zemlje ne mogu zadovoljavajuće riješiti uobičajenim sredstvima. Takva bi strategija dotičnim regijama pomogla riješiti uzroke nesigurnosti koji prevladavaju u Sredozemnoj regiji, tako što bi povećala dodanu vrijednost pozitivnih postignuća već pokrenutih inicijativa i ciljeva strategije Europa 2020. Uspjeh SMRS-a imat će pozitivan učinak na čitavi EU. |
| --- | --- |

1.1

EGSO vjeruje da je Sredozemnoj regiji potrebna makroregionalna strategija (EU SMRS) kako bi se regijama pomoglo suočiti se s izazovima koje pojedine regije ili zemlje ne mogu zadovoljavajuće riješiti uobičajenim sredstvima. Takva bi strategija dotičnim regijama pomogla riješiti uzroke nesigurnosti koji prevladavaju u Sredozemnoj regiji, tako što bi povećala dodanu vrijednost pozitivnih postignuća već pokrenutih inicijativa i ciljeva strategije Europa 2020. Uspjeh SMRS-a imat će pozitivan učinak na čitavi EU.

| 1.2 | Sredozemne obalne regije EU-a (EU SOR) u idealnom su položaju oblikovati platformu za suradnju koja može postati strateški važnom za jačanje gospodarskih, društvenih i političkih veza, kako međusobnih tako i sa sredozemnim zemljama koje nisu članice EU, na posebnim područjima (useljavanju, morskome prijevozu, sigurnosti na moru, zaštiti okoliša itd.). SOR-ovi imaju potencijal za ubrzanje gospodarskoga rasta i preobrazbe na jedinstveno nove načine. |
| --- | --- |

1.2

Sredozemne obalne regije EU-a (EU SOR) u idealnom su položaju oblikovati platformu za suradnju koja može postati strateški važnom za jačanje gospodarskih, društvenih i političkih veza, kako međusobnih tako i sa sredozemnim zemljama koje nisu članice EU, na posebnim područjima (useljavanju, morskome prijevozu, sigurnosti na moru, zaštiti okoliša itd.). SOR-ovi imaju potencijal za ubrzanje gospodarskoga rasta i preobrazbe na jedinstveno nove načine.

| 1.3 | Zbog prostranosti toga područja, EGSO nadalje predlaže da se EU SMR podijeli u najmanje tri podmakroregije, određene na zemljopisnom temelju (područnoj blizini), koje će se operativno pokrenuti planovima djelovanja utemeljenima na funkcionalnom pristupu za suočavanje sa zajedničkim izazovima. |
| --- | --- |

1.3

Zbog prostranosti toga područja, EGSO nadalje predlaže da se EU SMR podijeli u najmanje tri podmakroregije, određene na zemljopisnom temelju (područnoj blizini), koje će se operativno pokrenuti planovima djelovanja utemeljenima na funkcionalnom pristupu za suočavanje sa zajedničkim izazovima.

| 1.4 | EGSO zagovara EU SMRS temeljen na „pravilu triju da” (više dopunskoga financiranja, više usklađivanja među institucijama i više novih projekata), koji jača sinergije između različitih politika EU-a i usklađuje napore širokog raspona dionika unutar EU SOR-ova. |
| --- | --- |

1.4

EGSO zagovara EU SMRS temeljen na „pravilu triju da” (više dopunskoga financiranja, više usklađivanja među institucijama i više novih projekata), koji jača sinergije između različitih politika EU-a i usklađuje napore širokog raspona dionika unutar EU SOR-ova.

| 1.5 | EGSO podržava razvoj EU SMRS-a – što obuhvaća sve ciljeve EU-ove strategije Europa 2020., posebice prioritete poput pametnog rasta (poticanja gospodarstva temeljena na znanju koje podupire „inovacije” i nove tehnologije), održivog rasta (promicanja održivog, zelenijeg i konkurentnijeg gospodarstva), uključivog rasta (promicanja gospodarstva koje snažno naglašava otvaranje novih radnih mjesta i smanjenje siromaštva kako bi se podržala socijalna i teritorijalna kohezija). |
| --- | --- |

1.5

EGSO podržava razvoj EU SMRS-a – što obuhvaća sve ciljeve EU-ove strategije Europa 2020., posebice prioritete poput pametnog rasta (poticanja gospodarstva temeljena na znanju koje podupire „inovacije” i nove tehnologije), održivog rasta (promicanja održivog, zelenijeg i konkurentnijeg gospodarstva), uključivog rasta (promicanja gospodarstva koje snažno naglašava otvaranje novih radnih mjesta i smanjenje siromaštva kako bi se podržala socijalna i teritorijalna kohezija).

pametnog rasta

održivog rasta

uključivog rasta

| 1.6 | EGSO prepoznaje pet pokretača promjena koji mogu pridonijeti uspješnoj provedbi europskih kohezijskih politika za razdoblje 2014. – 2020. u sredozemnome području:






  — | promicanje policentričnog, uravnoteženog i integriranog razvoja; |
| --- | --- | --- |

1.6

EGSO prepoznaje pet pokretača promjena koji mogu pridonijeti uspješnoj provedbi europskih kohezijskih politika za razdoblje 2014. – 2020. u sredozemnome području:

pokretača promjena

—

promicanje policentričnog, uravnoteženog i integriranog razvoja;

| — | podržavanje teritorijalne suradnje u EU SOR-ovima; |
| --- | --- |

—

podržavanje teritorijalne suradnje u EU SOR-ovima;

| — | osiguranje globalne konkurentnosti SOR-ova utemeljene na snažnim lokalnim gospodarstvima; |
| --- | --- |

—

osiguranje globalne konkurentnosti SOR-ova utemeljene na snažnim lokalnim gospodarstvima;

| — | poboljšanje teritorijalne povezivosti za pojedince, zajednice i poduzeća; |
| --- | --- |

—

poboljšanje teritorijalne povezivosti za pojedince, zajednice i poduzeća;

| — | upravljanje i povezivanje ekoloških, krajobraznih i kulturnih vrijednosti; |
| --- | --- |

—

upravljanje i povezivanje ekoloških, krajobraznih i kulturnih vrijednosti;

| 1.7 | EGSO upozorava na znatnu važnost podržavanja strategije Plavoga rasta, koja može poboljšati konkurentnost u sredozemnome prostoru, olakšati provedbu zelenijih politika te pomaknuti sve sektore ka niskougljičnome gospodarstvu. Odbor također podržava načelo EU SMRS-a koje u obzir uzima i Europsku strategiju za osobe s invaliditetom
   (1) te Strategiju za jednakost između muškaraca i žena. (2) Te se tri strategije moraju uzajamno osnaživati tijekom postupka provedbe. |
| --- | --- |

1.7

EGSO upozorava na znatnu važnost podržavanja strategije Plavoga rasta, koja može poboljšati konkurentnost u sredozemnome prostoru, olakšati provedbu zelenijih politika te pomaknuti sve sektore ka niskougljičnome gospodarstvu. Odbor također podržava načelo EU SMRS-a koje u obzir uzima i Europsku strategiju za osobe s invaliditetom
   (1) te Strategiju za jednakost između muškaraca i žena. (2) Te se tri strategije moraju uzajamno osnaživati tijekom postupka provedbe.

Plavoga rasta

Europsku strategiju za osobe s invaliditetom

1

Strategiju za jednakost između muškaraca i žena

2

| 1.8 | EGSO pozdravlja prijedlog Europske komisije za Sredozemlje u kontekstu Integrirane pomorske politike. Želi, međutim, predložiti ambiciozniji pristup, koji se sastoji od makroregionalne strategije koja uključuje teritorijalni i pomorski stup, uzimajući u obzir iskustva Baltičke i Podunavske regije, kao i izvještaj Europskoga parlamenta o razvoju makroregionalnih strategija EU-a na Sredozemlju te izvještaj Europske komisije o dodanoj vrijednosti makroregionalnih strategija. |
| --- | --- |

1.8

EGSO pozdravlja prijedlog Europske komisije za Sredozemlje u kontekstu Integrirane pomorske politike. Želi, međutim, predložiti ambiciozniji pristup, koji se sastoji od makroregionalne strategije koja uključuje teritorijalni i pomorski stup, uzimajući u obzir iskustva Baltičke i Podunavske regije, kao i izvještaj Europskoga parlamenta o razvoju makroregionalnih strategija EU-a na Sredozemlju te izvještaj Europske komisije o dodanoj vrijednosti makroregionalnih strategija.

| 1.9 | EGSO napominje da bi se upravljačka struktura EU SMRS-a trebala temeljiti na višerazinskome pristupu koji uključuje regionalne, nacionalne i europske ustanove i da se ne bi trebala doživljavati kao dodatna aktivnost ili napor navedenih ustanova. |
| --- | --- |

1.9

EGSO napominje da bi se upravljačka struktura EU SMRS-a trebala temeljiti na višerazinskome pristupu koji uključuje regionalne, nacionalne i europske ustanove i da se ne bi trebala doživljavati kao dodatna aktivnost ili napor navedenih ustanova.

| 1.10 | EGSO smatra da je temeljno načelo provedbe EU SMRS-a integrirani pristup, koji bi prvo trebalo odrediti uspostavom okruglih stolova, te susljedno jačati uspostavom Euromediteranskog makroregionalnog foruma (EMMRF) kako bi se promicalo puno sudjelovanje svih institucijskih činitelja i civilnoga društva (dionika) te kako bi se postojeće politike kombinirale s funkcionalnim ciljevima u svrhu oblikovanja svima zajedničke politike. Predloženi EMMRF upregnut će iskustvo stečeno u sastavljanju, praćenju i procjenjivanju sredozemnih teritorijalnih i pomorskih poslova. EMMRF će postati makroregionalni instrument koji uspostavlja zajedničke strateške smjernice za djelovanje te će preuzeti djelatnu ulogu u prepoznavanju prioritetnih projekata za teritorijalnu koheziju u sredozemnim regijama. |
| --- | --- |

1.10

EGSO smatra da je temeljno načelo provedbe EU SMRS-a integrirani pristup, koji bi prvo trebalo odrediti uspostavom okruglih stolova, te susljedno jačati uspostavom Euromediteranskog makroregionalnog foruma (EMMRF) kako bi se promicalo puno sudjelovanje svih institucijskih činitelja i civilnoga društva (dionika) te kako bi se postojeće politike kombinirale s funkcionalnim ciljevima u svrhu oblikovanja svima zajedničke politike. Predloženi EMMRF upregnut će iskustvo stečeno u sastavljanju, praćenju i procjenjivanju sredozemnih teritorijalnih i pomorskih poslova. EMMRF će postati makroregionalni instrument koji uspostavlja zajedničke strateške smjernice za djelovanje te će preuzeti djelatnu ulogu u prepoznavanju prioritetnih projekata za teritorijalnu koheziju u sredozemnim regijama.

| 1.11 | U kontekstu potpore EGSO-a i Odbora regija strategiji za razvoj kohezije u Sredozemlju, EGSO vjeruje da je strateški primjereno da ove dvije ustanove budu domaćini te da vode Sredozemni makroregionalni forum. To će se postići uspostavom rukovodeće skupine koju će činiti Europski parlament, Komisija, EGSO i OR. Ta će rukovodeća skupina pružati sustavnu podršku tijekom postupka osmišljavanja strategije i budućega usklađivanja. |
| --- | --- |

1.11

U kontekstu potpore EGSO-a i Odbora regija strategiji za razvoj kohezije u Sredozemlju, EGSO vjeruje da je strateški primjereno da ove dvije ustanove budu domaćini te da vode Sredozemni makroregionalni forum. To će se postići uspostavom rukovodeće skupine koju će činiti Europski parlament, Komisija, EGSO i OR. Ta će rukovodeća skupina pružati sustavnu podršku tijekom postupka osmišljavanja strategije i budućega usklađivanja.

| 1.12 | EGSO podržava stav prema kojem se Strategiju ne smije smatrati samo dokumentom. Ona iznad svega mora biti proces, što znači da se treba provoditi tijekom vremena. EGSO se nada da će se pozitivne pouke iz provedbe makroregionalnih strategija za Baltik i Podunavlje primijeniti i na Sredozemnu regiju te tako pridonijeti učinkovitoj i pravovremenoj provedbi nove Sredozemne makroregionalne strategije, kako bi građanima obuhvaćenih regija u razumnom vremenskom okviru donijela konkretnu korist. |
| --- | --- |

1.12

EGSO podržava stav prema kojem se Strategiju ne smije smatrati samo dokumentom. Ona iznad svega mora biti proces, što znači da se treba provoditi tijekom vremena. EGSO se nada da će se pozitivne pouke iz provedbe makroregionalnih strategija za Baltik i Podunavlje primijeniti i na Sredozemnu regiju te tako pridonijeti učinkovitoj i pravovremenoj provedbi nove Sredozemne makroregionalne strategije, kako bi građanima obuhvaćenih regija u razumnom vremenskom okviru donijela konkretnu korist.

2.   Makroregionalna strategija EU-a za Sredozemlje

Makroregionalna strategija EU-a za Sredozemlje

| 2.1 | Važno je uspostaviti zajedničko određenje što čini makroregiju. Makroregija se najčešće određuje kao „područje koje uključuje teritorij više različitih zemalja ili regija povezanih s jednim ili više zajedničkih obilježja ili izazova (...) zemljopisne, kulturne, gospodarske ili druge naravi”. (3) |
| --- | --- |

2.1

Važno je uspostaviti zajedničko određenje što čini makroregiju. Makroregija se najčešće određuje kao „područje koje uključuje teritorij više različitih zemalja ili regija povezanih s jednim ili više zajedničkih obilježja ili izazova (...) zemljopisne, kulturne, gospodarske ili druge naravi”. (3)

3

| 2.1.1 | Komisija je uspostavila okvir za makroregionalnu strategiju koja obuhvaća sljedeća tri elementa:






  1) | integrirani okvir koji se odnosi na države članice i treće zemlje na istome zemljopisnom prostoru; |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Komisija je uspostavila okvir za makroregionalnu strategiju koja obuhvaća sljedeća tri elementa:

1)

integrirani okvir koji se odnosi na države članice i treće zemlje na istome zemljopisnom prostoru;

| 2) | bavi se zajedničkim izazovima; |
| --- | --- |

2)

bavi se zajedničkim izazovima;

| 3) | ima korist od pojačane suradnje za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju. |
| --- | --- |

3)

ima korist od pojačane suradnje za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju.

| 2.2 | EU je dosad usvojio dva MRS-a, jedan za Regiju Baltičkog mora, odobren 2009., a drugi za Podunavsku regiju, odobren 2011. Jadransko-jonska makroregionalna strategija, koju je izvorno predložio Odbor regija (OR) 2011. g. (4) u postupku je odobrenja dok je Atlantska strategija, koja se temelji na pristupu morskome bazenu, već odobrena. |
| --- | --- |

2.2

EU je dosad usvojio dva MRS-a, jedan za Regiju Baltičkog mora, odobren 2009., a drugi za Podunavsku regiju, odobren 2011. Jadransko-jonska makroregionalna strategija, koju je izvorno predložio Odbor regija (OR) 2011. g. (4) u postupku je odobrenja dok je Atlantska strategija, koja se temelji na pristupu morskome bazenu, već odobrena.

4

| 2.2.1 | Raspravu o MRS-u treba tumačiti u odnosu na različita zbivanja u sklopu EU-ova političkoga okvira: s Lisabonskim je ugovorom teritorijalna kohezija postala središnjim ciljem EU-ove politike; u strategiji Europa 2020. upravljanje teritorijem ključan je činitelj za potporu ostvarenju ciljeva kohezijske politike EU-a za sljedeće programsko razdoblje (Višegodišnji financijski okvir 2014. – 2020.). |
| --- | --- |

2.2.1

Raspravu o MRS-u treba tumačiti u odnosu na različita zbivanja u sklopu EU-ova političkoga okvira: s Lisabonskim je ugovorom teritorijalna kohezija postala središnjim ciljem EU-ove politike; u strategiji Europa 2020. upravljanje teritorijem ključan je činitelj za potporu ostvarenju ciljeva kohezijske politike EU-a za sljedeće programsko razdoblje (Višegodišnji financijski okvir 2014. – 2020.).

| 2.2.2 | Komisija je 2012. objavila komunikaciju u kojoj je procijenila potrebe i potencijal s morem povezanih aktivnosti u jadranskom i jonskom području, naznačujući okvirni plan za „kretanje prema skladnoj pomorskoj strategiji i pripadajućem Akcijskom planu do 2013.”, dodajući da bi, „odluče li države članice EU-a zatražiti od Komisije da pripremi Strategiju EU-a za Jadransku i Jonsku regiju, ta pomorska strategija mogla činiti prvu sastavnicu takva EU-ova MRS-a koji bi pokrivao dodatna područja”. (5) |
| --- | --- |

2.2.2

Komisija je 2012. objavila komunikaciju u kojoj je procijenila potrebe i potencijal s morem povezanih aktivnosti u jadranskom i jonskom području, naznačujući okvirni plan za „kretanje prema skladnoj pomorskoj strategiji i pripadajućem Akcijskom planu do 2013.”, dodajući da bi, „odluče li države članice EU-a zatražiti od Komisije da pripremi Strategiju EU-a za Jadransku i Jonsku regiju, ta pomorska strategija mogla činiti prvu sastavnicu takva EU-ova MRS-a koji bi pokrivao dodatna područja”. (5)

5

| 2.3 | S obzirom na to da se makroregionalni pristup sve češće javlja u politici EU-a, EGSO smatra da je potrebno jasnije definirati pojam „makroregija”. EGSO nadalje – u skladu s prijašnjim mišljenjima (6) – podržava ovu važnu političku strategiju kao i rezoluciju Europskoga parlamenta o makroregionalnim izgledima u sredozemnome bazenu. (7) |
| --- | --- |

2.3

S obzirom na to da se makroregionalni pristup sve češće javlja u politici EU-a, EGSO smatra da je potrebno jasnije definirati pojam „makroregija”. EGSO nadalje – u skladu s prijašnjim mišljenjima (6) – podržava ovu važnu političku strategiju kao i rezoluciju Europskoga parlamenta o makroregionalnim izgledima u sredozemnome bazenu. (7)

6

7

| 2.3.1 | Razlikuju se dva glavna cilja makroregionalnih strategija: prvi se bavi problemima koje regije ili države ne mogu samostalnim djelovanjem zadovoljavajuće riješiti (na primjer izazovima po okoliš); drugi se bavi suradnjom od koje korist imaju uključene regije i zemlje. Ovo razvrstavanje odražava razliku između transnacionalnog pitanja i zajedničkog pitanja (korištenu u raspravi o transnacionalnosti i supsidijarnosti financiranja EU-a). Zemljopisna, društvenogospodarska i upravna obilježja Sredozemlja snažno ukazuju na prvu kategoriju ciljeva kao najvažniju za MRS. |
| --- | --- |

2.3.1

Razlikuju se dva glavna cilja makroregionalnih strategija: prvi se bavi problemima koje regije ili države ne mogu samostalnim djelovanjem zadovoljavajuće riješiti (na primjer izazovima po okoliš); drugi se bavi suradnjom od koje korist imaju uključene regije i zemlje. Ovo razvrstavanje odražava razliku između transnacionalnog pitanja i zajedničkog pitanja (korištenu u raspravi o transnacionalnosti i supsidijarnosti financiranja EU-a). Zemljopisna, društvenogospodarska i upravna obilježja Sredozemlja snažno ukazuju na prvu kategoriju ciljeva kao najvažniju za MRS.

| 2.4 | Sredozemni bazen dijeli slične ekološke, povijesne i kulturne značajke te se stoga može smatrati jedinstvenom makroregijom. (8) EGSO smatra da u sredozemnome bazenu treba primijeniti jednu jedinstvenu makroregionalnu strategiju na 149 (uključujući 7 iz Hrvatske) EU-ovih sredozemnih obalnih regija (SOR-ova) Španjolske, Francuske, Hrvatske, Italije, Malte, Slovenije, Grčke i Cipra određenih na razini NUTS 3. (9) |
| --- | --- |

2.4

Sredozemni bazen dijeli slične ekološke, povijesne i kulturne značajke te se stoga može smatrati jedinstvenom makroregijom. (8) EGSO smatra da u sredozemnome bazenu treba primijeniti jednu jedinstvenu makroregionalnu strategiju na 149 (uključujući 7 iz Hrvatske) EU-ovih sredozemnih obalnih regija (SOR-ova) Španjolske, Francuske, Hrvatske, Italije, Malte, Slovenije, Grčke i Cipra određenih na razini NUTS 3. (9)

8

9

| 2.5 | Godine 2009. u EU SOR-u živjelo je 32,4 milijuna djelatnih stanovnika, od čega približno 41% žena. To je stanovništvo u prosjeku izloženije opasnosti od nezaposlenosti, s prosječnom stopom nezaposlenosti u EU SOR-u od oko 12,9% u 2009. (8,9% za EU). Godine 2007. bruto društveni proizvod (BDP) EU SOR-a bio je 1 715 milijarda PPS (standarda kupovne moći) ili 13,9% BDP-a Europske unije. U tim regijama je prosječan BDP bio 23 000 PPS po glavi stanovnika, niži nego u EU-u (24 000 PPS po glavi). (10) |
| --- | --- |

2.5

Godine 2009. u EU SOR-u živjelo je 32,4 milijuna djelatnih stanovnika, od čega približno 41% žena. To je stanovništvo u prosjeku izloženije opasnosti od nezaposlenosti, s prosječnom stopom nezaposlenosti u EU SOR-u od oko 12,9% u 2009. (8,9% za EU). Godine 2007. bruto društveni proizvod (BDP) EU SOR-a bio je 1 715 milijarda PPS (standarda kupovne moći) ili 13,9% BDP-a Europske unije. U tim regijama je prosječan BDP bio 23 000 PPS po glavi stanovnika, niži nego u EU-u (24 000 PPS po glavi). (10)

10

| 2.5.1 | Imajući u vidu prostranost područja, EGSO stoga smatra da bi se EU-ova Sredozemna makroregija (EU SMR) trebala podijeliti na najmanje tri podmakroregije. Nedavne rasprave koje je proveo Europski parlament (EP) o razvoju makroregija pokazale su gledište koje naginje zadržavanju mogućnosti triju zasebnih podmakroregija (PMR): (i) jedne u zapadnome Sredozemlju, (ii) druge u središnjem Sredozemlju (Jadransko-jonska makroregija) i (iii) treću u istočnom Sredozemlju, s posebnim međusobno usklađenim planovima djelovanja. |
| --- | --- |

2.5.1

Imajući u vidu prostranost područja, EGSO stoga smatra da bi se EU-ova Sredozemna makroregija (EU SMR) trebala podijeliti na najmanje tri podmakroregije. Nedavne rasprave koje je proveo Europski parlament (EP) o razvoju makroregija pokazale su gledište koje naginje zadržavanju mogućnosti triju zasebnih podmakroregija (PMR): (i) jedne u zapadnome Sredozemlju, (ii) druge u središnjem Sredozemlju (Jadransko-jonska makroregija) i (iii) treću u istočnom Sredozemlju, s posebnim međusobno usklađenim planovima djelovanja.

| 2.5.2 | U pogledu podmakroregije za središnje Sredozemlje te sukladno mišljenjima Europskoga parlamenta i zemljopisnom raspodjelom koju je uspostavio Eurostat, EGSO smatra ključnim uključiti Siciliju i Maltu u Jadransko-jonsku makroregiju. Još važnije, zemlje i regije smještene na zamišljenim granicama podmakroregija također trebaju moći sudjelovati u više od jedne podmakroregije kako bi se osiguralo bolje usklađivanje te uklonilo nepotrebno udvajanje i sukobe. |
| --- | --- |

2.5.2

U pogledu podmakroregije za središnje Sredozemlje te sukladno mišljenjima Europskoga parlamenta i zemljopisnom raspodjelom koju je uspostavio Eurostat, EGSO smatra ključnim uključiti Siciliju i Maltu u Jadransko-jonsku makroregiju. Još važnije, zemlje i regije smještene na zamišljenim granicama podmakroregija također trebaju moći sudjelovati u više od jedne podmakroregije kako bi se osiguralo bolje usklađivanje te uklonilo nepotrebno udvajanje i sukobe.

3.   Koji preduvjeti već postoje?

Koji preduvjeti već postoje?

| 3.1 | Sredozemlje je kao cjelina trpjelo zbog nepostojanog pristupa Europske unije, s raznim inicijativama i instrumentima koji su se pokretali tijekom godina. Ove su inicijative dovele do nekih pozitivnih postignuća, ali se nisu uspjele posve riješiti društvene, političke i gospodarske ciljeve koji su prvotno bili zadani. Sada je vrijeme nadopuniti ono što EU čini putem Unije za Sredozemlje i Europske susjedske politike, kao dijela vanjskih politika, pokretanjem integriranije politike za njezine vlastite sredozemne regije. |
| --- | --- |

3.1

Sredozemlje je kao cjelina trpjelo zbog nepostojanog pristupa Europske unije, s raznim inicijativama i instrumentima koji su se pokretali tijekom godina. Ove su inicijative dovele do nekih pozitivnih postignuća, ali se nisu uspjele posve riješiti društvene, političke i gospodarske ciljeve koji su prvotno bili zadani. Sada je vrijeme nadopuniti ono što EU čini putem Unije za Sredozemlje i Europske susjedske politike, kao dijela vanjskih politika, pokretanjem integriranije politike za njezine vlastite sredozemne regije.

| 3.1.1 | Jasne i zajedničke strategije za regiju kao cjelinu te za podregije, praćene odgovarajućim planovima djelovanja, mogu pomoći riješiti neke od nejasnoća regionalne politike koje su proizišle iz pogrešaka u politikama povezanima uz vanjske politike EU-a u toj regiji, poput Unije za Sredozemlje i EU-ove Susjedske politike. Takve jasne strategije mogu također pomoći usvojiti i spasiti neke od pozitivnih postignuća i tekućih projekata postojećih vanjskih EU-ovih politika. |
| --- | --- |

3.1.1

Jasne i zajedničke strategije za regiju kao cjelinu te za podregije, praćene odgovarajućim planovima djelovanja, mogu pomoći riješiti neke od nejasnoća regionalne politike koje su proizišle iz pogrešaka u politikama povezanima uz vanjske politike EU-a u toj regiji, poput Unije za Sredozemlje i EU-ove Susjedske politike. Takve jasne strategije mogu također pomoći usvojiti i spasiti neke od pozitivnih postignuća i tekućih projekata postojećih vanjskih EU-ovih politika.

| 3.2 | EGSO daje prednost makroregionalnome pristupu, koji jača sinergije između raznih EU-ovih politika i usklađuje napore širokog raspona dionika smještenih unutar EU SOR-a. Općenito govoreći, MRS-ovi bi za cilj trebali imati pružanje dodane vrijednosti djelovanjima koja se već odvijaju unutar makroregija kako bi uskladili europske, nacionalne i regionalne fondove u ispunjavanju zajedničkih ciljeva, stvaranje osjećaja zajedničkoga postignuća među sudionicima te zbližavanje organizacija i tijela vlasti na bilo kojoj razini oko nekoliko ključnih prilika i izazova. Točnije, u ovom vrlo osobitom razdoblju velikih fiskalnih ograničenja koja snažno ograničavaju mogućnost privatnog sektora da ponovno pokrene gospodarski motor, od životne je važnosti postići najveću moguću razinu Paretove učinkovitosti u korištenju dostupnih izvora. |
| --- | --- |

3.2

EGSO daje prednost makroregionalnome pristupu, koji jača sinergije između raznih EU-ovih politika i usklađuje napore širokog raspona dionika smještenih unutar EU SOR-a. Općenito govoreći, MRS-ovi bi za cilj trebali imati pružanje dodane vrijednosti djelovanjima koja se već odvijaju unutar makroregija kako bi uskladili europske, nacionalne i regionalne fondove u ispunjavanju zajedničkih ciljeva, stvaranje osjećaja zajedničkoga postignuća među sudionicima te zbližavanje organizacija i tijela vlasti na bilo kojoj razini oko nekoliko ključnih prilika i izazova. Točnije, u ovom vrlo osobitom razdoblju velikih fiskalnih ograničenja koja snažno ograničavaju mogućnost privatnog sektora da ponovno pokrene gospodarski motor, od životne je važnosti postići najveću moguću razinu Paretove učinkovitosti u korištenju dostupnih izvora.

| 3.3 | Trenutačno gospodarsko stanje, prouzročeno globalnom financijskom krizom 2008., zahtijeva neprestano poticanje novih područja rasta koja bi zemljama mogla pomoći da se izvuku iz gospodarske krize i otvore prijeko potrebna radna mjesta. Obalna područja EU-a u južnoj Europi imaju potencijal postati inovativnim središtima dinamičnog rasta iskorištavajući svoje posebne značajke. |
| --- | --- |

3.3

Trenutačno gospodarsko stanje, prouzročeno globalnom financijskom krizom 2008., zahtijeva neprestano poticanje novih područja rasta koja bi zemljama mogla pomoći da se izvuku iz gospodarske krize i otvore prijeko potrebna radna mjesta. Obalna područja EU-a u južnoj Europi imaju potencijal postati inovativnim središtima dinamičnog rasta iskorištavajući svoje posebne značajke.

| 3.3.1 | To će, međutim, zahtijevati besprimjeran napor na usklađivanju svega što ključni dionici rade u regiji s ciljem postizanja uže integracije između područja o kojima je riječ, sa socijalnim partnerima i civilnim društvom u glavnoj ulozi. |
| --- | --- |

3.3.1

To će, međutim, zahtijevati besprimjeran napor na usklađivanju svega što ključni dionici rade u regiji s ciljem postizanja uže integracije između područja o kojima je riječ, sa socijalnim partnerima i civilnim društvom u glavnoj ulozi.

| 3.3.2 | Naše je mišljenje da već postoji obilje instrumenata i politika koji bi mogli znatno pridonijeti provedbi MRS-a. Ovdje se upućuje na projekte financirane iz Europskoga fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Europskoga socijalnoga fonda (ESF), takozvanih strukturnih fondova, i sredstava koja se raspodjeljuju iz Cilja konvergencije, Cilja regionalne konkurentnosti i zapošljavanja, Cilja europske teritorijalne suradnje, programa za razvoj prijevoza i teritorijalne kohezije (naznačenih za strategiju Europa 2020.), a osobito onih s posebnim pomorskim usmjerenjem, poput Europskog pomorskog i ribarskog fonda, kao i Europske investicijske banke (EIB) i državnih fondova. |
| --- | --- |

3.3.2

Naše je mišljenje da već postoji obilje instrumenata i politika koji bi mogli znatno pridonijeti provedbi MRS-a. Ovdje se upućuje na projekte financirane iz Europskoga fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Europskoga socijalnoga fonda (ESF), takozvanih strukturnih fondova, i sredstava koja se raspodjeljuju iz Cilja konvergencije, Cilja regionalne konkurentnosti i zapošljavanja, Cilja europske teritorijalne suradnje, programa za razvoj prijevoza i teritorijalne kohezije (naznačenih za strategiju Europa 2020.), a osobito onih s posebnim pomorskim usmjerenjem, poput Europskog pomorskog i ribarskog fonda, kao i Europske investicijske banke (EIB) i državnih fondova.

| 3.3.2.1 | U ovom je smislu umjesno istaknuti da sve države članice EU-a (a posebice 163 regije unutar Sredozemlja) trenutačno izrađuju nacrte svojih pojedinačnih sporazuma o partnerstvu kojima će se odrediti na koji će način svaka država članica koristiti fondove Zajedničkoga strateškog okvira (ZSO). Iako, doduše, u takvim sporazumima postoji element teritorijalne suradnje, EGSO osjeća da se propušta prilika za veće usklađivanje između zemalja i regija unutar Sredozemlja. |
| --- | --- |

3.3.2.1

U ovom je smislu umjesno istaknuti da sve države članice EU-a (a posebice 163 regije unutar Sredozemlja) trenutačno izrađuju nacrte svojih pojedinačnih sporazuma o partnerstvu kojima će se odrediti na koji će način svaka država članica koristiti fondove Zajedničkoga strateškog okvira (ZSO). Iako, doduše, u takvim sporazumima postoji element teritorijalne suradnje, EGSO osjeća da se propušta prilika za veće usklađivanje između zemalja i regija unutar Sredozemlja.

| 3.3.2.2 | Međutim, EGSO insistira na privremenim mjerama koje bi prednost davale provedbi MRS-a, a takve bi mjere trebale biti u potpunosti uspostavljene do revizije u tijeku provedbe Sporazuma o partnerstvu, koji se sklapaju sa državama članicama EU. |
| --- | --- |

3.3.2.2

Međutim, EGSO insistira na privremenim mjerama koje bi prednost davale provedbi MRS-a, a takve bi mjere trebale biti u potpunosti uspostavljene do revizije u tijeku provedbe Sporazuma o partnerstvu, koji se sklapaju sa državama članicama EU.

| 3.3.3 | Kako bi se osiguralo da ti instrumenti budu u centru pažnje i optimizirani, potrebno je višerazinsko usklađivanje između uključenih institucija, da upravljaju tim postupkom i osiguraju da se izvori do kraja iskoriste, a udvajanje izbjegne. Međuregionalno usklađivanje sada je postalo ključno i hitno, posebice stoga što se s jednakom (ili manjom) razinom financiranja mora više postići. Dakle, treba uspostaviti odgovarajuće i učinkovite instrumente kako bi se postigla usklađenost i učinkovitost. |
| --- | --- |

3.3.3

Kako bi se osiguralo da ti instrumenti budu u centru pažnje i optimizirani, potrebno je višerazinsko usklađivanje između uključenih institucija, da upravljaju tim postupkom i osiguraju da se izvori do kraja iskoriste, a udvajanje izbjegne. Međuregionalno usklađivanje sada je postalo ključno i hitno, posebice stoga što se s jednakom (ili manjom) razinom financiranja mora više postići. Dakle, treba uspostaviti odgovarajuće i učinkovite instrumente kako bi se postigla usklađenost i učinkovitost.

| 3.3.3.1 | U konkurentnom globaliziranome svijetu te 163 regije moraju biti u stanju natjecati se s bliskim i udaljenim konkurentima, zbog čega je potreba za vodstvom i pravovremenim odlukama od najveće važnosti. |
| --- | --- |

3.3.3.1

U konkurentnom globaliziranome svijetu te 163 regije moraju biti u stanju natjecati se s bliskim i udaljenim konkurentima, zbog čega je potreba za vodstvom i pravovremenim odlukama od najveće važnosti.

| 3.3.4 | Rubne i pomorske regije, koje su članice Konferencije rubnih i pomorskih regija (KRPR), i OR opetovano su požurivali Europsku komisiju da uvede Teritorijalni pakt, kako bi se sve gospodarske skupine u europskim regijama bolje uključile u strategiju EU 2020. (11) |
| --- | --- |

3.3.4

Rubne i pomorske regije, koje su članice Konferencije rubnih i pomorskih regija (KRPR), i OR opetovano su požurivali Europsku komisiju da uvede Teritorijalni pakt, kako bi se sve gospodarske skupine u europskim regijama bolje uključile u strategiju EU 2020. (11)

11

| 3.4 | Ono što je potrebno jest kombinacija odgovarajućih politika i decentraliziranog odlučivanja što bi pomoglo osigurati da se resursi usklađuju na takav način da ih se može koristiti tamo gdje je najizglednije da će dati najveći mogući učinak u smislu rasta i radnih mjesta. |
| --- | --- |

3.4

Ono što je potrebno jest kombinacija odgovarajućih politika i decentraliziranog odlučivanja što bi pomoglo osigurati da se resursi usklađuju na takav način da ih se može koristiti tamo gdje je najizglednije da će dati najveći mogući učinak u smislu rasta i radnih mjesta.

| 3.4.1 | Samo dobro promišljena strategija, koja je jednostavna i utemeljena na najširem mogućem suglasju, može pomoći rasvijetliti putove i izbore s kojima se suočavaju regije, naselja, gradovi i luke EU SOR-ova. |
| --- | --- |

3.4.1

Samo dobro promišljena strategija, koja je jednostavna i utemeljena na najširem mogućem suglasju, može pomoći rasvijetliti putove i izbore s kojima se suočavaju regije, naselja, gradovi i luke EU SOR-ova.

| 3.4.2 | Također je važno osmisliti postupak mjerenja učinkovitosti politike unutar Sredozemne makroregije kako bi se mogle poduzeti pravovremene popravne radnje. U prošlosti je nedostatak mjerila kojim bi se precizno mjerio uspjeh/neuspjeh politike, zajedno s nedostatkom usklađenosti, udvajanjem napora i gubitaka te manjkom odgovornosti, sprečavao pravovremene popravne radnje, čime su u konačnici povećani neuspjesi politike. |
| --- | --- |

3.4.2

Također je važno osmisliti postupak mjerenja učinkovitosti politike unutar Sredozemne makroregije kako bi se mogle poduzeti pravovremene popravne radnje. U prošlosti je nedostatak mjerila kojim bi se precizno mjerio uspjeh/neuspjeh politike, zajedno s nedostatkom usklađenosti, udvajanjem napora i gubitaka te manjkom odgovornosti, sprečavao pravovremene popravne radnje, čime su u konačnici povećani neuspjesi politike.

| 3.4.3 | Strategiju mora pratiti plan djelovanja koji jasno prepoznaje projekte koji će najčešće biti izabrani zbog svojega međuregionalnog utjecaja i važnosti za gospodarski rast, kao i izvore financiranja koji će se pokrenuti za njihovu provedbu. Ovo je ključno i trebalo bi se, po mogućnosti, dovršiti unutar prvih dviju godina nakon pokretanja višegodišnjeg financijskoga okvira (MFF) za razdoblje 2014. – 2020. |
| --- | --- |

3.4.3

Strategiju mora pratiti plan djelovanja koji jasno prepoznaje projekte koji će najčešće biti izabrani zbog svojega međuregionalnog utjecaja i važnosti za gospodarski rast, kao i izvore financiranja koji će se pokrenuti za njihovu provedbu. Ovo je ključno i trebalo bi se, po mogućnosti, dovršiti unutar prvih dviju godina nakon pokretanja višegodišnjeg financijskoga okvira (MFF) za razdoblje 2014. – 2020.

| 3.4.4 | Krajnje je važno dionicima i izvođačima smanjiti birokratske zahtjeve poput pisanja izvještaja i ispunjavanja obrazaca. Manjak kapaciteta i zastrašujući zadatak poštivanja svih birokratskih postupaka često obeshrabruje nevladine organizacije, mala i srednja poduzeća te regionalne vlasti, posebice one iz manjih regija, i odvraća ih od sudjelovanja. Iako se priznaje potreba za mehanizmima uzajamnog nadzora, ključno je da korisnici programa mogu svoje vrijeme i izvore posvetiti pružanju stvarne koristi društvu i gospodarstvu u cjelini. |
| --- | --- |

3.4.4

Krajnje je važno dionicima i izvođačima smanjiti birokratske zahtjeve poput pisanja izvještaja i ispunjavanja obrazaca. Manjak kapaciteta i zastrašujući zadatak poštivanja svih birokratskih postupaka često obeshrabruje nevladine organizacije, mala i srednja poduzeća te regionalne vlasti, posebice one iz manjih regija, i odvraća ih od sudjelovanja. Iako se priznaje potreba za mehanizmima uzajamnog nadzora, ključno je da korisnici programa mogu svoje vrijeme i izvore posvetiti pružanju stvarne koristi društvu i gospodarstvu u cjelini.

| 3.4.5 | EGSO vjeruje da će neuspjeh u ispunjenju planova djelovanja regije spriječiti da iskoriste mogućnost za stvaranje rasta. Oportunitetni trošak zbog takva će neuspjeha biti krajnje visok, posebice u ovim vremenima krize. EGSO čvrsto vjeruje da inovativna suradnja nudi značajna povećanja učinkovitosti koja se mogu postići korištenjem izvora za postizanje snažnijeg rasta. Opasnosti od neuspjeha zloslutne su i za regionalne političke vođe i njihove građane. Većina uključenih regija nema jako dobre izglede za rast u sljedeće dvije godine, a ta će se smetnja još povećati ako regije počnu zanemarivati prilike koje im pruža MRS i ne iskoriste ljudske i prirodne resurse regije na učinkovit i održiv način. (12) |
| --- | --- |

3.4.5

EGSO vjeruje da će neuspjeh u ispunjenju planova djelovanja regije spriječiti da iskoriste mogućnost za stvaranje rasta. Oportunitetni trošak zbog takva će neuspjeha biti krajnje visok, posebice u ovim vremenima krize. EGSO čvrsto vjeruje da inovativna suradnja nudi značajna povećanja učinkovitosti koja se mogu postići korištenjem izvora za postizanje snažnijeg rasta. Opasnosti od neuspjeha zloslutne su i za regionalne političke vođe i njihove građane. Većina uključenih regija nema jako dobre izglede za rast u sljedeće dvije godine, a ta će se smetnja još povećati ako regije počnu zanemarivati prilike koje im pruža MRS i ne iskoriste ljudske i prirodne resurse regije na učinkovit i održiv način. (12)

12

| 3.4.6 | Polazišna točka ove strategije treba biti da iscrta glavne ciljeve i prepozna postojeće EU-ove, državne i regionalne programe, kao i regionalne i lokalne vlasti te udruge civilnog društva koje mogu sudjelovati u potrebnom usklađivanju. Unutar EU MRS-a postoji nekoliko projekata koji financira EU i koji, ako ih se ispravno uskladi, mogu uvećati dodanu vrijednost koju proizvode. Ta vrsta projekata koji već postoje, barem na papiru, i novi projekti koji će se bez sumnje pokrenuti u budućnosti, mogu biti korisni za postizanje nekih ciljeva EU MRS-a. |
| --- | --- |

3.4.6

Polazišna točka ove strategije treba biti da iscrta glavne ciljeve i prepozna postojeće EU-ove, državne i regionalne programe, kao i regionalne i lokalne vlasti te udruge civilnog društva koje mogu sudjelovati u potrebnom usklađivanju. Unutar EU MRS-a postoji nekoliko projekata koji financira EU i koji, ako ih se ispravno uskladi, mogu uvećati dodanu vrijednost koju proizvode. Ta vrsta projekata koji već postoje, barem na papiru, i novi projekti koji će se bez sumnje pokrenuti u budućnosti, mogu biti korisni za postizanje nekih ciljeva EU MRS-a.

4.   Kakav bi trebao biti doseg?

Kakav bi trebao biti doseg?

| 4.1 | Glavni je doseg potaknuti određenje višerazinskog SMR-a praćenog MRS-om, gdje se djelatnosti provode posebnim planovima djelovanja temeljenima na „pravilu triju da”: više dopunskoga financiranja, više usklađivanja među ustanovama i više novih projekata. |
| --- | --- |

4.1

Glavni je doseg potaknuti određenje višerazinskog SMR-a praćenog MRS-om, gdje se djelatnosti provode posebnim planovima djelovanja temeljenima na „pravilu triju da”: više dopunskoga financiranja, više usklađivanja među ustanovama i više novih projekata.

| 4.2 | Sredozemne se regije trebaju zajednički obvezati na suradnju sa strategijom na svim razinama djelovanja, što će omogućiti da se iskoriste ciljevi Europe 2020, promičući na taj način integraciju EU-ovih politika i fondova (teritorijalna suradnja). MRS bi trebalo provesti kako bi se regijama i teritorijima pomoglo suočiti se s izazovima koje se ne može riješiti samo državnim sredstvima. |
| --- | --- |

4.2

Sredozemne se regije trebaju zajednički obvezati na suradnju sa strategijom na svim razinama djelovanja, što će omogućiti da se iskoriste ciljevi Europe 2020, promičući na taj način integraciju EU-ovih politika i fondova (teritorijalna suradnja). MRS bi trebalo provesti kako bi se regijama i teritorijima pomoglo suočiti se s izazovima koje se ne može riješiti samo državnim sredstvima.

| 4.3 | EGSO smatra da se razvoj MRS-a za Sredozemlje treba temeljiti na trima stupovima rasta:






  — | pametnom rastu (s posebnim naglaskom na Plavi rast)

  Poticanju gospodarstva temeljena na znanju koje podupire inovacije i nove tehnologije; |
| --- | --- | --- |

4.3

EGSO smatra da se razvoj MRS-a za Sredozemlje treba temeljiti na trima stupovima rasta:

—

pametnom rastu (s posebnim naglaskom na Plavi rast)

Poticanju gospodarstva temeljena na znanju koje podupire inovacije i nove tehnologije;

Poticanju gospodarstva temeljena na znanju koje podupire inovacije i nove tehnologije;

| — | održivome rastu

  Promicanju održivoga, zelenijeg i konkurentnijeg gospodarstva; |
| --- | --- |

—

održivome rastu

Promicanju održivoga, zelenijeg i konkurentnijeg gospodarstva;

Promicanju održivoga, zelenijeg i konkurentnijeg gospodarstva;

| — | uključivom rastu

  Promicanju gospodarstva koje snažno naglašava otvaranje novih radnih mjesta i smanjenje siromaštva kako bi se podržala socijalna i teritorijalna kohezija. |
| --- | --- |

—

uključivom rastu

Promicanju gospodarstva koje snažno naglašava otvaranje novih radnih mjesta i smanjenje siromaštva kako bi se podržala socijalna i teritorijalna kohezija.

Promicanju gospodarstva koje snažno naglašava otvaranje novih radnih mjesta i smanjenje siromaštva kako bi se podržala socijalna i teritorijalna kohezija.

| 4.3.1 | Pametni rast poduprijet će se uzimanjem u obzir zamisli Plavoga rasta. Dana 13. rujna 2012., Europska je komisija objavila Komunikaciju o Plavome rastu u kojoj je izdvojila pet „lanaca vrijednosti” koji mogu dovesti do održivoga rasta i otvaranja radnih mjesta u plavome gospodarstvu. To su: plava energija, akvakultura, pomorski, obalni i krstareći turizam, morski mineralni izvori te plava biotehnologija. (13) |
| --- | --- |

4.3.1

Pametni rast poduprijet će se uzimanjem u obzir zamisli Plavoga rasta. Dana 13. rujna 2012., Europska je komisija objavila Komunikaciju o Plavome rastu u kojoj je izdvojila pet „lanaca vrijednosti” koji mogu dovesti do održivoga rasta i otvaranja radnih mjesta u plavome gospodarstvu. To su: plava energija, akvakultura, pomorski, obalni i krstareći turizam, morski mineralni izvori te plava biotehnologija. (13)

Pametni rast

Plavoga rasta

13

| 4.3.1.1 | Plavi rast odražava izbore koje su učinile pomorske regije kako bi poboljšale svoju konkurentnost i gospodarski rast korištenjem vlastita zemljopisnog položaja i osobitosti, odnosno morskih i pomorskih djelatnosti, usredotočujući se, ukratko, na ono što im najbolje ide. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Plavi rast odražava izbore koje su učinile pomorske regije kako bi poboljšale svoju konkurentnost i gospodarski rast korištenjem vlastita zemljopisnog položaja i osobitosti, odnosno morskih i pomorskih djelatnosti, usredotočujući se, ukratko, na ono što im najbolje ide.

Plavi rast

| 4.3.1.2 | Izazov Pametnog rasta za obalne regije EU SOR-a je dvostruk:






  — | stvaranje dovoljne gospodarske djelatnosti koja će u konačnici pomoći izvesti Europu iz trenutačne gospodarske i društvene krize; |
| --- | --- | --- |

4.3.1.2

Izazov Pametnog rasta za obalne regije EU SOR-a je dvostruk:

Pametnog rasta

—

stvaranje dovoljne gospodarske djelatnosti koja će u konačnici pomoći izvesti Europu iz trenutačne gospodarske i društvene krize;

| — | poduzimanje nužnih ulaganja u ključnu infrastrukturu, posebice u pomorske i zračne luke, željeznice, prijevozna čvorišta i ostale objekte koji će osigurati da EU SOR bude u položaju posve sudjelovati u oporavku kada ovaj jednom započne. |
| --- | --- |

—

poduzimanje nužnih ulaganja u ključnu infrastrukturu, posebice u pomorske i zračne luke, željeznice, prijevozna čvorišta i ostale objekte koji će osigurati da EU SOR bude u položaju posve sudjelovati u oporavku kada ovaj jednom započne.

| 4.3.1.3 | Održivo korištenje sredozemnih izvora pruža mogućnost za stvaranje bogatstva i radnih mjesta. Trebalo bi razviti istraživanje naprednih okolišnih sustava i tehnologija kako bi se poduprle tradicionalne sredozemne djelatnosti koje su u opadanju, otvarajući tako nove mogućnosti. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Održivo korištenje sredozemnih izvora pruža mogućnost za stvaranje bogatstva i radnih mjesta. Trebalo bi razviti istraživanje naprednih okolišnih sustava i tehnologija kako bi se poduprle tradicionalne sredozemne djelatnosti koje su u opadanju, otvarajući tako nove mogućnosti.

| 4.3.1.4 | Ti izazovi zahtijevaju uključivanje znanstvenih, tehnoloških i gospodarskih zajednica, zajedno sa socijalnim partnerima. U obzir treba uzeti podupiranje djelatnosti na poljima poput infrastrukture, industrije, obuke, politika ulaganja u istraživanje i razvoj, suradnje među sveučilištima te stvaranja klastera. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Ti izazovi zahtijevaju uključivanje znanstvenih, tehnoloških i gospodarskih zajednica, zajedno sa socijalnim partnerima. U obzir treba uzeti podupiranje djelatnosti na poljima poput infrastrukture, industrije, obuke, politika ulaganja u istraživanje i razvoj, suradnje među sveučilištima te stvaranja klastera.

| 4.3.1.5 | Nautički sektor vrlo je snažan i pridonosi razvojnim strategijama. Nautički turizam stvara gospodarsku djelatnost i radna mjesta te također pomaže razviti euromediteranski identitet. |
| --- | --- |

4.3.1.5

Nautički sektor vrlo je snažan i pridonosi razvojnim strategijama. Nautički turizam stvara gospodarsku djelatnost i radna mjesta te također pomaže razviti euromediteranski identitet.

| 4.3.2 | Svi su glavni poticaji Održivoga rasta i uključenih sektora međusobno povezani na mnogo načina. Postizanje održivosti i provedba zelenijih politika, kao i pomak prema niskougljičnom gospodarstvu u svim sektorima, pridonose postizanju ciljeva vezanih uz klimatske promjene i prilagodbu tim promjenama. Izvore valja učinkovito koristiti, sinergije ojačati, a gubitke i udvostručenje napora prepoznati i obeshrabriti. Ključne infrastrukture, uključujući one kopnenog i morskog prijevoza, prijenosa energije i IT-mreža, valja neprestano unapređivati kako bi se osiguralo da se ne razvijaju zagušljiva uska grla. |
| --- | --- |

4.3.2

Svi su glavni poticaji Održivoga rasta i uključenih sektora međusobno povezani na mnogo načina. Postizanje održivosti i provedba zelenijih politika, kao i pomak prema niskougljičnom gospodarstvu u svim sektorima, pridonose postizanju ciljeva vezanih uz klimatske promjene i prilagodbu tim promjenama. Izvore valja učinkovito koristiti, sinergije ojačati, a gubitke i udvostručenje napora prepoznati i obeshrabriti. Ključne infrastrukture, uključujući one kopnenog i morskog prijevoza, prijenosa energije i IT-mreža, valja neprestano unapređivati kako bi se osiguralo da se ne razvijaju zagušljiva uska grla.

Održivoga rasta

| 4.3.2.1 | Obalna i pomorska održivost međusobno su povezane i obje su podložne pritisku od ljudske djelatnosti, uključujući onečišćenje tla koje na kraju oteče u Sredozemno more, brodska ispuštanja CO2.
   (14) Integrirano upravljanje obalnim područjima ne bi se trebalo ograničiti samo na obalnu gospodarsku djelatnost i onečišćenje. Treba pružiti svaku pobudu da se pomorski sektor i brodove koji plove Sredozemljem ohrabri da prijeđu na najsuvremenije oblike „zelenih” tehnologija. |
| --- | --- |

4.3.2.1

Obalna i pomorska održivost međusobno su povezane i obje su podložne pritisku od ljudske djelatnosti, uključujući onečišćenje tla koje na kraju oteče u Sredozemno more, brodska ispuštanja CO2.
   (14) Integrirano upravljanje obalnim područjima ne bi se trebalo ograničiti samo na obalnu gospodarsku djelatnost i onečišćenje. Treba pružiti svaku pobudu da se pomorski sektor i brodove koji plove Sredozemljem ohrabri da prijeđu na najsuvremenije oblike „zelenih” tehnologija.

2.

14

| 4.3.2.2 | Europska unija i osam od njezinih država članica strane su Barcelonske konvencije za zaštitu Sredozemnog mora od zagađenja iz 1975. i njezinih protokola zaključenih pod okriljem Programa za okoliš Ujedinjenih naroda (UNEP). Aktom Vijeća, odobrenim krajem 2012., EU je postala stranom Protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja uslijed istraživanja i iskorištavanja (Offshore Protocol) te konvencije, kako bi se sredozemna obalna područja zaštitila od zagađenja prouzročenih takvom djelatnošću. Sredozemne regije EU-a mogu znatno dobiti ovom konvencijom i trebale bi joj posvetiti veliku pozornost, također unutar konteksta njihova cilja da postignu „plavi rast”. |
| --- | --- |

4.3.2.2

Europska unija i osam od njezinih država članica strane su Barcelonske konvencije za zaštitu Sredozemnog mora od zagađenja iz 1975. i njezinih protokola zaključenih pod okriljem Programa za okoliš Ujedinjenih naroda (UNEP). Aktom Vijeća, odobrenim krajem 2012., EU je postala stranom Protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja uslijed istraživanja i iskorištavanja (Offshore Protocol) te konvencije, kako bi se sredozemna obalna područja zaštitila od zagađenja prouzročenih takvom djelatnošću. Sredozemne regije EU-a mogu znatno dobiti ovom konvencijom i trebale bi joj posvetiti veliku pozornost, također unutar konteksta njihova cilja da postignu „plavi rast”.

| 4.3.2.3 | Potencijal obnovljive energije Sredozemlja nudi golem izvor čiste energije koji još nije iskorišten. U skladu s ciljevima strategije Europa 2020., u EU MRS treba uključiti mjere za prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo sprečavanje. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Potencijal obnovljive energije Sredozemlja nudi golem izvor čiste energije koji još nije iskorišten. U skladu s ciljevima strategije Europa 2020., u EU MRS treba uključiti mjere za prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo sprečavanje.

| 4.3.2.4 | EU MRS-u potrebne su mjere na polju održiva prijevoza, kako bi se smanjilo ispuštanje ugljičnog dioksida. Cestovni prijevoz treba preusmjeriti na pomorski prijevoz. (15) S druge strane, pomorski prijevoz mora nastaviti svojim putom prema uporabi čistijeg goriva. Treba uključiti pomorsku sigurnost te suradnju u sprečavanju nesreća velikih razmjera i odgovoru na njih. |
| --- | --- |

4.3.2.4

EU MRS-u potrebne su mjere na polju održiva prijevoza, kako bi se smanjilo ispuštanje ugljičnog dioksida. Cestovni prijevoz treba preusmjeriti na pomorski prijevoz. (15) S druge strane, pomorski prijevoz mora nastaviti svojim putom prema uporabi čistijeg goriva. Treba uključiti pomorsku sigurnost te suradnju u sprečavanju nesreća velikih razmjera i odgovoru na njih.

15

| 4.3.3 | EU MRS treba uključiti snažnu socijalnu dimenziju kako bi u EU SOR-u podupro Uključiv rast. Gospodarski razvoj i stvaranje novih radnih mjesta trebali bi olakšati stanovnicima regije da uživaju bolju kakvoću života. Regionalne vlasti trebaju promicati socijalni dijalog te uključenost socijalnih partnera i partnera iz civilnoga društva. Na temelju integriranog pristupa teritorijalnoj koheziji u obzir treba uzeti „uključivo” stanje u gradovima, velegradskim područjima, ruralnim područjima, malim obalnim gradovima i na otocima. Pristupačnost infrastrukture, tehnologija i usluga za osobe s invaliditetom trebalo bi povezati s održivim razvojem kao osnovnim preduvjetom uključivog rasta. |
| --- | --- |

4.3.3

EU MRS treba uključiti snažnu socijalnu dimenziju kako bi u EU SOR-u podupro Uključiv rast. Gospodarski razvoj i stvaranje novih radnih mjesta trebali bi olakšati stanovnicima regije da uživaju bolju kakvoću života. Regionalne vlasti trebaju promicati socijalni dijalog te uključenost socijalnih partnera i partnera iz civilnoga društva. Na temelju integriranog pristupa teritorijalnoj koheziji u obzir treba uzeti „uključivo” stanje u gradovima, velegradskim područjima, ruralnim područjima, malim obalnim gradovima i na otocima. Pristupačnost infrastrukture, tehnologija i usluga za osobe s invaliditetom trebalo bi povezati s održivim razvojem kao osnovnim preduvjetom uključivog rasta.

Uključiv rast.

| 4.3.3.1 | Moraju se razviti informacijske tehnologije, posebice u rubnim područjima, putem bolje povezivosti, kako bi se kroz međutematski pristup poduprlo ukupnu teritorijalnu i društvenu koheziju u sredozemnim regijama. Treba njegovati razvoj informacijskih i komunikacijskih tehnologija (ICT). |
| --- | --- |

4.3.3.1

Moraju se razviti informacijske tehnologije, posebice u rubnim područjima, putem bolje povezivosti, kako bi se kroz međutematski pristup poduprlo ukupnu teritorijalnu i društvenu koheziju u sredozemnim regijama. Treba njegovati razvoj informacijskih i komunikacijskih tehnologija (ICT).

| 4.3.3.2 | Također je važno naglasiti potrebu daljnjega razvoja zračnih luka i zračnih usluga u SMR-u kako bi se ojačala regionalna gospodarska integracija. Potencijal zračnih usluga i infrastrukture zračnog prijevoza velikim je dijelom još neiskorišten pa u njih treba više ulagati. |
| --- | --- |

4.3.3.2

Također je važno naglasiti potrebu daljnjega razvoja zračnih luka i zračnih usluga u SMR-u kako bi se ojačala regionalna gospodarska integracija. Potencijal zračnih usluga i infrastrukture zračnog prijevoza velikim je dijelom još neiskorišten pa u njih treba više ulagati.

| 4.3.3.3 | Obrazovne ustanove i ustanove za obuku imaju ključnu ulogu u potpori uključivom rastu u sredozemnome području. Treba prepoznati zajedničke obrazovne ciljeve za čitav EU SMR. |
| --- | --- |

4.3.3.3

Obrazovne ustanove i ustanove za obuku imaju ključnu ulogu u potpori uključivom rastu u sredozemnome području. Treba prepoznati zajedničke obrazovne ciljeve za čitav EU SMR.

uključivom rastu

| 4.3.3.4 | EGSO osjeća da dijalog socijalnih i građanskih partnera s obrazovnim ustanovama i onima za obuku treba pojačati. Prednost se mora dati obuci iz pomorskih i nautičkih predmeta te suradnji između sveučilišta i središta za obuku. |
| --- | --- |

4.3.3.4

EGSO osjeća da dijalog socijalnih i građanskih partnera s obrazovnim ustanovama i onima za obuku treba pojačati. Prednost se mora dati obuci iz pomorskih i nautičkih predmeta te suradnji između sveučilišta i središta za obuku.

| 4.3.3.5 | Nezaposlene iz EU SOR-ova treba također saslušati pri oblikovanju buduće strategije koja im nastoji pružiti priliku da ponovno uđu na tržište rada. Također je od životne važnosti poduzeti prave, opipljive napore da se uključe vođe „isključenih” društvenih skupina, poput migranata, osoba s invaliditetom i ženskih organizacija. EGSO u potpunosti podupire politike EU-a usmjerene na sprečavanje diskriminacije temeljem rasnog ili etničkoga podrijetla, invalidnosti, spolnoga usmjerenja ili roda. |
| --- | --- |

4.3.3.5

Nezaposlene iz EU SOR-ova treba također saslušati pri oblikovanju buduće strategije koja im nastoji pružiti priliku da ponovno uđu na tržište rada. Također je od životne važnosti poduzeti prave, opipljive napore da se uključe vođe „isključenih” društvenih skupina, poput migranata, osoba s invaliditetom i ženskih organizacija. EGSO u potpunosti podupire politike EU-a usmjerene na sprečavanje diskriminacije temeljem rasnog ili etničkoga podrijetla, invalidnosti, spolnoga usmjerenja ili roda.

| 4.3.3.6 | S obzirom na europske perspektive kada je riječ o demografskom starenju, potrebno je uključiti posebne radnje za promicanje zdravog i aktivnog starenja u EU SOR-ovima. Sredozemne regije također trebaju pokrenuti održive dugoročne planove nadziranog useljavanja i sezonskih radnika kako bi se popunile praznine prouzročene starenjem stanovništva i pozabavilo se sve nepovoljnijim omjerom pojedinaca koji se ne mogu sami uzdržavati. EGSO smatra da bi EU trebao poduzeti veće napore da sredozemnim regijama pomogne da izađu na kraj s izazovima migracije i uključivanjem doseljenika u društvo. |
| --- | --- |

4.3.3.6

S obzirom na europske perspektive kada je riječ o demografskom starenju, potrebno je uključiti posebne radnje za promicanje zdravog i aktivnog starenja u EU SOR-ovima. Sredozemne regije također trebaju pokrenuti održive dugoročne planove nadziranog useljavanja i sezonskih radnika kako bi se popunile praznine prouzročene starenjem stanovništva i pozabavilo se sve nepovoljnijim omjerom pojedinaca koji se ne mogu sami uzdržavati. EGSO smatra da bi EU trebao poduzeti veće napore da sredozemnim regijama pomogne da izađu na kraj s izazovima migracije i uključivanjem doseljenika u društvo.

| 4.3.3.7 | EGSO smatra da je ključno da se pri razvoju EU SMRS-a u obzir uzmu europski prioriteti koji ciljaju na poboljšanje socijalne uključenosti i dobrobiti te potpuno poštivanje prava osoba s invaliditetom, kao i na promicanje rodne jednakosti u sredozemnome području. Stoga je ključno osigurati samostalnost pojedinca, dostojanstvo i slobodu osoba s invaliditetom te osnažiti ulogu žena na sredozemnome tržištu rada, u društvu i na položajima na kojima se donose odluke. |
| --- | --- |

4.3.3.7

EGSO smatra da je ključno da se pri razvoju EU SMRS-a u obzir uzmu europski prioriteti koji ciljaju na poboljšanje socijalne uključenosti i dobrobiti te potpuno poštivanje prava osoba s invaliditetom, kao i na promicanje rodne jednakosti u sredozemnome području. Stoga je ključno osigurati samostalnost pojedinca, dostojanstvo i slobodu osoba s invaliditetom te osnažiti ulogu žena na sredozemnome tržištu rada, u društvu i na položajima na kojima se donose odluke.

5.   Koje se koristi mogu očekivati?

Koje se koristi mogu očekivati?

| 5.1 | Provedba mediteranskog MRS-a nudi brojne mogućnosti, prvenstveno pružajući referentni okvir za kohezijsku politiku i ohrabrujući međusektorsku suradnju na zajedničkome području usluga i radne snage. Ovaj okvir može doprinijeti većem dopunjavanju ulaganja i utjecati na s tim povezane prioritete svakoga regionalnog razvojnog plana za europsku makroregiju, osiguravajući pregled i prave sinergije unutar integriranog pristupa. |
| --- | --- |

5.1

Provedba mediteranskog MRS-a nudi brojne mogućnosti, prvenstveno pružajući referentni okvir za kohezijsku politiku i ohrabrujući međusektorsku suradnju na zajedničkome području usluga i radne snage. Ovaj okvir može doprinijeti većem dopunjavanju ulaganja i utjecati na s tim povezane prioritete svakoga regionalnog razvojnog plana za europsku makroregiju, osiguravajući pregled i prave sinergije unutar integriranog pristupa.

| 5.2 | EU MRS osigurat će veću uključenost i bolju suradnju između raznih EU-ovih intervencijskih mehanizama, nadilazeći proračunska sredstva dodijeljena kohezijskoj politici, udružujući izvore regija i država članica kroz višerazinsko upravljanje. Ovo je strategija u kojoj su svi lokalni dionici na dobitku. |
| --- | --- |

5.2

EU MRS osigurat će veću uključenost i bolju suradnju između raznih EU-ovih intervencijskih mehanizama, nadilazeći proračunska sredstva dodijeljena kohezijskoj politici, udružujući izvore regija i država članica kroz višerazinsko upravljanje. Ovo je strategija u kojoj su svi lokalni dionici na dobitku.

| 5.3 | Koristi od sredozemnog MRS-a u velikoj mjeri proistječu iz pristupa koji je iznimno sveobuhvatan i uključuje više razina, koji je sposoban promicati sinergije između politika i programa EU-a, kao i financirati komplementarnosti. |
| --- | --- |

5.3

Koristi od sredozemnog MRS-a u velikoj mjeri proistječu iz pristupa koji je iznimno sveobuhvatan i uključuje više razina, koji je sposoban promicati sinergije između politika i programa EU-a, kao i financirati komplementarnosti.

| 5.4 | Provedba mediteranskog MRS-a potaknut će ostvarenje strateških djelatnosti u obalnim i otočnim područjima, a također će pojačati suradnju između sredozemnih uprava, regija, gradova, luka i, gdje se pojavi potreba, između državnih vlasti. |
| --- | --- |

5.4

Provedba mediteranskog MRS-a potaknut će ostvarenje strateških djelatnosti u obalnim i otočnim područjima, a također će pojačati suradnju između sredozemnih uprava, regija, gradova, luka i, gdje se pojavi potreba, između državnih vlasti.

| 5.5 | Nastavit će se s djelatnostima vezanima uz Integriranu pomorsku politiku i Plavi rast, naglašavajući međuovisnosti i sinergije koje postoje između djelatnosti naizgled nevezanih s pomorskim sektorom. |
| --- | --- |

5.5

Nastavit će se s djelatnostima vezanima uz Integriranu pomorsku politiku i Plavi rast, naglašavajući međuovisnosti i sinergije koje postoje između djelatnosti naizgled nevezanih s pomorskim sektorom.

Plavi rast

| 5.6 | Predložene radnje bavit će se trima stupovima rasta koji su prethodno određeni. Pri odabiru predloženih radnja, svaka mora zadovoljiti sljedeće kriterije:






  — | moraju utjecati na makroregiju i donijeti konkretne koristi građanima EU SMR-a u razumnom vremenskom roku; |
| --- | --- | --- |

5.6

Predložene radnje bavit će se trima stupovima rasta koji su prethodno određeni. Pri odabiru predloženih radnja, svaka mora zadovoljiti sljedeće kriterije:

—

moraju utjecati na makroregiju i donijeti konkretne koristi građanima EU SMR-a u razumnom vremenskom roku;

| — | moraju biti u skladu s načelom održivog razvoja i stoga usmjerene na stvaranje gospodarskoga rasta, istovremeno svodeći na najmanju moguću mjeru štetu za okoliš; |
| --- | --- |

—

moraju biti u skladu s načelom održivog razvoja i stoga usmjerene na stvaranje gospodarskoga rasta, istovremeno svodeći na najmanju moguću mjeru štetu za okoliš;

| — | mogu se provesti kratkoročno ili srednjoročno (najviše 7 godina); |
| --- | --- |

—

mogu se provesti kratkoročno ili srednjoročno (najviše 7 godina);

| — | imaju izgleda privući novac iz privatnoga sektora čime bi se dopunilo javno financiranje (EU, vlada). |
| --- | --- |

—

imaju izgleda privući novac iz privatnoga sektora čime bi se dopunilo javno financiranje (EU, vlada).

6.   Pokretači promjena

Pokretači promjena

6.1   EGSO vjeruje da izazovi koji predstoje društvenom i gospodarskom razvoju u Sredozemlju zahtijevaju zajedničke i združene napore kako bi se teritorijalnim potencijalima baratalo i iskoristilo ih. EGSO prepoznaje pet pokretača promjena koji mogu pridonijeti uspješnoj provedbi europskih kohezijskih politika za razdoblje 2014. – 2020. u EU SOR-u:

pokretača promjena

6.1.1   Promicanje policentričnog, uravnoteženog i integriranog razvoja

Promicanje policentričnog, uravnoteženog i integriranog razvoja

Uravnoteženi teritorijalni razvoj strateški je važan za potporu socijalnoj i ekonomskoj koheziji u EU SOR-ovima koji moraju surađivati u stvaranju inovativnih mreža kako bi se umanjila teritorijalna polarizacija gospodarskih djelatnosti i regionalne nejednakosti, a gospodarsko blagostanje usmjerilo prema održivome razvoju sredozemnog prostora.

6.1.2   Podržavanje teritorijalne suradnje u EU SOR-ovima

Podržavanje teritorijalne suradnje u EU SOR-ovima

Teritorijalna je suradnja važan činitelj jačanja konkurentnosti Sredozemlja i, istovremeno, smanjivanja gospodarske, društvene i ekološke rascjepkanosti. Važno je jačati usklađivanje među vlastima koje upravljaju prekograničnim i međunacionalnim programima, integrirajući utvrđene prioritete u strategije na nacionalnim, regionalnim i lokalnim razinama, kako bi se podupro razvoj zahvata sukladnih strategiji Europa 2020. i kohezijskoj politici za razdoblje 2014. – 2020.

6.1.3   Osiguranje globalne konkurentnosti EU SOR-ova utemeljene na snažnim lokalnim gospodarstvima

Osiguranje globalne konkurentnosti EU SOR-ova utemeljene na snažnim lokalnim gospodarstvima

Globalna konkurentnost i kohezija EU SOR-ova može se postići ohrabrivanjem ljudi na učenje, studiranje i osuvremenjivanje svojih vještina, vrednovanjem tržišno usmjerenih inovacija za stvaranje novih proizvoda i usluga koje stvaraju rast i radna mjesta te istovremenim pomaganjem lokalnim zajednicama da se suoče sa socijalnim izazovima. Jačanje uporabe informacijskih i komunikacijskih tehnologija i stvaranje jedinstvenoga digitalnog tržišta utemeljenoga na brzom i ultrabrzom Internetu i interoperabilnim aplikacijama strateški je važno za razvoj snažnih lokalnih gospodarstava.

6.1.4   Poboljšanje teritorijalne povezivosti za pojedince, zajednice i poduzeća

Poboljšanje teritorijalne povezivosti za pojedince, zajednice i poduzeća

Priuštiva dostupnost uslugama od općega interesa poput informacija, znanja i pokretljivosti, kao i učinkovitih intermodalnih prijevoznih rješenja i ekološki prihvatljivih proizvodnih sustava bitni su prioriteti za sredozemnu povezanost. Jačanje veza između glavnih središta EU SOR-ova i međukontinentalnih prijevoznih čvorišta razvojem „morskih autocesta”, jačanje Transeuropske mreže (TEN-T) i razvoj sekundarnih sustavnih mreža na regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se prevladale teritorijalne prepreke, poput onih za sredozemne otoke, od strateške su važnosti za jačanje konkurentnosti i kohezije u sredozemnome bazenu.

6.1.5   Upravljanje i povezivanje ekoloških, krajobraznih i kulturnih vrijednosti

Upravljanje i povezivanje ekoloških, krajobraznih i kulturnih vrijednosti

Zaštita i poboljšanje kulturne i prirodne baštine važan su uvjet za razvoj EU SOR-ova. Važno je poduprijeti puno uključenje zaštićenih područja u lokalne zajednice i gospodarstva. Visoku vrijednost sredozemnih krajobraza trebalo bi razvijati u kvalitativnom smislu, a prostorima bogatima prirodnim i kulturnim izvorima dati njihovu pravu vrijednost kako bi se te prednosti na najbolji način koristile. Stoga je važno razviti regionalni i lokalni identitet, istovremeno jačajući svijest ovih sredozemnih zajednica o njihovu okolišu, krajobrazu, kulturi i ostalim jedinstvenim vrijednostima, kao i njihovu odgovornost prema njima.

Bruxelles, 10. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija: Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. Obnovljeno opredjeljenje za Europu bez barijera, COM(2010) 636 final.

1

Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. Obnovljeno opredjeljenje za Europu bez barijera,

(2)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija: Strategija za jednakost, COM(2010) 491 final.

2

Strategija za jednakost

(3)  Makroregionalne strategije u EU-u (Macro-regional strategies in the EU), dokument za raspravu koji je povjerenik Pawel Samecki predstavio u Stockholmu (16. 9. 2009.): http://ec.europa.eu/regional_policy/archive/cooperation/baltic/pdf/macroregional_strategies_2009.pdf.

3

Makroregionalne strategije u EU-u (Macro-regional strategies in the EU)

(4)  Samoinicijativno mišljenje Odbora regija o Teritorijalnoj suradnji na Sredozemlju kroz Jadransko-jonsku makroregiju, SL C 9, 11.1.2012., str. 8.

4

Teritorijalnoj suradnji na Sredozemlju kroz Jadransko-jonsku makroregiju

(5)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija Pomorska strategija za Jadransko i Jonsko more, COM(2012) 713 final, Bruxelles, 30.11.2012.

5

Pomorska strategija za Jadransko i Jonsko more

(6)  EGSO-vo razmatračko mišljenje za ciparsko predsjedništvo o Makroregionalnoj strategiji na Sredozemlju
  SL C 44, 15.2.2013., str. 1, EGSO-vo mišljenje o Razvijanju pomorske strategije za prostor Atlantskog oceana,
  SL C 229, 31.7.2012., str. 24.

6

Makroregionalnoj strategiji na Sredozemlju

Razvijanju pomorske strategije za prostor Atlantskog oceana,

(7)  Prijedlog za Rezoluciju Europskog parlamenta o Razvoju EU-ovih makroregionalnih strategija: sadašnja praksa i očekivanja za budućnost, posebno u Sredozemlju – 2011/2179(INI), 27. 6. 2012.

7

Razvoju EU-ovih makroregionalnih strategija: sadašnja praksa i očekivanja za budućnost, posebno u Sredozemlju

(8)  „Sredozemno se more sastoji od svih morskih voda koje na zapadu ograničava Gibraltarski tjesnac, a na istoku Mramorno more, isključujući Mramorno more. Sa Sredozemnim morem graniče 142 obalne regije EU-a (NUTS3)”. EUROSTAT, 2011., Statistics in focus, Bazeni Sredozemnog i Crnog mora (The Mediterranean and Black Sea basins).

8

Bazeni Sredozemnog i Crnog mora (The Mediterranean and Black Sea basins)

(9)  Obalna regija EU-a je statistička regija određena na razini NUTS3, koja odgovara jednom od sljedećih kriterija:

9

| — | Regija s morskom granicom (372 regije odgovaraju ovome kriteriju); |
| --- | --- |

—

Regija s morskom granicom (372 regije odgovaraju ovome kriteriju);

| — | Regija u kojoj više od polovice stanovništva živi unutar 50 km od mora (73 regije odgovaraju ovome kriteriju); |
| --- | --- |

—

Regija u kojoj više od polovice stanovništva živi unutar 50 km od mora (73 regije odgovaraju ovome kriteriju);

| — | Hamburg, njemačka regija koja ne odgovara ovim odredbenim kriterijima, dodana je na popis obalnih regija EU-a uzimajući u obzir njezin snažan pomorski utjecaj. |
| --- | --- |

—

Hamburg, njemačka regija koja ne odgovara ovim odredbenim kriterijima, dodana je na popis obalnih regija EU-a uzimajući u obzir njezin snažan pomorski utjecaj.

Izvor: EUROSTAT, 2011., Op.cit.

(10)  Ulaskom Hrvatske, sedam hrvatskih SOR-ova pokazuje da 527 000 ljudi pripada djelatnom stanovništvu (44,7% ženskome), da je stopa nezaposlenosti 17,8%, a prosječni BDP 20 785 PPS-a (Eurostat 2013.) Za ostale zemlje: Eurostat 2011., Op. cit.

10

(11)  Marseille, 27. studenog 2009. Seminar KRPR-a o Izvlačenju Europe iz krize: početni prijedlozi regija o budućnosti proračuna i politika EU-a (Leading Europe out of the Crisis: initial proposals from the Regions on the future of the EU budget and policies). Odbor regija je u prvoj rezoluciji (CdR 199/2010) predložio snažnu potporu prijedlogu Europskog parlamenta o uspostavi „Teritorijalnoga pakta mjesnih i područnih vlasti o strategiji Europa 2020.”

11

Izvlačenju Europe iz krize: početni prijedlozi regija o budućnosti proračuna i politika EU-a (Leading Europe out of the Crisis: initial proposals from the Regions on the future of the EU budget and policies).

(12)  Scenariji za Sredozemlje (Scenarios for the Mediterranean) – Svjetski gospodarski forum 2011.

12

Scenariji za Sredozemlje (Scenarios for the Mediterranean)

(13)  Komunikacija Komisije Europskome parlamentu, Vijeću, Europskome gospodarskom i socijalnome odboru te Odboru regija Plavi rast: Mogućnosti za morski i pomorski održivi rast, COM(2012) 494 final, Bruxelles, 13. rujna 2012.

13

Plavi rast: Mogućnosti za morski i pomorski održivi rast

(14)  COM(2013) 480 final – 2013/0224 (COD).

14

(15)  Ibidem.

15

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/11

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Statističkim alatima za mjerenje volontiranja (samoinicijativno mišljenje)

2014/C 170/02

Izvjestitelj: Krzysztof Pater

Dana 14. veljače 2013., sukladno Pravilu 29. stavku 2. svojeg Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor je 14. veljače 2013., sukladno Pravilu 29. stavku 2. svojeg Poslovnika, odlučio sastaviti samoinicijativno mišljenje o temi

Statistički alati za mjerenje volontiranja

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje 14. studenog 2013. godine.

Europski socijalni i gospodarski odbor usvojio je mišljenje na 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 10. prosinca 2013.), sa 109 glasova za, 1 protiv i 5 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1 | Uzimajući u obzir da je volontiranje: |
| --- | --- |

1.1

Uzimajući u obzir da je volontiranje:

| 1.1.1 | važan pokretač uključivog rasta, koji pridonosi i socijalnom i ljudskom kapitalu, njeguje međugeneracijsku solidarnost te istovremeno donosi značajnu gospodarsku vrijednost, |
| --- | --- |

1.1.1

važan pokretač uključivog rasta, koji pridonosi i socijalnom i ljudskom kapitalu, njeguje međugeneracijsku solidarnost te istovremeno donosi značajnu gospodarsku vrijednost,

| 1.1.2 | ključan čimbenik u mnogim socijalnim politikama i pokazatelj učinaka javnih politika, koji valja djelotvorno mjeriti i pratiti kako bi donositelji odluka dobili odgovarajuća znanja, |
| --- | --- |

1.1.2

ključan čimbenik u mnogim socijalnim politikama i pokazatelj učinaka javnih politika, koji valja djelotvorno mjeriti i pratiti kako bi donositelji odluka dobili odgovarajuća znanja,

| 1.1.3 | predmet istraživanja, koji se trenutno nedovoljno mjeri zbog nedosljednih i pretjerano ograničavajućih anketa, u kojima su zapostavljena pitanja poput pomoći koju volonteri ljudima pružaju izravno, mimo svake organizacijske strukture, i u kojima se zanemaruje gospodarska vrijednost volonterskog rada, |
| --- | --- |

1.1.3

predmet istraživanja, koji se trenutno nedovoljno mjeri zbog nedosljednih i pretjerano ograničavajućih anketa, u kojima su zapostavljena pitanja poput pomoći koju volonteri ljudima pružaju izravno, mimo svake organizacijske strukture, i u kojima se zanemaruje gospodarska vrijednost volonterskog rada,

| 1.2 | Odbor poziva Europsku komisiju da: |
| --- | --- |

1.2

Odbor poziva Europsku komisiju da:

| 1.2.1 | omogući uvjete za započinjanje metodološkog rada i pilot-istraživanja, kojima bi cilj bio definiranje načela za istraživanje volonterskog rada, koje bi provodili državni uredi za statistiku država članica EU-a. Pritom bi valjalo koristiti Priručnik o mjerenju volontiranja Međunarodne organizacije rada (ILO), kao i iskustva država koje su već provele istraživanja koristeći se rješenjima preporučenim u priručniku. |
| --- | --- |

1.2.1

omogući uvjete za započinjanje metodološkog rada i pilot-istraživanja, kojima bi cilj bio definiranje načela za istraživanje volonterskog rada, koje bi provodili državni uredi za statistiku država članica EU-a. Pritom bi valjalo koristiti Priručnik o mjerenju volontiranja Međunarodne organizacije rada (ILO), kao i iskustva država koje su već provele istraživanja koristeći se rješenjima preporučenim u priručniku.

| 1.2.2 | tijekom sljedećih nekoliko godina radi na standardiziranoj metodologiji za istraživanje volonterskog rada i da osigura njezino usvajanje odgovarajućom direktivom Europske komisije u svrhu redovitih istraživanja koje bi provodile države članice. |
| --- | --- |

1.2.2

tijekom sljedećih nekoliko godina radi na standardiziranoj metodologiji za istraživanje volonterskog rada i da osigura njezino usvajanje odgovarajućom direktivom Europske komisije u svrhu redovitih istraživanja koje bi provodile države članice.

| 1.2.3 | poduzme korake kako bi se urede za statistiku država članica potaknulo da se uključe u istraživanje volonterskog rada i prije uvođenja direktive. |
| --- | --- |

1.2.3

poduzme korake kako bi se urede za statistiku država članica potaknulo da se uključe u istraživanje volonterskog rada i prije uvođenja direktive.

| 1.2.4 | prikupi i učini dostupnima dosljedne informacije koje su rezultat istraživanja o volontiranju iz pojedinačnih država ili na razini EU-a. |
| --- | --- |

1.2.4

prikupi i učini dostupnima dosljedne informacije koje su rezultat istraživanja o volontiranju iz pojedinačnih država ili na razini EU-a.

| 1.2.5 | uvede pravne mjere, obvezujuće na razini EU-a i država članica, koje bi omogućile da neprofitni sektor sufinancira javne potpore ekonomskom vrijednošću volonterskog rada, procijenjenom na temelju čvrstih statističkih podataka do kojih se došlo pomoću statističkih alata razvijenih u skladu s ovim mišljenjem. |
| --- | --- |

1.2.5

uvede pravne mjere, obvezujuće na razini EU-a i država članica, koje bi omogućile da neprofitni sektor sufinancira javne potpore ekonomskom vrijednošću volonterskog rada, procijenjenom na temelju čvrstih statističkih podataka do kojih se došlo pomoću statističkih alata razvijenih u skladu s ovim mišljenjem.

| 1.3 | Uz to, EGSO koristi ovu priliku da ponovno istakne potrebu za povoljnim okruženjem i podrškom volonterskim aktivnostima. Precizni prijedlozi za povoljno okruženje za volontiranje razvijeni su u okviru Europske godine volontiranja 2011., što uključuje i održivu potporu volonterskim aktivnostima koje značajno doprinose općem dobru. (1) |
| --- | --- |

1.3

Uz to, EGSO koristi ovu priliku da ponovno istakne potrebu za povoljnim okruženjem i podrškom volonterskim aktivnostima. Precizni prijedlozi za povoljno okruženje za volontiranje razvijeni su u okviru Europske godine volontiranja 2011., što uključuje i održivu potporu volonterskim aktivnostima koje značajno doprinose općem dobru. (1)

1

2.   Kontekst

Kontekst

| 2.1 | U skladu sa široko rasprostranjenom definicijom (u institucijama EU-a), pojam „volontiranje” se odnosi na sve oblike volonterskih aktivnosti, formalne ili neformalne, koje osoba obavlja slobodnom voljom, izborom i motivacijom, ne vodeći se željom za financijskim dobitkom. |
| --- | --- |

2.1

U skladu sa široko rasprostranjenom definicijom (u institucijama EU-a), pojam „volontiranje” se odnosi na sve oblike volonterskih aktivnosti, formalne ili neformalne, koje osoba obavlja slobodnom voljom, izborom i motivacijom, ne vodeći se željom za financijskim dobitkom.

| 2.2 | U takvo poimanje volontiranja uklapa se i definicija, iako mnogo preciznija, volonterskog rada u Priručniku o mjerenju volontiranja Međunarodne organizacije rada koji se koristi kao konceptualni okvir za mjerenje formalnog i neformalnog volontiranja u različitim kulturnim i pravnim okruženjima. Prema toj definiciji, volonterski rad znači „neplaćeni neobavezni rad, tj. vrijeme koje pojedinci, a da za to nisu plaćeni, posvećuju aktivnostima koje provode bilo kroz neku organizaciju, bilo izravno u korist drugih osoba izvan vlastitog kućanstva”. (2) Ova definicija, koja precizno navodi značajke volontiranja, trebala bi se koristiti u međunarodnim komparativnim istraživanjima. To proizlazi iz potrebe da se u definicijama koje se koriste u pojedinačnim državama u obzir uzmu sve važne karakteristike volonterskog rada, čime bi se osiguralo ujednačeno definiranje područja istraživanja, neovisno o lokalnim uvjetima. |
| --- | --- |

2.2

U takvo poimanje volontiranja uklapa se i definicija, iako mnogo preciznija, volonterskog rada u Priručniku o mjerenju volontiranja Međunarodne organizacije rada koji se koristi kao konceptualni okvir za mjerenje formalnog i neformalnog volontiranja u različitim kulturnim i pravnim okruženjima. Prema toj definiciji, volonterski rad znači „neplaćeni neobavezni rad, tj. vrijeme koje pojedinci, a da za to nisu plaćeni, posvećuju aktivnostima koje provode bilo kroz neku organizaciju, bilo izravno u korist drugih osoba izvan vlastitog kućanstva”. (2) Ova definicija, koja precizno navodi značajke volontiranja, trebala bi se koristiti u međunarodnim komparativnim istraživanjima. To proizlazi iz potrebe da se u definicijama koje se koriste u pojedinačnim državama u obzir uzmu sve važne karakteristike volonterskog rada, čime bi se osiguralo ujednačeno definiranje područja istraživanja, neovisno o lokalnim uvjetima.

2

| 2.3 | Posljednjih godina, posebice u vezi s Europskom godinom volontiranja 2011., u mnogim dokumentima EK-a, EP-a i Vijeća te EGSO-a, OR-a i europskih udruga civilnog društva, isticalo se da je volontiranje povezano s ključnim vrijednostima EU-a, poput građanskog sudjelovanja i solidarnosti s potrebitima. Naglašeno je da volontiranje uvelike pridonosi onom dijelu dobrobiti društva koji se ne mjeri BDP-om te da ima snažan utjecaj na kvalitetu života ljudi. Sa sistemskog gledišta, volonterski rad pomaže stvoriti socijalni kapital, izgraditi i učvrstiti spone povjerenja i suradnje, istovremeno njegujući općeprihvaćene društvene norme i vrijednosti. Neformalno volontiranje važan je oblik ulaganja u ljudski kapital, npr. kroz neformalnu brigu i obrazovanje djece i mladih, dok formalno volontiranje ima ključnu ulogu, uz ostalo, u razvoju prenosivih vještina i stjecanju novih strukovnih vještina. Također, volonterska skrb za starije osobe, kao i skrb koju pružaju starije osobe, od iznimne je važnosti za europska društva koja stare. Sve navedene karakteristike, koje upućuju na ulogu volontiranja u izgradnji socijalne kohezije i olakšavanju zapošljavanja, znače da se volontiranje smatra važnim elementom uključivog rasta, jednim od triju stupova razvojne strategije EU-a – Europa 2020. |
| --- | --- |

2.3

Posljednjih godina, posebice u vezi s Europskom godinom volontiranja 2011., u mnogim dokumentima EK-a, EP-a i Vijeća te EGSO-a, OR-a i europskih udruga civilnog društva, isticalo se da je volontiranje povezano s ključnim vrijednostima EU-a, poput građanskog sudjelovanja i solidarnosti s potrebitima. Naglašeno je da volontiranje uvelike pridonosi onom dijelu dobrobiti društva koji se ne mjeri BDP-om te da ima snažan utjecaj na kvalitetu života ljudi. Sa sistemskog gledišta, volonterski rad pomaže stvoriti socijalni kapital, izgraditi i učvrstiti spone povjerenja i suradnje, istovremeno njegujući općeprihvaćene društvene norme i vrijednosti. Neformalno volontiranje važan je oblik ulaganja u ljudski kapital, npr. kroz neformalnu brigu i obrazovanje djece i mladih, dok formalno volontiranje ima ključnu ulogu, uz ostalo, u razvoju prenosivih vještina i stjecanju novih strukovnih vještina. Također, volonterska skrb za starije osobe, kao i skrb koju pružaju starije osobe, od iznimne je važnosti za europska društva koja stare. Sve navedene karakteristike, koje upućuju na ulogu volontiranja u izgradnji socijalne kohezije i olakšavanju zapošljavanja, znače da se volontiranje smatra važnim elementom uključivog rasta, jednim od triju stupova razvojne strategije EU-a – Europa 2020.

| 2.4 | Ključan element rasprave bile su preporuke kojima se naglašava potreba prikupljanja usporedivih podataka koji ilustriraju i socijalnu i gospodarsku važnost volontiranja. S time u vezi, metodologija predložena u priručniku ILO-a istaknuta je kao primjeren model za provođenje statističkih istraživanja u ovom polju. (3) |
| --- | --- |

2.4

Ključan element rasprave bile su preporuke kojima se naglašava potreba prikupljanja usporedivih podataka koji ilustriraju i socijalnu i gospodarsku važnost volontiranja. S time u vezi, metodologija predložena u priručniku ILO-a istaknuta je kao primjeren model za provođenje statističkih istraživanja u ovom polju. (3)

3

| 2.5 | Te su preporuke jasno povezane sa zaključkom da o volontiranju nije dostupno dovoljno podataka, a ta je procjena istinita i danas. |
| --- | --- |

2.5

Te su preporuke jasno povezane sa zaključkom da o volontiranju nije dostupno dovoljno podataka, a ta je procjena istinita i danas.

| 2.6 | U pojedinim su zemljama provedena neka istraživanja o volontiranju koja su obuhvaćala mnoge ključne aspekte volontiranja (ne samo razinu sudjelovanja u volontiranju i demografski profil osoba uključenih u takav rad, nego na primjer i njihovu motivaciju). Jedna od prepreka korištenju ovih istraživanja za analizu na razini EU-a nedostatak je dosljednosti s obzirom na opseg definicije volontiranja i načine njegova definiranja, kao i ostale metodološke razlike (npr. razdoblje obuhvaćeno istraživanjem, nedosljednosti u dobnim kategorijama korištenima za ispitane populacije, različite metode istraživanja, točnost rezultata), zajedno s razlikama u datumima istraživanja. Kako je istaknuto u izvješću koje je, na zahtjev Europske komisije, sastavila konzultantska tvrtka GHK, razlike u rezultatima često mogu doseći i 30-40 postotnih bodova. (4) |
| --- | --- |

2.6

U pojedinim su zemljama provedena neka istraživanja o volontiranju koja su obuhvaćala mnoge ključne aspekte volontiranja (ne samo razinu sudjelovanja u volontiranju i demografski profil osoba uključenih u takav rad, nego na primjer i njihovu motivaciju). Jedna od prepreka korištenju ovih istraživanja za analizu na razini EU-a nedostatak je dosljednosti s obzirom na opseg definicije volontiranja i načine njegova definiranja, kao i ostale metodološke razlike (npr. razdoblje obuhvaćeno istraživanjem, nedosljednosti u dobnim kategorijama korištenima za ispitane populacije, različite metode istraživanja, točnost rezultata), zajedno s razlikama u datumima istraživanja. Kako je istaknuto u izvješću koje je, na zahtjev Europske komisije, sastavila konzultantska tvrtka GHK, razlike u rezultatima često mogu doseći i 30-40 postotnih bodova. (4)

4

| 2.7 | Dostupni podaci o volontiranju, koji se redovito prikupljaju i koji su usporedivi na međunarodnoj razini, poprilično su ograničena opsega te se uglavnom odnose na uključenost u volonterski rad (uz različite definicije) koji se provodi kroz organizacije (formalni volonterski rad) i na demografski profil osoba koje sudjeluju u takvim aktivnostima. Ponekad se istraživanja dotaknu i drugih pitanja, poput učestalosti volontiranja. (5) Neka od tih istraživanja nisu ograničena na općenito pitanje o volontiranju, definiranom na ovaj ili onaj način, nego se umjesto toga usredotočuju na više (do otprilike 12) vrsta organizacija ili aktivnosti kojima ljudi posvećuju svoje slobodno vrijeme. (6) Komparativno govoreći, pitanje koje se najrjeđe postavlja jest broj sati koji odrade volonteri. (7) |
| --- | --- |

2.7

Dostupni podaci o volontiranju, koji se redovito prikupljaju i koji su usporedivi na međunarodnoj razini, poprilično su ograničena opsega te se uglavnom odnose na uključenost u volonterski rad (uz različite definicije) koji se provodi kroz organizacije (formalni volonterski rad) i na demografski profil osoba koje sudjeluju u takvim aktivnostima. Ponekad se istraživanja dotaknu i drugih pitanja, poput učestalosti volontiranja. (5) Neka od tih istraživanja nisu ograničena na općenito pitanje o volontiranju, definiranom na ovaj ili onaj način, nego se umjesto toga usredotočuju na više (do otprilike 12) vrsta organizacija ili aktivnosti kojima ljudi posvećuju svoje slobodno vrijeme. (6) Komparativno govoreći, pitanje koje se najrjeđe postavlja jest broj sati koji odrade volonteri. (7)

5

6

7

| 2.8 | Unatoč velikim razlikama u rezultatima pojedinačnih međunarodnih istraživanja, kao i između nacionalnih i internacionalnih rezultata, i dalje se može reći da je volontiranje – čak i ako se u obzir uzme samo formalni volonterski rad – vrlo široko rasprostranjeno. Procjene broja volontera u EU-u starijih od 15 godina kreću se od 92 do 150 milijuna, što bi značilo da je između 22 i 36% odraslih diljem država EU-a uključeno u volonterski, neplaćeni rad u različitim vrstama organizacija. (8) Stavovi o volontiranju koje su usvojile glavne institucije EU-a temelje se na relativno niskoj procjeni broja volontera, prema kojoj ih nema više od 100 milijuna. (9) |
| --- | --- |

2.8

Unatoč velikim razlikama u rezultatima pojedinačnih međunarodnih istraživanja, kao i između nacionalnih i internacionalnih rezultata, i dalje se može reći da je volontiranje – čak i ako se u obzir uzme samo formalni volonterski rad – vrlo široko rasprostranjeno. Procjene broja volontera u EU-u starijih od 15 godina kreću se od 92 do 150 milijuna, što bi značilo da je između 22 i 36% odraslih diljem država EU-a uključeno u volonterski, neplaćeni rad u različitim vrstama organizacija. (8) Stavovi o volontiranju koje su usvojile glavne institucije EU-a temelje se na relativno niskoj procjeni broja volontera, prema kojoj ih nema više od 100 milijuna. (9)

8

9

| 2.9 | Na temelju trenutno dostupnih podataka o volontiranju, nije moguće provesti analizu koja se zahtijeva u dokumentima EK-a, Parlamenta, Europskog vijeća i EGSO-a. Trenutno nije moguće pouzdano pratiti ekonomsku važnost volontiranja ili njegovog doprinosa politikama na razini EU-a. Nije moguće utvrditi ukupno vrijeme posvećeno volonterskom radu ili njegovu novčanu vrijednost te, stoga, ni ocijeniti koliko je opsežan u smislu univerzalnih gospodarskih pokazatelja, kao što su nacionalna zaposlenost (broj ljudi koji su zaposleni u nacionalnom gospodarstvu) ili BDP. Jedini trenutačno dostupni podaci, koji su, međutim, ograničeni na formalno volontiranje u neprofitnim organizacijama i procijenjeni na temelju metoda koje baš nisu ujednačene, dolaze iz međunarodnog Komparativnog projekta neprofitnog sektora, koji koordinira Sveučilište Johns Hopkins. Ti su podaci utvrdili udio volonterskog rada koji se obavlja u neprofitnim tijelima u odnosu na BDP te u odnosu na radni potencijal gospodarski aktivne populacije, ali samo u tri države EU-a: Češkoj (0,2% BDP-a, 0,5% gospodarski aktivne populacije), Francuskoj (1,4%, 3,2%) i Belgiji (0,7%, nema dostupnih podataka). (10) |
| --- | --- |

2.9

Na temelju trenutno dostupnih podataka o volontiranju, nije moguće provesti analizu koja se zahtijeva u dokumentima EK-a, Parlamenta, Europskog vijeća i EGSO-a. Trenutno nije moguće pouzdano pratiti ekonomsku važnost volontiranja ili njegovog doprinosa politikama na razini EU-a. Nije moguće utvrditi ukupno vrijeme posvećeno volonterskom radu ili njegovu novčanu vrijednost te, stoga, ni ocijeniti koliko je opsežan u smislu univerzalnih gospodarskih pokazatelja, kao što su nacionalna zaposlenost (broj ljudi koji su zaposleni u nacionalnom gospodarstvu) ili BDP. Jedini trenutačno dostupni podaci, koji su, međutim, ograničeni na formalno volontiranje u neprofitnim organizacijama i procijenjeni na temelju metoda koje baš nisu ujednačene, dolaze iz međunarodnog Komparativnog projekta neprofitnog sektora, koji koordinira Sveučilište Johns Hopkins. Ti su podaci utvrdili udio volonterskog rada koji se obavlja u neprofitnim tijelima u odnosu na BDP te u odnosu na radni potencijal gospodarski aktivne populacije, ali samo u tri države EU-a: Češkoj (0,2% BDP-a, 0,5% gospodarski aktivne populacije), Francuskoj (1,4%, 3,2%) i Belgiji (0,7%, nema dostupnih podataka). (10)

10

| 2.10 | Na temelju metodoloških načela utvrđenih u priručniku ILO-a, nacionalni uredi za statistiku u tri su države EU-a (Poljskoj, Mađarskoj i Italiji) proveli ankete o opsegu i vrijednosti volonterskog rada, dok se u nekim drugim zemljama pripremaju za to. (11) Trenutno su dostupni podaci za Poljsku za 2011. godinu. Oni pokazuju da je, općenito gledajući, formalno i neformalno volontiranje činilo ekvivalent rada 9,6% onih koji rade u širem nacionalnom gospodarstvu (uključujući volonterski rad) i 2,8 % široko definiranog BDP-a. U Poljskoj, gdje su veze unutar proširene obitelji izrazito snažne, volonterski se rad uglavnom sastojao od neformalnog volontiranja – njegov je udio u broju ljudi zaposlenih u nacionalnom gospodarstvu, koji također uključuje volonterski rad, iznosio 8%, a njegov doprinos široko definiranom BDP-u 2,2%. Formalni volonterski rad predstavljao je 1,6% i 0,6% prethodno spomenutih kategorija. (12) |
| --- | --- |

2.10

Na temelju metodoloških načela utvrđenih u priručniku ILO-a, nacionalni uredi za statistiku u tri su države EU-a (Poljskoj, Mađarskoj i Italiji) proveli ankete o opsegu i vrijednosti volonterskog rada, dok se u nekim drugim zemljama pripremaju za to. (11) Trenutno su dostupni podaci za Poljsku za 2011. godinu. Oni pokazuju da je, općenito gledajući, formalno i neformalno volontiranje činilo ekvivalent rada 9,6% onih koji rade u širem nacionalnom gospodarstvu (uključujući volonterski rad) i 2,8 % široko definiranog BDP-a. U Poljskoj, gdje su veze unutar proširene obitelji izrazito snažne, volonterski se rad uglavnom sastojao od neformalnog volontiranja – njegov je udio u broju ljudi zaposlenih u nacionalnom gospodarstvu, koji također uključuje volonterski rad, iznosio 8%, a njegov doprinos široko definiranom BDP-u 2,2%. Formalni volonterski rad predstavljao je 1,6% i 0,6% prethodno spomenutih kategorija. (12)

11

12

3.   Priručnik ILO-a kao sveobuhvatni i univerzalni pristup istraživanju volontiranja

Priručnik ILO-a kao sveobuhvatni i univerzalni pristup istraživanju volontiranja

| 3.1 | Kako je već spomenuto, Priručnik o mjerenju volonterskog rada, objavljen pod pokroviteljstvom Međunarodne organizacije rada (ILO), u gotovo svim se dokumentima EU-a o volontiranju spominje kao prikladan model za provođenje statističkih istraživanja u tom području. Metodološka rješenja iz ovog priručnika također su istaknuta na Međunarodnoj konferenciji statističara rada kao prikladna osnova za istraživanje volonterskog rada. Predlaže se uključivanje volonterskog rada u službene statistike o radu. (13) Rješenja predložena u priručniku stekla su potporu dionika iz trećeg sektora, pri čemu mnoge nevladine organizacije promiču ovaj model za provođenje istraživanja o volontiranju. (14) |
| --- | --- |

3.1

Kako je već spomenuto, Priručnik o mjerenju volonterskog rada, objavljen pod pokroviteljstvom Međunarodne organizacije rada (ILO), u gotovo svim se dokumentima EU-a o volontiranju spominje kao prikladan model za provođenje statističkih istraživanja u tom području. Metodološka rješenja iz ovog priručnika također su istaknuta na Međunarodnoj konferenciji statističara rada kao prikladna osnova za istraživanje volonterskog rada. Predlaže se uključivanje volonterskog rada u službene statistike o radu. (13) Rješenja predložena u priručniku stekla su potporu dionika iz trećeg sektora, pri čemu mnoge nevladine organizacije promiču ovaj model za provođenje istraživanja o volontiranju. (14)

13

14

| 3.2 | Metodološki pristup predložen u priručniku ILO-a je i odgovor na nedostatak ili nedosljednosti dostupnih podataka o volontiranju u trećem sektoru, što je problem na koji je ukazao Komparativni projekt neprofitnog sektora i koji je kasnije istaknut kao ozbiljna prepreka sastavljanju točne statistike za državne račune i satelitski račun neprofitnog sektora. (15) |
| --- | --- |

3.2

Metodološki pristup predložen u priručniku ILO-a je i odgovor na nedostatak ili nedosljednosti dostupnih podataka o volontiranju u trećem sektoru, što je problem na koji je ukazao Komparativni projekt neprofitnog sektora i koji je kasnije istaknut kao ozbiljna prepreka sastavljanju točne statistike za državne račune i satelitski račun neprofitnog sektora. (15)

15

| 3.3 | Metodološki pristup temelji se na operativnoj definiciji fenomena koji se u priručniku naziva „volonterskim radom”. Ne temelji se na određenom uvjetu ili uvjetima koji se ujednačeno koriste za istraživanja u zemljama u kojima se provode ankete, već je riječ o opisnoj definiciji koja ističe tri temeljne značajke. Volonterski se rad definira kao djelatnosti koje:






  a) | uključuju produktivan rad, |
| --- | --- | --- |

3.3

Metodološki pristup temelji se na operativnoj definiciji fenomena koji se u priručniku naziva „volonterskim radom”. Ne temelji se na određenom uvjetu ili uvjetima koji se ujednačeno koriste za istraživanja u zemljama u kojima se provode ankete, već je riječ o opisnoj definiciji koja ističe tri temeljne značajke. Volonterski se rad definira kao djelatnosti koje:

a)

uključuju produktivan rad,

| b) | nisu plaćene, |
| --- | --- |

b)

nisu plaćene,

| c) | nisu obavezne, i |
| --- | --- |

c)

nisu obavezne, i

| d) | nisu namijenjene vlastitom kućanstvu. |
| --- | --- |

d)

nisu namijenjene vlastitom kućanstvu.

Priručnik ILO-a sadržava mnoga dodatna objašnjenja, što pomaže u rješavanju potencijalnih dvojbi oko interpretacije navedenih kriterija. (16)

16

| 3.4 | Široko područje koje je u priručniku razrađeno za istraživanje, omogućuje da se zadovolje potrebe za informacijama mnogobrojnih dionika. Ključna definicija volonterskog rada dana u priručniku podrazumijeva širok raspon istraživanja, uključujući i formalno volontiranje (koje ILO naziva neizravni volonterski rad) i neformalno volontiranje (koje ILO naziva izravni volonterski rad). Nadalje, fokus nije ograničen na samo jedan sektor, već uključuje i volontiranje u trećem sektoru i u institucijama javnog sektora, što zahtijeva razdvajanje podataka, primjerice, po području i po institucionalnom sektoru. Prikupljeni podaci su jasno definirani, a istovremeno korisnicima ostavljaju fleksibilnost. |
| --- | --- |

3.4

Široko područje koje je u priručniku razrađeno za istraživanje, omogućuje da se zadovolje potrebe za informacijama mnogobrojnih dionika. Ključna definicija volonterskog rada dana u priručniku podrazumijeva širok raspon istraživanja, uključujući i formalno volontiranje (koje ILO naziva neizravni volonterski rad) i neformalno volontiranje (koje ILO naziva izravni volonterski rad). Nadalje, fokus nije ograničen na samo jedan sektor, već uključuje i volontiranje u trećem sektoru i u institucijama javnog sektora, što zahtijeva razdvajanje podataka, primjerice, po području i po institucionalnom sektoru. Prikupljeni podaci su jasno definirani, a istovremeno korisnicima ostavljaju fleksibilnost.

| 3.5 | Model istraživanja predložen u priručniku ILO-a temelji se na nizu općih načela koja osiguravaju dosljednost, neovisno o vrsti ankete na kojoj se temelji istraživanje, a ona su sljedeća:






  a) | najšira moguća pokrivenost stanovništva, kako bi se obuhvatile sve važne sastavnice stanovništva; |
| --- | --- | --- |

3.5

Model istraživanja predložen u priručniku ILO-a temelji se na nizu općih načela koja osiguravaju dosljednost, neovisno o vrsti ankete na kojoj se temelji istraživanje, a ona su sljedeća:

a)

najšira moguća pokrivenost stanovništva, kako bi se obuhvatile sve važne sastavnice stanovništva;

| b) | upotreba definicije „volonterskog rada” prihvaćene u priručniku i terminologije koja se koristi da bi ga opisala; |
| --- | --- |

b)

upotreba definicije „volonterskog rada” prihvaćene u priručniku i terminologije koja se koristi da bi ga opisala;

| c) | pokrivenost svih oblika volontiranja (tj. volonterski rad koji se obavlja za ili preko organizacija i volonterski rad koji se obavlja izravno u korist pojedinaca izvan svog kućanstva ili za zajednicu); |
| --- | --- |

c)

pokrivenost svih oblika volontiranja (tj. volonterski rad koji se obavlja za ili preko organizacija i volonterski rad koji se obavlja izravno u korist pojedinaca izvan svog kućanstva ili za zajednicu);

| d) | pokrivenost varijabli uključenih u predloženi modul ankete: količina vremena volontiranja (stvarno odrađenih sati), vrsta radne aktivnosti (zanimanje), područje u kojem se volontiranje odvija (industrijski ili institucionalni sektor); |
| --- | --- |

d)

pokrivenost varijabli uključenih u predloženi modul ankete: količina vremena volontiranja (stvarno odrađenih sati), vrsta radne aktivnosti (zanimanje), područje u kojem se volontiranje odvija (industrijski ili institucionalni sektor);

| e) | mogućnost prevođenja volonterskih aktivnosti u standardne profesionalne (ISCO) i industrijske (standardna klasifikacija NACE ili klasifikacija ICNPO usmjerena prema aktivnostima neprofitnog sektora) kodove kako bi se omogućila dodatna analiza tržišta rada, uključujući određivanje gospodarske vrijednosti volonterskom radu. (17) |
| --- | --- |

e)

mogućnost prevođenja volonterskih aktivnosti u standardne profesionalne (ISCO) i industrijske (standardna klasifikacija NACE ili klasifikacija ICNPO usmjerena prema aktivnostima neprofitnog sektora) kodove kako bi se omogućila dodatna analiza tržišta rada, uključujući određivanje gospodarske vrijednosti volonterskom radu. (17)

17

| 3.6 | Predložena metodologija omogućuje da se istraživanja prvenstveno usredotoče na prikupljanje podataka potrebnih za kvantifikaciju opsega i vrijednosti volonterskog rada u standardnim gospodarskim jedinicama, što bi omogućilo usporedbu s nacionalnom zaposlenošću i BDP-om. Prikupljeni se podaci mogu koristiti za određivanje količine i vrijednosti različitih vrsta volonterskog rada prema institucionalnom i gospodarskom sektoru, obliku aktivnosti, regiji, razini urbanizacije itd. |
| --- | --- |

3.6

Predložena metodologija omogućuje da se istraživanja prvenstveno usredotoče na prikupljanje podataka potrebnih za kvantifikaciju opsega i vrijednosti volonterskog rada u standardnim gospodarskim jedinicama, što bi omogućilo usporedbu s nacionalnom zaposlenošću i BDP-om. Prikupljeni se podaci mogu koristiti za određivanje količine i vrijednosti različitih vrsta volonterskog rada prema institucionalnom i gospodarskom sektoru, obliku aktivnosti, regiji, razini urbanizacije itd.

| 3.7 | Na temelju podataka prikupljenih modulom volonterskog rada mogu se provesti i brojne analize socijalne prirode. Moguće je analizirati opseg i stupanj intenziteta volonterskog rada, oblike koje poprima (za osobe ili organizacije – u slučaju formalnih struktura, može se specificirati područje aktivnosti ili sektor). Ta analiza u obzir može uzeti različite karakteristike volontera: demografske karakteristike (npr.: dob, spol, obiteljski status), lokaciju (npr.: regiju, veličinu mjesta) te profesionalni, obrazovni i materijalni status. Uvrštavanjem dodatnih pitanja u modul o volonterskom radu može se analizirati motivacija volontera, razlozi zbog kojih se ljudi ne uključuju u volontiranje, itd. |
| --- | --- |

3.7

Na temelju podataka prikupljenih modulom volonterskog rada mogu se provesti i brojne analize socijalne prirode. Moguće je analizirati opseg i stupanj intenziteta volonterskog rada, oblike koje poprima (za osobe ili organizacije – u slučaju formalnih struktura, može se specificirati područje aktivnosti ili sektor). Ta analiza u obzir može uzeti različite karakteristike volontera: demografske karakteristike (npr.: dob, spol, obiteljski status), lokaciju (npr.: regiju, veličinu mjesta) te profesionalni, obrazovni i materijalni status. Uvrštavanjem dodatnih pitanja u modul o volonterskom radu može se analizirati motivacija volontera, razlozi zbog kojih se ljudi ne uključuju u volontiranje, itd.

| 3.8 | S obzirom na to da ispitanici obično mogu dati detaljne i pouzdane podatke samo kada je riječ o nedavnoj prošlosti, u priručniku je za pitanja o volonterskom radu usvojeno referentno razdoblje od četiri tjedna. To je uvjetovano potrebom za što preciznijim određivanjem broja sati posvećenih volontiranju. Istovremeno, razdoblje od četiri tjedna znatno je kraće od uobičajenog vremenskog okvira od 12 mjeseci koji se koristi u većini istraživanja o volontiranju. Kraće referentno razdoblje znači da će se dobiti niže brojke za opseg volonterskog rada (broj volontera) te stvara opasnost da se zbog sezonskih fluktuacija dobiju iskrivljeni rezultati. Stoga se preporučuje da se četverotjedno razdoblje zadrži radi usporedivosti, ali i da se pronađu metode kojima će se uravnotežiti sezonske razlike i osigurati da istraživanje obuhvaća odgovarajuću veličinu uzorka i da u njemu sudjeluje dovoljan broj volontera kako bi se mogle provesti dodatne procjene broja sati po različitim skupinama. |
| --- | --- |

3.8

S obzirom na to da ispitanici obično mogu dati detaljne i pouzdane podatke samo kada je riječ o nedavnoj prošlosti, u priručniku je za pitanja o volonterskom radu usvojeno referentno razdoblje od četiri tjedna. To je uvjetovano potrebom za što preciznijim određivanjem broja sati posvećenih volontiranju. Istovremeno, razdoblje od četiri tjedna znatno je kraće od uobičajenog vremenskog okvira od 12 mjeseci koji se koristi u većini istraživanja o volontiranju. Kraće referentno razdoblje znači da će se dobiti niže brojke za opseg volonterskog rada (broj volontera) te stvara opasnost da se zbog sezonskih fluktuacija dobiju iskrivljeni rezultati. Stoga se preporučuje da se četverotjedno razdoblje zadrži radi usporedivosti, ali i da se pronađu metode kojima će se uravnotežiti sezonske razlike i osigurati da istraživanje obuhvaća odgovarajuću veličinu uzorka i da u njemu sudjeluje dovoljan broj volontera kako bi se mogle provesti dodatne procjene broja sati po različitim skupinama.

| 3.9 | U priručniku se za istraživanja o volonterskom radu preporučuje anketa o radnoj snazi (ARS) ili neki drugi modul anketiranja kućanstava. Korištenje ankete o radnoj snazi ima niz prednosti:






  (a) | potpunu usporedivost i pouzdanost rezultata dobivenih na temelju istraživanja pomoću velikog reprezentativnog uzorka i univerzalne metodologije (ARS), |
| --- | --- | --- |

3.9

U priručniku se za istraživanja o volonterskom radu preporučuje anketa o radnoj snazi (ARS) ili neki drugi modul anketiranja kućanstava. Korištenje ankete o radnoj snazi ima niz prednosti:

(a)

potpunu usporedivost i pouzdanost rezultata dobivenih na temelju istraživanja pomoću velikog reprezentativnog uzorka i univerzalne metodologije (ARS),

| (b) | svođenje opterećenja za službeni statistički sustav i ispitanike na najmanju moguću mjeru, |
| --- | --- |

(b)

svođenje opterećenja za službeni statistički sustav i ispitanike na najmanju moguću mjeru,

| (c) | mogućnost analiziranja podataka o volonterskom radu u odnosu na podatke koji specificiraju demografsku, socijalnu i profesionalnu situaciju, dobivene u okviru ARS-a, |
| --- | --- |

(c)

mogućnost analiziranja podataka o volonterskom radu u odnosu na podatke koji specificiraju demografsku, socijalnu i profesionalnu situaciju, dobivene u okviru ARS-a,

| (d) | nizak trošak pristupa ispitanicima, |
| --- | --- |

(d)

nizak trošak pristupa ispitanicima,

| (e) | mogućnost korištenja anketara iskusnih u kodiranju različitih oblika rada pomoću klasifikacija koje se koriste u službenim statistikama, posebno klasifikacije zanimanja ISCO, |
| --- | --- |

(e)

mogućnost korištenja anketara iskusnih u kodiranju različitih oblika rada pomoću klasifikacija koje se koriste u službenim statistikama, posebno klasifikacije zanimanja ISCO,

| (f) | prikladan kognitivni kontekst za istraživanja (pitanja o neplaćenu radu prirodno nadopunjuju pitanja o plaćenu radu). |
| --- | --- |

(f)

prikladan kognitivni kontekst za istraživanja (pitanja o neplaćenu radu prirodno nadopunjuju pitanja o plaćenu radu).

| 3.10 | Istraživanja o volontiranju pomoću modula ARS uključuju i određena ograničenja i probleme, koji se rješavaju u skladu s lokalnim uvjetima ili na temelju sveobuhvatnog pristupa:






  (a) | primjena telefonske metode za provođenje istraživanja, koja je sve češća u ARS-u, umjesto izravnih intervjua, povećava pritisak zbog vremena trajanja razgovora pa rezultati mogu pokazivati nižu stopu volontiranja, posebice u zemljama u kojima je svijest o volontiranju niska i u kojima to nije sastavni dio svakodnevnog jezika. Intervjui stoga zahtijevaju vrijeme za dodatna objašnjenja ili primjere. (18) |
| --- | --- | --- |

3.10

Istraživanja o volontiranju pomoću modula ARS uključuju i određena ograničenja i probleme, koji se rješavaju u skladu s lokalnim uvjetima ili na temelju sveobuhvatnog pristupa:

(a)

primjena telefonske metode za provođenje istraživanja, koja je sve češća u ARS-u, umjesto izravnih intervjua, povećava pritisak zbog vremena trajanja razgovora pa rezultati mogu pokazivati nižu stopu volontiranja, posebice u zemljama u kojima je svijest o volontiranju niska i u kojima to nije sastavni dio svakodnevnog jezika. Intervjui stoga zahtijevaju vrijeme za dodatna objašnjenja ili primjere. (18)

18

| (b) | prethodno spomenut problem može se riješiti tako da se u sveobuhvatne ankete provedene u izravnom kontaktu anketara i ispitanika (metoda licem u lice) uključe pitanja iz modula za mjerenje volonterskog rada. (19) |
| --- | --- |

(b)

prethodno spomenut problem može se riješiti tako da se u sveobuhvatne ankete provedene u izravnom kontaktu anketara i ispitanika (metoda licem u lice) uključe pitanja iz modula za mjerenje volonterskog rada. (19)

metoda licem u lice

19

| (c) | autori priručnika ILO-a preporučuju univerzalna rješenja za neke od navedenih problema o provedbi modula za istraživanja volonterskog rada. Primjerice, s obzirom na pokazatelje da su informacije dobivene od ispitanika iz druge ruke lošije kvalitete, preporučuje se da se intervjui provode samo s onim osobama na koje se anketa odnosi, umjesto da se koriste informacije o nečijem volonterskom radu dobivene od bračnih drugova ili ostalih članova kućanstva. U slučaju teškoća u primjeni složenih univerzalnih klasifikacija, kao što je NACE, autori ostavljaju mogućnost korištenja jednostavnijih klasifikacija, kao što je ICNPO. (20) |
| --- | --- |

(c)

autori priručnika ILO-a preporučuju univerzalna rješenja za neke od navedenih problema o provedbi modula za istraživanja volonterskog rada. Primjerice, s obzirom na pokazatelje da su informacije dobivene od ispitanika iz druge ruke lošije kvalitete, preporučuje se da se intervjui provode samo s onim osobama na koje se anketa odnosi, umjesto da se koriste informacije o nečijem volonterskom radu dobivene od bračnih drugova ili ostalih članova kućanstva. U slučaju teškoća u primjeni složenih univerzalnih klasifikacija, kao što je NACE, autori ostavljaju mogućnost korištenja jednostavnijih klasifikacija, kao što je ICNPO. (20)

20

| 3.11 | Priručnik o mjerenju volonterskog rada je sveobuhvatan te uključuje smjernice o organizaciji i provedbi istraživanja, kao i preporuke o sastavljanju i predstavljanju rezultata. Za procjenu vrijednosti volonterskog rada u priručniku se preporučuje pristup potpunog nadomještanja troškova, u kojem se uzima u obzir prosječna plaća za određenu vrstu aktivnosti (zvanje) u nacionalnom gospodarstvu te gospodarski i institucionalni sektor kojemu pripada tijelo za koje se obavlja volonterski rad. |
| --- | --- |

3.11

Priručnik o mjerenju volonterskog rada je sveobuhvatan te uključuje smjernice o organizaciji i provedbi istraživanja, kao i preporuke o sastavljanju i predstavljanju rezultata. Za procjenu vrijednosti volonterskog rada u priručniku se preporučuje pristup potpunog nadomještanja troškova, u kojem se uzima u obzir prosječna plaća za određenu vrstu aktivnosti (zvanje) u nacionalnom gospodarstvu te gospodarski i institucionalni sektor kojemu pripada tijelo za koje se obavlja volonterski rad.

| 3.12 | Neovisno o sveobuhvatnom pristupu predloženih rješenja i solidnom obrazloženju za njih, priručnik ILO-a zadržava značajnu fleksibilnost u mnogim pitanjima koja pojedinačne zemlje mogu rješavati u kontekstu lokalnih uvjeta. To se odnosi primjerice na prilagodbu formulacija lokalnim uvjetima te više ili manje detaljan način izračuna vrijednosti volonterskog rada (neki drugi primjeri navedeni su u točki 3.10.). S druge strane, kako bi se osigurala međunarodna usporedivost podataka, potrebno je koristiti ključne elemente definicija volonterskog rada. |
| --- | --- |

3.12

Neovisno o sveobuhvatnom pristupu predloženih rješenja i solidnom obrazloženju za njih, priručnik ILO-a zadržava značajnu fleksibilnost u mnogim pitanjima koja pojedinačne zemlje mogu rješavati u kontekstu lokalnih uvjeta. To se odnosi primjerice na prilagodbu formulacija lokalnim uvjetima te više ili manje detaljan način izračuna vrijednosti volonterskog rada (neki drugi primjeri navedeni su u točki 3.10.). S druge strane, kako bi se osigurala međunarodna usporedivost podataka, potrebno je koristiti ključne elemente definicija volonterskog rada.

| 3.13 | Fleksibilnost priručnika potječe iz želje da ga se učini univerzalnim i da se osigura njegova široka primjena, neovisno o značajnim kulturološkim i sociološkim razlikama na globalnoj razini. U EU-u su te razlike relativno male, što omogućuje razvoj ujednačenije metodologije, a samim time i dobivanje podataka koji su lako usporedivi. |
| --- | --- |

3.13

Fleksibilnost priručnika potječe iz želje da ga se učini univerzalnim i da se osigura njegova široka primjena, neovisno o značajnim kulturološkim i sociološkim razlikama na globalnoj razini. U EU-u su te razlike relativno male, što omogućuje razvoj ujednačenije metodologije, a samim time i dobivanje podataka koji su lako usporedivi.

4.   Što treba učiniti?

Što treba učiniti?

| 4.1 | S obzirom na značajnu potrebu za podacima o volontiranju, koja proizlazi iz njegove ključne uloge u stvaranju uključivog rasta i jačanju socijalne kohezije, društvenog i ljudskog kapitala, neformalnog obrazovanja, integracije u tržište rada i međugeneracijske solidarnosti, na razini EU-a postoji potreba za osiguravanjem uvjeta koji bi podržali sustavna i usporediva istraživanja o volontiranju u državama članicama. EGSO razumije da za sve nove aktivnosti institucija EU-a i država članica treba osigurati odgovarajuća financijska stabilnost te stoga izražava spremnost da ispita sve moguće načine podržavanja i financiranja istraživanja o mjerenju volontiranja, uključujući prijedlog koji se navodi u točki 4.2. |
| --- | --- |

4.1

S obzirom na značajnu potrebu za podacima o volontiranju, koja proizlazi iz njegove ključne uloge u stvaranju uključivog rasta i jačanju socijalne kohezije, društvenog i ljudskog kapitala, neformalnog obrazovanja, integracije u tržište rada i međugeneracijske solidarnosti, na razini EU-a postoji potreba za osiguravanjem uvjeta koji bi podržali sustavna i usporediva istraživanja o volontiranju u državama članicama. EGSO razumije da za sve nove aktivnosti institucija EU-a i država članica treba osigurati odgovarajuća financijska stabilnost te stoga izražava spremnost da ispita sve moguće načine podržavanja i financiranja istraživanja o mjerenju volontiranja, uključujući prijedlog koji se navodi u točki 4.2.

| 4.2 | U skladu s preporukama u dokumentima EU-a kojima se države članice pozivaju da razvijaju istraživanja o volontiranju u na temelju priručnika ILO-a, EGSO potiče Europsku komisiju da tijekom sljedećih nekoliko godina radi na standardiziranoj metodologiji za istraživanje volonterskog rada te da osigura njezinu primjenu odgovarajućim uredbama u svrhu redovitih istraživanja koja bi provodile države članice. |
| --- | --- |

4.2

U skladu s preporukama u dokumentima EU-a kojima se države članice pozivaju da razvijaju istraživanja o volontiranju u na temelju priručnika ILO-a, EGSO potiče Europsku komisiju da tijekom sljedećih nekoliko godina radi na standardiziranoj metodologiji za istraživanje volonterskog rada te da osigura njezinu primjenu odgovarajućim uredbama u svrhu redovitih istraživanja koja bi provodile države članice.

| 4.3 | Prije usvajanja takve uredbe, Europska komisija bi trebala poduzeti korake i poduprijeti metodološki rad i pilot studije, s ciljem utvrđivanja ujednačenih načela za istraživanja volonterskog rada po državnim uredima za statistiku, koristeći se glavnim načelima priručnika ILO-a i iskustvima država koje su već provele istraživanja i koristile rješenja koja su u njemu opisana. Pri razradi pojedinosti uredbe potrebno je poduzeti korake kako bi se troškovi i birokracija sveli na najmanju moguću mjeru. Najbolji pristup za postizanje tog cilja bio bi kombiniranje istraživanja volonterskog rada s nekim od drugih područja istraživanja koja trenutno provode državni uredi za statistiku u državama članicama. |
| --- | --- |

4.3

Prije usvajanja takve uredbe, Europska komisija bi trebala poduzeti korake i poduprijeti metodološki rad i pilot studije, s ciljem utvrđivanja ujednačenih načela za istraživanja volonterskog rada po državnim uredima za statistiku, koristeći se glavnim načelima priručnika ILO-a i iskustvima država koje su već provele istraživanja i koristile rješenja koja su u njemu opisana. Pri razradi pojedinosti uredbe potrebno je poduzeti korake kako bi se troškovi i birokracija sveli na najmanju moguću mjeru. Najbolji pristup za postizanje tog cilja bio bi kombiniranje istraživanja volonterskog rada s nekim od drugih područja istraživanja koja trenutno provode državni uredi za statistiku u državama članicama.

| 4.4 | S obzirom na značajnu potrebu za podacima o opsegu formalnog i neformalnog volontiranja i njegovu utjecaju na opću razinu dobrobiti i na izabrana područja javnog života u pojedinim državama i diljem EU-a, trebalo bi odrediti uvjete kojima bi se osiguralo da Europska komisija prikupi i učini dostupnima primjereno usklađene podatke iz studija provedenih u državama članicama i na razini EU-a. Jedna od mogućnosti za provođenje istraživanja o učincima volontiranja mogla bi biti, primjerice, anketa o obrazovanju odraslih kojom bi se prikupljali i analizirali podaci o učinku volonterskog rada na stjecanje vještina korisnih za dobivanje željenog zaposlenja. |
| --- | --- |

4.4

S obzirom na značajnu potrebu za podacima o opsegu formalnog i neformalnog volontiranja i njegovu utjecaju na opću razinu dobrobiti i na izabrana područja javnog života u pojedinim državama i diljem EU-a, trebalo bi odrediti uvjete kojima bi se osiguralo da Europska komisija prikupi i učini dostupnima primjereno usklađene podatke iz studija provedenih u državama članicama i na razini EU-a. Jedna od mogućnosti za provođenje istraživanja o učincima volontiranja mogla bi biti, primjerice, anketa o obrazovanju odraslih kojom bi se prikupljali i analizirali podaci o učinku volonterskog rada na stjecanje vještina korisnih za dobivanje željenog zaposlenja.

| 4.5 | Javna tijela moraju priznati i cijeniti gospodarsku vrijednost volonterskog rada. Europska komisija i države članice trebaju uvesti pravila koja omogućuju da gospodarska vrijednost volonterskog rada bude jedan od načina sufinanciranja javno financiranih projekata. Iskustvo i podaci dobiveni tijekom istraživanja o gospodarskoj vrijednosti volontiranja, provedenih na temelju jedinstvene metodologije u čitavom EU-u, bit će od pomoći u osmišljavanju praktičnih rješenja. |
| --- | --- |

4.5

Javna tijela moraju priznati i cijeniti gospodarsku vrijednost volonterskog rada. Europska komisija i države članice trebaju uvesti pravila koja omogućuju da gospodarska vrijednost volonterskog rada bude jedan od načina sufinanciranja javno financiranih projekata. Iskustvo i podaci dobiveni tijekom istraživanja o gospodarskoj vrijednosti volontiranja, provedenih na temelju jedinstvene metodologije u čitavom EU-u, bit će od pomoći u osmišljavanju praktičnih rješenja.

Bruxelles, 10. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  SL C 181, 21.6.2012., str. 150.

1

(2)  Priručnik o mjerenju volontiranja, Međunarodna organizacija rada, Ženeva, 2011.

2

(3)  (1) Komunikacija o politikama EU-a i volontiranju: Priznavanje i promicanje prekograničnog volonterskih aktivnosti u EU-u, Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija (COM(2011) 568 final); (2) Uloga volonterskih aktivnosti u socijalnoj politici – Zaključci Vijeća – Vijeće Europske unije, 2011.; (3) SL C 181, 21.06.2012., str. 150.

3

(4)  Izvješće GHK-a Volontiranje u Europskoj uniji, GHK, 2010.

4

(5)  Primjerice, u okviru Europskog društvenog istraživanja (ESS 2002. – 2010.) svake se dvije godine prikupljaju podaci o uključenosti u rad političkih stranaka ili ostalih organizacija ili udruga, motiviranoj željom da se čini dobro ili da se spriječe loše. Međutim, u istraživanju za 2006. i 2012., postavljeno je i pitanje koliko su često ispitanici u proteklih 12 mjeseci sudjelovali u radu za zajednicu ili u radu dobrotvornih organizacija.

5

(6)  Europsko istraživanje vrijednosti (EIV) i neka istraživanja provedena u okviru istraživanja Eurobarometra – koordinirala Glavna uprava za komunikaciju (Eurobarometar 66.3/2006., 73.4/2010., 75.2/2011.).

6

(7)  Europsko istraživanje o kvaliteti života (EQLS 2003., 2007.), Eurobarometar 60.3 (2003., 2004.). Najsveobuhvatniji podaci o vremenu posvećenom neplaćenom radu u okviru organizacija, neformalnoj pomoći u tuđim domaćinstvima ili sudjelovanju na sastancima organizacija, skupina ili zajednica, također uzimajući u obzir sezonske razlike tijekom godine – podaci su prikupljeni u okviru Istraživanja o korištenju vremena.

7

(8)  Prethodno navedene procjene preuzete su iz izvješća Volontiranje u Europskoj uniji GHK-a, 2010.

8

(9)  Brojka od 100 milijuna volontera uvrštena je u Izvješće o ulozi volontiranja u doprinosu gospodarskoj i socijalnoj koheziji, Europski parlament, Odbor za regionalni razvoj (2008.), (2007/2149 (INI) dokument A6- 0070/2008.

9

Izvješće o ulozi volontiranja u doprinosu gospodarskoj i socijalnoj koheziji

(10)  Ovi se rezultati temelje na studijama neprofitnih organizacija. Istraživanje je obuhvaćalo izračun ukupnog broja sati volonterskog rada u neprofitnom sektoru (koji je pretvoren u ekvivalent rada s punim radnim vremenom) kako bi se zatim mogla napraviti usporedba s brojem profesionalno aktivnih ljudi u dotičnoj zemlji. Vrijednost volonterskog rada se zatim određivala tako da je broj tih ekvivalenata rada s punim radnim vremenom pomnožen s prosječnom plaćom koja se zarađuje u neprofitnom sektoru. Ova metoda može dovesti do nižih procjena količine i vrijednosti volonterskog rada u odnosu na metodu opisanu u priručniku ILO-a, budući da udruge uglavnom ne bilježe broj sati obavljenog volonterskog rada i sklone su ne uzimati u obzir volonterski rad koji se obavlja na povremenoj osnovi. Osim toga, dobiveni rezultati odnose se samo na neprofitni sektor, dok metodologija ILO-a omogućuje da se mjeri sav formalni volonterski rad u svim institucionalnim sektorima. Rezultati koji se navode u ovom odlomku dolaze iz sljedeće publikacije: Salamon, L. M., Sokolowski, S. W., Haddock, M. A., Tice, H.S., The State of Global Civil Society and Volunteering (Stanje globalnog civilnog društva i volontiranja). Najnovija otkrića iz provedbe UN-ovog Neprofitnog priručnika, Centar za istraživanja civilnog društva – Sveučilište Johns Hopkins, 2013.

10

(11)  Ured za javnu statistiku u Portugalu već je proveo pilot modul ankete o radnoj snazi prema priručniku ILO-a; Irska i Španjolska su također izrazile spremnost da započnu sa sličnim studijama.

11

(12)  Nałęcz, S., Goś-Wójcicka, K., (ur.) Volontiranje u organizacijama i ostali oblici volonterskog rada izvan vlastitog kućanstva – 2011. Središnji ured za statistiku u Poljskoj, Varšava, 2012.

12

(13)  U skladu s rezolucijom usvojenom 11. listopada 2013. na 19. Međunarodnoj konferenciji statističara rada, statistička definicija rada uključuje volonterski rad. Kao rezultat toga predloženo je da volonterski rad podliježe redovitom statističkom promatranju.

13

(14)  Primjerice, Savez EYV 2011., Europski volonterski centar (EVC), Centar Johns Hopkins za istraživanja građanskog društva (CCSS) i udruženje Associazione Promozione e Solidarietà (SPES).

14

(15)  Priručnik o neprofitnim ustanovama u Sustavu nacionalnih računa, Statistički odjel Ujedinjenih naroda, New York, 2003.

15

(16)  Službeni prijevodi priručnika dostupni su na francuskom, španjolskom, talijanskom i crnogorskom jeziku te se mogu skinuti sa stranica www.ilo.org i www.evmp.eu.

16

(17)  Skraćena i izmijenjena inačica odredbi navedenih u Priručniku o mjerenju volonterskog rada (str. 10.). ISCO – Međunarodna standardna klasifikacija zanimanja; NACE – Statistička klasifikacija gospodarskih djelatnosti u EU-u; ICNPO – Međunarodna klasifikacija neprofitnih organizacija

17

Međunarodna klasifikacija neprofitnih organizacija

(18)  Nałęcz, S., Sharing the Experience of Volunteer Work Measurement. Lessons from pioneer implementation of the ILO methodology by the Central Statistical Office of Poland, http://evmp.eu/wp-content/uploads/Lessons-Podgorica-GUSISP.pdf.

18

Sharing the Experience of Volunteer Work Measurement. Lessons from pioneer implementation of the ILO methodology by the Central Statistical Office of Poland

(19)  Cappadozzi, T., Sharing the Italian experience on the project of measurement of unpaid volunteer work. http://evmp.eu/wp-content/uploads/Cappadozzi_Presentation_EVMP-Conference_Madrid_3.28.2012.pdf.

19

Sharing the Italian experience on the project of measurement of unpaid volunteer work.

(20)  Pojednostavljene klasifikacije primijenjene su u sve tri države koje su dosad mjerile volonterski rad u skladu s priručnikom ILO-a.

20

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/18

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Mjerenju socijalnog učinka (samoinicijativno mišljenje)

2014/C 170/03

Izvjestiteljica: Ariane RODERT

Dana 19. rujna 2013., sukladno članku 29. stavku 2. Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je izraditi samoinicijativno mišljenje na temu:

Mjerenje socijalnog učinka

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje 13. studenog 2013.

Europski gospodarski i socijalni odbor usvojio je mišljenje na 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 10. prosinca), sa 146 glasova za, 5 glasova protiv i 3 suzdržana glasa.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1 | ESGO pozdravlja raspravu o mjerenju socijalnog učinka za socijalna poduzeća, ali naglašava da je toj složenoj temi potrebno posvetiti više vremena. Komisija bi najprije trebala pokrenuti prikupljanje podataka za usporednu analizu mjerenja socijalnog učinka u državama članicama, ali i dodatno razmotriti tu temu u kontekstu socijalne dimenzije Europe. |
| --- | --- |

1.1

ESGO pozdravlja raspravu o mjerenju socijalnog učinka za socijalna poduzeća, ali naglašava da je toj složenoj temi potrebno posvetiti više vremena. Komisija bi najprije trebala pokrenuti prikupljanje podataka za usporednu analizu mjerenja socijalnog učinka u državama članicama, ali i dodatno razmotriti tu temu u kontekstu socijalne dimenzije Europe.

| 1.2 | EGSO smatra da neispravan ili ishitren pristup može spriječiti ostvarivanje cilja institucija EU-a da podupiru razvoj i rast sektora socijalnog poduzetništva. Budući da je svijest o ovom sektoru u mnogim državama članicama niska, EGSO poziva Komisiju da prioritetima proglasi nastavak rada na podizanju svijesti i potpunu provedbu mjera iz Inicijative za socijalno poduzetništvo. |
| --- | --- |

1.2

EGSO smatra da neispravan ili ishitren pristup može spriječiti ostvarivanje cilja institucija EU-a da podupiru razvoj i rast sektora socijalnog poduzetništva. Budući da je svijest o ovom sektoru u mnogim državama članicama niska, EGSO poziva Komisiju da prioritetima proglasi nastavak rada na podizanju svijesti i potpunu provedbu mjera iz Inicijative za socijalno poduzetništvo.

| 1.3 | Cilj mjerenja socijalnog učinka jest mjeriti socijalne rezultate i učinke koje imaju određene aktivnosti socijalnog poduzeća, a ne sâmo to poduzeće, čak i ako strukture tog poduzeća pridonose stvaranju socijalne vrijednosti. To je trajan proces koji je sastavni dio aktivnosti poduzeća te važan alat za strateško planiranje. |
| --- | --- |

1.3

Cilj mjerenja socijalnog učinka jest mjeriti socijalne rezultate i učinke koje imaju određene aktivnosti socijalnog poduzeća, a ne sâmo to poduzeće, čak i ako strukture tog poduzeća pridonose stvaranju socijalne vrijednosti. To je trajan proces koji je sastavni dio aktivnosti poduzeća te važan alat za strateško planiranje.

| 1.4 | Teško je zagovarati samo jednu metodu pa EGSO stoga preporučuje da Komisija umjesto da razradi novu metodu radije razvije svijest o načelima koja se najčešće primjenjuju. Tim je načelima zajedničko to da se radi o inicijativama „odozdo prema gore”, čija je svrha evidentirati socijalne promjene, na temelju stvarnih potreba i stvarnih aktivnosti. |
| --- | --- |

1.4

Teško je zagovarati samo jednu metodu pa EGSO stoga preporučuje da Komisija umjesto da razradi novu metodu radije razvije svijest o načelima koja se najčešće primjenjuju. Tim je načelima zajedničko to da se radi o inicijativama „odozdo prema gore”, čija je svrha evidentirati socijalne promjene, na temelju stvarnih potreba i stvarnih aktivnosti.

| 1.5 | Svaka mjerna metoda mora proizlaziti iz suštinskih rezultata socijalnog poduzeća, mora podržavati njegove aktivnosti, biti primjerena i ne sputavati socijalne inovacije. Mora naći ravnotežu između kvalitativnih i kvantitativnih podataka i spoznati da je „priča” od presudne važnosti za mjerenje uspješnosti. Nužno je također istaknuti potrebu dodatnog razmatranja poteškoća u prijenosu rezultata mjerenja socijalnog učinka s mikrorazine na makrorazinu (unutar EU-a). |
| --- | --- |

1.5

Svaka mjerna metoda mora proizlaziti iz suštinskih rezultata socijalnog poduzeća, mora podržavati njegove aktivnosti, biti primjerena i ne sputavati socijalne inovacije. Mora naći ravnotežu između kvalitativnih i kvantitativnih podataka i spoznati da je „priča” od presudne važnosti za mjerenje uspješnosti. Nužno je također istaknuti potrebu dodatnog razmatranja poteškoća u prijenosu rezultata mjerenja socijalnog učinka s mikrorazine na makrorazinu (unutar EU-a).

| 1.6 | Uviđajući potrebu za metodama mjerenja socijalnog učinka, posebice s obzirom na uredbe EuFSP (1) i PZSI (2), EGSO predlaže da se metode osmišljene za te uredbe koriste kao pilot-projekt, pomno nadziru i, u slučaju potrebe, dorađuju. Time će se omogućiti nesmetan pristup socijalnih poduzeća financijskim sredstvima iz tih instrumenata. Komisija bi na taj način mogla izraditi zajedničke smjernice i načela o tome što mjeriti, a ne kako mjeriti. |
| --- | --- |

1.6

Uviđajući potrebu za metodama mjerenja socijalnog učinka, posebice s obzirom na uredbe EuFSP (1) i PZSI (2), EGSO predlaže da se metode osmišljene za te uredbe koriste kao pilot-projekt, pomno nadziru i, u slučaju potrebe, dorađuju. Time će se omogućiti nesmetan pristup socijalnih poduzeća financijskim sredstvima iz tih instrumenata. Komisija bi na taj način mogla izraditi zajedničke smjernice i načela o tome što mjeriti, a ne kako mjeriti.

1

2

| 1.7 | EGSO će i dalje razmatrati ovu temu i pažljivo pratiti rad Komisije na provedbi odgovarajuće metode, kako bi pokušao osigurati da ona ne ometa razvoj socijalnog poduzetništva u Europi. Osim toga, Odbor će i dalje sudjelovati u široj raspravi o tome treba li i kako mjerenje socijalnog učinka s vremenom prenijeti i na druga područja. |
| --- | --- |

1.7

EGSO će i dalje razmatrati ovu temu i pažljivo pratiti rad Komisije na provedbi odgovarajuće metode, kako bi pokušao osigurati da ona ne ometa razvoj socijalnog poduzetništva u Europi. Osim toga, Odbor će i dalje sudjelovati u široj raspravi o tome treba li i kako mjerenje socijalnog učinka s vremenom prenijeti i na druga područja.

2.   Uvod

Uvod

| 2.1 | U Komunikaciji Komisije pod naslovom „Akt o jedinstvenom tržištu II – Zajedno za novi rast” (3) ističe se potreba razvoja metoda mjerenja socijalne i gospodarske koristi koju ostvaruju socijalna poduzeća pri provedbi uredbi EuFSP i PZSI. |
| --- | --- |

2.1

U Komunikaciji Komisije pod naslovom „Akt o jedinstvenom tržištu II – Zajedno za novi rast” (3) ističe se potreba razvoja metoda mjerenja socijalne i gospodarske koristi koju ostvaruju socijalna poduzeća pri provedbi uredbi EuFSP i PZSI.

3

| 2.2 | U tu svrhu, podskupina (4) Komisijine savjetodavne skupine o socijalnom poduzetništvu (GECES), sastavljene od više dionika, dobila je zadatak pripremiti za Komisiju smjernice o tome kako socijalna poduzeća mogu mjeriti svoj socijalni učinak. |
| --- | --- |

2.2

U tu svrhu, podskupina (4) Komisijine savjetodavne skupine o socijalnom poduzetništvu (GECES), sastavljene od više dionika, dobila je zadatak pripremiti za Komisiju smjernice o tome kako socijalna poduzeća mogu mjeriti svoj socijalni učinak.

4

| 2.3 | U ovom mišljenju opisuje se perspektiva socijalnih poduzeća u pogledu razvoja metode EU-a za mjerenje socijalnog učinka, ponajprije u kontekstu uredbi EuFSP i PZSI. Međutim, budući da je to važna tema, EGSO ističe da, u idealnom slučaju, treba naknadno razmisliti i o mjerenju socijalnog učinka na drugim poljima kako bi se izbjegao neujednačen pristup. |
| --- | --- |

2.3

U ovom mišljenju opisuje se perspektiva socijalnih poduzeća u pogledu razvoja metode EU-a za mjerenje socijalnog učinka, ponajprije u kontekstu uredbi EuFSP i PZSI. Međutim, budući da je to važna tema, EGSO ističe da, u idealnom slučaju, treba naknadno razmisliti i o mjerenju socijalnog učinka na drugim poljima kako bi se izbjegao neujednačen pristup.

| 2.4 | U nekoliko nedavnih inicijativa EU-a ističe se socijalno poduzetništvo. Pored toga, EGSO je uložio velik trud baveći se tom temom (5) i radio, primjerice, na svladavanju izazova povezanih s uredbom EuFSP i socijalnim poduzećima (6). Jedan od ključnih elemenata je pokretanje Komisijine Inicijative za socijalno poslovanje (SBI) (7), čiji je cilj promicanje razvoja i rasta socijalnog poduzetništva i socijalnih poduzeća u EU-u. |
| --- | --- |

2.4

U nekoliko nedavnih inicijativa EU-a ističe se socijalno poduzetništvo. Pored toga, EGSO je uložio velik trud baveći se tom temom (5) i radio, primjerice, na svladavanju izazova povezanih s uredbom EuFSP i socijalnim poduzećima (6). Jedan od ključnih elemenata je pokretanje Komisijine Inicijative za socijalno poslovanje (SBI) (7), čiji je cilj promicanje razvoja i rasta socijalnog poduzetništva i socijalnih poduzeća u EU-u.

5

6

7

| 2.5 | Socijalna se poduzeća osnivaju u socijalne svrhe i djeluju u socijalnom gospodarstvu. EGSO radi zaštite tog modela naglašava da opis socijalnih poduzeća iz SBI-ja treba biti osnova za bilo koju povezanu uredbu, standard ili program, budući da on predstavlja široku definiciju socijalnih poduzeća koja odgovara raznim modelima u državama članicama. |
| --- | --- |

2.5

Socijalna se poduzeća osnivaju u socijalne svrhe i djeluju u socijalnom gospodarstvu. EGSO radi zaštite tog modela naglašava da opis socijalnih poduzeća iz SBI-ja treba biti osnova za bilo koju povezanu uredbu, standard ili program, budući da on predstavlja široku definiciju socijalnih poduzeća koja odgovara raznim modelima u državama članicama.

| 2.6 | Važno je istaknuti da namjera ovoga mišljenja nije općenito zagovaranje mjerenja socijalnog učinka poduzeća. To se pitanje također ne smije brkati s inicijativama povezanima s društveno odgovornim poslovanjem (DOP) ili s obvezom, koja vrijedi za sve poslodavce, da omoguće dostojne radne uvjete i da poštuju sve postojeće kolektivne sporazume. Nadalje, potrebno je naglasiti da djelotvoran socijalni učinak i infrastruktura i dalje ostaju odgovornost država članica. |
| --- | --- |

2.6

Važno je istaknuti da namjera ovoga mišljenja nije općenito zagovaranje mjerenja socijalnog učinka poduzeća. To se pitanje također ne smije brkati s inicijativama povezanima s društveno odgovornim poslovanjem (DOP) ili s obvezom, koja vrijedi za sve poslodavce, da omoguće dostojne radne uvjete i da poštuju sve postojeće kolektivne sporazume. Nadalje, potrebno je naglasiti da djelotvoran socijalni učinak i infrastruktura i dalje ostaju odgovornost država članica.

| 2.7 | Premda se u ovom mišljenju razmatra samo socijalni učinak rezultata aktivnosti socijalnih poduzeća, a ne samih socijalnih poduzeća, njihove su strukture i poslovni modeli ključne sastavnice ostvarivanja socijalnog učinka putem internalizacije socijalnih troškova i stvaranja pozitivnih vanjskih okolnosti. |
| --- | --- |

2.7

Premda se u ovom mišljenju razmatra samo socijalni učinak rezultata aktivnosti socijalnih poduzeća, a ne samih socijalnih poduzeća, njihove su strukture i poslovni modeli ključne sastavnice ostvarivanja socijalnog učinka putem internalizacije socijalnih troškova i stvaranja pozitivnih vanjskih okolnosti.

3.   Socijalni učinak u društvenom kontekstu

Socijalni učinak u društvenom kontekstu

| 3.1 | Ekonomski su rezultati dugo vremena bili glavni pokazatelji za mjerenje razvoja organizacija i zemalja, bez obzira na to je li glavna motivacija ekonomski ili socijalni napredak. Za održiv svijet potrebna je cjelovitija perspektiva koja u obzir uzima posljedice za društvo, okoliš i gospodarstvo. |
| --- | --- |

3.1

Ekonomski su rezultati dugo vremena bili glavni pokazatelji za mjerenje razvoja organizacija i zemalja, bez obzira na to je li glavna motivacija ekonomski ili socijalni napredak. Za održiv svijet potrebna je cjelovitija perspektiva koja u obzir uzima posljedice za društvo, okoliš i gospodarstvo.

| 3.2 | Posljednjih je godina porasla svijest o tome. EGSO je 2008. usvojio samoinicijativno mišljenje pod nazivom Ne samo BDP – mjerenje održivog razvoja
   (8), u kojem se ističe potreba za novim metodama mjerenja održivosti i dobrobiti radi svladavanja socijalnih izazova. Komisija se na to nadovezala izvješćem iz 2009. pod nazivom BDP i šire – Mjerenje napretka u svijetu koji se mijenja
   (9), koje ukazuje na potrebu za novim instrumentima praćenja i mjerenja socijalnog razvoja. Pored toga, i drugi su akteri poduzeli korake za uvođenje novih instrumenata, npr. OECD s indeksom boljeg života
   (10). |
| --- | --- |

3.2

Posljednjih je godina porasla svijest o tome. EGSO je 2008. usvojio samoinicijativno mišljenje pod nazivom Ne samo BDP – mjerenje održivog razvoja
   (8), u kojem se ističe potreba za novim metodama mjerenja održivosti i dobrobiti radi svladavanja socijalnih izazova. Komisija se na to nadovezala izvješćem iz 2009. pod nazivom BDP i šire – Mjerenje napretka u svijetu koji se mijenja
   (9), koje ukazuje na potrebu za novim instrumentima praćenja i mjerenja socijalnog razvoja. Pored toga, i drugi su akteri poduzeli korake za uvođenje novih instrumenata, npr. OECD s indeksom boljeg života
   (10).

Ne samo BDP – mjerenje održivog razvoja

8

BDP i šire – Mjerenje napretka u svijetu koji se mijenja

9

indeksom boljeg života

10

| 3.3 | Za Europu, koja se nalazi usred krize i čiji se modeli socijalne skrbi mijenjaju, sada je važnije nego ikada da se usredotoči na stvaranje stvarne vrijednosti. To je nedavno naglašeno u inicijativama za promicanje socijalne dimenzije EMU-a, (11) u kojima se kao nadopuna ekonomskom izvještavanju predlažu socijalni pokazatelji i aktivnosti. U mnogim dokumentima EU-a sada se spominje ta argumentacija, prema kojoj su mjerenje i praćenje socijalne dodane vrijednosti, društvenih promjena i socijalnog učinka preduvjeti za učinkovitu provedbu direktiva, programa i aktivnosti. |
| --- | --- |

3.3

Za Europu, koja se nalazi usred krize i čiji se modeli socijalne skrbi mijenjaju, sada je važnije nego ikada da se usredotoči na stvaranje stvarne vrijednosti. To je nedavno naglašeno u inicijativama za promicanje socijalne dimenzije EMU-a, (11) u kojima se kao nadopuna ekonomskom izvještavanju predlažu socijalni pokazatelji i aktivnosti. U mnogim dokumentima EU-a sada se spominje ta argumentacija, prema kojoj su mjerenje i praćenje socijalne dodane vrijednosti, društvenih promjena i socijalnog učinka preduvjeti za učinkovitu provedbu direktiva, programa i aktivnosti.

11

| 3.4 | Mjerenje socijalnog učinka važna je tema, ključna za obnavljanje socijalne dimenzije u Europi. EGSO stoga dovodi u pitanje vrlo ishitreni Komisijin pristup toj temi i poziva na to da se više vremena posveti temeljitom razmatranju šireg tematskog konteksta radi odabiranja najprikladnije metodologije. U ovom se kontekstu mora napomenuti da Komisija, s obzirom na to da je glavni cilj podupirati socijalna poduzeća u obavljanju njihovih zadaća, mora biti pažljiva prilikom razvijanja instrumenata da ne bi imali suprotan učinak. |
| --- | --- |

3.4

Mjerenje socijalnog učinka važna je tema, ključna za obnavljanje socijalne dimenzije u Europi. EGSO stoga dovodi u pitanje vrlo ishitreni Komisijin pristup toj temi i poziva na to da se više vremena posveti temeljitom razmatranju šireg tematskog konteksta radi odabiranja najprikladnije metodologije. U ovom se kontekstu mora napomenuti da Komisija, s obzirom na to da je glavni cilj podupirati socijalna poduzeća u obavljanju njihovih zadaća, mora biti pažljiva prilikom razvijanja instrumenata da ne bi imali suprotan učinak.

| 3.5 | K tome, socijalna poduzeća i socijalno gospodarstvo u mnogim su državama članicama vrlo malo poznati i priznati. Započinjanje rasprave iz perspektive socijalnog učinka umjesto razvijanja ozračja koje pogoduje razvoju socijalnih poduzeća može imati štetan učinak na razvoj ovog sektora. Stoga EGSO poziva Komisiju da potpunu provedbu SPI-ja proglasi prioritetom kako bi se stvorili pravedni i transparentni uvjeti za socijalna poduzeća u svim državama članicama prije nego što se pokrene inicijativa za mjerenje socijalnog učinka. |
| --- | --- |

3.5

K tome, socijalna poduzeća i socijalno gospodarstvo u mnogim su državama članicama vrlo malo poznati i priznati. Započinjanje rasprave iz perspektive socijalnog učinka umjesto razvijanja ozračja koje pogoduje razvoju socijalnih poduzeća može imati štetan učinak na razvoj ovog sektora. Stoga EGSO poziva Komisiju da potpunu provedbu SPI-ja proglasi prioritetom kako bi se stvorili pravedni i transparentni uvjeti za socijalna poduzeća u svim državama članicama prije nego što se pokrene inicijativa za mjerenje socijalnog učinka.

4.   Opisivanje socijalnog učinka

Opisivanje socijalnog učinka

| 4.1 | Mjerenje socijalnog učinka koristi svim dijelovima društva. Postizanje pozitivnog socijalnog učinka glavni je cilj socijalnog poduzeća te je često trajan i neodvojiv dio aktivnosti poduzeća. Važno je razlikovati socijalne rezultate od poslovnih; ono što se mjeri jest socijalni učinak, a ne sama organizacija. |
| --- | --- |

4.1

Mjerenje socijalnog učinka koristi svim dijelovima društva. Postizanje pozitivnog socijalnog učinka glavni je cilj socijalnog poduzeća te je često trajan i neodvojiv dio aktivnosti poduzeća. Važno je razlikovati socijalne rezultate od poslovnih; ono što se mjeri jest socijalni učinak, a ne sama organizacija.

| 4.2 | U tome kako dionici opisuju socijalni učinak postoje sličnosti, ali i razlike. EGSO ističe važnost zajedničkog poimanja i predlaže da se taj pojam definira kao društveni rezultati i učinci koji nastaju uslijed specifičnih aktivnosti socijalnog poduzeća. |
| --- | --- |

4.2

U tome kako dionici opisuju socijalni učinak postoje sličnosti, ali i razlike. EGSO ističe važnost zajedničkog poimanja i predlaže da se taj pojam definira kao društveni rezultati i učinci koji nastaju uslijed specifičnih aktivnosti socijalnog poduzeća.

| 4.3 | Također je važno istaknuti da mjerenje učinka nije samo mjerenje željenih rezultata, već i ukupnih rezultata (željenih i neželjenih) te njihovog učinka. |
| --- | --- |

4.3

Također je važno istaknuti da mjerenje učinka nije samo mjerenje željenih rezultata, već i ukupnih rezultata (željenih i neželjenih) te njihovog učinka.

| 4.4 | Budući da pokazivanje povezanosti aktivnosti i rezultata može biti teško, mjerenje socijalnog rezultata je izazov. Pozitivni učinci često su kvalitativni te se koji puta očituju tek nakon dužeg vremena. Pokušaji da se neka aktivnost izrazi brojkama sadrže visok rizik da se dobivenom informacijom neće izmjeriti ono što je bila namjera ili da se to neće izmjeriti na pravilan način. Stoga se socijalna poduzeća ne smije prisiljavati da se isključivo usmjere na aktivnosti koje je lako mjeriti, kvantificirati ili prepoznati izvana te da tako mjerenje poistovjete s kvantifikacijom. |
| --- | --- |

4.4

Budući da pokazivanje povezanosti aktivnosti i rezultata može biti teško, mjerenje socijalnog rezultata je izazov. Pozitivni učinci često su kvalitativni te se koji puta očituju tek nakon dužeg vremena. Pokušaji da se neka aktivnost izrazi brojkama sadrže visok rizik da se dobivenom informacijom neće izmjeriti ono što je bila namjera ili da se to neće izmjeriti na pravilan način. Stoga se socijalna poduzeća ne smije prisiljavati da se isključivo usmjere na aktivnosti koje je lako mjeriti, kvantificirati ili prepoznati izvana te da tako mjerenje poistovjete s kvantifikacijom.

| 4.5 | Na kvantifikaciju se mora gledati kao na jedan od načina mjerenja, uz kvalitativne pristupe kao što su narativne metode. Takav alternativni ili dopunski pristup prikupljanju priča koje su ispričane iz perspektive korisnika i obiluju informacijama ključan je pri procjenjivanju „dodane vrijednosti” aktivnosti socijalnih poduzeća. Pored toga treba istaknuti da ishod mjerenja stvorene vrijednosti ne mora nužno u konačnici biti broj, već je moguće da to bude kombinacija brojčanih i tekstualnih podataka. |
| --- | --- |

4.5

Na kvantifikaciju se mora gledati kao na jedan od načina mjerenja, uz kvalitativne pristupe kao što su narativne metode. Takav alternativni ili dopunski pristup prikupljanju priča koje su ispričane iz perspektive korisnika i obiluju informacijama ključan je pri procjenjivanju „dodane vrijednosti” aktivnosti socijalnih poduzeća. Pored toga treba istaknuti da ishod mjerenja stvorene vrijednosti ne mora nužno u konačnici biti broj, već je moguće da to bude kombinacija brojčanih i tekstualnih podataka.

jedan

| 4.6 | Kako bi se dodatno istražila ova složenost, EGSO preporučuje da Komisija započne s prikupljanjem podataka u vezi s postojećim metodama, što će biti polazište za usporednu analizu između država članica. |
| --- | --- |

4.6

Kako bi se dodatno istražila ova složenost, EGSO preporučuje da Komisija započne s prikupljanjem podataka u vezi s postojećim metodama, što će biti polazište za usporednu analizu između država članica.

5.   Glavni akteri i pojmovi

Glavni akteri i pojmovi

| 5.1 | Preduvjet za metodu EU-a za mjerenje socijalnog učinka u sadašnjem kontekstu EU-a (EuFSP i PZSI) predstavlja sudjelovanje dionika, u koje u prvom redu spadaju socijalna poduzeća, korisnici, kreatori politika, financijeri i, prema potrebi, pružatelji socijalnih usluga, javna tijela te socijalni partneri. Takav partnerski pristup omogućuje uspostavu povjerenja bitnog za pronalaženje zajedničkog stajališta o željenom učinku. |
| --- | --- |

5.1

Preduvjet za metodu EU-a za mjerenje socijalnog učinka u sadašnjem kontekstu EU-a (EuFSP i PZSI) predstavlja sudjelovanje dionika, u koje u prvom redu spadaju socijalna poduzeća, korisnici, kreatori politika, financijeri i, prema potrebi, pružatelji socijalnih usluga, javna tijela te socijalni partneri. Takav partnerski pristup omogućuje uspostavu povjerenja bitnog za pronalaženje zajedničkog stajališta o željenom učinku.

| 5.2 | Jedan od preduvjeta za taj partnerski pristup zajedničko je razumijevanje osnovnih pojmova na području mjerenja socijalnog učinka. Pojmovi kao što su
  uložena sredstva
  ,
  ishod
  ,
  rezultat
  i
  učinak
  često se različito definiraju u različitim kontekstima. Važno je da dionici te pojmove razumiju na isti način. |
| --- | --- |

5.2

Jedan od preduvjeta za taj partnerski pristup zajedničko je razumijevanje osnovnih pojmova na području mjerenja socijalnog učinka. Pojmovi kao što su
  uložena sredstva
  ,
  ishod
  ,
  rezultat
  i
  učinak
  često se različito definiraju u različitim kontekstima. Važno je da dionici te pojmove razumiju na isti način.

uložena sredstva

ishod

rezultat

učinak

| 5.3 | Isključivo promatranje ishoda (npr. broj ljudi koji sudjeluje u osposobljavanju) zanemaruje mjerenje stvarnog učinka aktivnosti. Stoga je važno priznati da mjerenje socijalnog učinka predstavlja odmak od mjerenja ishoda prema mjerenju učinka. Na taj je način moguće evidentirati stvarnu dodanu vrijednost te istovremeno imati na umu složenost i višedisciplinarnu narav mjerenja socijalnog učinka. |
| --- | --- |

5.3

Isključivo promatranje ishoda (npr. broj ljudi koji sudjeluje u osposobljavanju) zanemaruje mjerenje stvarnog učinka aktivnosti. Stoga je važno priznati da mjerenje socijalnog učinka predstavlja odmak od mjerenja ishoda prema mjerenju učinka. Na taj je način moguće evidentirati stvarnu dodanu vrijednost te istovremeno imati na umu složenost i višedisciplinarnu narav mjerenja socijalnog učinka.

| 5.4 | Nužno je istaknuti potrebu dodatnog razmatranja poteškoća u prijenosu rezultata mjerenja socijalnog učinka s mikrorazine na makrorazinu (unutar EU-a), kao i pitanja načina na koji metode mjerenja poštuju prava i potrebe pojedinaca i poduzeća. |
| --- | --- |

5.4

Nužno je istaknuti potrebu dodatnog razmatranja poteškoća u prijenosu rezultata mjerenja socijalnog učinka s mikrorazine na makrorazinu (unutar EU-a), kao i pitanja načina na koji metode mjerenja poštuju prava i potrebe pojedinaca i poduzeća.

6.   Metode i instrumenti

Metode i instrumenti

| 6.1 | Socijalni učinak mjeri se na mnogo različitih načina, zbog čega je teško zagovarati samo jednu metodu ili čak uspoređivati više metoda (12). Razvilo se mnoštvo metoda, a mnoge su osmišljene u sklopu raznih projekata EQUAL (13). Svima im je zajedničko to da se radi o inicijativama „odozdo prema gore”, čija je svrha postići željene socijalne promjene i koje se temelje na stvarnim potrebama i stvarnim aktivnostima. |
| --- | --- |

6.1

Socijalni učinak mjeri se na mnogo različitih načina, zbog čega je teško zagovarati samo jednu metodu ili čak uspoređivati više metoda (12). Razvilo se mnoštvo metoda, a mnoge su osmišljene u sklopu raznih projekata EQUAL (13). Svima im je zajedničko to da se radi o inicijativama „odozdo prema gore”, čija je svrha postići željene socijalne promjene i koje se temelje na stvarnim potrebama i stvarnim aktivnostima.

12

13

| 6.2 | Najpoznatije metode su socijalni povrat investicije (social return on investment), koncept temeljen na rezultatima i osmišljen tako da se pokaže kako određena organizacija stvara socijalnu, ekološku i ekonomsku vrijednost, te socijalna bilanca (social accounting), što je metoda za planiranje, mjerenje i procjenjivanje socijalnih ciljeva organizacije. (14) Primjer općenitije metode određivanja socijalne dodane vrijednosti je globalni indeks izvještavanja (Global Reporting Index – GRI), sustav za izvještavanje o održivosti koji služi kao okvir za socijalno, ekološko i ekonomsko izvještavanje. Ali dostupne su mnoge druge metode. (15) |
| --- | --- |

6.2

Najpoznatije metode su socijalni povrat investicije (social return on investment), koncept temeljen na rezultatima i osmišljen tako da se pokaže kako određena organizacija stvara socijalnu, ekološku i ekonomsku vrijednost, te socijalna bilanca (social accounting), što je metoda za planiranje, mjerenje i procjenjivanje socijalnih ciljeva organizacije. (14) Primjer općenitije metode određivanja socijalne dodane vrijednosti je globalni indeks izvještavanja (Global Reporting Index – GRI), sustav za izvještavanje o održivosti koji služi kao okvir za socijalno, ekološko i ekonomsko izvještavanje. Ali dostupne su mnoge druge metode. (15)

socijalni povrat investicije

social return on investment

socijalna bilanca

social accounting

14

Global Reporting Index

15

| 6.3 | Ono što je ovim metodama zajedničko jest to da su osmišljene imajući u vidu svrhu aktivnosti socijalnog poduzeća, a ne modele drugih sektora. Umjesto da mjere samo ishode između dviju vremenskih točki, ovi pristupi u obzir često uzimaju šire nelinearne procese, kao što je teorija promjene (Theory of Change) (16) koja, jednostavno rečeno, uključuje definiranje, kvantificiranje i praćenje. Primjenom tih pristupa sam proces mjerenja postaje sastavni dio poslovnog planiranja poduzeća te važan alat za poboljšanje na unutarnjem planu. |
| --- | --- |

6.3

Ono što je ovim metodama zajedničko jest to da su osmišljene imajući u vidu svrhu aktivnosti socijalnog poduzeća, a ne modele drugih sektora. Umjesto da mjere samo ishode između dviju vremenskih točki, ovi pristupi u obzir često uzimaju šire nelinearne procese, kao što je teorija promjene (Theory of Change) (16) koja, jednostavno rečeno, uključuje definiranje, kvantificiranje i praćenje. Primjenom tih pristupa sam proces mjerenja postaje sastavni dio poslovnog planiranja poduzeća te važan alat za poboljšanje na unutarnjem planu.

Theory of Change

16

| 6.4 | Pri izradi metoda za socijalni učinak mora se voditi računa o tome da one budu primjerene i da podupiru socijalno poduzetništvo. Mnoga su socijalna poduzeća mala i nova te imaju ograničene resurse za primjenu kompliciranih metoda. Stoga EGSO predlaže da, kako bi birokratsko opterećenje bilo ograničeno i proporcionalno, drugi dionici (EU, upravitelji fondova), a ne socijalna poduzeća budu ti koji će snositi troškove mjerenja učinka. |
| --- | --- |

6.4

Pri izradi metoda za socijalni učinak mora se voditi računa o tome da one budu primjerene i da podupiru socijalno poduzetništvo. Mnoga su socijalna poduzeća mala i nova te imaju ograničene resurse za primjenu kompliciranih metoda. Stoga EGSO predlaže da, kako bi birokratsko opterećenje bilo ograničeno i proporcionalno, drugi dionici (EU, upravitelji fondova), a ne socijalna poduzeća budu ti koji će snositi troškove mjerenja učinka.

| 6.5 | Kad je riječ o pokazateljima, EGSO preporučuje da njih odaberu socijalna poduzeća na temelju razgovora s korisnicima i dionicima. Na primjer, pokazatelji mogu biti „izbjegnuti trošak za društvo” ili „izazvani učinak” socijalnog poduzeća, ali isto tako bi se moglo uzeti u obzir i zalaganje poduzeća za javne interese te njegova struktura i poslovni model. |
| --- | --- |

6.5

Kad je riječ o pokazateljima, EGSO preporučuje da njih odaberu socijalna poduzeća na temelju razgovora s korisnicima i dionicima. Na primjer, pokazatelji mogu biti „izbjegnuti trošak za društvo” ili „izazvani učinak” socijalnog poduzeća, ali isto tako bi se moglo uzeti u obzir i zalaganje poduzeća za javne interese te njegova struktura i poslovni model.

| 6.6 | Komisija na temelju postojećih metoda treba razmotriti mogućnost stvaranja okvira EU-a u skladu s preporukama EGSO-a, koji će odgovarati mjerodavnim propisima u nekim državama članicama i njihovim modelima socijalne skrbi te samim socijalnim poduzećima. |
| --- | --- |

6.6

Komisija na temelju postojećih metoda treba razmotriti mogućnost stvaranja okvira EU-a u skladu s preporukama EGSO-a, koji će odgovarati mjerodavnim propisima u nekim državama članicama i njihovim modelima socijalne skrbi te samim socijalnim poduzećima.

7.   Ostale napomene

Ostale napomene

| 7.1 | Budući da je iznimno teško zastupati jednu metodu ili standardne pokazatelje za mjerenje socijalnog učinka, prvi korak Komisije treba biti stvaranje svijesti o najčešće primjenjivanim načelima i postojećim metodama i poticati poduzeća da ih koriste. Komisija na temelju tih iskustava može izraditi zajedničke smjernice za mjerenje socijalnih rezultata (umjesto mjerenja ishoda) te na taj način stvoriti okvir načela o tome što mjeriti, a ne da pokušava definirati način mjerenja socijalnog učinka. |
| --- | --- |

7.1

Budući da je iznimno teško zastupati jednu metodu ili standardne pokazatelje za mjerenje socijalnog učinka, prvi korak Komisije treba biti stvaranje svijesti o najčešće primjenjivanim načelima i postojećim metodama i poticati poduzeća da ih koriste. Komisija na temelju tih iskustava može izraditi zajedničke smjernice za mjerenje socijalnih rezultata (umjesto mjerenja ishoda) te na taj način stvoriti okvir načela o tome što mjeriti, a ne da pokušava definirati način mjerenja socijalnog učinka.

što

način

| 7.2 | EGSO zbog složenosti ove teme predlaže da se kao pilotni projekt koriste metode razvijene za EuFSP i PZSI. Tako bi Komisija mogla pomno pratiti učinak primjene ovih metoda i u slučaju potrebe provesti reviziju. Prikupljeni podaci trebali bi biti razvrstani po spolovima kako bi se uvažila uloga žena u socijalnom poduzetništvu i osigurala transparentnost pri dodjeli financijskih sredstava. Time će se osigurati da korištene metode ne ograničavaju pristup financijskim sredstvima namijenjenim za zacrtane ciljeve. |
| --- | --- |

7.2

EGSO zbog složenosti ove teme predlaže da se kao pilotni projekt koriste metode razvijene za EuFSP i PZSI. Tako bi Komisija mogla pomno pratiti učinak primjene ovih metoda i u slučaju potrebe provesti reviziju. Prikupljeni podaci trebali bi biti razvrstani po spolovima kako bi se uvažila uloga žena u socijalnom poduzetništvu i osigurala transparentnost pri dodjeli financijskih sredstava. Time će se osigurati da korištene metode ne ograničavaju pristup financijskim sredstvima namijenjenim za zacrtane ciljeve.

| 7.3 | Komisija pri planiranju ovih pilot-projekata također treba u obzir uzeti aspekte kao što su nadležnost i cilj „revizora”/dionika. Ovo je usko povezano s dodatnim troškovima i motivima tih aktera. EGSO poziva Komisiju da pri utvrđivanju kriterija mjerenja uloži napore i u minimiziranje tih troškova kako bi se izbjeglo stvaranje nepotrebne birokracije i remećenje socijalnog razvoja. |
| --- | --- |

7.3

Komisija pri planiranju ovih pilot-projekata također treba u obzir uzeti aspekte kao što su nadležnost i cilj „revizora”/dionika. Ovo je usko povezano s dodatnim troškovima i motivima tih aktera. EGSO poziva Komisiju da pri utvrđivanju kriterija mjerenja uloži napore i u minimiziranje tih troškova kako bi se izbjeglo stvaranje nepotrebne birokracije i remećenje socijalnog razvoja.

| 7.4 | Postoji opasnost da će metoda mjerenja osmišljena posebno za EuFSP i PZSI dobiti prednost pred primjenom drugih instrumenata i pravila na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini koja se odnose na socijalna poduzeća. Neprimjerena ili nepravilna provedba mjerenja socijalnog učinka može kočiti socijalne inovacije i eksperimentiranje. Kako bi ograničila ovaj rizik, Komisija u državama članicama treba ponuditi programe osposobljavanja i podizanja svijesti. |
| --- | --- |

7.4

Postoji opasnost da će metoda mjerenja osmišljena posebno za EuFSP i PZSI dobiti prednost pred primjenom drugih instrumenata i pravila na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini koja se odnose na socijalna poduzeća. Neprimjerena ili nepravilna provedba mjerenja socijalnog učinka može kočiti socijalne inovacije i eksperimentiranje. Kako bi ograničila ovaj rizik, Komisija u državama članicama treba ponuditi programe osposobljavanja i podizanja svijesti.

| 7.5 | Ovo je mišljenje prvi korak u radu EGSO-a na mjerenju socijalnog učinka. Ono je odgovor na trenutni rad Komisije na ovom pitanju. Međutim, EGSO smatra da je ključno nastaviti i proširiti ovu raspravu pa će stoga pratiti rad Komisije te i dalje raditi na ovom pitanju u sklopu drugih područja svog političkog djelovanja. |
| --- | --- |

7.5

Ovo je mišljenje prvi korak u radu EGSO-a na mjerenju socijalnog učinka. Ono je odgovor na trenutni rad Komisije na ovom pitanju. Međutim, EGSO smatra da je ključno nastaviti i proširiti ovu raspravu pa će stoga pratiti rad Komisije te i dalje raditi na ovom pitanju u sklopu drugih područja svog političkog djelovanja.

Bruxelles, 10. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Europski fond za socijalno poduzetništvo, COM(2011) 862 final.

1

(2)  Program za zapošljavanje i socijalne inovacije, COM(2011) 609 final.

2

(3)  COM(2012) 573 final.

3

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/social_business/expert-group/social_impact/index_en.htm.

4

(5)  SL C 318, 23. 12. 2009., str. 22; SL C 24, 28. 1. 2012., str. 1; SL C 229, 31. 7. 2012., str. 44.

5

(6)  SL C 229, 31. 7. 2012., str. 55.

6

(7)  COM(2011) 682 final.

7

(8)  SL C 100, 30. 4. 2009., str. 53.

8

(9)  COM(2009) 433 final.

9

(10)  www.betterlifeindex.org.

10

(11)  http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/news/archives/2013/10/pdf/20131002_1-emu_en.pdf.

11

(12)  Bouchard, M. (ur.) (2009.): Vrijednost socijalne ekonomije (The worth of social economy), Peter Lang, Bruxelles.

12

The worth of social economy

(13)  http://ec.europa.eu/employment_social/equal_consolidated.

13

(14)  http://www.thesroinetwork.org/what-is-sroi, http://www.socialauditnetwork.org.uk/getting-started/what-is-social-accounting-and-audit.

14

(15)  Npr. PQASSO (Practical Quality Assurance System for Small Organisations), SIMPLE (Simple Impact Measurement for Local Economies), Volunteering Impact Assessment Toolkit, The Big Picture, Impact Framework, Logic Model Builder, Measuring Impact Framework, Outcome Mapping, Outcome-Based Evaluation, Social Impact Assessment (SIA), Shujog Impact Framework and Assessment.

15

Practical Quality Assurance System for Small Organisations

Simple Impact Measurement for Local Economies

Volunteering Impact Assessment Toolkit

The Big Picture

Impact Framework

Logic Model Builder

Measuring Impact Framework

Outcome Mapping

Outcome-Based Evaluation

Social Impact Assessment

Shujog Impact Framework and Assessment

(16)  http://www.theoryofchange.org.

16

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/23

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Europskom minimalnom dohotku i pokazateljima siromaštva (samoinicijativno mišljenje)

2014/C 170/04

Izvjestitelj: Georgios DASSIS

Suizvjestitelj: Seamus BOLAND

Dana 14. veljače 2013., sukladno članku 29. stavku 2. Pravilnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je donijeti samoinicijativno mišljenje o sljedećem pitanju:

Europski minimalni dohodak i pokazatelji siromaštva

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje 20. studenog 2013.

Europski socijalni i gospodarski odbor je mišljenje usvojio na 491. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 10. prosinca), sa 155 glasova za, 93 protiv i 12 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1 | Negativni učinak krize na društvo i gospodarstvo, kao i nedostatak strukturnih reformi koji u kontekstu demografskog starenja, povećanja migracijskih tokova i porasta euroskepticizma produbljuje siromaštvo i isključenost u Europi, stvara iznimno hitnu potrebu za političkom paradigmom koja će ojačati solidarnost i temeljne vrijednosti europske društvene stečevine. |
| --- | --- |

1.1

Negativni učinak krize na društvo i gospodarstvo, kao i nedostatak strukturnih reformi koji u kontekstu demografskog starenja, povećanja migracijskih tokova i porasta euroskepticizma produbljuje siromaštvo i isključenost u Europi, stvara iznimno hitnu potrebu za političkom paradigmom koja će ojačati solidarnost i temeljne vrijednosti europske društvene stečevine.

U tom kontekstu, EGSO:

| 1.2 | procjenjuje da će u tako kritičnoj situaciji uvođenje minimalnog europskog dohotka pridonijeti ostvarenju gospodarske i teritorijalne kohezije, zaštiti temeljnih prava pojedinca, jamčenju ravnoteže između gospodarskih i socijalnih ciljeva te pravednoj preraspodjeli resursa i dohodaka; |
| --- | --- |

1.2

procjenjuje da će u tako kritičnoj situaciji uvođenje minimalnog europskog dohotka pridonijeti ostvarenju gospodarske i teritorijalne kohezije, zaštiti temeljnih prava pojedinca, jamčenju ravnoteže između gospodarskih i socijalnih ciljeva te pravednoj preraspodjeli resursa i dohodaka;

| 1.3 | ističe važnu raspravu na razini EGSO-ovih tijela te naglašava hitnu potrebu za osiguravanjem prikladnog minimalnog dohotka u Europskoj uniji u sklopu okvirne direktive, s ciljem učinkovite borbe protiv siromaštva putem olakšanog pristupa tržištu rada, kao što su to zatražili Odbor regija (1) i niz organizacija za borbu protiv siromaštva (2), te poziva Komisiju da poduzme usklađene mjere kao odgovor na uredbu usvojenu od strane Europskog parlamenta u 2011. (3); |
| --- | --- |

1.3

ističe važnu raspravu na razini EGSO-ovih tijela te naglašava hitnu potrebu za osiguravanjem prikladnog minimalnog dohotka u Europskoj uniji u sklopu okvirne direktive, s ciljem učinkovite borbe protiv siromaštva putem olakšanog pristupa tržištu rada, kao što su to zatražili Odbor regija (1) i niz organizacija za borbu protiv siromaštva (2), te poziva Komisiju da poduzme usklađene mjere kao odgovor na uredbu usvojenu od strane Europskog parlamenta u 2011. (3);

1

2

3

| 1.4 | poziva Komisiju da ispita mogućnosti financiranja europskog minimalnog dohotka, posebno se usredotočujući na perspektivu stvaranja prikladnog europskog fonda; |
| --- | --- |

1.4

poziva Komisiju da ispita mogućnosti financiranja europskog minimalnog dohotka, posebno se usredotočujući na perspektivu stvaranja prikladnog europskog fonda;

| 1.5 | poziva na poduzimanje daljnjih mjera kako bi se osiguralo stvarno postizanje ciljeva strategije Europa 2020. o zapošljavanju, siromaštvu i socijalnoj isključenosti. Te mjere trebale bi obuhvaćati (1) nastavak provedbe horizontalnih ciljeva zaposlenja, (2) postavljanje ciljeva za smanjenja postotaka u trima pokazateljima koji čine združeni pokazatelj siromaštva i socijalne isključenosti, (3) postavljanje podciljeva na europskoj i nacionalnoj razini za skupine izložene većem riziku od siromaštva od stanovništva u cjelini, poput djece i obitelji s jednim roditeljem, te za zaposlene siromašne osobe, (4) pregled načina izračuna razine siromaštva u državama članicama i njihova određivanja nacionalnih ciljeva i (5) osiguranje da države članice ponovno preuzmu svoje obveze kako bi se osiguralo da udruženi napori svake od njih omoguće postizanje krajnjeg cilja Europske unije; |
| --- | --- |

1.5

poziva na poduzimanje daljnjih mjera kako bi se osiguralo stvarno postizanje ciljeva strategije Europa 2020. o zapošljavanju, siromaštvu i socijalnoj isključenosti. Te mjere trebale bi obuhvaćati (1) nastavak provedbe horizontalnih ciljeva zaposlenja, (2) postavljanje ciljeva za smanjenja postotaka u trima pokazateljima koji čine združeni pokazatelj siromaštva i socijalne isključenosti, (3) postavljanje podciljeva na europskoj i nacionalnoj razini za skupine izložene većem riziku od siromaštva od stanovništva u cjelini, poput djece i obitelji s jednim roditeljem, te za zaposlene siromašne osobe, (4) pregled načina izračuna razine siromaštva u državama članicama i njihova određivanja nacionalnih ciljeva i (5) osiguranje da države članice ponovno preuzmu svoje obveze kako bi se osiguralo da udruženi napori svake od njih omoguće postizanje krajnjeg cilja Europske unije;

| 1.6 | zahtijeva učinkovitu procjenu socijalnog učinka mjera koje sadrže nacionalni programi reformi (NRP) i nacionalna socijalna izvješća (NSR), kao i paketi mjera financijske konsolidacije u cilju njihova sprječavanja da dodatno prodube siromaštvo ili socijalnu isključenost i jamčenja većeg sudjelovanja civilnog društva u izradi nacionalnih programa reformi i nacionalnih socijalnih izvješća; |
| --- | --- |

1.6

zahtijeva učinkovitu procjenu socijalnog učinka mjera koje sadrže nacionalni programi reformi (NRP) i nacionalna socijalna izvješća (NSR), kao i paketi mjera financijske konsolidacije u cilju njihova sprječavanja da dodatno prodube siromaštvo ili socijalnu isključenost i jamčenja većeg sudjelovanja civilnog društva u izradi nacionalnih programa reformi i nacionalnih socijalnih izvješća;

| 1.7 | zahtijeva bolje praćenje produbljenja siromaštva i socijalne isključenosti te poziva Komisiju da u okviru svoje procjene nacionalnih programa reformi i nacionalnih socijalnih izvješća predloži, kada je to potrebno, konkretne preporuke za socijalnu uključenost u svakoj pojedinoj zemlji. Te preporuke trebalo bi također sastaviti za zemlje koje su uključene u posebne programe pomoći Europske komisije, Europske središnje banke ili Međunarodnog monetarnog fonda; |
| --- | --- |

1.7

zahtijeva bolje praćenje produbljenja siromaštva i socijalne isključenosti te poziva Komisiju da u okviru svoje procjene nacionalnih programa reformi i nacionalnih socijalnih izvješća predloži, kada je to potrebno, konkretne preporuke za socijalnu uključenost u svakoj pojedinoj zemlji. Te preporuke trebalo bi također sastaviti za zemlje koje su uključene u posebne programe pomoći Europske komisije, Europske središnje banke ili Međunarodnog monetarnog fonda;

| 1.8 | naglašava da je pristojan posao najbolje jamstvo protiv siromaštva i socijalne isključenosti te poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama provede mjere Pakta za rast i radna mjesta, kako bi se potakli rast, konkurentnost i otvaranje radnih mjesta; pozdravlja namjeru povjerenika Tajanija za izradu industrijskog pakta za jačanje industrije u EU-u i njenog potencijala da stvara radna mjesta; |
| --- | --- |

1.8

naglašava da je pristojan posao najbolje jamstvo protiv siromaštva i socijalne isključenosti te poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama provede mjere Pakta za rast i radna mjesta, kako bi se potakli rast, konkurentnost i otvaranje radnih mjesta; pozdravlja namjeru povjerenika Tajanija za izradu industrijskog pakta za jačanje industrije u EU-u i njenog potencijala da stvara radna mjesta;

| 1.9 | posebno naglašava važnost sve većeg sudjelovanja radnika, nezaposlenih i svih ugroženih društvenih skupina u programima cjeloživotnog obrazovanja, kao i važnost poboljšanja razine stručnih kvalifikacija i usvajanja novih vještina, što može dovesti do brže integracije na tržištu rada, povećati produktivnost i pomoći ljudima da pronađu bolji posao. |
| --- | --- |

1.9

posebno naglašava važnost sve većeg sudjelovanja radnika, nezaposlenih i svih ugroženih društvenih skupina u programima cjeloživotnog obrazovanja, kao i važnost poboljšanja razine stručnih kvalifikacija i usvajanja novih vještina, što može dovesti do brže integracije na tržištu rada, povećati produktivnost i pomoći ljudima da pronađu bolji posao.

2.   Kontekst

Kontekst

| 2.1 | Zajamčeni minimalni dohodak (GMI) jest potpora prihodu koja se ne povezuje s plaćanjem doprinosa te pruža zaštitu osobama koje nemaju pravo na naknade socijalne skrbi. (4) Kao posljednji način obrane od siromaštva, neraskidivo je povezan s pravom na dostojan život osoba koje nemaju drugi način ostvarivanja dohodaka te onih koje te osobe uzdržavaju. (5) Pojam „jamčenog minimalnog dohotka” ne treba zamijeniti s „minimalnom plaćom”, koja je utvrđena kolektivnim ugovora ili zakonodavstvom. |
| --- | --- |

2.1

Zajamčeni minimalni dohodak (GMI) jest potpora prihodu koja se ne povezuje s plaćanjem doprinosa te pruža zaštitu osobama koje nemaju pravo na naknade socijalne skrbi. (4) Kao posljednji način obrane od siromaštva, neraskidivo je povezan s pravom na dostojan život osoba koje nemaju drugi način ostvarivanja dohodaka te onih koje te osobe uzdržavaju. (5) Pojam „jamčenog minimalnog dohotka” ne treba zamijeniti s „minimalnom plaćom”, koja je utvrđena kolektivnim ugovora ili zakonodavstvom.

4

5

| 2.2 | U 2. točki članka 10. Povelje Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika (1989.) (6) uspostavlja se pravo na „dostatne resurse i socijalnu pomoć” za osobe isključene s tržišta rada ili osobe koje nemaju sredstava za život. |
| --- | --- |

2.2

U 2. točki članka 10. Povelje Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika (1989.) (6) uspostavlja se pravo na „dostatne resurse i socijalnu pomoć” za osobe isključene s tržišta rada ili osobe koje nemaju sredstava za život.

6

| 2.3 | Povelja EU-a o temeljnim pravima (2000.), pravno je obvezujuća kao dio novog reformskog ugovora te naglašava da je „ljudsko dostojanstvo nepovredivo. Mora ga se štititi i poštivati” (Članak 1.) te da „za borbu protiv socijalne isključenosti i siromaštva Unija prepoznaje i poštuje pravo na socijalnu pomoć i pomoć za stanovanje kako bi se osigurao dostojanstveni život svima onima s nedostatnim sredstvima” (Članak 34. stavak 3.) |
| --- | --- |

2.3

Povelja EU-a o temeljnim pravima (2000.), pravno je obvezujuća kao dio novog reformskog ugovora te naglašava da je „ljudsko dostojanstvo nepovredivo. Mora ga se štititi i poštivati” (Članak 1.) te da „za borbu protiv socijalne isključenosti i siromaštva Unija prepoznaje i poštuje pravo na socijalnu pomoć i pomoć za stanovanje kako bi se osigurao dostojanstveni život svima onima s nedostatnim sredstvima” (Članak 34. stavak 3.)

| 2.4 | Ugovor o funkcioniranju Europske unije (članak 153., stavak 1. točka h) ovlašćuje Uniju na zakonodavno djelovanje u podržavanju i nadopunjavanju koraka država članica u pitanjima integracije osoba isključenih s tržišta rada. Među imperativima koje Unija mora uzeti u obzir pri određivanju i provedbi politika i akcija, horizontalna socijalna klauzula (članak 9.) navodi posebice visoke razine zaposlenosti, prikladnu socijalnu zaštitu i borbu protiv socijalne isključenosti. |
| --- | --- |

2.4

Ugovor o funkcioniranju Europske unije (članak 153., stavak 1. točka h) ovlašćuje Uniju na zakonodavno djelovanje u podržavanju i nadopunjavanju koraka država članica u pitanjima integracije osoba isključenih s tržišta rada. Među imperativima koje Unija mora uzeti u obzir pri određivanju i provedbi politika i akcija, horizontalna socijalna klauzula (članak 9.) navodi posebice visoke razine zaposlenosti, prikladnu socijalnu zaštitu i borbu protiv socijalne isključenosti.

| 2.5 | Preporuka Vijeća 92/441/EEZ (7) poziva države članice da „priznaju temeljno pravo čovjeka na dostatne resurse i socijalnu pomoć” koja je također pouzdana, te da „prilagode svoje sustave socijalne zaštite” i utvrde zajedničke kriterije provođenja, ali bez utvrđivanja minimalnog praga na razini EU-a. |
| --- | --- |

2.5

Preporuka Vijeća 92/441/EEZ (7) poziva države članice da „priznaju temeljno pravo čovjeka na dostatne resurse i socijalnu pomoć” koja je također pouzdana, te da „prilagode svoje sustave socijalne zaštite” i utvrde zajedničke kriterije provođenja, ali bez utvrđivanja minimalnog praga na razini EU-a.

7

| 2.6 | Preporuka Komisije iz 2008. (8) smatra da je prikladna socijalna pomoć jedan od triju stupova aktivne uključenosti, naglašavajući da njezini korisnici trebaju biti dostupni za zapošljavanje, obuku ili druge mjere socijalne uključenosti. |
| --- | --- |

2.6

Preporuka Komisije iz 2008. (8) smatra da je prikladna socijalna pomoć jedan od triju stupova aktivne uključenosti, naglašavajući da njezini korisnici trebaju biti dostupni za zapošljavanje, obuku ili druge mjere socijalne uključenosti.

8

| 2.7 | Borba protiv siromaštva i socijalnog isključenja prioritet je strategije Europa 2020. kojom je nastala „Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti” (9). Prvi put kao cilj postavlja smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti za najmanje 20 milijuna ljudi do 2020. prema trima pokazateljima: rizik od siromaštva (definiran kao postotak stanovništva ispod 60% srednjeg nacionalnog dohotka), teška materijalna oskudica (nedostatak resursa prema preciznom popisu dobara) te slab radni intenzitet (život u kućanstvu bez zaposlenih). (10) EGSO je pozdravio tu predanost i naglasio da politike EU-a ne bi smjele povećavati rizik od siromaštva. (11) |
| --- | --- |

2.7

Borba protiv siromaštva i socijalnog isključenja prioritet je strategije Europa 2020. kojom je nastala „Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti” (9). Prvi put kao cilj postavlja smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti za najmanje 20 milijuna ljudi do 2020. prema trima pokazateljima: rizik od siromaštva (definiran kao postotak stanovništva ispod 60% srednjeg nacionalnog dohotka), teška materijalna oskudica (nedostatak resursa prema preciznom popisu dobara) te slab radni intenzitet (život u kućanstvu bez zaposlenih). (10) EGSO je pozdravio tu predanost i naglasio da politike EU-a ne bi smjele povećavati rizik od siromaštva. (11)

9

10

11

| 2.8 | Glavni cilj određen strategijom Europa 2020. u pogledu smanjenja siromaštva i socijalne isključenosti počiva na cilju smanjenja za određeni broja osoba, za razliku od pristupa kod drugih važnih ciljeva ove strategije (12): oni su izraženi u postocima, što olakšava državama članicama postizanje istih postotnih ciljeva. |
| --- | --- |

2.8

Glavni cilj određen strategijom Europa 2020. u pogledu smanjenja siromaštva i socijalne isključenosti počiva na cilju smanjenja za određeni broja osoba, za razliku od pristupa kod drugih važnih ciljeva ove strategije (12): oni su izraženi u postocima, što olakšava državama članicama postizanje istih postotnih ciljeva.

12

| 2.9 | Države članice su te koje odlučuju o načinu definiranja nacionalnih ciljeva, kao i o usvajanju pristupa kojim će ih postići. Međutim, svi zbrojeni nacionalni ciljevi znatno su ispod 20 milijuna osoba, što je cilj predviđen strategijom Europa 2020.: procjenjuje se da postoji razlika od 5 do 8 milijuna između važnih ciljeva strategije Europa 2020. i zbroja nacionalnih ciljeva. (13) Nadalje, u mnogo nacionalnih reformskih programa nije dovoljno jasno izraženo na koji će se način postići ciljevi smanjenja siromaštva te nedostaju prikladne mjere socijalne uključenosti. (14) Države koja primaju posebnu pomoć od Europske komisije, Europske središnje banke ili Međunarodnog monetarnog fonda, nisu dužne predstaviti posebne nacionalne reforme programe (15): one su odgovorne samo prema uvjetima svakog pojedinog memoranduma o razumijevanju – ti, međutim, ne sadrže mjere za smanjenje siromaštva ili socijalne isključenosti. |
| --- | --- |

2.9

Države članice su te koje odlučuju o načinu definiranja nacionalnih ciljeva, kao i o usvajanju pristupa kojim će ih postići. Međutim, svi zbrojeni nacionalni ciljevi znatno su ispod 20 milijuna osoba, što je cilj predviđen strategijom Europa 2020.: procjenjuje se da postoji razlika od 5 do 8 milijuna između važnih ciljeva strategije Europa 2020. i zbroja nacionalnih ciljeva. (13) Nadalje, u mnogo nacionalnih reformskih programa nije dovoljno jasno izraženo na koji će se način postići ciljevi smanjenja siromaštva te nedostaju prikladne mjere socijalne uključenosti. (14) Države koja primaju posebnu pomoć od Europske komisije, Europske središnje banke ili Međunarodnog monetarnog fonda, nisu dužne predstaviti posebne nacionalne reforme programe (15): one su odgovorne samo prema uvjetima svakog pojedinog memoranduma o razumijevanju – ti, međutim, ne sadrže mjere za smanjenje siromaštva ili socijalne isključenosti.

13

14

15

| 2.10 | U rezoluciji (16) iz 2010., Europski parlament poziva države članice da uvedu sustave minimalnog dohotka jednake 60% srednjeg nacionalnog dohotka te zahtijeva snažnije preporuke EU-a, iako u rezoluciji (17) iz 2011. poziva Komisiju da pokrene savjetovanje o mogućnosti zakonodavne inicijative o razumnom minimalnom dohotku. |
| --- | --- |

2.10

U rezoluciji (16) iz 2010., Europski parlament poziva države članice da uvedu sustave minimalnog dohotka jednake 60% srednjeg nacionalnog dohotka te zahtijeva snažnije preporuke EU-a, iako u rezoluciji (17) iz 2011. poziva Komisiju da pokrene savjetovanje o mogućnosti zakonodavne inicijative o razumnom minimalnom dohotku.

16

17

3.   Siromaštvo, socijalna isključenost i nezaposlenost u EU-u

Siromaštvo, socijalna isključenost i nezaposlenost u EU-u

| 3.1 | EGSO priznaje da je siromaštvo povreda ljudskih prava, zbog čega su tim nužniji dodatni napori kako bi se ostvarili ciljevi određeni člankom 3. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji te smatra da je nadilaženje siromaštva izazov za cijelu Europu. |
| --- | --- |

3.1

EGSO priznaje da je siromaštvo povreda ljudskih prava, zbog čega su tim nužniji dodatni napori kako bi se ostvarili ciljevi određeni člankom 3. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji te smatra da je nadilaženje siromaštva izazov za cijelu Europu.

| 3.2 | Kriza i nedostatak strukturnih reformi od 2008. u mnogim zemljama (18) povećavaju rizike od siromaštva i socijalne isključenosti, kao i od isključenja s tržišta rada. Najnoviji podaci Eurostata (19) potvrđuju da je 24,2% stanovništva Europske unije – 119,7 milijuna ljudi – izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti. (20) Ta se stopa u 2011. godini povećala u 19 država, a broj siromašnih ili socijalno isključenih osoba porastao je za 4 milijuna od 2008. do 2011. Tri su se pokazatelja „rizika od siromaštva i socijalne isključenosti” također pogoršala od 2008. Rizik od siromaštva porastao je na 17%, teške materijalne oskudice na 9%, a na 10% stopa za osobe koje žive u kućanstvima s vrlo niskim radnim intenzitetom. U većini zemalja, siromašni postaju još siromašniji (21). |
| --- | --- |

3.2

Kriza i nedostatak strukturnih reformi od 2008. u mnogim zemljama (18) povećavaju rizike od siromaštva i socijalne isključenosti, kao i od isključenja s tržišta rada. Najnoviji podaci Eurostata (19) potvrđuju da je 24,2% stanovništva Europske unije – 119,7 milijuna ljudi – izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti. (20) Ta se stopa u 2011. godini povećala u 19 država, a broj siromašnih ili socijalno isključenih osoba porastao je za 4 milijuna od 2008. do 2011. Tri su se pokazatelja „rizika od siromaštva i socijalne isključenosti” također pogoršala od 2008. Rizik od siromaštva porastao je na 17%, teške materijalne oskudice na 9%, a na 10% stopa za osobe koje žive u kućanstvima s vrlo niskim radnim intenzitetom. U većini zemalja, siromašni postaju još siromašniji (21).

18

19

20

21

| 3.3 | Sa stopom od 27,1% (22), djeca (mlađi od 18 godina) čine dio skupina koje su izloženije riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti od cjelokupnog stanovništva. U nekim je državama relativno visok udio osoba starijih od 65 godina kojima prijeti siromaštvo. (23) |
| --- | --- |

3.3

Sa stopom od 27,1% (22), djeca (mlađi od 18 godina) čine dio skupina koje su izloženije riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti od cjelokupnog stanovništva. U nekim je državama relativno visok udio osoba starijih od 65 godina kojima prijeti siromaštvo. (23)

22

23

| 3.4 | Nejednakost dohotka i socijalna nejednakost povećavaju se unutar svih država članica, kao i među državama i regijama te su zbog krize znatno pogoršane. (24) Nadalje, skupinama stanovništva koje su i prije krize bile u nepogodnoj situaciji sada je još gore. (25) |
| --- | --- |

3.4

Nejednakost dohotka i socijalna nejednakost povećavaju se unutar svih država članica, kao i među državama i regijama te su zbog krize znatno pogoršane. (24) Nadalje, skupinama stanovništva koje su i prije krize bile u nepogodnoj situaciji sada je još gore. (25)

24

25

| 3.5 | Kriza donosi i nove oblike siromaštva, poput beskućništva, energetskog siromaštva, financijske isključenosti (nedostatak pristupa temeljnim bankovnim uslugama i kreditima) ili prezaduživanja kućanstava, dok izlaganje društvenim rizicima više pogađa žene nego muškarce. Istovremeno, najugroženije skupine stanovništva, poput starijih osoba (posebno jako stare osobe i starije žene), invalida, osoba koje pate od teških kroničnih bolesti, obitelji s jednim roditeljem, obitelji s niskim dohotkom ili pak imigranata i nekih etničkih manjina poput Roma, nerazmjerno su pogođene višestrukim gubicima. |
| --- | --- |

3.5

Kriza donosi i nove oblike siromaštva, poput beskućništva, energetskog siromaštva, financijske isključenosti (nedostatak pristupa temeljnim bankovnim uslugama i kreditima) ili prezaduživanja kućanstava, dok izlaganje društvenim rizicima više pogađa žene nego muškarce. Istovremeno, najugroženije skupine stanovništva, poput starijih osoba (posebno jako stare osobe i starije žene), invalida, osoba koje pate od teških kroničnih bolesti, obitelji s jednim roditeljem, obitelji s niskim dohotkom ili pak imigranata i nekih etničkih manjina poput Roma, nerazmjerno su pogođene višestrukim gubicima.

| 3.6 | Zapošljavanje i socijalno stanje u Europskoj uniji na kritičnoj su razini. Nezaposlenost ne prestaje rasti: u siječnju 2013. nezaposleno je bilo 26,2 milijuna ljudi, odnosno 10,8% aktivnog stanovništva Unije (i 19 milijuna, odnosno 11,9% aktivnog stanovništva u euro zoni), dok je financijsko zdravlje kućanstava zabrinjavajuće. (26) Nezaposlenost mladih je na rekordnoj razini u cijeloj Europskoj uniji: 23,6% radno sposobnih mladih osoba nema posao i sve duže ostaju nezaposleni. |
| --- | --- |

3.6

Zapošljavanje i socijalno stanje u Europskoj uniji na kritičnoj su razini. Nezaposlenost ne prestaje rasti: u siječnju 2013. nezaposleno je bilo 26,2 milijuna ljudi, odnosno 10,8% aktivnog stanovništva Unije (i 19 milijuna, odnosno 11,9% aktivnog stanovništva u euro zoni), dok je financijsko zdravlje kućanstava zabrinjavajuće. (26) Nezaposlenost mladih je na rekordnoj razini u cijeloj Europskoj uniji: 23,6% radno sposobnih mladih osoba nema posao i sve duže ostaju nezaposleni.

26

| 3.7 | EGSO izražava zabrinutost zbog povećanja broja siromašnih radnika koje je, između ostalog, rezultat širenja nesigurnog zaposlenja i niskih plaća. U 2011. godini 8,9% zaposlenika živjelo je ispod linije siromaštva što je bila trećina radno sposobnih odraslih ljudi izloženih riziku od siromaštva. (27) |
| --- | --- |

3.7

EGSO izražava zabrinutost zbog povećanja broja siromašnih radnika koje je, između ostalog, rezultat širenja nesigurnog zaposlenja i niskih plaća. U 2011. godini 8,9% zaposlenika živjelo je ispod linije siromaštva što je bila trećina radno sposobnih odraslih ljudi izloženih riziku od siromaštva. (27)

27

4.   Opće napomene

Opće napomene

| 4.1 | U nizu mišljenja (28) EGSO je zauzeo stav o pitanjima izravno ili neizravno povezanim s minimalnim dohotkom i siromaštvom te donio prikladne preporuke. Napomene i preporuke iz 1989. (29) danas su pod štetnim učinkom krize postale još hitnijima. Posebno podupire Europsku platformu protiv siromaštva i socijalne isključenosti, procjenjujući da model otvorene koordinacije (OMC) i horizontalna socijalna klauzula mogu doprinijeti naporima za postizanje minimalnog dohotka i borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti. |
| --- | --- |

4.1

U nizu mišljenja (28) EGSO je zauzeo stav o pitanjima izravno ili neizravno povezanim s minimalnim dohotkom i siromaštvom te donio prikladne preporuke. Napomene i preporuke iz 1989. (29) danas su pod štetnim učinkom krize postale još hitnijima. Posebno podupire Europsku platformu protiv siromaštva i socijalne isključenosti, procjenjujući da model otvorene koordinacije (OMC) i horizontalna socijalna klauzula mogu doprinijeti naporima za postizanje minimalnog dohotka i borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti.

28

29

| 4.2 | Naglašena je hitna potreba za režimom minimalnog dohotka tijekom javnog saslušanja (30) koje je EGSO organizirao tijekom pripreme mišljenja i koji je okupio stručnjake i angažirane osobe za raspravu o uspješnijem mjerenju siromaštva i razmatranje izazova koje treba nadići kako bi se usvojio europski režim minimalnog dohotka. |
| --- | --- |

4.2

Naglašena je hitna potreba za režimom minimalnog dohotka tijekom javnog saslušanja (30) koje je EGSO organizirao tijekom pripreme mišljenja i koji je okupio stručnjake i angažirane osobe za raspravu o uspješnijem mjerenju siromaštva i razmatranje izazova koje treba nadići kako bi se usvojio europski režim minimalnog dohotka.

30

| 4.3 | Višedimenzionalna narav siromaštva (31) i socijalne isključenosti zahtijeva pojačanu socijalnu dimenziju u europskom upravljanju: socijalno održive makroekonomske politike su preduvjet za izlazak iz krize i osiguranje socijalne kohezije. Postojanost siromaštva i isključenosti šteti gospodarstvu jer smanjuje raspoložive prihode i potražnju, narušava konkurentnost i opterećuje nacionalne proračune. |
| --- | --- |

4.3

Višedimenzionalna narav siromaštva (31) i socijalne isključenosti zahtijeva pojačanu socijalnu dimenziju u europskom upravljanju: socijalno održive makroekonomske politike su preduvjet za izlazak iz krize i osiguranje socijalne kohezije. Postojanost siromaštva i isključenosti šteti gospodarstvu jer smanjuje raspoložive prihode i potražnju, narušava konkurentnost i opterećuje nacionalne proračune.

31

| 4.4 | U tom pogledu, EGSO smatra da je potrebno preispitati prioritete i politike, posebice monetarne politike, uključujući Pakt o stabilnosti i rastu, politike tržišnog natjecanja i vanjskog tržišta, kao i proračunske i fiskalne politike. |
| --- | --- |

4.4

U tom pogledu, EGSO smatra da je potrebno preispitati prioritete i politike, posebice monetarne politike, uključujući Pakt o stabilnosti i rastu, politike tržišnog natjecanja i vanjskog tržišta, kao i proračunske i fiskalne politike.

| 4.5 | EGSO pozdravlja ažurirani Paket mjera za socijalno ulaganje od 20. veljače 2013. (32) koji poziva države članice da osmisle učinkovitu i prikladnu potporu dohotku temeljenu na socijalnim potrebama na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini za uspostavu referentnog proračuna koji sadrži popis roba i usluga potrebnih obitelji određene veličine i sastava za život na određenoj razini dobrobiti, te uz to povezane procijenjene mjesečne i godišnje troškove. |
| --- | --- |

4.5

EGSO pozdravlja ažurirani Paket mjera za socijalno ulaganje od 20. veljače 2013. (32) koji poziva države članice da osmisle učinkovitu i prikladnu potporu dohotku temeljenu na socijalnim potrebama na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini za uspostavu referentnog proračuna koji sadrži popis roba i usluga potrebnih obitelji određene veličine i sastava za život na određenoj razini dobrobiti, te uz to povezane procijenjene mjesečne i godišnje troškove.

32

| 4.6 | EGSO snažno potiče Komisiju da ubrza ispunjenje danih obećanja (33) da će poduprijeti države članice na način da prati reforme usmjerene na aktivno uključenje, razvijajući metodologiju za referentne proračune te praćenje primjerenosti potpore dohotku pomoću tih proračuna koji će se donijeti u suradnji s državama članicama. |
| --- | --- |

4.6

EGSO snažno potiče Komisiju da ubrza ispunjenje danih obećanja (33) da će poduprijeti države članice na način da prati reforme usmjerene na aktivno uključenje, razvijajući metodologiju za referentne proračune te praćenje primjerenosti potpore dohotku pomoću tih proračuna koji će se donijeti u suradnji s državama članicama.

33

| 4.7 | EGSO čvrsto vjeruje da je najbolji način da se smanji siromaštvo i izbjegne socijalna isključenost, ponovno pokrenuti rast, povećati konkurentnost i stvoriti povoljne okvirne uvjete za europska poduzeća (uključujući npr. izbjegavanje prekomjernih administrativnih tereta i siguran pristup financiranju), kako bi se mogla širiti i stvarati radnja mjesta za ljude s odgovarajućim vještinama. |
| --- | --- |

4.7

EGSO čvrsto vjeruje da je najbolji način da se smanji siromaštvo i izbjegne socijalna isključenost, ponovno pokrenuti rast, povećati konkurentnost i stvoriti povoljne okvirne uvjete za europska poduzeća (uključujući npr. izbjegavanje prekomjernih administrativnih tereta i siguran pristup financiranju), kako bi se mogla širiti i stvarati radnja mjesta za ljude s odgovarajućim vještinama.

| 4.8 | Odbor naglašava potrebu pridavanja posebne važnosti programima cjeloživotnog obrazovanja kao osnovnog instrumenta za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti, poboljšanje zapošljivosti te pristup znanju i tržištu rada. Važno je povećati sudjelovanje radnika, nezaposlenih i svih ugroženih društvenih skupina, u programima cjeloživotnog obrazovanja te poboljšati razinu stručnih kvalifikacija i usvajanje novih vještina, što može dovesti do brže integracije na tržištu rada, povećati produktivnost i pomoći ljudima pronaći bolji posao. |
| --- | --- |

4.8

Odbor naglašava potrebu pridavanja posebne važnosti programima cjeloživotnog obrazovanja kao osnovnog instrumenta za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti, poboljšanje zapošljivosti te pristup znanju i tržištu rada. Važno je povećati sudjelovanje radnika, nezaposlenih i svih ugroženih društvenih skupina, u programima cjeloživotnog obrazovanja te poboljšati razinu stručnih kvalifikacija i usvajanje novih vještina, što može dovesti do brže integracije na tržištu rada, povećati produktivnost i pomoći ljudima pronaći bolji posao.

| 4.9 | EGSO podržava sveobuhvatni pristup socijalnom poduzetništvu uz pojačano financiranje Fonda za socijalno poduzetništvo i poboljšavano zakonodavno i administrativno okruženje, kako bi se poticala poduzeća socijalne ekonomije koja se, kao pokretači rasta, inovacija i zapošljavanja, mogu boriti protiv siromaštva. |
| --- | --- |

4.9

EGSO podržava sveobuhvatni pristup socijalnom poduzetništvu uz pojačano financiranje Fonda za socijalno poduzetništvo i poboljšavano zakonodavno i administrativno okruženje, kako bi se poticala poduzeća socijalne ekonomije koja se, kao pokretači rasta, inovacija i zapošljavanja, mogu boriti protiv siromaštva.

| 4.10 | EGSO pozdravlja nedavnu preporuku o siromaštvu djece (34), ali žali što nastavak izloženosti velikog broja djece riziku od siromaštva koje se prenosi s koljena na koljeno otkriva i nedostatke postojećih politika. |
| --- | --- |

4.10

EGSO pozdravlja nedavnu preporuku o siromaštvu djece (34), ali žali što nastavak izloženosti velikog broja djece riziku od siromaštva koje se prenosi s koljena na koljeno otkriva i nedostatke postojećih politika.

34

| 4.11 | EGSO izražava zabrinutost što se cilj određen strategijom Europa 2020. o siromaštvu i socijalnoj isključenosti (20 milijuna manje siromašnog stanovništva u Europskoj uniji 2020. godine) neće ostvariti. |
| --- | --- |

4.11

EGSO izražava zabrinutost što se cilj određen strategijom Europa 2020. o siromaštvu i socijalnoj isključenosti (20 milijuna manje siromašnog stanovništva u Europskoj uniji 2020. godine) neće ostvariti.

| 4.12 | EGSO je već naglasio da se razina sudjelovanja civilnog društva u pripremi nacionalnih reformnih programa značajno razlikuje ovisno o državi članici, a neke od njih ga nisu ni uključile u izradu. (35) |
| --- | --- |

4.12

EGSO je već naglasio da se razina sudjelovanja civilnog društva u pripremi nacionalnih reformnih programa značajno razlikuje ovisno o državi članici, a neke od njih ga nisu ni uključile u izradu. (35)

35

| 4.13 | Manjak aktualnih podataka o prihodima i uvjetima života prepreka je za provedbu strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

4.13

Manjak aktualnih podataka o prihodima i uvjetima života prepreka je za provedbu strategije Europa 2020.

5.   Uloga minimalnog dohotka u borbi protiv siromaštva i za socijalnu integraciju

Uloga minimalnog dohotka u borbi protiv siromaštva i za socijalnu integraciju

| 5.1 | EGSO je svjestan činjenice da bi pripisivanje središnje uloge Europskoj uniji u zaštiti minimalnog dohotka bila iznimno složeno političko djelovanje zbog gospodarskih razlika među državama članicama, razlika u režimima minimalnog dohotka (36) i struktura socijalne zaštite, supsidijarnosti, isprepletenosti prava i obveza povezanih sa zaštitom minimalnog dohotka i složenosti međusobnih odnosa između, s jedne strane, postojećih politika i njihovih rezultata, a pojma „solidarnosti” u Uniji s druge. |
| --- | --- |

5.1

EGSO je svjestan činjenice da bi pripisivanje središnje uloge Europskoj uniji u zaštiti minimalnog dohotka bila iznimno složeno političko djelovanje zbog gospodarskih razlika među državama članicama, razlika u režimima minimalnog dohotka (36) i struktura socijalne zaštite, supsidijarnosti, isprepletenosti prava i obveza povezanih sa zaštitom minimalnog dohotka i složenosti međusobnih odnosa između, s jedne strane, postojećih politika i njihovih rezultata, a pojma „solidarnosti” u Uniji s druge.

36

| 5.2 | EGSO ipak vidi potrebu za uvođenjem i jačanjem programa minimalnog dohotka, budući da ih niti 22 godine nakon Preporuke 92/441/EZ još nemaju sve države članice, pristupačnost i prikladnost nisu svugdje zajamče, a zbirni ciljevi država članica za smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti dosta zaostaju za ciljem strategije Europa 2020. (37) |
| --- | --- |

5.2

EGSO ipak vidi potrebu za uvođenjem i jačanjem programa minimalnog dohotka, budući da ih niti 22 godine nakon Preporuke 92/441/EZ još nemaju sve države članice, pristupačnost i prikladnost nisu svugdje zajamče, a zbirni ciljevi država članica za smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti dosta zaostaju za ciljem strategije Europa 2020. (37)

37

| 5.3 | U pogledu međudjelovanja siromaštva i gospodarstva, EGSO naglašava da je režim minimalnog dohotka potencijalni stabilizator koji bi mogao smanjiti socijalne učinke krize te bi stvaranjem dodatnih resursa za stimulaciju potražnje na unutarnjem tržištu mogao imati protuciklični učinak. |
| --- | --- |

5.3

U pogledu međudjelovanja siromaštva i gospodarstva, EGSO naglašava da je režim minimalnog dohotka potencijalni stabilizator koji bi mogao smanjiti socijalne učinke krize te bi stvaranjem dodatnih resursa za stimulaciju potražnje na unutarnjem tržištu mogao imati protuciklični učinak.

| 5.4 | EGSO strahuje da režimi minimalnog dohotka, koji jako variraju u većini država članica u pokriću, sveobuhvatnosti i učinkovitosti, ne uspijevaju ublažiti siromaštvo te izražava zabrinutost što njihovo nekorištenje dodatno iskušava njihovu učinkovitost. (38) |
| --- | --- |

5.4

EGSO strahuje da režimi minimalnog dohotka, koji jako variraju u većini država članica u pokriću, sveobuhvatnosti i učinkovitosti, ne uspijevaju ublažiti siromaštvo te izražava zabrinutost što njihovo nekorištenje dodatno iskušava njihovu učinkovitost. (38)

38

| 5.5 | EGSO pozdravlja neke pozitivne rezultate postignute modelom otvorene koordinacije (OMC), ali izražava žaljenje zbog nedovoljne istraženosti postojećih instrumenata i struktura kao i zbog ograničenog napretka u suzbijanju siromaštva i socijalne isključenosti. |
| --- | --- |

5.5

EGSO pozdravlja neke pozitivne rezultate postignute modelom otvorene koordinacije (OMC), ali izražava žaljenje zbog nedovoljne istraženosti postojećih instrumenata i struktura kao i zbog ograničenog napretka u suzbijanju siromaštva i socijalne isključenosti.

| 5.6 | Kako bi dopunio model otvorene koordinacije, EGSO podupire uvođenje europske direktive koja bi proširila minimalan dohodak u sve države članice, poboljšala prikladnost postojećih režima, uzimajući u obzir različite nacionalne kontekste te na taj način poslala snažnu poruku o socijalnom stupu EU-a. |
| --- | --- |

5.6

Kako bi dopunio model otvorene koordinacije, EGSO podupire uvođenje europske direktive koja bi proširila minimalan dohodak u sve države članice, poboljšala prikladnost postojećih režima, uzimajući u obzir različite nacionalne kontekste te na taj način poslala snažnu poruku o socijalnom stupu EU-a.

| 5.7 | Predložena direktiva trebala bi postaviti zajedničke norme i pokazatelje, ponuditi metode praćenja provedbe te omogućiti sudjelovanje socijalnih partnera, korisnika i drugih dionika, prilikom uspostave ili izmjene nacionalnih režima minimalnog dohotka. |
| --- | --- |

5.7

Predložena direktiva trebala bi postaviti zajedničke norme i pokazatelje, ponuditi metode praćenja provedbe te omogućiti sudjelovanje socijalnih partnera, korisnika i drugih dionika, prilikom uspostave ili izmjene nacionalnih režima minimalnog dohotka.

| 5.8 | EGSO smatra da bi, kao neophodan uvjet za jačanje solidarnosti i socijalne kohezije unutar raznih država članica, ali i među njima, proračunske i makroekonomske politike također trebale doprinijeti ciljevima socijalnog ulaganja strategije Europa 2020. provedbom postojećih strategija i uporabom postojećih instrumenata i struktura. |
| --- | --- |

5.8

EGSO smatra da bi, kao neophodan uvjet za jačanje solidarnosti i socijalne kohezije unutar raznih država članica, ali i među njima, proračunske i makroekonomske politike također trebale doprinijeti ciljevima socijalnog ulaganja strategije Europa 2020. provedbom postojećih strategija i uporabom postojećih instrumenata i struktura.

unutar raznih država članica, ali i među njima

| 5.9 | EGSO smatra da se napori Europske unije da unaprijedi zaštitu minimalnog dohotka moraju obuhvatiti pomaganje državama članicama, naročito onima kojima je pomoć nužno potrebna, da otvore tržišta i provedu učinkovite makroekonomske politike te korištenje dostupnih sredstava na učinkovitiji i usmjereniji način kao i žurno razmatranje mogućnosti povećanja potrebnih sredstava. |
| --- | --- |

5.9

EGSO smatra da se napori Europske unije da unaprijedi zaštitu minimalnog dohotka moraju obuhvatiti pomaganje državama članicama, naročito onima kojima je pomoć nužno potrebna, da otvore tržišta i provedu učinkovite makroekonomske politike te korištenje dostupnih sredstava na učinkovitiji i usmjereniji način kao i žurno razmatranje mogućnosti povećanja potrebnih sredstava.

| 5.10 | EGSO želi naglasiti da, iako su režimi minimalnog dohotka izravno povezani sa socijalne sustavom zaštite i pomoći, oni ne bi trebali stvarati ovisnost, pa ponavlja uvjete postavljene još 1989. (39) U tu svrhu, režimi minimalnog dohotka trebali bi biti popraćeni općim politikama i ciljanim mjerama, kao što su aktivne politike tržišta rada (APTR) koje nezaposlenim osobama pomažu u traženju posla, investicijske usluge, upravljanje povlasticama i programima za tržište rada, poput obrazovanja i stvaranja radnih mjesta podržanih prikladnim strategijama provedbe kako bi se osobama koje traže posao povećali izgledi da pronađu posao. Neophodne su također i učinkovite institucije tržišta rada, zdravstvena skrb, stambene politike te dostupne kvalitetne javne usluge po pristupačnim cijenama. |
| --- | --- |

5.10

EGSO želi naglasiti da, iako su režimi minimalnog dohotka izravno povezani sa socijalne sustavom zaštite i pomoći, oni ne bi trebali stvarati ovisnost, pa ponavlja uvjete postavljene još 1989. (39) U tu svrhu, režimi minimalnog dohotka trebali bi biti popraćeni općim politikama i ciljanim mjerama, kao što su aktivne politike tržišta rada (APTR) koje nezaposlenim osobama pomažu u traženju posla, investicijske usluge, upravljanje povlasticama i programima za tržište rada, poput obrazovanja i stvaranja radnih mjesta podržanih prikladnim strategijama provedbe kako bi se osobama koje traže posao povećali izgledi da pronađu posao. Neophodne su također i učinkovite institucije tržišta rada, zdravstvena skrb, stambene politike te dostupne kvalitetne javne usluge po pristupačnim cijenama.

39

Bruxelles, 10. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Mišljenje Odbora regija o „Europskoj platformi protiv siromaštva i socijalne isključenosti”, SL C 166, 7. 6. 2011., str. 18. Vidi str. 19., točka 7.

1

(2)  ATD Fourth World, Europska mreža za borbu protiv siromaštva i isključenosti (EAPN), Europska federacija nacionalnih organizacija koje rade s beskućnicima (FEANTSA), europski ogranak Emmausa itd.

2

(3)  Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenog 2011. o europskoj platformi za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti (2011/2052/INI) SL C 153E 31. 5. 2013, str. 57. - 78.

3

(4)  Ostale politike te kategorije su: a) jedinstveni temeljni dohodak ili jamstvo temeljnog dohotka, davanja trajnog karaktera određenog iznosa koja su namijenjena odraslim građanima u pravilnim vremenskim intervalima, neovisno o njihovom gospodarskom ili socijalnom stanju ili dostupnosti za rad i b) negativan porez na dohodak koji se temelji na konceptu najviše porezne stope.

4

(5)  Hugh Frazer i Eric Marlier, Režimi minimalnog dohotka u različitim državama članicama Europske unije Objedinjeno izvješće, Mreža nezavisnih stručnjaka za socijalnu uključenost u Europskoj uniji, Europska komisija, Opća uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i jednake mogućnosti, listopad 2009.

5

Režimi minimalnog dohotka u različitim državama članicama Europske unije Objedinjeno izvješće

(6)  Komisija Europskih zajednica, „Povelja o temeljnim socijalnim pravima radnika”, Luksemburg, Ured službenih publikacija Europskih zajednica, 1990.

6

(7)  Preporuka Vijeća 92/441/EZ od 24. lipnja 1992.g. o zajedničkim kriterijima o dostatnim resursima i socijalnoj pomoći u sustavima socijalne zaštite, SL L 245 26. 8. 1992, str. 46. – 48.

7

(8)  Preporuka Komisije od 3. listopada 2008.g. o aktivnom uključenju osoba isključenih s tržišta rada (prijavljeno pod brojem dokumenta C(2008) 5737), SL L 307 18. 11. 2008, str. 11.–14.

8

(9)  Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključivi rast – COM(2010) 2020 final, Bruxelles, 3. ožujka 2010.

9

Strategija za pametan, održiv i uključivi rast

(10)  Ta tri pokazatelja zajedno određuju opću ciljnu skupinu ljudi kojima „prijete siromaštvo i isključenost”, što znači da je ispunjenje bilo kojeg od tih kriterija dovoljni – osoba se ubraja ako se uklapa u bilo koji od triju pokazatelja te se broji samo jednom.

10

(11)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o „Europskoj platformi protiv siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju”, COM(2010) 758 final, SL C 248 25. 8. 2011, str. 130–134.

11

(12)  U području zaposlenja, obrazovanja, klimatskih promjena te istraživanja i razvoja, ciljevi su izraženi u postocima, što državama članicama omogućava postavljanje usporedivih postotnih ciljeva.

12

(13)  Europska komisija, Razvoj na području zapošljavanja i socijalne politike u Europi 2012.

13

Razvoj na području zapošljavanja i socijalne politike u Europi

(14)  Hugh Frazer i Eric Marlier, 2011. Procjena napretka prema ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020 o socijalnoj uključenosti: glavni zaključci i savjeti za napredak, Mreža neovisnih stručnjaka o socijalnoj uključenosti u Europskoj uniji, Bruxelles, Europska komisija

14

Procjena napretka prema ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020 o socijalnoj uključenosti: glavni zaključci i savjeti za napredak

(15)  Europska komisija, Smjernice za nacionalne reformske programe, 18. siječnja 2012.

15

Smjernice za nacionalne reformske programe

(16)  Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2010. o ulozi minimalnog dohotka u borbi protiv siromaštva i promicanju uključivog društva u Europi. 2010/2039(INI), SL C 70E 8. 3. 2012, str. 8. – 18.

16

(17)  Vidi fusnotu 3.

17

(18)  Radni dokument osoblja Komisije, Dokazi demografskih i socijalnih trendova (Evidence on Demographic and Social Trends). Doprinosi socijalnih politika uključenosti, zapošljavanju i gospodarstvu, (Social Policies' Contribution to Inclusion, Employment and the Economy), SWD(2013) 38 final, prvi dio.

18

Dokazi demografskih i socijalnih trendova

Evidence on Demographic and Social Trends). Doprinosi socijalnih politika uključenosti, zapošljavanju i gospodarstvu

Social Policies' Contribution to Inclusion, Employment and the Economy

(19)  Eurostat, 2013. Headline Indicators t2020_50, t2020_51, t2020_52, t2020_53, ažurirano 3. listopada 2013.

19

(20)  Najviše stope zabilježene su u Bugarskoj (49%), Rumunjskoj i Latviji (40% u svakoj), u Litvi (33%), Grčkoj i Mađarskoj (po 31% u svakoj) te u Italiji (28,2%).

20

(21)  Europska komisija, „Socijalna Europa – trenutni izazovi i put naprijed”godišnji izvještaj Odbora za socijalnu zaštitu (2012).

21

„Socijalna Europa – trenutni izazovi i put naprijed

godišnji izvještaj Odbora za socijalnu zaštitu

(22)  Vidi fusnotu 18.

22

(23)  Ibid.

23

(24)  Europska konfederacija sindikata (EKS), Europski sindikalni institut (ESI), Sustavno vrednovanje europskog tržišta rada 2013, 2013.

24

Sustavno vrednovanje europskog tržišta rada 2013

(25)  Eurofound, Quality of Life in Europe: Impacts of the Crisis, Treći europski pregled kvalitete života, Luxembourg, 2012.

25

Quality of Life in Europe: Impacts of the Crisis, Treći europski pregled kvalitete života

(26)  Europska komisija, Tromjesečni pregled stanja zapošljavanja i socijalne situacije u EU-u – Ožujak 2013.

26

Tromjesečni pregled stanja zapošljavanja i socijalne situacije u EU-u

(27)  Vidi fusnotu 21.

27

(28)  Vidi SL C 44, 11. 2. 2011., str. 23.-27.; SL C 166, 7. 6. 2011., str. 18.-22.; SL C 24, 28. 1. 2012., str. 35.-39.; SL C 318, 23. 12. 2009., str. 52.-56.; SL C 48, 15. 2. 2011., str. 57.-64.; SL C 44, 11. 2. 2011., str. 90.-98.; SL C 44, 11. 2. 2011., str. 34.-39.; SL C 318, 29. 10. 2011., str. 43.-49.; SL C 132, 3. 5. 2011., str. 26.-38.; SL C 128, 18. 5. 2010., str. 10.-17.

28

(29)  SL C 221. 28. 8. 1989., str. 10–15.

29

(30)  28. svibnja 2013., http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-european-minimum-income

30

(31)  Pokazatelj rizika siromaštva ili socijalne isključenosti sastoji se od triju parametara: rizika od siromaštva, teške materijalne oskudice i niskog intenziteta rada.

31

(32)  Komunikacija Komisije Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020. COM(2013) 83 final. Paket mjera za socijalno ulaganje također sadrži preporuku o Ulaganju u djecu: prekidanje ciklusa prikraćenosti (C (2013.) 778 final), radne dokumente o Dugoročnoj brizi u starećim društvima – Izazovi i političke opcije, Ulaganju u zdravlje,Praćenju provedbe preporuke Europske komisije iz 2008. u državama članicama o aktivnom uključenju osoba isključenih s tržišta rada i Treće dvogodišnje izvješću o socijalnim službama uslugama od općeg interesa.

32

Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.

Ulaganju u djecu: prekidanje ciklusa prikraćenosti

Dugoročnoj brizi u starećim društvima – Izazovi i političke opcije

Ulaganju u zdravlje

Praćenju provedbe preporuke Europske komisije iz 2008. u državama članicama o aktivnom uključenju osoba isključenih s tržišta rada

Treće dvogodišnje izvješću o socijalnim službama uslugama od općeg interesa

(33)  Komunikacija COM(2013) 83 final, točka 2.2.

33

(34)  Preporuka Komisije od 20. veljače 2013. o Ulaganju u djecu: prekidanje ciklusa prikraćenosti,
  SL L 59 od 2. 3. 2013, str. 5. - 16.

34

Ulaganju u djecu: prekidanje ciklusa prikraćenosti,

(35)  EGSO: Sudjelovanje civilnog društva u programima nacionalnih reformi, Sažetak izviješća. Bruxelles, 28. veljače 2011.

35

Sudjelovanje civilnog društva u programima nacionalnih reformi

(36)  Za potpuni pregled vidi Frazer i Marlie, op.cit., 2009.

36

(37)  Odbor za socijalnu zaštitu, op.cit.

37

(38)  SWD(2013) 39 final.

38

(39)  Vidi mišljenje citirano u bilješci 29.

39

---

DODATAK

Mišljenju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Sljedeći su amandmani odbačeni, premda su dobili barem četvrtinu glasova:

Točka 1.4

Izmjena:

poziva Komisiju da ispita najbolje postojeće prakse
  mogućnosti financiranja
  kako bi se pomoglo državama članicama u razvoju aktivnih strategija uključenja koje obuhvaćaju dostatnu i primjerenu pomoć za dohodak, mjere aktivacije minimalnog europskog dohotka, mjere za suzbijanje siromaštva uz poštivanje svojih primarnih odgovornosti u pogledu supsidijarnosti i nacionalnih praksi, istovremeno ispitujući mogućnosti financiranja te njihovu učinkovitu i ciljanu upotrebu
  europskog minimalnog dohotka, usredotočujući se posebice na planova za osnivanje primjerenog europskog fonda;

Glasovanje

Glasovanje

| Za: | : | 112 |
| --- | --- | --- |
| Protiv: | : | 134 |
| Suzdržani: | : | 10 |

Za:

:

112

Protiv:

:

134

Suzdržani:

:

10

Točka 4.2

Točka 4.2

Izmjena:

Hitna Potreba za
  da se pozabavi programom minimalnog dohotka naglašena je na javnom saslušanju30 EGSO-a koje se održalo za vrijeme pripreme mišljenja i okupilo stručnjake i aktiviste kako bi raspravljali o učinkovitijem mjerenju siromaštva i prosudili izazove koje će se treba nadići u cilju usvajanja programa europskog minimalnog dohotka na nacionalnoj razini.

Glasovanje

Glasovanje

| Za: | : | 110 |
| --- | --- | --- |
| Protiv: | : | 132 |
| Suzdržani: | : | 13 |

Za:

:

110

Protiv:

:

132

Suzdržani:

:

13

Točka 5.3

Točka 5.3

Izmjena:

U pogledu međudjelovanja siromaštva i gospodarstva, EGSO primjećuje
  naglašava da je režim minimalnog dohotka potencijalni stabilizator koji bi mogao smanjiti socijalne učinke krize te bi stvaranje viška resursa za stimulaciju potražnje na unutarnjem tržištu moglo imati protuciklični učinak.

Glasovanje

Glasovanje

| Za: | : | 110 |
| --- | --- | --- |
| Protiv: | : | 139 |
| Suzdržani: | : | 8 |

Za:

:

110

Protiv:

:

139

Suzdržani:

:

8

Točka 5.6

Točka 5.6

Izmjena:

Kako bi nadopunio socijalni OMK
  , EGSO poziva na razmjenu najboljih praksi iz programa minimalnog dohotka i smjernica na nacionalnoj razini kako bi se podržalo države članice u uspostavljanju primjereno usmjerenih i učinkovitih programa minimalnog dohotka
  podržava uvođenje europske direktive koja bi proširila program minimalnog dohotka na sve države članice, poboljšala prikladnost postojećih programa, uzimajući u obzir različite nacionalne kontekste te bi na taj način poslala snažnu poruku u pogledu društvenog stupa EU-a
  .
  Osim toga, nedavno uvedena socijalna tablica postignuća može pomoći u sprječavanju mogućih nejednakosti.

Glasovanje

Glasovanje

| Za: | : | 115 |
| --- | --- | --- |
| Protiv: | : | 138 |
| Suzdržani: | : | 9 |

Za:

:

115

Protiv:

:

138

Suzdržani:

:

9

Točka 5.7

Točka 5.7

Izmjena:

Predloženea
  mjere
  direktiva trebala bi postaviti vodeće
  zajedničke standarde i pokazatelje, ponuditi metode za praćenje svoje
  svojih provedbie i omogućiti sudjelovanje socijalnih partnera, korisnika i drugih dionika kada se uvode ili revidiraju nacionalni programi minimalnog dohotka.

Glasovanje

Glasovanje

| Za: | : | 115 |
| --- | --- | --- |
| Protiv: | : | 139 |
| Suzdržani: | : | 5 |

Za:

:

115

Protiv:

:

139

Suzdržani:

:

5

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/32

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Izazovima europske strojograđevne industrije (mehaničke, elektrotehničke, elektroničke i metaloprerađivačke) u globalnome gospodarstvu koje se mijenja (samoinicijativno mišljenje)

2014/C 170/05

Izvjestiteljica: Lucie Studničná

Suizvjestitelj: Rumen Atanasov

Dana 14. veljače 2013. Europski gospodarski i socijalni odbor, sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o

Izazovima europske strojograđevne industrije (mehaničke, elektrotehničke, elektroničke i metaloprerađivačke) u globalnome gospodarstvu koje se mijenja

(samoinicijativno mišljenje).

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI), odgovorno za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojilo je svoje mišljenje 21. studenog 2013.

Europski socijalni i gospodarski odbor usvojio je mišljenje na 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 11. prosinca 2013.), sa 167 glasova za, 1 protiv i 4 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1 | Europska strojograđevna industrija (1) (SI) igra ključnu ulogu u gospodarskom oporavku Europe i ambicioznom cilju povećanja industrijske proizvodnje do 2020. na više od 20 % BDP-a. Međutim, da se stvori takav rast, nužno je da poduzeća više ulažu, da obrnu tekući trend i izvuku ljude iz nezaposlenosti. |
| --- | --- |

1.1

Europska strojograđevna industrija (1) (SI) igra ključnu ulogu u gospodarskom oporavku Europe i ambicioznom cilju povećanja industrijske proizvodnje do 2020. na više od 20 % BDP-a. Međutim, da se stvori takav rast, nužno je da poduzeća više ulažu, da obrnu tekući trend i izvuku ljude iz nezaposlenosti.

1

| 1.2 | Da se to postigne, Europa mora za industriju razviti jasnu viziju i cilj. To mora dovesti do usklađene politike s jasnim žarištem na konkurentnosti europske industrije, što uključuje polja ostalih politika i čini Europu privlačnijim mjestom za pokretanje poslova. |
| --- | --- |

1.2

Da se to postigne, Europa mora za industriju razviti jasnu viziju i cilj. To mora dovesti do usklađene politike s jasnim žarištem na konkurentnosti europske industrije, što uključuje polja ostalih politika i čini Europu privlačnijim mjestom za pokretanje poslova.

| 1.3 | Europa mora razviti pozitivniji pristup promjenama u industriji, posebice imajući u vidu uspješnu tranziciju zemalja srednje i istočne Europe (CEEC). |
| --- | --- |

1.3

Europa mora razviti pozitivniji pristup promjenama u industriji, posebice imajući u vidu uspješnu tranziciju zemalja srednje i istočne Europe (CEEC).

| 1.4 | Europa bi morala postati svjesnijom svojih prednosti, razviti ih i osnažiti – dobro obučeni i motivirani radnici, raznolik obrazovni krajobraz, golemo znanstveno znanje, mnogi globalno vodeći regionalni klasteri, dobro integrirani lanci dobavljača i usluga, dobro razvijena prijevozna infrastruktura i ogromno unutarnje tržište s više od 500 milijuna potrošača i čvrstom suradnjom socijalnih partnera. |
| --- | --- |

1.4

Europa bi morala postati svjesnijom svojih prednosti, razviti ih i osnažiti – dobro obučeni i motivirani radnici, raznolik obrazovni krajobraz, golemo znanstveno znanje, mnogi globalno vodeći regionalni klasteri, dobro integrirani lanci dobavljača i usluga, dobro razvijena prijevozna infrastruktura i ogromno unutarnje tržište s više od 500 milijuna potrošača i čvrstom suradnjom socijalnih partnera.

| 1.5 | Kako bi ostvarila nova ulaganja, Europa mora slijediti strategiju koja održava industriju na čelu tehnoloških inovacija te istodobno, kako bi postigla nužan obujam proizvodnje i zaposlenosti kao glavno sredstvo za jačanje konkurentnosti, biti privlačnijom poduzećima koja proizvode dobra masovne proizvodnje, kako visokoga, tako niskoga i srednjega tehnološkoga raspona. EGSO poziva Europsku komisiju da pokrene strategiju o tome kako Europa može privući više ulaganja u visokotehnološka poduzeća – uključujući suvremene tvornice proizašle iz 4. industrijske revolucije – i visokotehnološke sposobnosti, potičući inovacije širom vrijednosnoga lanca. |
| --- | --- |

1.5

Kako bi ostvarila nova ulaganja, Europa mora slijediti strategiju koja održava industriju na čelu tehnoloških inovacija te istodobno, kako bi postigla nužan obujam proizvodnje i zaposlenosti kao glavno sredstvo za jačanje konkurentnosti, biti privlačnijom poduzećima koja proizvode dobra masovne proizvodnje, kako visokoga, tako niskoga i srednjega tehnološkoga raspona. EGSO poziva Europsku komisiju da pokrene strategiju o tome kako Europa može privući više ulaganja u visokotehnološka poduzeća – uključujući suvremene tvornice proizašle iz 4. industrijske revolucije – i visokotehnološke sposobnosti, potičući inovacije širom vrijednosnoga lanca.

| 1.6 | Financiranje europskih istraživanja mora se više povezati s industrijskim potrebama, uključujući poduzeća na ranom stupnju inovativnog postupka i podupirući kreativno strojarstvo u MSP-ima, kako bi se nove zamisli lakše i brže pretočile u nove proizvode. Klastere koji povezuju proizvodna poduzeća i istraživanja treba promicati i podupirati. |
| --- | --- |

1.6

Financiranje europskih istraživanja mora se više povezati s industrijskim potrebama, uključujući poduzeća na ranom stupnju inovativnog postupka i podupirući kreativno strojarstvo u MSP-ima, kako bi se nove zamisli lakše i brže pretočile u nove proizvode. Klastere koji povezuju proizvodna poduzeća i istraživanja treba promicati i podupirati.

| 1.7 | EK treba pojačati napore da olakša život europskim poduzećima, posebice MSP-ima. Treba razmotriti novo tehničko i upravno zakonodavstvo ako se njezini ciljevi ne mogu drugačije postići. EK treba posvetiti veću pozornost skladnu primjenu postojećih pravila među svim državama članicama, usklađujući i jačajući nadzor tržišta. EK treba također promicati uravnoteženu globalnu primjenu takva pristupa, prema drugim svjetskim regijama. |
| --- | --- |

1.7

EK treba pojačati napore da olakša život europskim poduzećima, posebice MSP-ima. Treba razmotriti novo tehničko i upravno zakonodavstvo ako se njezini ciljevi ne mogu drugačije postići. EK treba posvetiti veću pozornost skladnu primjenu postojećih pravila među svim državama članicama, usklađujući i jačajući nadzor tržišta. EK treba također promicati uravnoteženu globalnu primjenu takva pristupa, prema drugim svjetskim regijama.

| 1.8 | Mane, poput teškog pristupa financiranju, visokih troškova energije ili troškova koji proizlaze iz upravnih opterećenja i zakonodavstva, treba smanjiti usvajanjem dosljednijeg i predvidljivijeg zakonodavstva. |
| --- | --- |

1.8

Mane, poput teškog pristupa financiranju, visokih troškova energije ili troškova koji proizlaze iz upravnih opterećenja i zakonodavstva, treba smanjiti usvajanjem dosljednijeg i predvidljivijeg zakonodavstva.

| 1.9 | Visoka se zaposlenost u Europi može održati samo ako su radnici bolje obrazovani i obučeni nego u gospodarstvima s kojima se nadmeće. Treba poduzeti mjere da se privuče mladež – i mušku i žensku – u tehnološka zanimanja sa sve usavršenijim strojevima i uslugama. Treba ohrabriti suradnju poduzeća sa sveučilištima i školama, obukom i cjeloživotnim učenjem. |
| --- | --- |

1.9

Visoka se zaposlenost u Europi može održati samo ako su radnici bolje obrazovani i obučeni nego u gospodarstvima s kojima se nadmeće. Treba poduzeti mjere da se privuče mladež – i mušku i žensku – u tehnološka zanimanja sa sve usavršenijim strojevima i uslugama. Treba ohrabriti suradnju poduzeća sa sveučilištima i školama, obukom i cjeloživotnim učenjem.

2.   Uvod

Uvod

| 2.1 | SI je u Europi vrlo širok i raznolik sektor, koji pokriva kodove NACE 25, 26, 27, 28, 29.3, 32.11 i 33, s izuzetkom niza od 33.15 do 33.17. Tradicionalni su predstavnici SI-ja mehaničko i elektrotehničko strojarstvo i strojevi; elektronika; metalni proizvodi i metalna stolarija. |
| --- | --- |

2.1

SI je u Europi vrlo širok i raznolik sektor, koji pokriva kodove NACE 25, 26, 27, 28, 29.3, 32.11 i 33, s izuzetkom niza od 33.15 do 33.17. Tradicionalni su predstavnici SI-ja mehaničko i elektrotehničko strojarstvo i strojevi; elektronika; metalni proizvodi i metalna stolarija.

| 2.2 | Čitavu SI u Europi čini nekih 130 000 poduzeća što zapošljavaju više od 10,3 milijuna ljudi s visokom razinom kvalifikacija i vještina, ostvarujući godišnju proizvodnju od nekih 1 840 milijarda eura i oko 1/3 svega izvoza EU-a. |
| --- | --- |

2.2

Čitavu SI u Europi čini nekih 130 000 poduzeća što zapošljavaju više od 10,3 milijuna ljudi s visokom razinom kvalifikacija i vještina, ostvarujući godišnju proizvodnju od nekih 1 840 milijarda eura i oko 1/3 svega izvoza EU-a.

| 2.3 | Proizvodeći mnoštvo konačnih proizvoda i isporučujući drugim sektorima sastojke, dijelove, sprave, strojeve, uređaje, sustave, tehnologije itd., ta industrija igra ključnu ulogu u tehnološkoj razini velikoga broja drugih sektora i određuje razvoj društva na polju energetske učinkovitosti, zdravlja, pokretljivosti, komunikacija i sigurnosti. |
| --- | --- |

2.3

Proizvodeći mnoštvo konačnih proizvoda i isporučujući drugim sektorima sastojke, dijelove, sprave, strojeve, uređaje, sustave, tehnologije itd., ta industrija igra ključnu ulogu u tehnološkoj razini velikoga broja drugih sektora i određuje razvoj društva na polju energetske učinkovitosti, zdravlja, pokretljivosti, komunikacija i sigurnosti.

| 2.4 | Zahvaljujući svojem golemom obujmu, visokoj zaposlenosti i snažnoj izvoznoj usmjerenosti, SI igra ključnu ulogu u gospodarskom oporavku Europe i ambicioznom cilju, navedenom u komunikaciji EK-a „Snažnija europska industrija za razvoj i gospodarski oporavak”, da obrne tekući trend i poveća industrijsku proizvodnju do 2020. na više od 20 % BDP-a. |
| --- | --- |

2.4

Zahvaljujući svojem golemom obujmu, visokoj zaposlenosti i snažnoj izvoznoj usmjerenosti, SI igra ključnu ulogu u gospodarskom oporavku Europe i ambicioznom cilju, navedenom u komunikaciji EK-a „Snažnija europska industrija za razvoj i gospodarski oporavak”, da obrne tekući trend i poveća industrijsku proizvodnju do 2020. na više od 20 % BDP-a.

| 2.5 | Europske strojograđevne industrije treba promatrati i proučavati u sklopu gospodarskoga razvoja EU-a, a te su industrije sastavne i ključne poveznice odnosnih vrijednosnih lanaca. Promatrane s toga gledišta, one pate od zapravo istih teškoća kao i njihovi pandani u lancu (čelična industrija, energetski sektor...). |
| --- | --- |

2.5

Europske strojograđevne industrije treba promatrati i proučavati u sklopu gospodarskoga razvoja EU-a, a te su industrije sastavne i ključne poveznice odnosnih vrijednosnih lanaca. Promatrane s toga gledišta, one pate od zapravo istih teškoća kao i njihovi pandani u lancu (čelična industrija, energetski sektor...).

3.   Izazovi europske SI

Izazovi europske SI

3.1   Međunarodno tržišno natjecanje

Međunarodno tržišno natjecanje

| 3.1.1 | Europska SI izvozi znatan dio svoje proizvodnje. Posljednjih su godina ulaganja zaostajala za drugim svjetskim regijama. To ima za posljedicu opasno izmještanje vrijednosnih lanaca iz Europe, a europska se SI suočava sa sve većom globalnom konkurencijom. |
| --- | --- |

3.1.1

Europska SI izvozi znatan dio svoje proizvodnje. Posljednjih su godina ulaganja zaostajala za drugim svjetskim regijama. To ima za posljedicu opasno izmještanje vrijednosnih lanaca iz Europe, a europska se SI suočava sa sve većom globalnom konkurencijom.

| 3.1.2 | Sjeverna Amerika usvojila je strategiju kojoj je cilj ponovna industrijalizacija, utemeljena posebice na niskim troškovima energije i nižim troškovima rada u NAFTA-i. Kina i nekoliko zemalja u jugoistočnoj Aziji privukle su znatna ulaganja naročito u elektrotehnički i elektronički sektor, a nedavno i u strojarstvo. S razvojnim planovima iza kojih stoji država, te se industrije ne natječu samo nižim nadnicama, nego će uskoro proizvoditi dobra s višom dodanom vrijednošću. Japan stječe konkurentnost zahvaljujući nedavnoj devalvaciji jena za oko 30 %. Konačno, Afrika i Bliski istok uspjeli su posljednjih godina privući proizvodna ulaganja. |
| --- | --- |

3.1.2

Sjeverna Amerika usvojila je strategiju kojoj je cilj ponovna industrijalizacija, utemeljena posebice na niskim troškovima energije i nižim troškovima rada u NAFTA-i. Kina i nekoliko zemalja u jugoistočnoj Aziji privukle su znatna ulaganja naročito u elektrotehnički i elektronički sektor, a nedavno i u strojarstvo. S razvojnim planovima iza kojih stoji država, te se industrije ne natječu samo nižim nadnicama, nego će uskoro proizvoditi dobra s višom dodanom vrijednošću. Japan stječe konkurentnost zahvaljujući nedavnoj devalvaciji jena za oko 30 %. Konačno, Afrika i Bliski istok uspjeli su posljednjih godina privući proizvodna ulaganja.

| 3.1.3 | Cilj od 20 % udjela industrije u BDP-u iziskuje 400 000 novih radnih mjesta na godinu. Samo ako Europa uspije privući više ulaganja, stvorit će se dovoljno radnih mjesta i bogatstva da se visoki socijalni standardi u Europi održe, a ciljevi Europe 2020. ostvare. A u Europu će se ulagati samo ako bude konkurentna. |
| --- | --- |

3.1.3

Cilj od 20 % udjela industrije u BDP-u iziskuje 400 000 novih radnih mjesta na godinu. Samo ako Europa uspije privući više ulaganja, stvorit će se dovoljno radnih mjesta i bogatstva da se visoki socijalni standardi u Europi održe, a ciljevi Europe 2020. ostvare. A u Europu će se ulagati samo ako bude konkurentna.

| 3.1.4 | Očito je da se tako velik broj (više od 10 milijuna) pretežno dobro plaćenih radnih mjesta ne može održati ako se Europa usredotoči samo na gornji tržišni segment strojogradnje. Iako visokotehnološka poduzeća igraju odlučujuću ulogu u tehnološkom vodstvu i potiču inovacije širom vrijednosnog lanca, ključno je da Europa ostane proizvodnim mjestom za sve vrste strojarskih proizvoda i roba, također u donjem i središnjem segmentu. Uz to što stvara zaposlenost, to je odlučujuće za integriranu mrežu dobavljača, što je jedna od najvećih prednosti za proizvođače u Europi, te omogućuje brzu razmjenu znanja, brzo usvajanje proizvodnje i koristi od regionalnih klastera. |
| --- | --- |

3.1.4

Očito je da se tako velik broj (više od 10 milijuna) pretežno dobro plaćenih radnih mjesta ne može održati ako se Europa usredotoči samo na gornji tržišni segment strojogradnje. Iako visokotehnološka poduzeća igraju odlučujuću ulogu u tehnološkom vodstvu i potiču inovacije širom vrijednosnog lanca, ključno je da Europa ostane proizvodnim mjestom za sve vrste strojarskih proizvoda i roba, također u donjem i središnjem segmentu. Uz to što stvara zaposlenost, to je odlučujuće za integriranu mrežu dobavljača, što je jedna od najvećih prednosti za proizvođače u Europi, te omogućuje brzu razmjenu znanja, brzo usvajanje proizvodnje i koristi od regionalnih klastera.

3.2   Tehnološki izazovi

Tehnološki izazovi

| 3.2.1 | Posebice je strojograđevni sektor taj koji je na čelu preobrazbe u zeleno i niskougljično gospodarstvo kroz proizvode, sustave i tehnologije koje njegova poduzeća proizvode. Industrija se brzo kreće ka četvrtoj industrijskoj revoluciji (2) koja će omogućiti skok k masovnoj prilagodbi, osposobljavajući industriju da odgovori na društvene izazove rješenjima izrađenima po mjeri. |
| --- | --- |

3.2.1

Posebice je strojograđevni sektor taj koji je na čelu preobrazbe u zeleno i niskougljično gospodarstvo kroz proizvode, sustave i tehnologije koje njegova poduzeća proizvode. Industrija se brzo kreće ka četvrtoj industrijskoj revoluciji (2) koja će omogućiti skok k masovnoj prilagodbi, osposobljavajući industriju da odgovori na društvene izazove rješenjima izrađenima po mjeri.

2

| 3.2.2 | Europa ima neophodno znanstveno znanje i istraživačku sposobnost za promjenu k zelenijem gospodarstvu, ali put k inovativnijim proizvodima zahtijeva više od toga. U mnogim tehnologijama Europa ima jasnu znanstvenu prednost, ali industrije, koje su se okoristile tim istraživanjima preselile su se u inozemstvo, tj. Europa nije dovoljno privlačna kao mjesto proizvodnje da stavi takve inovacije na tržište pa odljev znanja u suparnička gospodarstva postaje stvarnom prijetnjom. |
| --- | --- |

3.2.2

Europa ima neophodno znanstveno znanje i istraživačku sposobnost za promjenu k zelenijem gospodarstvu, ali put k inovativnijim proizvodima zahtijeva više od toga. U mnogim tehnologijama Europa ima jasnu znanstvenu prednost, ali industrije, koje su se okoristile tim istraživanjima preselile su se u inozemstvo, tj. Europa nije dovoljno privlačna kao mjesto proizvodnje da stavi takve inovacije na tržište pa odljev znanja u suparnička gospodarstva postaje stvarnom prijetnjom.

4.   Što može Europa učiniti?

Što može Europa učiniti?

4.1   Strateški vidovi

Strateški vidovi

| 4.1.1 | Kad procjenjujemo izglede EU-a za provedbu zaista potrebne industrijske politike primjećujemo velike svojstvene teškoće koje bi ugrozile neophodnu tranziciju. Kao prvo, na nesreću, EU-u manjka vizije i vodstva, što dovodi do previše neskladnih inicijativa i oštre neusklađenosti uredbenoga okvira. Kao drugo, pojam održivosti, koji može biti takvom integracijskom strategijom, treba dati jednaku važnost svim trima stupovima (ekološkom, društvenom i gospodarskom). |
| --- | --- |

4.1.1

Kad procjenjujemo izglede EU-a za provedbu zaista potrebne industrijske politike primjećujemo velike svojstvene teškoće koje bi ugrozile neophodnu tranziciju. Kao prvo, na nesreću, EU-u manjka vizije i vodstva, što dovodi do previše neskladnih inicijativa i oštre neusklađenosti uredbenoga okvira. Kao drugo, pojam održivosti, koji može biti takvom integracijskom strategijom, treba dati jednaku važnost svim trima stupovima (ekološkom, društvenom i gospodarskom).

| 4.1.2 | Trenutačni pad povjerenja ulagača (3) u gospodarstvo EU-a zabrinjavajuć je; ključno je ponovno izgraditi to povjerenje. Stvarna provedba EU-ove Strategije 2020 te poticanje i podstrekavanje poslovnoga okruženja mogao bi biti izlaz iz trenutačnoga pada. |
| --- | --- |

4.1.2

Trenutačni pad povjerenja ulagača (3) u gospodarstvo EU-a zabrinjavajuć je; ključno je ponovno izgraditi to povjerenje. Stvarna provedba EU-ove Strategije 2020 te poticanje i podstrekavanje poslovnoga okruženja mogao bi biti izlaz iz trenutačnoga pada.

3

| 4.1.3 | Mnogo je više ulaganja i rasta nužno da obrne daljnje propadanje industrije u Europi. Cilj od 20 % i stvaranje novih radnih mjesta neće se dogoditi ako Europa ne razvije jasnu viziju i program za industriju. To treba dovesti do usklađene politike s jasnim žarištem na konkurentnost europske industrije, što uključuje polja ostalih politika i čini Europu privlačnim mjestom za pokretanje poslova. |
| --- | --- |

4.1.3

Mnogo je više ulaganja i rasta nužno da obrne daljnje propadanje industrije u Europi. Cilj od 20 % i stvaranje novih radnih mjesta neće se dogoditi ako Europa ne razvije jasnu viziju i program za industriju. To treba dovesti do usklađene politike s jasnim žarištem na konkurentnost europske industrije, što uključuje polja ostalih politika i čini Europu privlačnim mjestom za pokretanje poslova.

| 4.1.4 | Strojograđevna poduzeća pate zbog prevelike količine propisa, ponekad neprikladnih, te preklapanja mnogih državnih zakona sa zakonom EU-a. Naročito se MSP-i nisu u stanju s njima nositi. Glavni zadatak strojograđevnih poduzeća treba biti nalaziti tehnička rješenja, a ne trošiti znatan dio svojih resursa na bavljenje najnovijim uredbama. Izravan pristup olakšavanju tog problema je smanjiti količinu novog zakonodavstva. |
| --- | --- |

4.1.4

Strojograđevna poduzeća pate zbog prevelike količine propisa, ponekad neprikladnih, te preklapanja mnogih državnih zakona sa zakonom EU-a. Naročito se MSP-i nisu u stanju s njima nositi. Glavni zadatak strojograđevnih poduzeća treba biti nalaziti tehnička rješenja, a ne trošiti znatan dio svojih resursa na bavljenje najnovijim uredbama. Izravan pristup olakšavanju tog problema je smanjiti količinu novog zakonodavstva.

| 4.1.5 | Kao primjer nepotrebnog novog zakonodavstva može poslužiti običaj da se na većinu predloženih preinaka postojećih uredba i direktiva ulažu amandmani. Često bi bolja primjena postojećih pravila bolje riješila problem nego stvaranje novih odredba. Nova pravila trebaju stoga biti posljednji izlaz. |
| --- | --- |

4.1.5

Kao primjer nepotrebnog novog zakonodavstva može poslužiti običaj da se na većinu predloženih preinaka postojećih uredba i direktiva ulažu amandmani. Često bi bolja primjena postojećih pravila bolje riješila problem nego stvaranje novih odredba. Nova pravila trebaju stoga biti posljednji izlaz.

| 4.1.6 | Europski zakonodavac često pokušava uređivati određeno područje na previše podroban način. Iako to ima smisla u određenim tehničkim uredbama, može biti neprikladno na drugim poljima, na primjer, pravila o elektromagnetskim poljima preteška su a da bi ih MSP-i mogli udovoljiti. EK-ova strategija za zdravlje i sigurnost za razdoblje 2013. – 2020. mora osigurati odgovarajuću razinu zaštite na radnim mjestima, ali istodobno biti dosljedna, kratka i lako primjenjiva. |
| --- | --- |

4.1.6

Europski zakonodavac često pokušava uređivati određeno područje na previše podroban način. Iako to ima smisla u određenim tehničkim uredbama, može biti neprikladno na drugim poljima, na primjer, pravila o elektromagnetskim poljima preteška su a da bi ih MSP-i mogli udovoljiti. EK-ova strategija za zdravlje i sigurnost za razdoblje 2013. – 2020. mora osigurati odgovarajuću razinu zaštite na radnim mjestima, ali istodobno biti dosljedna, kratka i lako primjenjiva.

| 4.1.7 | Europsko zakonodavstvo mora postati predvidljivije. To zahtijeva – kada je riječ o ulagačkim ciklusima poduzeća – da se metodologije, kada se jednom ustale, više ne mijenjaju, a ciljevi postave predvidivo i dugoročno. Jedan od primjera kako se izvorno holistički pristup Komisije gubi jest Direktiva o ekološkom oblikovanju. Početno je žarište bilo na energetici i robusnu metodologiju koja je korištena (MEErP) treba zadržati. Posebnu teškoću stvaraju učestale preinake. Za neke se proizvode promjene u zakonodavstvu događaju ugrubo u razmacima od po pet godina, što je posebice razorno za strojarski sektor, u kojemu se povrat ulaganja proteže na 10 do 30 godina. |
| --- | --- |

4.1.7

Europsko zakonodavstvo mora postati predvidljivije. To zahtijeva – kada je riječ o ulagačkim ciklusima poduzeća – da se metodologije, kada se jednom ustale, više ne mijenjaju, a ciljevi postave predvidivo i dugoročno. Jedan od primjera kako se izvorno holistički pristup Komisije gubi jest Direktiva o ekološkom oblikovanju. Početno je žarište bilo na energetici i robusnu metodologiju koja je korištena (MEErP) treba zadržati. Posebnu teškoću stvaraju učestale preinake. Za neke se proizvode promjene u zakonodavstvu događaju ugrubo u razmacima od po pet godina, što je posebice razorno za strojarski sektor, u kojemu se povrat ulaganja proteže na 10 do 30 godina.

| 4.1.8 | Na nesreću, EK-ova procjena utjecaja ne uključuje dovoljno trošak novog zakonodavstva za poduzeća, posebice za MSP-e. Najveći je trošak dodatnog zakonodavstva, koji se zapravo ne uzima u obzir, u ulaganjima i novim poduzećima koje Europa gubi jer se osnivaju izvan EU-a. |
| --- | --- |

4.1.8

Na nesreću, EK-ova procjena utjecaja ne uključuje dovoljno trošak novog zakonodavstva za poduzeća, posebice za MSP-e. Najveći je trošak dodatnog zakonodavstva, koji se zapravo ne uzima u obzir, u ulaganjima i novim poduzećima koje Europa gubi jer se osnivaju izvan EU-a.

| 4.1.9 | Na sličan način, pravila za javne natječaje moraju biti lako razumljiva. U suprotnom, MSP-i više nisu sposobni davati ponude, konkurencija se smanjuje, odluke u postupku nabave postaju teže provjerljive, a javna nabava postaje podložnija prevari. U žarište treba stoga staviti pojednostavljenje i transparentnost. |
| --- | --- |

4.1.9

Na sličan način, pravila za javne natječaje moraju biti lako razumljiva. U suprotnom, MSP-i više nisu sposobni davati ponude, konkurencija se smanjuje, odluke u postupku nabave postaju teže provjerljive, a javna nabava postaje podložnija prevari. U žarište treba stoga staviti pojednostavljenje i transparentnost.

| 4.1.10 | Troškovi energije u Europi mnogo su viši nego u gospodarstvima s kojima se natječe. Najhitnija mjera da se energiju učini dostupnijom stvaranje je stvarnog europskog tržišta energije. Povrh toga, važno je suzdržavati se od uvođenja zakonodavstva koje ishodi dodatnim povećanjem cijena. Dekarbonizacija mora biti dostupna, tehnološki neutralna i utemeljena na zakonima tržišta. |
| --- | --- |

4.1.10

Troškovi energije u Europi mnogo su viši nego u gospodarstvima s kojima se natječe. Najhitnija mjera da se energiju učini dostupnijom stvaranje je stvarnog europskog tržišta energije. Povrh toga, važno je suzdržavati se od uvođenja zakonodavstva koje ishodi dodatnim povećanjem cijena. Dekarbonizacija mora biti dostupna, tehnološki neutralna i utemeljena na zakonima tržišta.

4.2   Unutarnje tržište i tržišni nadzor

Unutarnje tržište i tržišni nadzor

| 4.2.1 | Zaštita od neusklađenih opasnih proizvoda i krivotvorenja preduvjet je poštene konkurencije. Trenutačno se manje od 1 % svih proizvedenih roba koje se uvoze kroz velike europske luke pregledava na dolasku da se utvrdi jesu li usklađene s EU-ovim odredbama, pa mnogi opasni ili krivotvoreni proizvodi, posebice električni, ulaze na unutarnje tržište. |
| --- | --- |

4.2.1

Zaštita od neusklađenih opasnih proizvoda i krivotvorenja preduvjet je poštene konkurencije. Trenutačno se manje od 1 % svih proizvedenih roba koje se uvoze kroz velike europske luke pregledava na dolasku da se utvrdi jesu li usklađene s EU-ovim odredbama, pa mnogi opasni ili krivotvoreni proizvodi, posebice električni, ulaze na unutarnje tržište.

| 4.2.2 | Tijela za nadzor i prismotru u pojedinim se državama članicama EU-a jako razlikuju. U nekim državama članicama sustav osigurava mehanizam za neophodnu zaštitu poduzeća, u drugim zemljama ta su tijela rijetka, nepotpuna i nedostatna ili se zakonodavstvo različito primjenjuje. EU treba poboljšati i unaprijediti usklađivanje među tim tijelima, s ciljem dolaska do prikladnog i jednoobraznog europskog sustava. |
| --- | --- |

4.2.2

Tijela za nadzor i prismotru u pojedinim se državama članicama EU-a jako razlikuju. U nekim državama članicama sustav osigurava mehanizam za neophodnu zaštitu poduzeća, u drugim zemljama ta su tijela rijetka, nepotpuna i nedostatna ili se zakonodavstvo različito primjenjuje. EU treba poboljšati i unaprijediti usklađivanje među tim tijelima, s ciljem dolaska do prikladnog i jednoobraznog europskog sustava.

4.3   Standardi

Standardi

| 4.3.1 | Standardizacija je u Europi postala odlučujućom za uspjeh jedinstvenog tržišta. Standardizacija pomaže učiniti proizvode razmjenjivima te tako utrživima širom svijeta i uzduž dugih vrijednosnih lanaca. Međutim, posljednjih se godina mnogi MSP-i žale na količinu standardizacije koju EK propisuje i na to da se standardizacija proširila i izvan tehničkih zahtjeva. MSP-e treba ohrabriti i podržati da sudjeluju u postupku standardizacije. |
| --- | --- |

4.3.1

Standardizacija je u Europi postala odlučujućom za uspjeh jedinstvenog tržišta. Standardizacija pomaže učiniti proizvode razmjenjivima te tako utrživima širom svijeta i uzduž dugih vrijednosnih lanaca. Međutim, posljednjih se godina mnogi MSP-i žale na količinu standardizacije koju EK propisuje i na to da se standardizacija proširila i izvan tehničkih zahtjeva. MSP-e treba ohrabriti i podržati da sudjeluju u postupku standardizacije.

| 4.3.2 | Kako su MSP-i sve jače uključeni u vrijednosne lance, treba im pružiti mogućnost da na odgovarajući način pridonesu izradi standarda. Treba poduzeti praktične mjere kako bi se uspostavila jednakost među dionicima, tj. pružiti bolju potporu na državnoj razini za sudjelovanje MSP-a s manjim financijskim resursima. |
| --- | --- |

4.3.2

Kako su MSP-i sve jače uključeni u vrijednosne lance, treba im pružiti mogućnost da na odgovarajući način pridonesu izradi standarda. Treba poduzeti praktične mjere kako bi se uspostavila jednakost među dionicima, tj. pružiti bolju potporu na državnoj razini za sudjelovanje MSP-a s manjim financijskim resursima.

4.4   Tehnologija i istraživanja

Tehnologija i istraživanja

| 4.4.1 | Poduzeća iz strojograđevne industrije ključni su pokretači na čelu inovacija, kada je riječ o proizvodnji opreme nužne za ostvarenje zelene revolucije. Energetska učinkovitost, smanjenje CO2 i briga o klimi pozitivno utječu na održivi razvoj sektora. Osim stvaranja novih proizvoda, inovacije strojograđevnih poduzeća često dovode do novih načina proizvodnje, ekološki još naprednijih dobara i sustava koji su istodobno produktivniji i dostupniji kupcima. |
| --- | --- |

4.4.1

Poduzeća iz strojograđevne industrije ključni su pokretači na čelu inovacija, kada je riječ o proizvodnji opreme nužne za ostvarenje zelene revolucije. Energetska učinkovitost, smanjenje CO2 i briga o klimi pozitivno utječu na održivi razvoj sektora. Osim stvaranja novih proizvoda, inovacije strojograđevnih poduzeća često dovode do novih načina proizvodnje, ekološki još naprednijih dobara i sustava koji su istodobno produktivniji i dostupniji kupcima.

2

| 4.4.2 | Europa je dosegla visoku razinu istraživanja i njihovih rezultata. U 2012. u Europi je prijavljeno više od 200 000 patenata. Međutim, put od istraživanja do inovativnih proizvoda zahtijeva više od znanja i istraživačkih sposobnosti. Europa je dugo imala jasnu znanstvenu prednost u mnogim tehnologijama, no, na kraju su se industrije koje iz tih istraživanja izvlače dobit često smještale izvan Europe. Takvo slabašno industrijsko iskorištavanje znanja u Europi može se nadvladati samo ranim sudjelovanjem industrije u istraživačkim programima i prikladnim okvirom koji će im omogućiti da pravovremeno iskoriste stečeno znanje. Nove ustroje koji povezuju industriju i istraživanja – klastere, tehnološke parkove, središta za tehnološku razmjenu – treba promicati javnim novcem. |
| --- | --- |

4.4.2

Europa je dosegla visoku razinu istraživanja i njihovih rezultata. U 2012. u Europi je prijavljeno više od 200 000 patenata. Međutim, put od istraživanja do inovativnih proizvoda zahtijeva više od znanja i istraživačkih sposobnosti. Europa je dugo imala jasnu znanstvenu prednost u mnogim tehnologijama, no, na kraju su se industrije koje iz tih istraživanja izvlače dobit često smještale izvan Europe. Takvo slabašno industrijsko iskorištavanje znanja u Europi može se nadvladati samo ranim sudjelovanjem industrije u istraživačkim programima i prikladnim okvirom koji će im omogućiti da pravovremeno iskoriste stečeno znanje. Nove ustroje koji povezuju industriju i istraživanja – klastere, tehnološke parkove, središta za tehnološku razmjenu – treba promicati javnim novcem.

| 4.4.3 | Kako bi se poboljšalo industrijsko preuzimanje novih znanstvenih nalaza, financiranje istraživanja i inovacija treba bolje usmjeriti k industrijskim potrebama, te provesti kao javno-privatno partnerstvo, poput programa „Tvornice budućnost”. Kako bi se pojačalo sudjelovanje poduzeća, posebice MSP-a, smjernice i odredbe za sudjelovanje i odobravanje projekata treba pojednostaviti. Treba poduzeti mjere za promicanje uspostave suvremenih tvornica koje proizlaze iz 4. industrijske revolucije. |
| --- | --- |

4.4.3

Kako bi se poboljšalo industrijsko preuzimanje novih znanstvenih nalaza, financiranje istraživanja i inovacija treba bolje usmjeriti k industrijskim potrebama, te provesti kao javno-privatno partnerstvo, poput programa „Tvornice budućnost”. Kako bi se pojačalo sudjelovanje poduzeća, posebice MSP-a, smjernice i odredbe za sudjelovanje i odobravanje projekata treba pojednostaviti. Treba poduzeti mjere za promicanje uspostave suvremenih tvornica koje proizlaze iz 4. industrijske revolucije.

4.5   Instrumenti tržišta rada

Instrumenti tržišta rada

| 4.5.1 | Već i sam broj radnih mjesta u industriji ukazuje na to da ona igra ključnu ulogu u svladavanju trenutačno visoke nezaposlenosti u EU-u i ima veliki potencijal za stvaranje novih radnih mjesta, pod uvjetom da Europa može ostvariti ulaganja za novi gospodarski uzlet. Stvaranjem tih radnih mjesta mogla bi se nadvladati neprihvatljivo visoka nezaposlenost mladeži. Trenutačno nastojanje EU-a da stvori „jamstvo za mladež” čini se dobrom mjerom tijekom tekuće krize. Međutim, dugoročno gledano, održivo zapošljavanje može jedino doći od zdravih poduzeća koja ovdje ulažu. |
| --- | --- |

4.5.1

Već i sam broj radnih mjesta u industriji ukazuje na to da ona igra ključnu ulogu u svladavanju trenutačno visoke nezaposlenosti u EU-u i ima veliki potencijal za stvaranje novih radnih mjesta, pod uvjetom da Europa može ostvariti ulaganja za novi gospodarski uzlet. Stvaranjem tih radnih mjesta mogla bi se nadvladati neprihvatljivo visoka nezaposlenost mladeži. Trenutačno nastojanje EU-a da stvori „jamstvo za mladež” čini se dobrom mjerom tijekom tekuće krize. Međutim, dugoročno gledano, održivo zapošljavanje može jedino doći od zdravih poduzeća koja ovdje ulažu.

| 4.5.2 | Mnogi se proizvođački sektori suočavaju s manjkom mladih stručnjaka. Obrazovanje i strukovni sustavi bit će mnogo više usmjereni na sadašnje i buduće potrebe poduzeća. I vlasti i sama industrija moraju poduzeti mjere da privuku mlade ljude u taj sektor i istodobno poprave predodžbu o sektoru. Posebice treba riješiti manjak stručnjaka u znanosti, tehnologiji, strojarstvu i matematici u nekim regijama Europe, npr. podupiranjem pokretljivosti tih stručnjaka širom Europe. |
| --- | --- |

4.5.2

Mnogi se proizvođački sektori suočavaju s manjkom mladih stručnjaka. Obrazovanje i strukovni sustavi bit će mnogo više usmjereni na sadašnje i buduće potrebe poduzeća. I vlasti i sama industrija moraju poduzeti mjere da privuku mlade ljude u taj sektor i istodobno poprave predodžbu o sektoru. Posebice treba riješiti manjak stručnjaka u znanosti, tehnologiji, strojarstvu i matematici u nekim regijama Europe, npr. podupiranjem pokretljivosti tih stručnjaka širom Europe.

| 4.5.3 | Još je premalo žena kojima je cilj karijera u strojarstvu. U mnogim europskim zemljama SI je već započeo kampanje usredotočene na privlačenje mladih žena u naukovanje, a Europski socijalni fond podupro je projekte kojima je cilj sniziti emocionalnu prepreku mladih žena prema strojarskoj karijeri. No, treba učiniti više. U školama, tehniku i strojarstvo treba podučavati na nadahnutiji način. |
| --- | --- |

4.5.3

Još je premalo žena kojima je cilj karijera u strojarstvu. U mnogim europskim zemljama SI je već započeo kampanje usredotočene na privlačenje mladih žena u naukovanje, a Europski socijalni fond podupro je projekte kojima je cilj sniziti emocionalnu prepreku mladih žena prema strojarskoj karijeri. No, treba učiniti više. U školama, tehniku i strojarstvo treba podučavati na nadahnutiji način.

| 4.5.4 | Jedna je od odlučujućih prednosti zbog koje su europska poduzeća dobro prošla kroz tekuću krizu njihova izvrsna radna snaga. Zahvaljujući sustavu naukovanja, njihovi radnici imaju sveobuhvatno znanje o teoretskom temelju i stvarnom proizvodnome postupku. Oni su sposobni brzo usvojiti inovacije na različitim stupnjevima vrijednosnog lanca. Europska politika zapošljavanja treba ohrabriti zemlje da usvoje takav sustav naukovanja na razini poduzeća. Suradnju poduzeća sa školama i sveučilištima, burze rada za početnike i stažiranje treba ohrabrivati. |
| --- | --- |

4.5.4

Jedna je od odlučujućih prednosti zbog koje su europska poduzeća dobro prošla kroz tekuću krizu njihova izvrsna radna snaga. Zahvaljujući sustavu naukovanja, njihovi radnici imaju sveobuhvatno znanje o teoretskom temelju i stvarnom proizvodnome postupku. Oni su sposobni brzo usvojiti inovacije na različitim stupnjevima vrijednosnog lanca. Europska politika zapošljavanja treba ohrabriti zemlje da usvoje takav sustav naukovanja na razini poduzeća. Suradnju poduzeća sa školama i sveučilištima, burze rada za početnike i stažiranje treba ohrabrivati.

| 4.5.5 | Industrijske udruge i sindikati mogu poduzeti inicijative s potporom svojih vlada da procijene industrijsko obrazovanje i poboljšaju putove koji mogu pridonijeti popunjavanju praznina u radnim kvalifikacijama za industriju koja proizvodi sve profinjenije strojeve i tehničke usluge, što zahtijeva nove vještine. |
| --- | --- |

4.5.5

Industrijske udruge i sindikati mogu poduzeti inicijative s potporom svojih vlada da procijene industrijsko obrazovanje i poboljšaju putove koji mogu pridonijeti popunjavanju praznina u radnim kvalifikacijama za industriju koja proizvodi sve profinjenije strojeve i tehničke usluge, što zahtijeva nove vještine.

| 4.5.6 | Cjeloživotno učenje treba biti zajednička obveza poslodavaca i zaposlenika. Radnici koji izgube radna mjesta moraju imati dostatan pristup brzom osuvremenjivanju kvalifikacija. Djelatne politike tržišta rada treba pojačati, a razmjenu dobrih postupaka, poput onih koje sufinanciraju ESF i EFSR, ubrzati. |
| --- | --- |

4.5.6

Cjeloživotno učenje treba biti zajednička obveza poslodavaca i zaposlenika. Radnici koji izgube radna mjesta moraju imati dostatan pristup brzom osuvremenjivanju kvalifikacija. Djelatne politike tržišta rada treba pojačati, a razmjenu dobrih postupaka, poput onih koje sufinanciraju ESF i EFSR, ubrzati.

| 4.5.7 | Industrijski sektori podložni su stalnoj promjeni. Stalno se stvaraju radna mjesta i proizvodi, dok drugi postaju izlišnima. Nužan se preustroj mora prirediti tako da se predvide promjene. Svi socijalni partneri – sindikati i poslodavci – kao i vlade i ustanove EU-a moraju se uključiti u dijalog kako bi se razvio fleksibilniji i pozitivniji pristup promjenama u industriji. Kao prioritet treba izbjeći otpuštanja, kako bi se stručnu i kvalificiranu radnu snagu zadržalo u poduzećima. Neizbježne gubitke radnih mjesta treba prirediti i ublažiti na društveno prihvatljiv način. U nekim CEEC-ima možemo naći primjere osuvremenjivanja gospodarstva koje je proizvodnije, čistije i stvara nova dobro plaćena radna mjesta. |
| --- | --- |

4.5.7

Industrijski sektori podložni su stalnoj promjeni. Stalno se stvaraju radna mjesta i proizvodi, dok drugi postaju izlišnima. Nužan se preustroj mora prirediti tako da se predvide promjene. Svi socijalni partneri – sindikati i poslodavci – kao i vlade i ustanove EU-a moraju se uključiti u dijalog kako bi se razvio fleksibilniji i pozitivniji pristup promjenama u industriji. Kao prioritet treba izbjeći otpuštanja, kako bi se stručnu i kvalificiranu radnu snagu zadržalo u poduzećima. Neizbježne gubitke radnih mjesta treba prirediti i ublažiti na društveno prihvatljiv način. U nekim CEEC-ima možemo naći primjere osuvremenjivanja gospodarstva koje je proizvodnije, čistije i stvara nova dobro plaćena radna mjesta.

| 4.5.8 | Vlada, industrijske udruge i sindikati moraju naći rješenja koja će udovoljavati cikličkim fluktuacijama poslovne djelatnosti. Brzo i učinkovito raspoređivanje kvalificiranog osoblja ključno je ako europske proizvođačka poduzeća namjeravaju uzvratiti na pojačane pritiske globalne konkurencije. Zakonodavstvo o zapošljavanju mora prihvatiti radna rješenja, kako unutarnja tako i vanjska, koja u obzir uzimaju učinkovitost proizvodnog postupka, kao i zdravstvena i sigurnosna pitanja, te ravnotežu rada i života. Instrumente za osiguranje neophodne fleksibilnosti ne smije se koristiti za snižavanje postojećih socijalnih standarda u Europi. |
| --- | --- |

4.5.8

Vlada, industrijske udruge i sindikati moraju naći rješenja koja će udovoljavati cikličkim fluktuacijama poslovne djelatnosti. Brzo i učinkovito raspoređivanje kvalificiranog osoblja ključno je ako europske proizvođačka poduzeća namjeravaju uzvratiti na pojačane pritiske globalne konkurencije. Zakonodavstvo o zapošljavanju mora prihvatiti radna rješenja, kako unutarnja tako i vanjska, koja u obzir uzimaju učinkovitost proizvodnog postupka, kao i zdravstvena i sigurnosna pitanja, te ravnotežu rada i života. Instrumente za osiguranje neophodne fleksibilnosti ne smije se koristiti za snižavanje postojećih socijalnih standarda u Europi.

| 4.5.9 | Državni socijalni partneri imaju veliku odgovornost u kolektivnom pregovaranju. Uspješno tržišno natjecanje sa sadašnjim razinama troškova rada izazovno je i kupovnu moć nadničara mora se zadržati. Europska poduzeća ne smiju jačati svoju konkurentnost snižavanjem nadnica. Napore treba usmjeriti na necjenovnu konkurentnost i nadziranje troškova proizvodnje kako bi se sačuvalo i poboljšalo zapošljavanje. Porast produktivnosti treba podijeliti između povećanih nadnica, ulaganja i nagrada dioničarima. |
| --- | --- |

4.5.9

Državni socijalni partneri imaju veliku odgovornost u kolektivnom pregovaranju. Uspješno tržišno natjecanje sa sadašnjim razinama troškova rada izazovno je i kupovnu moć nadničara mora se zadržati. Europska poduzeća ne smiju jačati svoju konkurentnost snižavanjem nadnica. Napore treba usmjeriti na necjenovnu konkurentnost i nadziranje troškova proizvodnje kako bi se sačuvalo i poboljšalo zapošljavanje. Porast produktivnosti treba podijeliti između povećanih nadnica, ulaganja i nagrada dioničarima.

4.6   Internacionalizacija MSP-a

Internacionalizacija MSP-a

| 4.6.1 | Posljednjih je godina EK prepoznao da je pomaganje MSP-ima da izvoze ključ za snažnije gospodarstvo. Za mnoge je MSP-e prvi korak izvoz u drugu zemlju EU-a. Zbog toga je konkurencija na unutarnjem tržištu toliko važna, jer stečena iskustva mogu potaknuti poduzeća da izvoze u prekomorske zemlje. Kako je potonje za MSP-e teško, važno je ne ostaviti ih same na tim tržištima. Povrh toga, pristup MSP-a instrumentima za financiranje izvoza mora se poboljšati. |
| --- | --- |

4.6.1

Posljednjih je godina EK prepoznao da je pomaganje MSP-ima da izvoze ključ za snažnije gospodarstvo. Za mnoge je MSP-e prvi korak izvoz u drugu zemlju EU-a. Zbog toga je konkurencija na unutarnjem tržištu toliko važna, jer stečena iskustva mogu potaknuti poduzeća da izvoze u prekomorske zemlje. Kako je potonje za MSP-e teško, važno je ne ostaviti ih same na tim tržištima. Povrh toga, pristup MSP-a instrumentima za financiranje izvoza mora se poboljšati.

4.7   Energetska politika i buduća ulaganja

Energetska politika i buduća ulaganja

| 4.7.1 | Iako javni proračuni ostaju ograničeni, nužna ulaganja u energetsku infrastrukturu ne smiju se odlagati jer bi to ugrozilo konkurentnost Europe. |
| --- | --- |

4.7.1

Iako javni proračuni ostaju ograničeni, nužna ulaganja u energetsku infrastrukturu ne smiju se odlagati jer bi to ugrozilo konkurentnost Europe.

| 4.7.2 | Većina ulaganja u energetiku i efikasnost resursa danas se poduzima samo ako se povrat može očekivati za manje od tri godine, zbog čega se propuštaju mnogi mogući dobitci. Mnoga se privatna ulaganja ne provedu čak i ako bi bila korisna jer bi se njihov prag dobiti obično dosegnuo za tri do pet godina. Ta bi se dvojba mogla nadvladati ako bi budući dobitci iz takvih ulaganja stvorili dotok novca već u vrijeme kada se ulaganje mora provesti. Stoga bi se u EIB-u ili u državnim novčarskim ustanovama moglo uspostaviti fondove koji pozajmljuju poduzećima i domaćinstvima za takva ulaganja u zamjenu za dobit iz tako ostvarenih ušteda, sve dok se zajam ne otplati. Taj model čini takva ulaganja mogućima bez ikakvih javnih potpora. |
| --- | --- |

4.7.2

Većina ulaganja u energetiku i efikasnost resursa danas se poduzima samo ako se povrat može očekivati za manje od tri godine, zbog čega se propuštaju mnogi mogući dobitci. Mnoga se privatna ulaganja ne provedu čak i ako bi bila korisna jer bi se njihov prag dobiti obično dosegnuo za tri do pet godina. Ta bi se dvojba mogla nadvladati ako bi budući dobitci iz takvih ulaganja stvorili dotok novca već u vrijeme kada se ulaganje mora provesti. Stoga bi se u EIB-u ili u državnim novčarskim ustanovama moglo uspostaviti fondove koji pozajmljuju poduzećima i domaćinstvima za takva ulaganja u zamjenu za dobit iz tako ostvarenih ušteda, sve dok se zajam ne otplati. Taj model čini takva ulaganja mogućima bez ikakvih javnih potpora.

4.8   Pristup sirovinama

Pristup sirovinama

| 4.8.1 | Europski su proizvođači profitirali iz ranije poduzetih napora za bolje recikliranje otpada tijekom tekuće mijene visokih cijena sirovina. Većina metala – koji su temelj većine roba – danas se reciklira. Ipak, pristup sirovinama koje se mora uvesti ostaje ključan za konkurentnost strojograđevnih industrija. EU mora stoga insistirati da se trgovina sirovinama ne ugrozi WTO-u nesukladnim ograničenjima, posebice kada je riječ o rijetkim zemnim metalima. Pri tom treba uzeti u obzir da se etičke, socijalne i ekološke standarde mora poštovati. |
| --- | --- |

4.8.1

Europski su proizvođači profitirali iz ranije poduzetih napora za bolje recikliranje otpada tijekom tekuće mijene visokih cijena sirovina. Većina metala – koji su temelj većine roba – danas se reciklira. Ipak, pristup sirovinama koje se mora uvesti ostaje ključan za konkurentnost strojograđevnih industrija. EU mora stoga insistirati da se trgovina sirovinama ne ugrozi WTO-u nesukladnim ograničenjima, posebice kada je riječ o rijetkim zemnim metalima. Pri tom treba uzeti u obzir da se etičke, socijalne i ekološke standarde mora poštovati.

4.9   Korištenje potencijala novih/pristupajućih država članica EU-a

Korištenje potencijala novih/pristupajućih država članica EU-a

| 4.9.1 | Europska poduzeća trebaju mnogo bolje istražiti i koristiti potencijal novih država članica EU-a. Taj bi pristup mogao preobraziti teškoće zbog pretjeranih gospodarskih razlika između europskih regija u europsku prednost. |
| --- | --- |

4.9.1

Europska poduzeća trebaju mnogo bolje istražiti i koristiti potencijal novih država članica EU-a. Taj bi pristup mogao preobraziti teškoće zbog pretjeranih gospodarskih razlika između europskih regija u europsku prednost.

| 4.9.2 | EGSO potiče EK da motri stanje u međunarodnoj trgovini kritičnim sirovinama. EGSO preporučuje pripremu nekoliko vjerojatnih scenarija, uključujući onaj najgori, za opis prijetnji i mogućih rješenja. Suradnju s drugim zemljama u sličnom stanju (SAD-om, Japanom, Južnom Korejom) treba poboljšati. |
| --- | --- |

4.9.2

EGSO potiče EK da motri stanje u međunarodnoj trgovini kritičnim sirovinama. EGSO preporučuje pripremu nekoliko vjerojatnih scenarija, uključujući onaj najgori, za opis prijetnji i mogućih rješenja. Suradnju s drugim zemljama u sličnom stanju (SAD-om, Japanom, Južnom Korejom) treba poboljšati.

Bruxelles, 11. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Vidjeti podnaslov 2. Uvod.

1

(2)  Prva (kraj 18. st.): mehanički proizvodni sustavi, druga (početak 20. st.): masovna proizvodnja, podjela rada; treća (od sredine 1970-ih): automatizacija, elektronika i IT; četvrta: uvođenje Interneta u proizvodne postupke, umrežavanje tih postupaka.

2

(3)  Vidjeti priloženi Eurostat-ov dokument.

3

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/38

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Europskom sektoru održavanja, popravljanja i preinake brodova: otpornom i globalno konkurentnom industrijskom sektoru koji slijedi politike EU-a za održivi rast (samoinicijativno mišljenje)

2014/C 170/06

Izvjestitelj: Marian KRZAKLEWSKI

Suizvjestitelj: Enrique CALVET CHAMBÓN

Dana 14. veljače 2013. sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o

Europskom sektoru održavanja, popravljanja i preinake brodova: otpornom i globalno konkurentnom industrijskom sektoru koji slijedi politike EU-a za održivi rast.

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI), odgovorno za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojilo je mišljenje 21. studenoga 2013. Izvjestitelj je bio g. KRZAKLEWSKI, a suizvjestitelj g. Calvet CHAMBÓN.

Europski socijalni i gospodarski odbor mišljenje je usvojio na svom 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 10. prosinca), sa 163 glasa za, 3 protiv i 4 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | Sektor održavanja, popravljanja i preinake brodova (SMRC) od strateške je važnosti za Europu i njezin održivi razvoj jer igra ključnu ulogu na poljima poput zaštite okoliša, prijevoza, sigurnosti i energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

1.1

Sektor održavanja, popravljanja i preinake brodova (SMRC) od strateške je važnosti za Europu i njezin održivi razvoj jer igra ključnu ulogu na poljima poput zaštite okoliša, prijevoza, sigurnosti i energetske učinkovitosti.

| 1.2 | EGSO smatra da je, zahvaljujući svojim naprednim tehnološkim znanjima i vještinama, sadašnja mreža SMRC-ovih brodogradilišta u EU-u dobro pripremljena i sposobna zadovoljiti rastuću potražnju za održivim razvojem, tehnologijom, inovacijama, radničkim vještinama i brodogradilišnom opremom. |
| --- | --- |

1.2

EGSO smatra da je, zahvaljujući svojim naprednim tehnološkim znanjima i vještinama, sadašnja mreža SMRC-ovih brodogradilišta u EU-u dobro pripremljena i sposobna zadovoljiti rastuću potražnju za održivim razvojem, tehnologijom, inovacijama, radničkim vještinama i brodogradilišnom opremom.

| 1.3 | Prema Odboru, prilike za sektor pojavljuju se unatoč teškom gospodarskom ozračju. One se odnose na povećanje svjetske flote i na sve veći udio starijih brodova, a posebice na rastuću potražnju za preinakama i osuvremenjivanjem zbog ekoloških, energetskih i klimatskih zahtjeva. Kratkoročno, to uključuje rastuću potražnju za energetski učinkovitim brodovima, djelovanje i razvoj morskih vjetroelektrana te pridobivanja prirodnih resursa iz mora. |
| --- | --- |

1.3

Prema Odboru, prilike za sektor pojavljuju se unatoč teškom gospodarskom ozračju. One se odnose na povećanje svjetske flote i na sve veći udio starijih brodova, a posebice na rastuću potražnju za preinakama i osuvremenjivanjem zbog ekoloških, energetskih i klimatskih zahtjeva. Kratkoročno, to uključuje rastuću potražnju za energetski učinkovitim brodovima, djelovanje i razvoj morskih vjetroelektrana te pridobivanja prirodnih resursa iz mora.

| 1.4 | Srednjoročno i dugoročno, otvaranje arktičkih morskih putova i dubokomorsko rudarstvo pružaju daljnje prilike tom sektoru. |
| --- | --- |

1.4

Srednjoročno i dugoročno, otvaranje arktičkih morskih putova i dubokomorsko rudarstvo pružaju daljnje prilike tom sektoru.

| 1.5 | Odbor ističe da, unatoč tim obećavajućim prilikama, sadašnja kriza znači da se brodovlasnici i brodogradilišta SMRC-a i dalje suočavaju s financijskim uskim grlima, primjerice s poteškoćama u pristupu zajmovima, te stoga teškim poslovnim uvjetima za poduzeća. Dodatan izazov je očuvanje kritične mase u sektoru. |
| --- | --- |

1.5

Odbor ističe da, unatoč tim obećavajućim prilikama, sadašnja kriza znači da se brodovlasnici i brodogradilišta SMRC-a i dalje suočavaju s financijskim uskim grlima, primjerice s poteškoćama u pristupu zajmovima, te stoga teškim poslovnim uvjetima za poduzeća. Dodatan izazov je očuvanje kritične mase u sektoru.

| 1.6 | Kako bi to riješio, podsektor SMRC-a mora usko surađivati s pomorskim vrijednosnim lancem s ciljem povećanja svoga ugleda i dobivanja potpore EU-a, država članica i regija, s obzirom na postojanje sve veće konkurencije iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

1.6

Kako bi to riješio, podsektor SMRC-a mora usko surađivati s pomorskim vrijednosnim lancem s ciljem povećanja svoga ugleda i dobivanja potpore EU-a, država članica i regija, s obzirom na postojanje sve veće konkurencije iz trećih zemalja.

| 1.6.1 | Odbor smatra da će sljedeće mjere biti korisne i potrebne sektoru:






  — | Šira i aktivnija uloga EIB-a u sektoru, u sklopu ciljeva EIB-a da podupre europsku industrijsku politiku: to se također tiče MSP-a iz sektora SMRC-a, u kojemu EIB i EIF imaju znatno neizravno područje djelovanja; |
| --- | --- | --- |

1.6.1

Odbor smatra da će sljedeće mjere biti korisne i potrebne sektoru:

—

Šira i aktivnija uloga EIB-a u sektoru, u sklopu ciljeva EIB-a da podupre europsku industrijsku politiku: to se također tiče MSP-a iz sektora SMRC-a, u kojemu EIB i EIF imaju znatno neizravno područje djelovanja;

| — | Organizacija radionica uz sudjelovanje EIB-a, Europske komisije i industrijskih dionika (te su radionice predložene u inicijativi LeaderSHIP 2020) i mjere za ispitivanje EIB-ovih mogućnosti financiranja; |
| --- | --- |

—

Organizacija radionica uz sudjelovanje EIB-a, Europske komisije i industrijskih dionika (te su radionice predložene u inicijativi LeaderSHIP 2020) i mjere za ispitivanje EIB-ovih mogućnosti financiranja;

| — | Moguća uporaba Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. u područjima povezanima s prijevozom i energetikom, dodjeljivanje regionalnih sredstava (uključujući sredstva povezana s „pametnom specijalizacijom”) pomorskome sektoru; odluka Komisije – koju se mora donijeti do kraja 2013. – o produljenju okvira za odobrene državne potpore brodograđevnom sektoru do prijedloga i stupanja na snagu novih pravila kako za opći okvir za istraživanje, razvoj i inovacije (RDI), tako i za regionalne potpore, koje zajedno trebaju u budućnosti preuzeti ulogu sadašnjega okvira; treba poduzeti korake kako bi se osiguralo da istek toga okvira i njegova zamjena novim pravilima ne proizvedu nova financijska uska grla pa treba poduzeti svaki napor da se sektoru SMRC-a nadoknadi gospodarska šteta koju to može prouzročiti; |
| --- | --- |

—

Moguća uporaba Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. u područjima povezanima s prijevozom i energetikom, dodjeljivanje regionalnih sredstava (uključujući sredstva povezana s „pametnom specijalizacijom”) pomorskome sektoru; odluka Komisije – koju se mora donijeti do kraja 2013. – o produljenju okvira za odobrene državne potpore brodograđevnom sektoru do prijedloga i stupanja na snagu novih pravila kako za opći okvir za istraživanje, razvoj i inovacije (RDI), tako i za regionalne potpore, koje zajedno trebaju u budućnosti preuzeti ulogu sadašnjega okvira; treba poduzeti korake kako bi se osiguralo da istek toga okvira i njegova zamjena novim pravilima ne proizvedu nova financijska uska grla pa treba poduzeti svaki napor da se sektoru SMRC-a nadoknadi gospodarska šteta koju to može prouzročiti;

| — | Prioritetna uporaba EU-ovih sredstava za RDI u okviru programa Obzor 2020. (što treba postati nastavak tehnološke platforme za vodni promet Waterborne) za usmjerene pomorske projekte s pokaznim elementima i inovacijskim potencijalom (uključujući JPP za istraživačke namjene). |
| --- | --- |

—

Prioritetna uporaba EU-ovih sredstava za RDI u okviru programa Obzor 2020. (što treba postati nastavak tehnološke platforme za vodni promet Waterborne) za usmjerene pomorske projekte s pokaznim elementima i inovacijskim potencijalom (uključujući JPP za istraživačke namjene).

| 1.7 | EGSO ističe da, iako radnici u EU-ovu sektoru SMRC-a imaju odgovarajuće vještine, mora ih se stalno ocjenjivati i ažurirati. Prioritet je da se te mjere podrže, na primjer u okviru inicijative LeaderSHIP 2020. Opasnost od gubitka kritične mase u tome sektoru je stvarna, s obzirom na starenje izučene radne snage. |
| --- | --- |

1.7

EGSO ističe da, iako radnici u EU-ovu sektoru SMRC-a imaju odgovarajuće vještine, mora ih se stalno ocjenjivati i ažurirati. Prioritet je da se te mjere podrže, na primjer u okviru inicijative LeaderSHIP 2020. Opasnost od gubitka kritične mase u tome sektoru je stvarna, s obzirom na starenje izučene radne snage.

| 1.8 | Prema EGSO-u, stvaranje zanimanja za taj sektor među mlađim radnicima treba biti glavna briga i treba se povezati s mjerama kojima je cilj poboljšati predodžbu o sektoru. To treba povezati s financijskim potporama školama i sveučilištima specijaliziranima za SMRC. |
| --- | --- |

1.8

Prema EGSO-u, stvaranje zanimanja za taj sektor među mlađim radnicima treba biti glavna briga i treba se povezati s mjerama kojima je cilj poboljšati predodžbu o sektoru. To treba povezati s financijskim potporama školama i sveučilištima specijaliziranima za SMRC.

| 1.9 | Odbor smatra da Komisija, zajedno sa socijalnim partnerima i drugim dionicima, (uporabom koncepta sektorskoga vijeća za vještine, na primjer) treba sastaviti plan za trajnu prilagodbu vještina novim zadacima sektora SMRC-a, obuhvaćajući između ostalog morska postrojenja (platforme, vjetroelektrane itd.), luke, nove tehničke plovne jedinice, postrojenja i brodove za opskrbu LNG-om, itd. To zahtijeva praćenje vještina, stalno unapređivanje obuke i promicanje mobilnosti unutar Europe. |
| --- | --- |

1.9

Odbor smatra da Komisija, zajedno sa socijalnim partnerima i drugim dionicima, (uporabom koncepta sektorskoga vijeća za vještine, na primjer) treba sastaviti plan za trajnu prilagodbu vještina novim zadacima sektora SMRC-a, obuhvaćajući između ostalog morska postrojenja (platforme, vjetroelektrane itd.), luke, nove tehničke plovne jedinice, postrojenja i brodove za opskrbu LNG-om, itd. To zahtijeva praćenje vještina, stalno unapređivanje obuke i promicanje mobilnosti unutar Europe.

| 1.10 | Sveobuhvatan niz načela i pravila (zaštita okoliša, sigurnost, luke, pravila o prijevozu, montaži, recikliranju) ima ključan učinak na način na koji sektor djeluje te na potražnju za njegovim uslugama. U tome smislu, EGSO smatra da se SMRC i industrija novogradnje trebaju učestalo i sustavno savjetovati s Europskom agencijom za pomorsku sigurnost (EMSA), kako bi osigurali sigurnije i ekološke brodove koje se može učinkovito motriti. |
| --- | --- |

1.10

Sveobuhvatan niz načela i pravila (zaštita okoliša, sigurnost, luke, pravila o prijevozu, montaži, recikliranju) ima ključan učinak na način na koji sektor djeluje te na potražnju za njegovim uslugama. U tome smislu, EGSO smatra da se SMRC i industrija novogradnje trebaju učestalo i sustavno savjetovati s Europskom agencijom za pomorsku sigurnost (EMSA), kako bi osigurali sigurnije i ekološke brodove koje se može učinkovito motriti.

| 1.11 | Prema EGSO-u, skup novih pravila i zahtjeva koji se odnose na nove tehnologije ne treba promatrati kao opasne ili problematične za taj sektor, već prije kao priliku. U tome smislu, SMRC i brodogradilišta za novogradnje te sektor proizvodnje čelika moraju uže surađivati da ostvare bolje rezultate. Odbor poziva Glavnu upravu za mobilnost i promet da u svojim strateškim razvojima politike (uključivo i kad je u pitanju priobalna plovidba) u obzir uzme sektor SMRC-a.
  EGSO smatra da, u skladu sa srednjoročnim (trogodišnjim) predviđanjima koja ukazuju na snažnu potražnju za recikliranjem brodova koje bi se provodilo u Europi, sektor SMRC-a ima postrojenja koja mogu provesti takve projekte. Ima također i ljudski kapital koji udovoljava zahtjevima za recikliranje brodova koje nije štetno po ljude niti po okoliš. Istovremeno se u sektoru u obzir uzima činjenica da je to nova i različita vrsta djelatnosti, s osjetljivim vidovima te zahtjeva pažljiv pristup. Odbor smatra da će recikliranje brodova sve više bivati strateškom aktivnošću za europsku industriju. |
| --- | --- |

1.11

Prema EGSO-u, skup novih pravila i zahtjeva koji se odnose na nove tehnologije ne treba promatrati kao opasne ili problematične za taj sektor, već prije kao priliku. U tome smislu, SMRC i brodogradilišta za novogradnje te sektor proizvodnje čelika moraju uže surađivati da ostvare bolje rezultate. Odbor poziva Glavnu upravu za mobilnost i promet da u svojim strateškim razvojima politike (uključivo i kad je u pitanju priobalna plovidba) u obzir uzme sektor SMRC-a.

EGSO smatra da, u skladu sa srednjoročnim (trogodišnjim) predviđanjima koja ukazuju na snažnu potražnju za recikliranjem brodova koje bi se provodilo u Europi, sektor SMRC-a ima postrojenja koja mogu provesti takve projekte. Ima također i ljudski kapital koji udovoljava zahtjevima za recikliranje brodova koje nije štetno po ljude niti po okoliš. Istovremeno se u sektoru u obzir uzima činjenica da je to nova i različita vrsta djelatnosti, s osjetljivim vidovima te zahtjeva pažljiv pristup. Odbor smatra da će recikliranje brodova sve više bivati strateškom aktivnošću za europsku industriju.

| 1.12 | Prema Odboru, ključni kratkoročni ciljevi, koji zahtijevaju javnu potporu u smislu financiranja preinaka u EU-ovu sektoru SMRC-a, su postavljanje pročistača i sustava za obradu balastnih voda (prema Lloydovu registru, to može zahvatiti oko 65 000 brodova diljem svijeta) te preinake povezane s energetskom učinkovitošću (uključujući ugradnju LNG-om pokretanih strojeva, izgradnju postrojenja za pretovar LNG-a na moru te sustave za povrat topline kao i jedinice za osuvremenjivanje smanjivanja putne brzine tj. slow steaming itd). |
| --- | --- |

1.12

Prema Odboru, ključni kratkoročni ciljevi, koji zahtijevaju javnu potporu u smislu financiranja preinaka u EU-ovu sektoru SMRC-a, su postavljanje pročistača i sustava za obradu balastnih voda (prema Lloydovu registru, to može zahvatiti oko 65 000 brodova diljem svijeta) te preinake povezane s energetskom učinkovitošću (uključujući ugradnju LNG-om pokretanih strojeva, izgradnju postrojenja za pretovar LNG-a na moru te sustave za povrat topline kao i jedinice za osuvremenjivanje smanjivanja putne brzine tj. slow steaming itd).

| 1.13 | Odbor snažno vjeruje da je industrija SMRC-a od goleme važnosti za vojnomornaričke flote pojedinih europskih zemalja te da se ta tema treba uključiti u ostala EGSO-ova mišljenja o sektoru naoružanja. |
| --- | --- |

1.13

Odbor snažno vjeruje da je industrija SMRC-a od goleme važnosti za vojnomornaričke flote pojedinih europskih zemalja te da se ta tema treba uključiti u ostala EGSO-ova mišljenja o sektoru naoružanja.

| 1.14 | EGSO smatra da je praktična provedba pravila Međunarodne pomorske organizacije (IMO), posebice Konvencije o upravljanju balastnim vodama, od ključne važnosti za sektor. Tu konvenciju treba stoga provesti na pravilan i učinkovit način s jasnim očekivanjima. |
| --- | --- |

1.14

EGSO smatra da je praktična provedba pravila Međunarodne pomorske organizacije (IMO), posebice Konvencije o upravljanju balastnim vodama, od ključne važnosti za sektor. Tu konvenciju treba stoga provesti na pravilan i učinkovit način s jasnim očekivanjima.

2.   Uvod

Europska industrija održavanja, osuvremenjivanja i popravka brodova -SMRC

| 2.1 | Brodogradnja obuhvaća sva poduzeće uključena u izgradnju, održavanje, preinaku i popravak svih vrsta brodova i drugih odgovarajućih pomorskih ustroja. Skraćeni naziv za brodogradilišta namijenjena održavanju, popravku i preinaci je SMRC. Klasifikacijski pregledi također spadaju u to polje djelatnosti. Takva brodogradilišta postoje u 16 zemalja EU-a i zapošljavaju oko 50 do 55 tisuća ljudi (prosječan broj za razdoblje 2007. – 2011.) |
| --- | --- |

2.1

Brodogradnja obuhvaća sva poduzeće uključena u izgradnju, održavanje, preinaku i popravak svih vrsta brodova i drugih odgovarajućih pomorskih ustroja. Skraćeni naziv za brodogradilišta namijenjena održavanju, popravku i preinaci je SMRC. Klasifikacijski pregledi također spadaju u to polje djelatnosti. Takva brodogradilišta postoje u 16 zemalja EU-a i zapošljavaju oko 50 do 55 tisuća ljudi (prosječan broj za razdoblje 2007. – 2011.)

| 2.2 | Sektor SMRC-a poseban je segment brodograđevne industrije. Važnost toga sektora raste kako rastu globalna flota i pomorski prijevoz (i onaj unutarnjim plovnim putovima) te kako se razvijaju brodske tehnologije i povećavaju zahtjevi za plovnim prijevozom na polju održiva razvoja. |
| --- | --- |

2.2

Sektor SMRC-a poseban je segment brodograđevne industrije. Važnost toga sektora raste kako rastu globalna flota i pomorski prijevoz (i onaj unutarnjim plovnim putovima) te kako se razvijaju brodske tehnologije i povećavaju zahtjevi za plovnim prijevozom na polju održiva razvoja.

| 2.3 | EU trenutačno ima snažan položaj u tome sektoru. Njegov je trenutačni udio na globalnome tržištu oko 35%, što pokazuje da je taj sektor za Europu strateški važan. Taj položaj treba održati pa čak i poboljšati kako bi se osigurala visoka razina sigurnosti u pomorskome prijevozu i uspostavili strogi ekološki standardi i standardi energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

2.3

EU trenutačno ima snažan položaj u tome sektoru. Njegov je trenutačni udio na globalnome tržištu oko 35%, što pokazuje da je taj sektor za Europu strateški važan. Taj položaj treba održati pa čak i poboljšati kako bi se osigurala visoka razina sigurnosti u pomorskome prijevozu i uspostavili strogi ekološki standardi i standardi energetske učinkovitosti.

Profil sektora SMRC-a

| 2.4 | Sektor SMRC-a se u mnogočemu razlikuje od sektora novogradnje. SMRC se dijeli na sljedeće podsektore: popravak brodova, održavanje i osuvremenjivanje, te preinaku. |
| --- | --- |

2.4

Sektor SMRC-a se u mnogočemu razlikuje od sektora novogradnje. SMRC se dijeli na sljedeće podsektore: popravak brodova, održavanje i osuvremenjivanje, te preinaku.

| 2.5 | Održavanje i popravak su obično kratkoročan postupak. Brod je većinu vremena u suhome doku i prosječno tamo ostaje oko 10 do 12 dana. |
| --- | --- |

2.5

Održavanje i popravak su obično kratkoročan postupak. Brod je većinu vremena u suhome doku i prosječno tamo ostaje oko 10 do 12 dana.

| 2.6 | Planiranje popravnih radova razmjerno je jednostavno i brodogradilišta mogu utjecati na brodovlasnikov izbor brodogradilišta. Neplanirani popravci koji uslijede sustavnome, mehaničkome ili ustrojnome kvaru moraju se provesti u najbližemu mogućemu brodogradilištu. U takvim je slučajevima teško utjecati na brodovlasnikovu odluku. |
| --- | --- |

2.6

Planiranje popravnih radova razmjerno je jednostavno i brodogradilišta mogu utjecati na brodovlasnikov izbor brodogradilišta. Neplanirani popravci koji uslijede sustavnome, mehaničkome ili ustrojnome kvaru moraju se provesti u najbližemu mogućemu brodogradilištu. U takvim je slučajevima teško utjecati na brodovlasnikovu odluku.

| 2.7 | Prema OECD-ovu izvještaju iz 2008. (1), izbor odgovarajućeg brodogradilišta za popravak postao je od ključne važnosti brodovlasnicima, koji se često moraju odlučiti između financijski privlačnih jeftinih izbora i potrebe da osiguraju pouzdanost i tehnološku usavršenost. Najvažniji činitelji za odluku gdje će se brod popraviti obično su: trošak, duljina popravka (uključujući trošak preusmjeravanja) i, u manjoj mjeri, vrsta primijenjene tehnologije. |
| --- | --- |

2.7

Prema OECD-ovu izvještaju iz 2008. (1), izbor odgovarajućeg brodogradilišta za popravak postao je od ključne važnosti brodovlasnicima, koji se često moraju odlučiti između financijski privlačnih jeftinih izbora i potrebe da osiguraju pouzdanost i tehnološku usavršenost. Najvažniji činitelji za odluku gdje će se brod popraviti obično su: trošak, duljina popravka (uključujući trošak preusmjeravanja) i, u manjoj mjeri, vrsta primijenjene tehnologije.

| 2.8 | Kako bi se postigla ekonomija razmjera, novogradnja i popravak brodova povezuju se na nizu mjesta širom svijeta. Vodeće zemlje u brodograđevnoj industriji obično razdvajaju djelatnosti novograđevnih i SMRC-ovih brodogradilišta kako bi povećale brojnost radne snage i pojačale proizvodnju.
  U nekim zemljama EU-a (npr. Poljskoj, Njemačkoj, Nizozemskoj) i Indiji postoje funkcionalne i korporacijske veze između novogradnje i SMRC-ovih brodogradilišta. Čini se da taj model u tim zemljama učinkovito djeluje kroz uporabu zajedničkih odjela i postrojenja (i drugih organizacijskih jedinica (2)) za obje vrste brodogradilišta, dok istovremeno koristi prednost raznolikog portfelja proizvoda i narudžba te smanjuje opasnosti koje ishode iz usporavanja gospodarstva. |
| --- | --- |

2.8

Kako bi se postigla ekonomija razmjera, novogradnja i popravak brodova povezuju se na nizu mjesta širom svijeta. Vodeće zemlje u brodograđevnoj industriji obično razdvajaju djelatnosti novograđevnih i SMRC-ovih brodogradilišta kako bi povećale brojnost radne snage i pojačale proizvodnju.

U nekim zemljama EU-a (npr. Poljskoj, Njemačkoj, Nizozemskoj) i Indiji postoje funkcionalne i korporacijske veze između novogradnje i SMRC-ovih brodogradilišta. Čini se da taj model u tim zemljama učinkovito djeluje kroz uporabu zajedničkih odjela i postrojenja (i drugih organizacijskih jedinica (2)) za obje vrste brodogradilišta, dok istovremeno koristi prednost raznolikog portfelja proizvoda i narudžba te smanjuje opasnosti koje ishode iz usporavanja gospodarstva.

| 2.9 | Tržišna zbilja sektora |
| --- | --- |

2.9

Tržišna zbilja sektora

| 2.10 | Posljednjih se desetljeća izraz „uvijek mlad” koristio u literaturi za opis razvoja sektora SMRC-a. Snažan rast međunarodne flote sa 660 milijuna DWT-a u 1990. na 1 468 milijuna DWT-a u 2011. izvor je usporednog rasta prilika za industriju SMRC-a. Svjetski godišnji promet u tom sektoru procijenjen je na oko 12 milijarda USD na kraju 2010. (3) |
| --- | --- |

2.10

Posljednjih se desetljeća izraz „uvijek mlad” koristio u literaturi za opis razvoja sektora SMRC-a. Snažan rast međunarodne flote sa 660 milijuna DWT-a u 1990. na 1 468 milijuna DWT-a u 2011. izvor je usporednog rasta prilika za industriju SMRC-a. Svjetski godišnji promet u tom sektoru procijenjen je na oko 12 milijarda USD na kraju 2010. (3)

| 2.11 | Promet europskoga sektora popravka brodova dosegnuo je 3,16 milijardi EUR u 2010. (na vrhuncu je bio 2008. s četiri milijarde eura). Prilog 1 pokazuje promet aktivnosti popravka brodova u nizu europskih zemalja između 2006. i 2010. |
| --- | --- |

2.11

Promet europskoga sektora popravka brodova dosegnuo je 3,16 milijardi EUR u 2010. (na vrhuncu je bio 2008. s četiri milijarde eura). Prilog 1 pokazuje promet aktivnosti popravka brodova u nizu europskih zemalja između 2006. i 2010.

| 2.12 | Europskom sektoru SMRC-a išlo je prilično dobro prije krize. Od 2010. brodovlasnici su u pokušaju da si smanje troškove srezali potrošnju ili odgodili narudžbe. U drugoj polovici 2010. uspjeli su nadoknaditi troškove, što dokazuje činjenica da se vrijeme čekanja na popravne radove ponovno povećalo (s jednoga na tri tjedna). |
| --- | --- |

2.12

Europskom sektoru SMRC-a išlo je prilično dobro prije krize. Od 2010. brodovlasnici su u pokušaju da si smanje troškove srezali potrošnju ili odgodili narudžbe. U drugoj polovici 2010. uspjeli su nadoknaditi troškove, što dokazuje činjenica da se vrijeme čekanja na popravne radove ponovno povećalo (s jednoga na tri tjedna).

| 2.13 | SMRCO-ovih brodogradilišta ima širom svijeta. Iako azijska brodogradilišta brodove popravljaju jeftinije (zbog niskih troškova rada), mnogi brodovlasnici biraju skuplja brodogradilišta jer mogu ponuditi kraće vrijeme čekanja (čime se izbjegavaju troškovi preusmjeravanja) i sofisticiranija znanja i vještine. |
| --- | --- |

2.13

SMRCO-ovih brodogradilišta ima širom svijeta. Iako azijska brodogradilišta brodove popravljaju jeftinije (zbog niskih troškova rada), mnogi brodovlasnici biraju skuplja brodogradilišta jer mogu ponuditi kraće vrijeme čekanja (čime se izbjegavaju troškovi preusmjeravanja) i sofisticiranija znanja i vještine.

Preinake i osuvremenjivanje u SMRC-ovim brodogradilištima

| 2.14 | U nekom pogledu, postupak preinake i osuvremenjivanja sličniji je novogradnji nego radovima na popravku i održavanju. Preinaka broda obično traje dulje od uobičajenoga rada na popravku. Djelovanje uključeno u preinaku broda može se opisati kao proizvodni postupak. |
| --- | --- |

2.14

U nekom pogledu, postupak preinake i osuvremenjivanja sličniji je novogradnji nego radovima na popravku i održavanju. Preinaka broda obično traje dulje od uobičajenoga rada na popravku. Djelovanje uključeno u preinaku broda može se opisati kao proizvodni postupak.

| 2.15 | Prema udruzi Sea Europe (4), preinaka broda bliža je djelatnostima novograđevnih brodogradilišta kada je riječ o rokovima, ali preinaka zahtijeva posve različit pristup koji uključuje fleksibilnost. To omogućuje da se plan rada mijenja u skladu s naručiteljevim potrebama i posebnoj naravi broda koji je namijenjen preinaci. |
| --- | --- |

2.15

Prema udruzi Sea Europe (4), preinaka broda bliža je djelatnostima novograđevnih brodogradilišta kada je riječ o rokovima, ali preinaka zahtijeva posve različit pristup koji uključuje fleksibilnost. To omogućuje da se plan rada mijenja u skladu s naručiteljevim potrebama i posebnoj naravi broda koji je namijenjen preinaci.

| 2.16 | Nedugo prije krize, stanje na tržištu za brodogradilišta koja provode preinake bilo je vrlo dobro. Međutim, broj narudžbi počeo je padati u 2009., a do najvećega je pada došlo početkom 2010. U to je vrijeme većina knjiga narudžbi za radove na preinakama bila prazna. Stanje se donekle popravilo u drugoj polovici 2010. Trenutačno, međutim, mnogi brodovlasnici ograničavaju narudžbe za preinake zbog financijskih izazova. |
| --- | --- |

2.16

Nedugo prije krize, stanje na tržištu za brodogradilišta koja provode preinake bilo je vrlo dobro. Međutim, broj narudžbi počeo je padati u 2009., a do najvećega je pada došlo početkom 2010. U to je vrijeme većina knjiga narudžbi za radove na preinakama bila prazna. Stanje se donekle popravilo u drugoj polovici 2010. Trenutačno, međutim, mnogi brodovlasnici ograničavaju narudžbe za preinake zbog financijskih izazova.

| 2.17 | U posljednje vrijeme popravci, preinake i osuvremenjivanje pomoćnih morskih plovila i plutajućih postrojenja (uključujući platforme za bušenje) igraju sve važniju ulogu. Zbog visokih troškova za nove brodove te vrste (i morska plutajuća postrojenja) te dugih rokova isporuke (čak do četiri godine), brodovlasnici se odlučuju za preinake postojećih morskih jedinica i plutajućih postrojenja. U Europi je, međutim, snažno iskušenje da se koriste jeftinija strana brodogradilišta za provedbu takvih preinaka. |
| --- | --- |

2.17

U posljednje vrijeme popravci, preinake i osuvremenjivanje pomoćnih morskih plovila i plutajućih postrojenja (uključujući platforme za bušenje) igraju sve važniju ulogu. Zbog visokih troškova za nove brodove te vrste (i morska plutajuća postrojenja) te dugih rokova isporuke (čak do četiri godine), brodovlasnici se odlučuju za preinake postojećih morskih jedinica i plutajućih postrojenja. U Europi je, međutim, snažno iskušenje da se koriste jeftinija strana brodogradilišta za provedbu takvih preinaka.

3.   Analiza konkurentnosti europskog sektora SMRC-a

| 3.1 | Istraživanje i analiza konkurentnosti sektora SMRC-a u EU-u provedena je nedavno u sklopu istraživačkoga programa ECO REFITEC (5), u okviru Sedmog okvirnog programa za istraživanja. Rezultati toga istraživanja mogu se naći u prilogu 2. |
| --- | --- |

3.1

Istraživanje i analiza konkurentnosti sektora SMRC-a u EU-u provedena je nedavno u sklopu istraživačkoga programa ECO REFITEC (5), u okviru Sedmog okvirnog programa za istraživanja. Rezultati toga istraživanja mogu se naći u prilogu 2.

4.   
  Europsko i međunarodno zakonodavstvo s učinkom na sektor SMRC-a (izvorni materijal
   (6)
   (7)
   (8))

| 4.1 | Na međunarodnoj se razini nije raspravljalo o mnogostranim sporazumima o konkurentnosti (pod okriljem WTO-a), koji bi mogli imati učinak na sektor SMRC-a. Izgledi da se takav sporazum postigne u kratkome roku prilično su slabi. |
| --- | --- |

4.1

Na međunarodnoj se razini nije raspravljalo o mnogostranim sporazumima o konkurentnosti (pod okriljem WTO-a), koji bi mogli imati učinak na sektor SMRC-a. Izgledi da se takav sporazum postigne u kratkome roku prilično su slabi.

| 4.2 | Na bilateralnoj razini, EU je dogovorio trgovinske sporazume koji imaju neizravan učinak na konkurentnost, sa SAD-om, Kanadom, Japanom i Južnom Korejom, ali njihov je učinak na sektor SMRC-a prilično minimalan.
  Na europskoj razini, EU-ovo zakonodavstvo uključuje Okvir za državne potpore brodogradnji. Pod tim okvirom Komisija može brodogradilištima odobriti inovacijske i regionalne potpore ili, u slučaju izvoznih zajmova, potpore brodovlasnicima. Kada je riječ o sektoru SMRC-a, taj se okvir odnosi na potpore popravku i preinaci broda u slučaju regionalnih i inovacijskih potpora te potpore isključivo preinaci broda u slučaju izvoznih zajmova. |
| --- | --- |

4.2

Na bilateralnoj razini, EU je dogovorio trgovinske sporazume koji imaju neizravan učinak na konkurentnost, sa SAD-om, Kanadom, Japanom i Južnom Korejom, ali njihov je učinak na sektor SMRC-a prilično minimalan.

Na europskoj razini, EU-ovo zakonodavstvo uključuje Okvir za državne potpore brodogradnji. Pod tim okvirom Komisija može brodogradilištima odobriti inovacijske i regionalne potpore ili, u slučaju izvoznih zajmova, potpore brodovlasnicima. Kada je riječ o sektoru SMRC-a, taj se okvir odnosi na potpore popravku i preinaci broda u slučaju regionalnih i inovacijskih potpora te potpore isključivo preinaci broda u slučaju izvoznih zajmova.

| 4.2.1 | Tekući je okvir na snazi od 1. siječnja 2012. i vrijedi dvije godine. Komisija predviđa da će nakon tog razdoblja biti moguće uključiti brodograđevni okvir u buduću inačicu EU-ovih smjernica za državne potpore istraživanjima i inovacijama te za regionalne potpore, jer se trenutačno preispituje i opći okvir EU-a, a posebice okvir za novogradnje. |
| --- | --- |

4.2.1

Tekući je okvir na snazi od 1. siječnja 2012. i vrijedi dvije godine. Komisija predviđa da će nakon tog razdoblja biti moguće uključiti brodograđevni okvir u buduću inačicu EU-ovih smjernica za državne potpore istraživanjima i inovacijama te za regionalne potpore, jer se trenutačno preispituje i opći okvir EU-a, a posebice okvir za novogradnje.

| 4.3 | Postojeća pravila koja su ratificirali članovi IMO-a, a koja stvaraju nove prilike sektoru SMRC-a |
| --- | --- |

4.3

4.4   Konvencija o upravljanju balastnim vodama

| 4.4.1 | Konvencija o upravljanju balastnim vodama rješava problem prijenosa invazivnih morskih vrsta između dvaju različitih morskih područja ispuštanjem brodovima prevezenih balastnih voda. Stupanje te konvencije na snagu bilo je planirano za početak 2014. |
| --- | --- |

4.4.1

Konvencija o upravljanju balastnim vodama rješava problem prijenosa invazivnih morskih vrsta između dvaju različitih morskih područja ispuštanjem brodovima prevezenih balastnih voda. Stupanje te konvencije na snagu bilo je planirano za početak 2014.

| 4.4.2 | Učinak te konvencije na sektor SMRC-a bit će vrlo značajan jer će se mnoge brodove morati osuvremeniti i/ili preinačiti, što može zahvatiti do 65 000 polovila širom svijeta, prema Lloydovu registru. |
| --- | --- |

4.4.2

Učinak te konvencije na sektor SMRC-a bit će vrlo značajan jer će se mnoge brodove morati osuvremeniti i/ili preinačiti, što može zahvatiti do 65 000 polovila širom svijeta, prema Lloydovu registru.

| 4.4.3 | Ostali mogući učinci te konvencije na SMRC-ova brodogradilišta su, prije svega, opasnosti koje ishode iz uporabe i skladištenja novih kemikalija te stroži pravni zahtjevi glede njihove uporabe. |
| --- | --- |

4.4.3

Ostali mogući učinci te konvencije na SMRC-ova brodogradilišta su, prije svega, opasnosti koje ishode iz uporabe i skladištenja novih kemikalija te stroži pravni zahtjevi glede njihove uporabe.

4.5   Konvencija MARPOL (Prilog VI) – sprečavanje zagađenja zraka s brodova

| 4.5.1 | Ovoj je konvenciji, koja je na snagu stupila 2013., cilj smanjiti zagađenje zraka s brodova, posebice SOx i NOx. |
| --- | --- |

4.5.1

Ovoj je konvenciji, koja je na snagu stupila 2013., cilj smanjiti zagađenje zraka s brodova, posebice SOx i NOx.

| 4.5.2 | Kako bi se izbjegla nepotrebna ograničenja za pomorsku industriju, Prilog VI. konvenciji određuje da se ispuštanja mogu smanjiti uporabom alternativnih goriva ili usvajanjem tehnologija za pročišćavanje plina. |
| --- | --- |

4.5.2

Kako bi se izbjegla nepotrebna ograničenja za pomorsku industriju, Prilog VI. konvenciji određuje da se ispuštanja mogu smanjiti uporabom alternativnih goriva ili usvajanjem tehnologija za pročišćavanje plina.

| 4.5.3 | Konvencija stvara prilike za SMRC-ova brodogradilišta jer će se tehnologije koje ograničavaju ispuštanja morati ugraditi na brodove koji su uključeni u postojeće flote. Moguće opasnosti za brodogradilišta koja ugrađuju po okoliš povoljne uređaje uključuju sve veću ovisnost o dobavljačima uređaja i potrebu za određenim ulaganjima u brodogradilišta. |
| --- | --- |

4.5.3

Konvencija stvara prilike za SMRC-ova brodogradilišta jer će se tehnologije koje ograničavaju ispuštanja morati ugraditi na brodove koji su uključeni u postojeće flote. Moguće opasnosti za brodogradilišta koja ugrađuju po okoliš povoljne uređaje uključuju sve veću ovisnost o dobavljačima uređaja i potrebu za određenim ulaganjima u brodogradilišta.

4.6   Konvencija o recikliranju brodova

| 4.6.1 | Ovoj je konvenciji cilj osigurati da se opasnost po okoliš, zdravlje i sigurnost tijekom recikliranja brodova zadrži na prihvatljivoj razini. |
| --- | --- |

4.6.1

Ovoj je konvenciji cilj osigurati da se opasnost po okoliš, zdravlje i sigurnost tijekom recikliranja brodova zadrži na prihvatljivoj razini.

| 4.6.2 | Kao ishod odredbi u ovoj konvenciji, brodovlasnici moraju biti potpuno obaviješteni o svim materijalima koji se koriste tijekom održavanja, popravka i preinake te se treba osigurati da se neželjeni materijali nikada ne koriste u brodogradilištima. To može stvoriti dodatne prilike za osiguranje novih specijaliziranih narudžbi za EU-ova brodogradilišta s visokom razinom znanja i vještina. |
| --- | --- |

4.6.2

Kao ishod odredbi u ovoj konvenciji, brodovlasnici moraju biti potpuno obaviješteni o svim materijalima koji se koriste tijekom održavanja, popravka i preinake te se treba osigurati da se neželjeni materijali nikada ne koriste u brodogradilištima. To može stvoriti dodatne prilike za osiguranje novih specijaliziranih narudžbi za EU-ova brodogradilišta s visokom razinom znanja i vještina.

| 4.7 | Recikliranje brodova postat će sve više strateškom djelatnošću usmjerenom na pružanje i dobavu, na primjer, staroga željeza i drugih sirovina za proizvođačke sektore u EU-u (čelika, aluminija, bakra), s ciljem smanjenja kako izravnih tako neizravnih učinaka na okoliš i sprečavanja neprihvatljivih radnih i socijalnih uvjeta. |
| --- | --- |

4.7

Recikliranje brodova postat će sve više strateškom djelatnošću usmjerenom na pružanje i dobavu, na primjer, staroga željeza i drugih sirovina za proizvođačke sektore u EU-u (čelika, aluminija, bakra), s ciljem smanjenja kako izravnih tako neizravnih učinaka na okoliš i sprečavanja neprihvatljivih radnih i socijalnih uvjeta.

5.   Prijedlozi i smjernice za sektor SMRC-a u inicijativi LeaderSHIP 2020. i u trenutačnome radu Odbora brodograđevne industrije za sektorski dijalog

| 5.1 | Sektor SMRC-a i povezane industrije moraju u obzir uzeti prilike i mogućnosti za EIB-ovo financiranje kroz povećano zajmovno djelovanje banke. EIB-ove mjere treba promicati i proučavati posebice za projekte koji se odnose na „zeleno brodarstvo”, obnovljivu morsku energiju i preinake. Predlaže se da Glavnoj upravi ENT prioritet bude organiziranje „radionice”, kako bi se podrobnije istražila mogućnost EIB-ove potpore. |
| --- | --- |

5.1

Sektor SMRC-a i povezane industrije moraju u obzir uzeti prilike i mogućnosti za EIB-ovo financiranje kroz povećano zajmovno djelovanje banke. EIB-ove mjere treba promicati i proučavati posebice za projekte koji se odnose na „zeleno brodarstvo”, obnovljivu morsku energiju i preinake. Predlaže se da Glavnoj upravi ENT prioritet bude organiziranje „radionice”, kako bi se podrobnije istražila mogućnost EIB-ove potpore.

| 5.2 | Države članice i obalne regije trebaju ispitati mogućnost dodjele strukturnih fondova kako bi se tehnologija u pomorskoj industriji učinila raznolikijom, povezano s novim tržišnim sektorima. To se posebice odnosi na regionalne strategije za pametnu specijalizaciju. |
| --- | --- |

5.2

Države članice i obalne regije trebaju ispitati mogućnost dodjele strukturnih fondova kako bi se tehnologija u pomorskoj industriji učinila raznolikijom, povezano s novim tržišnim sektorima. To se posebice odnosi na regionalne strategije za pametnu specijalizaciju.

| 5.3 | Što se tiče mogućega dugoročnoga EU-ova financiranja, Europska komisija treba ispitati mogućnost mjera za financiranje izgradnje i osuvremenjivanja brodova. Države članice, pružatelji financijskih usluga, industrija pomorske tehnologije i ostali dionici trebaju iznova razmotriti dostupnost tržišnih jamstava. |
| --- | --- |

5.3

Što se tiče mogućega dugoročnoga EU-ova financiranja, Europska komisija treba ispitati mogućnost mjera za financiranje izgradnje i osuvremenjivanja brodova. Države članice, pružatelji financijskih usluga, industrija pomorske tehnologije i ostali dionici trebaju iznova razmotriti dostupnost tržišnih jamstava.

| 5.4 | Brodograđevna industrija (uključujući SMRC), u suradnji s Europskom komisijom, državama članicama ili regijama treba biti uključena u istraživačke djelatnosti putem korištenja između ostaloga javno-privatnoga partnerstva (JPP), u potpunosti poštujući ustroj pomorskih sektora i odgovarajućih načela državnih potpora. |
| --- | --- |

5.4

Brodograđevna industrija (uključujući SMRC), u suradnji s Europskom komisijom, državama članicama ili regijama treba biti uključena u istraživačke djelatnosti putem korištenja između ostaloga javno-privatnoga partnerstva (JPP), u potpunosti poštujući ustroj pomorskih sektora i odgovarajućih načela državnih potpora.

| 5.4.1 | EGSO se slaže s ishodištem inicijative LeaderSHIP 2020. da je, u svrhu postizanja općih ciljeva JPP-a za brodograđevni sektor, nužna snažna predanost istraživačkim programima. Što se tiče kratkoročnih ciljeva, održivu konkurentnost sektora SMRC-a treba neupitno poduprijeti odgovarajućim mjerama za promicanje inovacija u poslovanju. |
| --- | --- |

5.4.1

EGSO se slaže s ishodištem inicijative LeaderSHIP 2020. da je, u svrhu postizanja općih ciljeva JPP-a za brodograđevni sektor, nužna snažna predanost istraživačkim programima. Što se tiče kratkoročnih ciljeva, održivu konkurentnost sektora SMRC-a treba neupitno poduprijeti odgovarajućim mjerama za promicanje inovacija u poslovanju.

| 5.5 | EGSO podupire uključivanje odbora brodograđevne industrije za sektorski dijalog u rad na određivanju i provedbi politika u okviru inicijative LeaderSHIP 2020. Trenutačno, posebna uloga odbora treba uključiti provedbu onoga dijela inicijative koji se odnosi na bolje prepoznavanje i usporedivost kvalifikacija i vještina s ciljem osiguranja dugoročnog boljitka sektora. |
| --- | --- |

5.5

EGSO podupire uključivanje odbora brodograđevne industrije za sektorski dijalog u rad na određivanju i provedbi politika u okviru inicijative LeaderSHIP 2020. Trenutačno, posebna uloga odbora treba uključiti provedbu onoga dijela inicijative koji se odnosi na bolje prepoznavanje i usporedivost kvalifikacija i vještina s ciljem osiguranja dugoročnog boljitka sektora.

| 5.6 | EGSO sa zanimanjem iščekuje pozitivan napredak odbora za dijalog glede socijalnih standarda u europskome sektoru novogradnje i SMRC-a. |
| --- | --- |

5.6

EGSO sa zanimanjem iščekuje pozitivan napredak odbora za dijalog glede socijalnih standarda u europskome sektoru novogradnje i SMRC-a.

Bruxelles, 10. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Izvještaj o međudjelovanju popravka brodova, preinake brodova i brodograđevnih industrija (The interaction between the ship repair, ship conversion and shipbuilding industries report), C/WP6(2008)6c.

1

The interaction between the ship repair, ship conversion and shipbuilding industries report

(2)  Vidi fusnotu 1.

2

(3)  Godišnji izvještaj Odbora brodogradilišnih udruga Europske unije (CESA) 2010. – 2011.

3

(4)  Od 2012., Odbor brodogradilišnih udruga Europske unije (CESA) Europsko vijeće pomorske opreme (EMEC) oblikovali su Europsku udrugu brodova i pomorske opreme nazvanu SEA Europe.

4

(5)  Ekološki inovativne remontne tehnologije i postupci za brodograđevnu industriju, koje promiču Europska brodogradilišta za popravak brodova (European Repair Shipyards)- projekt koji sufinancira Europska komisija u sklopu Sedmoga okvirnoga programa (2007. – 2013.)

5

European Repair Shipyards

(6)  Vidi fusnotu 5.

6

(7)  Vidi fusnotu 3.

7

(8)  Vidi fusnotu 1.

8

---

III. Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

494. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 10. i 11. prosinca 2013.

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/45

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije

COM(2013) 522 final – 2013/0248 (COD)

2014/C 170/07

Izvjestitelj: Dimitris Dimitriadis

Dana 5. i 10. rujna 2013., sukladno članku 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Vijeće i Europski parlament odlučili su se savjetovati s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o uspostavi Fonda solidarnosti EU-a

COM(2013) 522 final – 2013/0248 (COD).

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje 14. studenog 2013.

Europski gospodarski i socijalni odbor usvojio je mišljenje na 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 10. prosinca), sa 153 glasa za, 3 protiv i 4 suzdržana.

1.   Zaključci

Zaključci

| 1.1 | EGSO u načelu odobrava način na koji je Fond solidarnosti Europske unije (EUSF) (1) funkcionirao do sada, ističući da je podržavao njegovo osnivanje od samog početka. (2) |
| --- | --- |

1.1

EGSO u načelu odobrava način na koji je Fond solidarnosti Europske unije (EUSF) (1) funkcionirao do sada, ističući da je podržavao njegovo osnivanje od samog početka. (2)

1

2

| 1.2 | EGSO smatra da je potrebna neodgodiva izmjena Uredbe 2012/2002 o funkcioniranju Fonda solidarnosti EU-a, budući da je već odgađana (3), te podržava napore Komisije unatoč konzervativnim obilježjima novog prijedloga, što je ujedno i stajalište Europskog parlamenta (4). |
| --- | --- |

1.2

EGSO smatra da je potrebna neodgodiva izmjena Uredbe 2012/2002 o funkcioniranju Fonda solidarnosti EU-a, budući da je već odgađana (3), te podržava napore Komisije unatoč konzervativnim obilježjima novog prijedloga, što je ujedno i stajalište Europskog parlamenta (4).

3

4

| 1.3 | EGSO smatra da je, kad je Vijeće odbilo Komisijin prijedlog (5) iz 2005., propuštena prilika za polaganje novih temelja za upravljanje fondom. |
| --- | --- |

1.3

EGSO smatra da je, kad je Vijeće odbilo Komisijin prijedlog (5) iz 2005., propuštena prilika za polaganje novih temelja za upravljanje fondom.

5

| 1.4 | EGSO vjeruje da bi trebalo poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi se smanjila birokracija u EUSF-u i kako bi se ubrzali njegovi postupci (6). |
| --- | --- |

1.4

EGSO vjeruje da bi trebalo poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi se smanjila birokracija u EUSF-u i kako bi se ubrzali njegovi postupci (6).

6

| 1.5 | EGSO se slaže s promjenama istaknutim u novom prijedlogu uredbe (7) koje se odnose na plaćanja unaprijed, jasnije definiranje „nepogoda velikih razmjera” i „izvanrednih regionalnih nepogoda” kao i na mjere koje treba poduzeti u slučaju država članica koje nisu posvetile dovoljno pažnje sprječavanju nepogode. |
| --- | --- |

1.5

EGSO se slaže s promjenama istaknutim u novom prijedlogu uredbe (7) koje se odnose na plaćanja unaprijed, jasnije definiranje „nepogoda velikih razmjera” i „izvanrednih regionalnih nepogoda” kao i na mjere koje treba poduzeti u slučaju država članica koje nisu posvetile dovoljno pažnje sprječavanju nepogode.

7

| 1.6 | EGSO smatra da je za funkcioniranje EUSF-a, unatoč teškom financijskom razdoblju kroz koje EU trenutno prolazi, potrebno izdvojiti veća proračunska sredstva, kako bi se predvidjela mogućnost nepogode posebno velikih razmjera. |
| --- | --- |

1.6

EGSO smatra da je za funkcioniranje EUSF-a, unatoč teškom financijskom razdoblju kroz koje EU trenutno prolazi, potrebno izdvojiti veća proračunska sredstva, kako bi se predvidjela mogućnost nepogode posebno velikih razmjera.

| 1.7 | EGSO je mišljenja da EUSF-ovi radni uvjeti trebaju biti u potpunosti transparentni, kako ne bi uzrokovao neutemeljena očekivanja ili postao instrumentom političkih manipulacija, te kako ne bi razočarao stanovništvo koje prolazi kroz teška vremena. |
| --- | --- |

1.7

EGSO je mišljenja da EUSF-ovi radni uvjeti trebaju biti u potpunosti transparentni, kako ne bi uzrokovao neutemeljena očekivanja ili postao instrumentom političkih manipulacija, te kako ne bi razočarao stanovništvo koje prolazi kroz teška vremena.

| 1.8 | EGSO smatra da instrumenti poput EUSF-a pružaju Europskoj uniji idealnu priliku za prikazivanje jedinstva i solidarnosti, pod uvjetom da se primjereno koriste te da građani EU-a budu upućeni u europsku podršku i inicijative. |
| --- | --- |

1.8

EGSO smatra da instrumenti poput EUSF-a pružaju Europskoj uniji idealnu priliku za prikazivanje jedinstva i solidarnosti, pod uvjetom da se primjereno koriste te da građani EU-a budu upućeni u europsku podršku i inicijative.

| 1.9 | Stajalište EGSO-a je da bi aktivnosti ovog fonda trebale obuhvaćati neočekivane nepogode koje nastaju kao posljedica efekta staklenika i klimatskih promjena, kao i one nastale terorističkim djelovanjem. |
| --- | --- |

1.9

Stajalište EGSO-a je da bi aktivnosti ovog fonda trebale obuhvaćati neočekivane nepogode koje nastaju kao posljedica efekta staklenika i klimatskih promjena, kao i one nastale terorističkim djelovanjem.

| 1.10 | EGSO se pita zašto je prag za proglašavanje nepogode „nepogodom velikih razmjera” još uvijek tako visoko postavljen; ovo obvezuje EUSF na korištenje svojih sredstava samo u iznimnim situacijama i uz primjenu klauzula o odstupanju. Smatra da su pragovi vrijednosti spomenuti u pogledu razmjera zabilježene štete izrazito visoki te da ih je potrebno sniziti. |
| --- | --- |

1.10

EGSO se pita zašto je prag za proglašavanje nepogode „nepogodom velikih razmjera” još uvijek tako visoko postavljen; ovo obvezuje EUSF na korištenje svojih sredstava samo u iznimnim situacijama i uz primjenu klauzula o odstupanju. Smatra da su pragovi vrijednosti spomenuti u pogledu razmjera zabilježene štete izrazito visoki te da ih je potrebno sniziti.

| 1.11 | Klauzula o supsidijarnosti, koju Vijeće strogo primjenjuje, ima odvraćajući učinak i znatno otežava Komisijina nastojanja. EGSO poziva na veću fleksibilnost u primjeni ove klauzule. |
| --- | --- |

1.11

Klauzula o supsidijarnosti, koju Vijeće strogo primjenjuje, ima odvraćajući učinak i znatno otežava Komisijina nastojanja. EGSO poziva na veću fleksibilnost u primjeni ove klauzule.

| 1.12 | Uvjeren je da se u mnogo slučajeva moglo, i još uvijek može, izbjeći velike nepogode služeći se postojećim europskim mehanizmima i fondovima, kao i postojećim znanjima i vještinama. |
| --- | --- |

1.12

Uvjeren je da se u mnogo slučajeva moglo, i još uvijek može, izbjeći velike nepogode služeći se postojećim europskim mehanizmima i fondovima, kao i postojećim znanjima i vještinama.

| 1.13 | EGSO se zalaže za načelo „zagađivač plaća”. |
| --- | --- |

1.13

EGSO se zalaže za načelo „zagađivač plaća”.

| 1.14 | Ističe da se broj nepogoda velikih razmjera u Europi nažalost znatno povećao posljednjih godina. |
| --- | --- |

1.14

Ističe da se broj nepogoda velikih razmjera u Europi nažalost znatno povećao posljednjih godina.

| 1.15 | EGSO poziva države članice da poboljšaju svoje unutarnje postupke i mehanizme kako bi olakšale rad Komisije, prenoseći joj pravovremeno pouzdane, ispravne i dobro utemeljene informacije. |
| --- | --- |

1.15

EGSO poziva države članice da poboljšaju svoje unutarnje postupke i mehanizme kako bi olakšale rad Komisije, prenoseći joj pravovremeno pouzdane, ispravne i dobro utemeljene informacije.

| 1.16 | Smatra da je razdoblje od 9 do 12 mjeseci za isplatu pomoći predugačko i nije u skladu s ciljem pružanja hitne i neposredne pomoći. |
| --- | --- |

1.16

Smatra da je razdoblje od 9 do 12 mjeseci za isplatu pomoći predugačko i nije u skladu s ciljem pružanja hitne i neposredne pomoći.

| 1.17 | EGSO smatra da je potrebno sastaviti pravila o načinu oglašavanja i promicanja Fonda, kako bi se upoznalo građane s njegovim radom. |
| --- | --- |

1.17

EGSO smatra da je potrebno sastaviti pravila o načinu oglašavanja i promicanja Fonda, kako bi se upoznalo građane s njegovim radom.

2.   Uvod

Uvod

| 2.1 | EUSF je osnovan 2002. poslije katastrofalnih poplava koje su zadesile središnju i sjevernu Europu da bi državama članicama i kandidatkinjama pogođenim prirodnom nepogodom pružio dodatnu pomoć za obnavljanje gospodarskih i društvenih aktivnosti u pogođenim područjima. |
| --- | --- |

2.1

EUSF je osnovan 2002. poslije katastrofalnih poplava koje su zadesile središnju i sjevernu Europu da bi državama članicama i kandidatkinjama pogođenim prirodnom nepogodom pružio dodatnu pomoć za obnavljanje gospodarskih i društvenih aktivnosti u pogođenim područjima.

| 2.2 | EUSF je osnovan žurnim postupcima nakon što je EU otkrio da posjeduje značajna sredstva dostupna za pomoć pri prirodnim nepogodama u cijelom svijetu, ali ne i prikladne instrumente za rješavanje sličnih problema na vlastitom teritoriju ili onom zemalja kandidatkinja. |
| --- | --- |

2.2

EUSF je osnovan žurnim postupcima nakon što je EU otkrio da posjeduje značajna sredstva dostupna za pomoć pri prirodnim nepogodama u cijelom svijetu, ali ne i prikladne instrumente za rješavanje sličnih problema na vlastitom teritoriju ili onom zemalja kandidatkinja.

| 2.3 | Od svog osnutka, EUSF je zadovoljavajuće djelovao u mnogim situacijama, iako postoji niz primjera organizacijskih i administrativnih nepravilnosti. Komisija je to pokušala riješiti svojim prijedlogom uredbe iz 2005. koji je Europski parlament pozdravio, a Vijeće odbilo. |
| --- | --- |

2.3

Od svog osnutka, EUSF je zadovoljavajuće djelovao u mnogim situacijama, iako postoji niz primjera organizacijskih i administrativnih nepravilnosti. Komisija je to pokušala riješiti svojim prijedlogom uredbe iz 2005. koji je Europski parlament pozdravio, a Vijeće odbilo.

| 2.4 | Gornja granica godišnjeg proračuna Fonda iznosi 1 milijardu eura, iznos koji se do sada pokazao prikladnim. |
| --- | --- |

2.4

Gornja granica godišnjeg proračuna Fonda iznosi 1 milijardu eura, iznos koji se do sada pokazao prikladnim.

3.   Uredba trenutno na snazi

Uredba trenutno na snazi

| 3.1 | Glavne odredbe trenutne uredbe o osnivanju EUSF-a su sljedeće: |
| --- | --- |

3.1

Glavne odredbe trenutne uredbe o osnivanju EUSF-a su sljedeće:

| 3.1.1 | Fond je osnovan za pomoć državama članicama i zemljama kandidatkinjama pogođenima prirodnim nepogodama, te kako bi omogućio brzo i učinkovito djelovanje EU-a. |
| --- | --- |

3.1.1

Fond je osnovan za pomoć državama članicama i zemljama kandidatkinjama pogođenima prirodnim nepogodama, te kako bi omogućio brzo i učinkovito djelovanje EU-a.

| 3.1.2 | Obuhvaća države članice i zemlje koje su otvorile pristupne pregovore. |
| --- | --- |

3.1.2

Obuhvaća države članice i zemlje koje su otvorile pristupne pregovore.

| 3.1.3 | Ima funkciju pomoćnog instrumenta koji osigurava dodatnu financijsku potporu za prijeko potrebna i hitna djelovanja. |
| --- | --- |

3.1.3

Ima funkciju pomoćnog instrumenta koji osigurava dodatnu financijsku potporu za prijeko potrebna i hitna djelovanja.

| 3.1.4 | Tvrdi da su glavni aspekti velikih nepogoda na koje se treba usredotočiti životni uvjeti, prirodno okruženje i gospodarstvo. |
| --- | --- |

3.1.4

Tvrdi da su glavni aspekti velikih nepogoda na koje se treba usredotočiti životni uvjeti, prirodno okruženje i gospodarstvo.

| 3.1.5 | „Nepogoda velikih razmjera” definira se kao ona koja prouzrokuje ozbiljne štete izražene u financijskom smislu ili u postotku bruto nacionalnog dohotka (BND) (8). |
| --- | --- |

3.1.5

„Nepogoda velikih razmjera” definira se kao ona koja prouzrokuje ozbiljne štete izražene u financijskom smislu ili u postotku bruto nacionalnog dohotka (BND) (8).

8

| 3.1.6 | Predviđa da EUSF u svom djelovanju koristi osobito brze postupke i donosi žurne odluke. |
| --- | --- |

3.1.6

Predviđa da EUSF u svom djelovanju koristi osobito brze postupke i donosi žurne odluke.

| 3.1.7 | Zemlje koje koriste ovu vrstu pomoći uvijek su odgovorne za njezinu provedbu. |
| --- | --- |

3.1.7

Zemlje koje koriste ovu vrstu pomoći uvijek su odgovorne za njezinu provedbu.

| 3.2 | Uredba zahtijeva maksimalnu transparentnost i razumno upravljanje sredstvima. |
| --- | --- |

3.2

Uredba zahtijeva maksimalnu transparentnost i razumno upravljanje sredstvima.

| 3.3 | Također uvodi iznimke u pogledu visoke razine iznosa namijenjenih „nepogodama velikih razmjera” koje se odnose na „izvanredne regionalne nepogode” i nepogode u „susjednim zemljama”, za koje su previđeni izrazito strogi kriterij i maksimalan iznos pomoći od 75 milijuna eura. Ove iznimke su s vremenom postale pravilo za intervencije EUSF-a, s obzirom na prvobitno izrazito visoko postavljene pragove za velike nepogode. |
| --- | --- |

3.3

Također uvodi iznimke u pogledu visoke razine iznosa namijenjenih „nepogodama velikih razmjera” koje se odnose na „izvanredne regionalne nepogode” i nepogode u „susjednim zemljama”, za koje su previđeni izrazito strogi kriterij i maksimalan iznos pomoći od 75 milijuna eura. Ove iznimke su s vremenom postale pravilo za intervencije EUSF-a, s obzirom na prvobitno izrazito visoko postavljene pragove za velike nepogode.

| 3.4 | U okviru spomenute uredbe, glavni prioriteti EUSF-a u pogledu nepogoda velikih razmjera su: |
| --- | --- |

3.4

U okviru spomenute uredbe, glavni prioriteti EUSF-a u pogledu nepogoda velikih razmjera su:

| 3.4.1 | hitno vraćanje u ispravno radno stanje infrastrukture i pogona u energetskom sektoru, na području vodoopskrbe, upravljanja otpadnim vodama, telekomunikacija, prijevoza i obrazovanja; |
| --- | --- |

3.4.1

hitno vraćanje u ispravno radno stanje infrastrukture i pogona u energetskom sektoru, na području vodoopskrbe, upravljanja otpadnim vodama, telekomunikacija, prijevoza i obrazovanja;

| 3.4.2 | pribavljanje privremenog smještaja i financiranje službi spašavanja; |
| --- | --- |

3.4.2

pribavljanje privremenog smještaja i financiranje službi spašavanja;

| 3.4.3 | mjere za zaštitu kulturnog nasljeđa; |
| --- | --- |

3.4.3

mjere za zaštitu kulturnog nasljeđa;

| 3.4.4 | žurno čišćenje područja pogođenih nepogodom. |
| --- | --- |

3.4.4

žurno čišćenje područja pogođenih nepogodom.

| 3.5 | Zemlja pogođena nepogodom obvezna je čim prije, a najkasnije u roku od deset tjedana od početka nepogode, Komisiji podnijeti zahtjev za pomoć točno navodeći razmjere nepogode. |
| --- | --- |

3.5

Zemlja pogođena nepogodom obvezna je čim prije, a najkasnije u roku od deset tjedana od početka nepogode, Komisiji podnijeti zahtjev za pomoć točno navodeći razmjere nepogode.

4.   Prijedlog izmjene uredbe

Prijedlog izmjene uredbe

| 4.1 | Spomenuti prijedlog o izmjeni Uredbe br. 2012/2002, kojom se uređuje funkcioniranje EUSF-a, predlaže dolje navedene izmjene. |
| --- | --- |

4.1

Spomenuti prijedlog o izmjeni Uredbe br. 2012/2002, kojom se uređuje funkcioniranje EUSF-a, predlaže dolje navedene izmjene.

| 4.1.1 | Uključuje djelovanje EUSF-a u novi Višegodišnji financijski okvir za 2014. – 2020. |
| --- | --- |

4.1.1

Uključuje djelovanje EUSF-a u novi Višegodišnji financijski okvir za 2014. – 2020.

| 4.1.2 | Nudi jasnu definiciju djelokruga EUSF-a, ograničavajući ga na prirodne nepogode i one uzrokovane ljudskim djelovanjem. |
| --- | --- |

4.1.2

Nudi jasnu definiciju djelokruga EUSF-a, ograničavajući ga na prirodne nepogode i one uzrokovane ljudskim djelovanjem.

| 4.1.3 | Postavlja prag za „regionalne nepogode” u iznosu od 1,5% regionalnog BNP-a na razini NUTS 2 (populacija od 800 000 do 3 milijuna stanovnika). |
| --- | --- |

4.1.3

Postavlja prag za „regionalne nepogode” u iznosu od 1,5% regionalnog BNP-a na razini NUTS 2 (populacija od 800 000 do 3 milijuna stanovnika).

| 4.1.4 | Omogućuje ubrzanu isplatu predujma na zahtjev države članice pogođene nepogodom, ograničenog na 10% očekivanog ukupnog iznosa financijske pomoći, tj. na maksimalno 30 milijuna eura. |
| --- | --- |

4.1.4

Omogućuje ubrzanu isplatu predujma na zahtjev države članice pogođene nepogodom, ograničenog na 10% očekivanog ukupnog iznosa financijske pomoći, tj. na maksimalno 30 milijuna eura.

| 4.1.5 | Po prvi put donosi odredbu za nepogode sa sporijim tijekom odvijanja, poput suše. |
| --- | --- |

4.1.5

Po prvi put donosi odredbu za nepogode sa sporijim tijekom odvijanja, poput suše.

| 4.1.6 | Uvodi odredbe koje potiču učinkovitije sprječavanje nepogoda kao i korištenje zakonodavstva EU o sprječavanju, istovremeno omogućujući Komisiji da odbije neke od zahtjeva u slučaju ozbiljnog nemara pojedinih država članica ili u slučaju ponavljanja slične nepogode. |
| --- | --- |

4.1.6

Uvodi odredbe koje potiču učinkovitije sprječavanje nepogoda kao i korištenje zakonodavstva EU o sprječavanju, istovremeno omogućujući Komisiji da odbije neke od zahtjeva u slučaju ozbiljnog nemara pojedinih država članica ili u slučaju ponavljanja slične nepogode.

| 4.1.7 | Uključuje i nove odredbe o prihvatljivosti PDV-a i o isključenju tehničke pomoći. |
| --- | --- |

4.1.7

Uključuje i nove odredbe o prihvatljivosti PDV-a i o isključenju tehničke pomoći.

| 4.1.8 | Pod iznimnim uvjetima, dopušta odstupanja od određenih odredbi Financijske uredbe. |
| --- | --- |

4.1.8

Pod iznimnim uvjetima, dopušta odstupanja od određenih odredbi Financijske uredbe.

| 4.1.9 | Da bi se nepogodu moglo definirati kao nepogodu velikih razmjera, iznos štete mora iznositi 3 milijarde eura ili 0,6% BND-a. |
| --- | --- |

4.1.9

Da bi se nepogodu moglo definirati kao nepogodu velikih razmjera, iznos štete mora iznositi 3 milijarde eura ili 0,6% BND-a.

5.   Stav EGSO-a

Stav EGSO-a

| 5.1 | EGSO se slaže s potrebom izmjene Uredbe br. 2012/2002 o funkcioniranju EUSF-a na način da: |
| --- | --- |

5.1

EGSO se slaže s potrebom izmjene Uredbe br. 2012/2002 o funkcioniranju EUSF-a na način da:

| 5.1.1 | postane učinkovitiji mehanizam podrške državama članicama, zemljama kandidatkinjama i susjednim zemljama u slučaju prirodne nepogode; |
| --- | --- |

5.1.1

postane učinkovitiji mehanizam podrške državama članicama, zemljama kandidatkinjama i susjednim zemljama u slučaju prirodne nepogode;

| 5.1.2 | može djelovati u slučaju nepogoda nastalih kao posljedica industrijskih ili tehnoloških nesreća. |
| --- | --- |

5.1.2

može djelovati u slučaju nepogoda nastalih kao posljedica industrijskih ili tehnoloških nesreća.

| 5.2 | EGSO smatra da predviđeni iznosi nisu primjereni slučajevima masovnih katastrofa koje bi mogle zadesiti velika područja EU-a kao što su npr. nuklearne nesreće, pandemije itd., te poziva Komisiju da tome posveti posebnu pozornost. |
| --- | --- |

5.2

EGSO smatra da predviđeni iznosi nisu primjereni slučajevima masovnih katastrofa koje bi mogle zadesiti velika područja EU-a kao što su npr. nuklearne nesreće, pandemije itd., te poziva Komisiju da tome posveti posebnu pozornost.

| 5.3 | U potpunosti podržava Komisijine napore da ubrza EUSF-ove radne postupke, osiguravajući u svakoj situaciji njihovu pouzdanost, kao i jasnoću i jednostavnost radnih pravila. |
| --- | --- |

5.3

U potpunosti podržava Komisijine napore da ubrza EUSF-ove radne postupke, osiguravajući u svakoj situaciji njihovu pouzdanost, kao i jasnoću i jednostavnost radnih pravila.

| 5.4 | Poziva države članice na razborito korištenje fonda, kako bi se izbjeglo bacanje neopravdano lošeg svijetla na EU. |
| --- | --- |

5.4

Poziva države članice na razborito korištenje fonda, kako bi se izbjeglo bacanje neopravdano lošeg svijetla na EU.

| 5.5 | EGSO podupire postupak isplate predujma kao i primjenu klauzule o „nepogodama sa sporijim tijekom odvijanja”, npr. u slučaju suše. Također smatra da bi projekti oporavka koji slijede nakon prirodnih nepogoda trebali obuhvaćati i ponovno pošumljavanje. |
| --- | --- |

5.5

EGSO podupire postupak isplate predujma kao i primjenu klauzule o „nepogodama sa sporijim tijekom odvijanja”, npr. u slučaju suše. Također smatra da bi projekti oporavka koji slijede nakon prirodnih nepogoda trebali obuhvaćati i ponovno pošumljavanje.

| 5.6 | Drži da bi Komisija trebala biti posebno stroga ukoliko države članice, unatoč postojanju zakonodavstva EU-a i posebnog financiranja na razini Europe, pokažu nemar koji vodi do ozbiljnih nepogoda. |
| --- | --- |

5.6

Drži da bi Komisija trebala biti posebno stroga ukoliko države članice, unatoč postojanju zakonodavstva EU-a i posebnog financiranja na razini Europe, pokažu nemar koji vodi do ozbiljnih nepogoda.

| 5.7 | EGSO smatra da će klimatske promjene u budućnosti dovesti do još većeg broja prirodnih nepogoda i stoga poziva Komisiju da uključi i takve nepogode u uredbu koja se trenutno razmatra. |
| --- | --- |

5.7

EGSO smatra da će klimatske promjene u budućnosti dovesti do još većeg broja prirodnih nepogoda i stoga poziva Komisiju da uključi i takve nepogode u uredbu koja se trenutno razmatra.

| 5.8 | EGSO smatra da civilno društvo uvijek igra posebnu ulogu tijekom nepogoda velikih razmjera, i poziva Komisiju da u izmijenjenu uredbu uvede mogućnost financiranja stručnih i ovlaštenih organizacija ove vrste koje posjeduju strukturu, znanja i vještine neophodne za pružanje svojih usluga. |
| --- | --- |

5.8

EGSO smatra da civilno društvo uvijek igra posebnu ulogu tijekom nepogoda velikih razmjera, i poziva Komisiju da u izmijenjenu uredbu uvede mogućnost financiranja stručnih i ovlaštenih organizacija ove vrste koje posjeduju strukturu, znanja i vještine neophodne za pružanje svojih usluga.

| 5.9 | Smatra da učinkovito funkcioniranje mehanizama poput EUSF-a omogućuje Europskoj uniji da pokaže solidarnost na praktičan i učinkovit način te poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere za osvještavanje europske javnosti o važnosti uloge EU-a. |
| --- | --- |

5.9

Smatra da učinkovito funkcioniranje mehanizama poput EUSF-a omogućuje Europskoj uniji da pokaže solidarnost na praktičan i učinkovit način te poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere za osvještavanje europske javnosti o važnosti uloge EU-a.

| 5.10 | EGSO vjeruje da bi financiranje EUSF-a trebalo biti obuhvaćeno općim proračunom EU-a, kako bi se skratile odgode uzrokovane dugotrajnim birokratskim postupcima u kojima sudjeluju Vijeće, Parlament i Komisiju. Trebao bi ujedno postojati i dopunski mehanizam financiranja, za slučaj iznimno velike nepogode koja zahtijeva veću pomoć. |
| --- | --- |

5.10

EGSO vjeruje da bi financiranje EUSF-a trebalo biti obuhvaćeno općim proračunom EU-a, kako bi se skratile odgode uzrokovane dugotrajnim birokratskim postupcima u kojima sudjeluju Vijeće, Parlament i Komisiju. Trebao bi ujedno postojati i dopunski mehanizam financiranja, za slučaj iznimno velike nepogode koja zahtijeva veću pomoć.

| 5.11 | EGSO se slaže s Europskim parlamentom da je prag u iznosu od 1,5% regionalnog BDP-a na razini NUTS2 previsok jer iz ovog fonda isključuje mnoge ozbiljne nepogode, što vodi do razočaranja stanovništva. Stoga predlaže smanjenje tog iznosa na 1%, prvenstveno zbog pokrivanja zemalja s manjim brojem stanovništva. |
| --- | --- |

5.11

EGSO se slaže s Europskim parlamentom da je prag u iznosu od 1,5% regionalnog BDP-a na razini NUTS2 previsok jer iz ovog fonda isključuje mnoge ozbiljne nepogode, što vodi do razočaranja stanovništva. Stoga predlaže smanjenje tog iznosa na 1%, prvenstveno zbog pokrivanja zemalja s manjim brojem stanovništva.

Bruxelles, 10. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002., SL L 311, 14. 11. 2002.

1

(2)  Mišljenje EGSO-a o Prijedlogu Uredbe Vijeća o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije, SL C 61, 14. 3. 2003., str. 187.-188.

2

Prijedlogu Uredbe Vijeća o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije

(3)  Mišljenje EGSO-a o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije, SL C 28, 3. 2. 2006., str. 69.

3

Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije

(4)  Izvješće Europskog parlamenta o provedbi i primjeni Fonda solidarnosti Europske unije, C2012/2075 A7-0398/2012/od 20. 12. 2012.

4

(5)  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Fonda solidarnosti Europske Unije, COM(2005) 108 final od 6. 4. 2005.

5

(6)  Mišljenje EGSO-a o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o budućnosti Fonda solidarnosti Europske unije,
  SL C 181, 21. 6. 2012., str. 52.

6

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o budućnosti Fonda solidarnosti Europske unije,

(7)  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti EU-a, COM(2013) 522 final, 25. 7. 2013.

7

(8)  Iznos koji nepogodu definira kao „nepogodu velikih razmjera” postavljen je na 3 milijarde eura po cijenama iz 2002., ili više od 0,6% BND-a zemlje o kojoj je riječ.

8

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/50

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novčanim fondovima

COM(2013) 615 final – 2013/0306 (COD)

2014/C 170/08

Izvjestitelj: g. IOZIA

Dana 12. rujna 2013. Europski parlament i dana 19. rujna 2013. Vijeće, sukladno člancima 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, odlučili su savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novčanim fondovima

COM(2013) 615 final – 2013/0306 (COD).

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje dana 13. studenog 2013.

Europski gospodarski i socijalni odbor usvojio je mišljenje na 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 10. prosinca), sa 149 glasova za, 2 protiv i 5 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) zadovoljan je što je Europska komisija napokon predstavila očekivan i više puta najavljen Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novčanim fondovima. |
| --- | --- |

1.1

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) zadovoljan je što je Europska komisija napokon predstavila očekivan i više puta najavljen Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novčanim fondovima.

| 1.2 | Tržište bankarstva u sjeni od velike je važnosti; procjene Odbora za financijsku stabilnost (FSB) ukazuju na iznos od 51 bilijun eura na svjetskoj razini, što je 25% do 30% ukupnog financijskog sustava. U Europi većina novčanih fondova (oko 80% ukupnog obujma i 60% fondova) djeluje u okviru Direktive 2009/65/EZ (UCITS). Ostatak novčanih fondova od srpnja 2013. djeluje u skladu s pravilima Direktive 2011/61/EU o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova. |
| --- | --- |

1.2

Tržište bankarstva u sjeni od velike je važnosti; procjene Odbora za financijsku stabilnost (FSB) ukazuju na iznos od 51 bilijun eura na svjetskoj razini, što je 25% do 30% ukupnog financijskog sustava. U Europi većina novčanih fondova (oko 80% ukupnog obujma i 60% fondova) djeluje u okviru Direktive 2009/65/EZ (UCITS). Ostatak novčanih fondova od srpnja 2013. djeluje u skladu s pravilima Direktive 2011/61/EU o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova.

| 1.3 | Potreba za reguliranjem aktivnosti takozvanih „banaka u sjeni” utvrđena je iz dvaju glavnih razloga: radi mogućnosti da se bankarski sustav u sjeni koristi kao način za zaobilaženje propisa, posebno pravila o imovini, odnosno radi obavljanja aktivnosti kojima se može upravljati u okviru tradicionalnog regulatornog sustava, čime se povećava vjerojatnost za sustavni rizik. Drugi glavni razlog leži u činjenici da se u financijskim aktivnostima banaka u sjeni koriste znatne poluge, čime izlažu financijski sektor, na isti način kao i tradicionalne banke, panici i sustavnom riziku. |
| --- | --- |

1.3

Potreba za reguliranjem aktivnosti takozvanih „banaka u sjeni” utvrđena je iz dvaju glavnih razloga: radi mogućnosti da se bankarski sustav u sjeni koristi kao način za zaobilaženje propisa, posebno pravila o imovini, odnosno radi obavljanja aktivnosti kojima se može upravljati u okviru tradicionalnog regulatornog sustava, čime se povećava vjerojatnost za sustavni rizik. Drugi glavni razlog leži u činjenici da se u financijskim aktivnostima banaka u sjeni koriste znatne poluge, čime izlažu financijski sektor, na isti način kao i tradicionalne banke, panici i sustavnom riziku.

| 1.4 | EGSO podupire odluku Komisije da uredbom, a ne direktivom, provede standardizaciju sektora. S obzirom na obilježja novčanih fondova koji djeluju na svjetskoj razini, ali koji u suštini imaju sjedište u tri zemlje (Francuskoj, Irskoj i Luksemburgu), od iznimne je važnosti da se na njih primjenjuju jedinstveni i odmah primjenjivi propisi. Ovaj odabir u potpunosti odgovara načelima proporcionalnosti i supsidijarnosti. |
| --- | --- |

1.4

EGSO podupire odluku Komisije da uredbom, a ne direktivom, provede standardizaciju sektora. S obzirom na obilježja novčanih fondova koji djeluju na svjetskoj razini, ali koji u suštini imaju sjedište u tri zemlje (Francuskoj, Irskoj i Luksemburgu), od iznimne je važnosti da se na njih primjenjuju jedinstveni i odmah primjenjivi propisi. Ovaj odabir u potpunosti odgovara načelima proporcionalnosti i supsidijarnosti.

| 1.5 | U ime Odbora za financijsku stabilnost, Međunarodna organizacija komisija za vrijednosne papire (IOSCO) je pripremila svoj prvi niz preporuka u listopadu 2012. kako bi usmjerila regulatore da interveniraju na tržištima novčanih fondova. U studenom 2012. sam Odbor za financijsku sigurnost predložio je regulatorne smjernice s ciljem smanjenja osjetljivosti novčanih fondova na ubrzano dezinvestiranje, a 20. studenog 2012. Europski parlament je objavio vlastite smjernice na tu temu. Konačno, Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) u prosincu 2012. (1) izdao je svoju preporuku. |
| --- | --- |

1.5

U ime Odbora za financijsku stabilnost, Međunarodna organizacija komisija za vrijednosne papire (IOSCO) je pripremila svoj prvi niz preporuka u listopadu 2012. kako bi usmjerila regulatore da interveniraju na tržištima novčanih fondova. U studenom 2012. sam Odbor za financijsku sigurnost predložio je regulatorne smjernice s ciljem smanjenja osjetljivosti novčanih fondova na ubrzano dezinvestiranje, a 20. studenog 2012. Europski parlament je objavio vlastite smjernice na tu temu. Konačno, Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) u prosincu 2012. (1) izdao je svoju preporuku.

| 1.6 | U SAD-u, Komisija za vrijednosne papire i burzu (SEC), izdala je pravilo 2-a7 kojim se uređuje to pitanje od 2010., a na dan 19. studenoga 2012., (2) FSOC (Nadzorno vijeće za financijsku stabilnost), tijelo nadležno za regulaciju u Sjedinjenim Američkim Državama, pokrenuo je reviziju zakonskih propisa, uz postavke vrlo slične onima koje je izdala Europska komisija: obvezu ostvarivanja kapitalne rezerve, obvezu prelaska s novčanih fondova na promjenjivu neto vrijednost imovine (NAV) i obvezu ulaganja u vrlo kratkom roku te češćim objavljivanjem na tržištu sastava investicijskog portfelja. EGSO predlaže da se, s obzirom na jaku integraciju tržišta, s prekoatlantskim vlastima zajednički koriste jedinstveni i učinkoviti propisi. |
| --- | --- |

1.6

U SAD-u, Komisija za vrijednosne papire i burzu (SEC), izdala je pravilo 2-a7 kojim se uređuje to pitanje od 2010., a na dan 19. studenoga 2012., (2) FSOC (Nadzorno vijeće za financijsku stabilnost), tijelo nadležno za regulaciju u Sjedinjenim Američkim Državama, pokrenuo je reviziju zakonskih propisa, uz postavke vrlo slične onima koje je izdala Europska komisija: obvezu ostvarivanja kapitalne rezerve, obvezu prelaska s novčanih fondova na promjenjivu neto vrijednost imovine (NAV) i obvezu ulaganja u vrlo kratkom roku te češćim objavljivanjem na tržištu sastava investicijskog portfelja. EGSO predlaže da se, s obzirom na jaku integraciju tržišta, s prekoatlantskim vlastima zajednički koriste jedinstveni i učinkoviti propisi.

| 1.7 | EGSO se slaže s tvrdnjom koja se nalazi u dokumentu ESRB-a. „Novčani fondovi nisu uzrokovali financijsku krizu 2007. – 2008., ali su svojim aktivnostima tijekom financijskih turbulencija pokazali potencijal širiti, ako ne i povećati krizu. Iskustvo iz 2007. – 2008. pokazalo je na koji način novčani fondovi mogu biti izloženi slučajevima bijega ulagača i mogu zahtijevati podršku sponzorskih društava, posebice zbog održavanja stabilnosti neto vrijednosti svoje imovine”. |
| --- | --- |

1.7

EGSO se slaže s tvrdnjom koja se nalazi u dokumentu ESRB-a. „Novčani fondovi nisu uzrokovali financijsku krizu 2007. – 2008., ali su svojim aktivnostima tijekom financijskih turbulencija pokazali potencijal širiti, ako ne i povećati krizu. Iskustvo iz 2007. – 2008. pokazalo je na koji način novčani fondovi mogu biti izloženi slučajevima bijega ulagača i mogu zahtijevati podršku sponzorskih društava, posebice zbog održavanja stabilnosti neto vrijednosti svoje imovine”.

| 1.8 | Odbor potvrđuje da „iako nema sumnje da je financijskom sustavu potrebna likvidnost – koja je čak i prije financijske krize ovisila u velikoj mjeri o sustavu bankarstva u sjeni, lekcije naučene iz krize nam govore da se u regulatornom procesu preporučuje dati prednost neophodnoj stabilnosti financijskog sustava”. Zapravo „ne bi trebale postojati aktivnosti „iz sjene” te iz tog razloga sustav bankarstva u sjeni mora biti podložan istim regulatornim i bonitetnim zahtjevima cjelokupnog financijskog sustava”. „Nova pravila moraju za cilj imati zaštitu europskih potrošača na visokoj razini”. |
| --- | --- |

1.8

Odbor potvrđuje da „iako nema sumnje da je financijskom sustavu potrebna likvidnost – koja je čak i prije financijske krize ovisila u velikoj mjeri o sustavu bankarstva u sjeni, lekcije naučene iz krize nam govore da se u regulatornom procesu preporučuje dati prednost neophodnoj stabilnosti financijskog sustava”. Zapravo „ne bi trebale postojati aktivnosti „iz sjene” te iz tog razloga sustav bankarstva u sjeni mora biti podložan istim regulatornim i bonitetnim zahtjevima cjelokupnog financijskog sustava”. „Nova pravila moraju za cilj imati zaštitu europskih potrošača na visokoj razini”.

| 1.9 | Odbor je već odavno, u skladu s preporukama FSB-a, pozvao na brzo usvajanje uredbe. (3) Neophodno je da Europski parlament i Vijeće što prije postignu dogovor potreban za donošenje uredbe, uzimajući u obzir EGSO-ove prijedloge za izmjenama. Uzimajući u obzir institucionalne rokove Parlamenta i Komisije, postoji stvarni rizik da se donošenje uredbe produlji za više mjeseci. |
| --- | --- |

1.9

Odbor je već odavno, u skladu s preporukama FSB-a, pozvao na brzo usvajanje uredbe. (3) Neophodno je da Europski parlament i Vijeće što prije postignu dogovor potreban za donošenje uredbe, uzimajući u obzir EGSO-ove prijedloge za izmjenama. Uzimajući u obzir institucionalne rokove Parlamenta i Komisije, postoji stvarni rizik da se donošenje uredbe produlji za više mjeseci.

| 1.10 | EGSO smatra da je bolja i za ovu svrhu prikladnija preporuka izdana od strane FSB-a i ESRB-a (4) o rizičnosti CNAV-a (konstantna vrijednost neto imovine), koji bi trebao biti pretvoren u varijable NAV-a (neto vrijednost imovine). Kapitalna rezerva od 3% čini se nedovoljnim za zadovoljavanje potražnje za likvidnošću u trenutku u kojem su svi dionici suočeni s ozbiljnim previranjima na tržištu i naglo povlače svoja ulaganja, uzimajući u obzir činjenicu da je maksimalni mogući rizik s kojim se je susrelo bio veći od 6%. |
| --- | --- |

1.10

EGSO smatra da je bolja i za ovu svrhu prikladnija preporuka izdana od strane FSB-a i ESRB-a (4) o rizičnosti CNAV-a (konstantna vrijednost neto imovine), koji bi trebao biti pretvoren u varijable NAV-a (neto vrijednost imovine). Kapitalna rezerva od 3% čini se nedovoljnim za zadovoljavanje potražnje za likvidnošću u trenutku u kojem su svi dionici suočeni s ozbiljnim previranjima na tržištu i naglo povlače svoja ulaganja, uzimajući u obzir činjenicu da je maksimalni mogući rizik s kojim se je susrelo bio veći od 6%.

2.   Prijedlog uredbe: važne značajke

| 2.1 | Prijedlog uredbe Komisije nadovezuje se na Zelenu knjigu od prošle godine o bankarskom sustavu u sjeni (eng. shadow banking) (vidjeti IP/12/253 i MEMO/12/191). On predstavlja sažetak dosadašnjeg rada te oslikava smjernice za moguće daljnje regulatorne mjere u tom važnom području. |
| --- | --- |

2.1

Prijedlog uredbe Komisije nadovezuje se na Zelenu knjigu od prošle godine o bankarskom sustavu u sjeni (eng. shadow banking) (vidjeti IP/12/253 i MEMO/12/191). On predstavlja sažetak dosadašnjeg rada te oslikava smjernice za moguće daljnje regulatorne mjere u tom važnom području.

| 2.2 | Događaji koji su se dogodili tijekom financijske krize razjasnili su mnoge aspekte novčanih fondova koji su ih učinili ranjivima u slučaju poteškoća na financijskom tržištu te mogu širiti i povećati rizike putem tržišta. |
| --- | --- |

2.2

Događaji koji su se dogodili tijekom financijske krize razjasnili su mnoge aspekte novčanih fondova koji su ih učinili ranjivima u slučaju poteškoća na financijskom tržištu te mogu širiti i povećati rizike putem tržišta.

| 2.3 | Smjernice koje je usvojio ESRB kako bi stvorio minimalne zajedničke pretpostavke, nakon godinu dana primijenilo je samo 12 država članica, naglašavajući ustrajnost različitih nacionalnih propisa. To zahtijeva brzo i odlučno djelovanje. |
| --- | --- |

2.3

Smjernice koje je usvojio ESRB kako bi stvorio minimalne zajedničke pretpostavke, nakon godinu dana primijenilo je samo 12 država članica, naglašavajući ustrajnost različitih nacionalnih propisa. To zahtijeva brzo i odlučno djelovanje.

| 2.4 | Novčani fondovi neće biti u mogućnosti poslovati s derivatima, izvan uobičajenih krugova zaštite od valutnog i kamatnog rizika. |
| --- | --- |

2.4

Novčani fondovi neće biti u mogućnosti poslovati s derivatima, izvan uobičajenih krugova zaštite od valutnog i kamatnog rizika.

| 2.5 | Isto tako, novčani fondovi morat će smanjiti rizik druge strane putem diverzifikacije investicija: neće im biti dozvoljeno imati više od 20% udjela u sporazumima o ponovnoj kupnji s istom drugom stranom. |
| --- | --- |

2.5

Isto tako, novčani fondovi morat će smanjiti rizik druge strane putem diverzifikacije investicija: neće im biti dozvoljeno imati više od 20% udjela u sporazumima o ponovnoj kupnji s istom drugom stranom.

| 2.6 | Rukovoditelji se trebaju suzdržati od traženja mišljenja od specijaliziranih vanjskih agencija; također će morati povremeno provoditi test opterećenja na novčanim fondovima kako bi se procijenila njihova sposobnost prilagodbe. |
| --- | --- |

2.6

Rukovoditelji se trebaju suzdržati od traženja mišljenja od specijaliziranih vanjskih agencija; također će morati povremeno provoditi test opterećenja na novčanim fondovima kako bi se procijenila njihova sposobnost prilagodbe.

| 2.7 | Objavljeni Prijedlog uredbe teži većoj transparentnosti putem:






  — | prikupljanja detaljnih podataka; |
| --- | --- | --- |

2.7

Objavljeni Prijedlog uredbe teži većoj transparentnosti putem:

—

prikupljanja detaljnih podataka;

| — | propisa o financijskim instrumentima i rizicima vezanim za financiranje putem vrijednosnih papira; |
| --- | --- |

—

propisa o financijskim instrumentima i rizicima vezanim za financiranje putem vrijednosnih papira;

| — | definicije okvira koji regulira interakcije s bankama. |
| --- | --- |

—

definicije okvira koji regulira interakcije s bankama.

| 2.8 | Prijedlog uredbe također predlaže ograničavanje novčanih fondova, tražeći strože uvjete likvidnosti. Prema mišljenju Komisije, to bi osiguralo da fondovi, u slučaju povlačenja kapitala od strane ulagača, mogu ulagačima vratiti kapital bez utjecaja na sustav. |
| --- | --- |

2.8

Prijedlog uredbe također predlaže ograničavanje novčanih fondova, tražeći strože uvjete likvidnosti. Prema mišljenju Komisije, to bi osiguralo da fondovi, u slučaju povlačenja kapitala od strane ulagača, mogu ulagačima vratiti kapital bez utjecaja na sustav.

| 2.9 | Konkretno, fondovi u portfelju moraju zadržati najmanje 10% aktive s dnevnim rokom i još 20% s tjednim rokom, s tim što neće moći imati izloženost veću od 5% vrijednosti u odnosu na jednog izdavatelja. Potrebno je također zajamčiti kapitalnu rezervu od 3% za fondove s nepromjenjivom neto vrijednošću. |
| --- | --- |

2.9

Konkretno, fondovi u portfelju moraju zadržati najmanje 10% aktive s dnevnim rokom i još 20% s tjednim rokom, s tim što neće moći imati izloženost veću od 5% vrijednosti u odnosu na jednog izdavatelja. Potrebno je također zajamčiti kapitalnu rezervu od 3% za fondove s nepromjenjivom neto vrijednošću.

3.   Opće napomene

| 3.1 | Bankarstvo u sjeni igra važnu ulogu u financiranju realnog gospodarstva. Bankarski sustav u sjeni pridonio je „financijalizaciji” gospodarstva i stvaranju nekretninskog balona koji je od 2007. zahvatio niz razvijenih zemalja, dovodeći njihova gospodarstva na rub propasti; stoga, bankarskom sustavu u sjeni potrebno je dodati glavnu odgovornost, iako ne isključivu, velike recesije koja je pogodila SAD i mnoge države članice Europske unije. Financijski sustav u cjelini mora biti u službi realnog gospodarstva". (5) Mala i srednja poduzeća posebice se suočavaju s ozbiljnim problemima vezanima za smanjenje kreditiranja kojem su podvrgnuti. Bankarski sustav ostavlja dojam da nije stanju ispuniti svoju osnovnu funkciju podupiranja realnog gospodarstva. |
| --- | --- |

3.1

Bankarstvo u sjeni igra važnu ulogu u financiranju realnog gospodarstva. Bankarski sustav u sjeni pridonio je „financijalizaciji” gospodarstva i stvaranju nekretninskog balona koji je od 2007. zahvatio niz razvijenih zemalja, dovodeći njihova gospodarstva na rub propasti; stoga, bankarskom sustavu u sjeni potrebno je dodati glavnu odgovornost, iako ne isključivu, velike recesije koja je pogodila SAD i mnoge države članice Europske unije. Financijski sustav u cjelini mora biti u službi realnog gospodarstva". (5) Mala i srednja poduzeća posebice se suočavaju s ozbiljnim problemima vezanima za smanjenje kreditiranja kojem su podvrgnuti. Bankarski sustav ostavlja dojam da nije stanju ispuniti svoju osnovnu funkciju podupiranja realnog gospodarstva.

| 3.2 | Novčani fondovi kratkoročno prilagođavaju ponudu likvidnih sredstava potražnji. |
| --- | --- |

3.2

Novčani fondovi kratkoročno prilagođavaju ponudu likvidnih sredstava potražnji.

| 3.3 | Kao što je također navedeno od strane Odbora za financijsku stabilnost i drugih važnih institucija poput Međunarodne organizacije komisija za vrijednosne papire (IOSCO) i Europskog odbora za sistemske rizike, iako se priznaje njihova sustavna važnost, novčana sredstva nisu odgovarajuće regulirana. EGSO se slaže s tim zapažanjem. |
| --- | --- |

3.3

Kao što je također navedeno od strane Odbora za financijsku stabilnost i drugih važnih institucija poput Međunarodne organizacije komisija za vrijednosne papire (IOSCO) i Europskog odbora za sistemske rizike, iako se priznaje njihova sustavna važnost, novčana sredstva nisu odgovarajuće regulirana. EGSO se slaže s tim zapažanjem.

| 3.4 | S druge strane, EBF (Europska bankarska federacija) izražava zabrinutost zbog posljedica prijedloga za novčane fondove kojeg smatra ograničavajućim i teško provodivim u slučaju fondova „čija sredstva mogu koristiti banke za potporu kreditiranju realnog gospodarstva”. |
| --- | --- |

3.4

S druge strane, EBF (Europska bankarska federacija) izražava zabrinutost zbog posljedica prijedloga za novčane fondove kojeg smatra ograničavajućim i teško provodivim u slučaju fondova „čija sredstva mogu koristiti banke za potporu kreditiranju realnog gospodarstva”.

| 3.5 | U međuvremenu, G20 se također bavi ovim pitanjem. Fokus je na aktivnosti (a ne dionike) sektora. Različite primjedbe zemalja G20 upućuju na reguliranje sektora blažim pristupom, kako bi se izbjegli preveliki zastoji u svjetskim financijskim tokovima, zbog važne uloge koju bankarstvo u sjeni ima u osiguravanju likvidnosti bankarskog sektora. |
| --- | --- |

3.5

U međuvremenu, G20 se također bavi ovim pitanjem. Fokus je na aktivnosti (a ne dionike) sektora. Različite primjedbe zemalja G20 upućuju na reguliranje sektora blažim pristupom, kako bi se izbjegli preveliki zastoji u svjetskim financijskim tokovima, zbog važne uloge koju bankarstvo u sjeni ima u osiguravanju likvidnosti bankarskog sektora.

| 3.6 | U pogledu uključenih institucija i aktivnosti, procjene iz 2011. Odbora za financijsku stabilnost pokazuju da je veličina bankarstva u sjeni oko 51 000 milijardi eura na svjetskoj razini, što čini 25-30% ukupnog financijskog sustava i polovicu bankarskih aktivnosti (Eurozona: gotovo 17 000 milijardi; Ujedinjena Kraljevina: 7 000 milijardi; SAD: 17 500 milijardi). (6) |
| --- | --- |

3.6

U pogledu uključenih institucija i aktivnosti, procjene iz 2011. Odbora za financijsku stabilnost pokazuju da je veličina bankarstva u sjeni oko 51 000 milijardi eura na svjetskoj razini, što čini 25-30% ukupnog financijskog sustava i polovicu bankarskih aktivnosti (Eurozona: gotovo 17 000 milijardi; Ujedinjena Kraljevina: 7 000 milijardi; SAD: 17 500 milijardi). (6)

| 3.7 | Za različite posrednike unutar ovog sustava, novčani fondovi imaju sustavnu važnost i predstavljaju važan izvor kratkoročnog financiranja za financijske institucije, poduzeća i vlade. Iz tog razloga, funkcioniranje novčanih fondova od središnjeg je interesa u međunarodnom radu na propisima o kojima je riječ. |
| --- | --- |

3.7

Za različite posrednike unutar ovog sustava, novčani fondovi imaju sustavnu važnost i predstavljaju važan izvor kratkoročnog financiranja za financijske institucije, poduzeća i vlade. Iz tog razloga, funkcioniranje novčanih fondova od središnjeg je interesa u međunarodnom radu na propisima o kojima je riječ.

| 3.8 | U Europi, novčani fondovi drže oko 22% kratkoročnih dužničkih vrijednosnih papira koje izdaje vlada ili korporativni sektor te 38% kratkoročnog duga koji izdaje bankarski sektor u iznosu od oko 1 000 milijardi eura. |
| --- | --- |

3.8

U Europi, novčani fondovi drže oko 22% kratkoročnih dužničkih vrijednosnih papira koje izdaje vlada ili korporativni sektor te 38% kratkoročnog duga koji izdaje bankarski sektor u iznosu od oko 1 000 milijardi eura.

| 3.9 | U pogledu ukupne geografske distribucije u EU-u, novčani fondovi uglavnom imaju sjedište u Francuskoj, Irskoj i Luksemburgu, a često ih koriste poduzeća ponajviše u Njemačkoj i Velikoj Britaniji za ono što se odnosi na sredstva stalne neto vrijednosti imovine. |
| --- | --- |

3.9

U pogledu ukupne geografske distribucije u EU-u, novčani fondovi uglavnom imaju sjedište u Francuskoj, Irskoj i Luksemburgu, a često ih koriste poduzeća ponajviše u Njemačkoj i Velikoj Britaniji za ono što se odnosi na sredstva stalne neto vrijednosti imovine.

4.   Posebne napomene

| 4.1 | Sektor novčanih fondova usko je povezan s bankama koje često upravljaju samim fondovima, a čak i posežu za istima u svrhu vlastitog financiranja. Prema Europskoj komisiji, većinu novčanih fondova podržavaju banke: devet od deset najvećih rukovoditelja novčanih fondova su zapravo financirani od strane poslovnih banaka. Ova procjena pokazuje visoku razinu međusobne povezanosti ne samo tih dvaju sektora, već i vezu između novčanih fondova, financiranja poduzeća i vlada. |
| --- | --- |

4.1

Sektor novčanih fondova usko je povezan s bankama koje često upravljaju samim fondovima, a čak i posežu za istima u svrhu vlastitog financiranja. Prema Europskoj komisiji, većinu novčanih fondova podržavaju banke: devet od deset najvećih rukovoditelja novčanih fondova su zapravo financirani od strane poslovnih banaka. Ova procjena pokazuje visoku razinu međusobne povezanosti ne samo tih dvaju sektora, već i vezu između novčanih fondova, financiranja poduzeća i vlada.

| 4.2 | Novčani fondovi poduzećima predstavljaju alternativan način kratkoročnog korištenja njihove gotovine. Služeći se takvim instrumentima, poduzeća u stvari mogu ulagati svoje rezerve uz veću dobit nego da ih ulože u neku od banaka. Iako priznaje potencijalnu valjanost tih oblika ulaganja novca, EGSO upozorava na njihovu opasnost. Za razliku od banaka, u slučaju poteškoća, fondovi nemaju pristup nikakvoj vrsti potpore od strane središnjih banaka. |
| --- | --- |

4.2

Novčani fondovi poduzećima predstavljaju alternativan način kratkoročnog korištenja njihove gotovine. Služeći se takvim instrumentima, poduzeća u stvari mogu ulagati svoje rezerve uz veću dobit nego da ih ulože u neku od banaka. Iako priznaje potencijalnu valjanost tih oblika ulaganja novca, EGSO upozorava na njihovu opasnost. Za razliku od banaka, u slučaju poteškoća, fondovi nemaju pristup nikakvoj vrsti potpore od strane središnjih banaka.

| 4.3 | U svijetu novčanih fondova zapravo ne postoje sustavi jamstva za pologe. Posrednici u bankarstvu u sjeni (fondovi za ograničavanje rizika, novčani fondovi ili pokretači strukturnih ulaganja) omogućavaju kredit. |
| --- | --- |

4.3

U svijetu novčanih fondova zapravo ne postoje sustavi jamstva za pologe. Posrednici u bankarstvu u sjeni (fondovi za ograničavanje rizika, novčani fondovi ili pokretači strukturnih ulaganja) omogućavaju kredit.

| 4.4 | Prema trenutnom radnom mehanizmu, novčani fondovi mogu posuditi sav novac prikupljen od pojedinaca ili poduzeća. EGSO primjećuje da ako jedan ili dva dionika između onih koji su tražili zajam nije u stanju vratiti dug novčani fondovi mogu propasti, jer ukoliko štediše ili ulagači istovremeno zatraže povrat svojih sredstava, fond ih nije u mogućnosti vratiti. Ukoliko se ne uvedu izričitija pravila opreznog i sigurnog poslovanja, ovakav mehanizam može pokrenuti novu krizu. |
| --- | --- |

4.4

Prema trenutnom radnom mehanizmu, novčani fondovi mogu posuditi sav novac prikupljen od pojedinaca ili poduzeća. EGSO primjećuje da ako jedan ili dva dionika između onih koji su tražili zajam nije u stanju vratiti dug novčani fondovi mogu propasti, jer ukoliko štediše ili ulagači istovremeno zatraže povrat svojih sredstava, fond ih nije u mogućnosti vratiti. Ukoliko se ne uvedu izričitija pravila opreznog i sigurnog poslovanja, ovakav mehanizam može pokrenuti novu krizu.

| 4.5 | U svjetlu ovih opažanja i uzimajući u obzir da su, kako je već navedeno, same banke glavni financijeri ili pokrovitelji novčanih fondova, EGSO je čvrsto uvjeren da bi industrija novčanih fondova trebala biti podložna pravilima i kontrolama koje su slične onima koje već postoje za bankarski sustav. |
| --- | --- |

4.5

U svjetlu ovih opažanja i uzimajući u obzir da su, kako je već navedeno, same banke glavni financijeri ili pokrovitelji novčanih fondova, EGSO je čvrsto uvjeren da bi industrija novčanih fondova trebala biti podložna pravilima i kontrolama koje su slične onima koje već postoje za bankarski sustav.

| 4.6 | EGSO smatra da predviđanje Komisije prema kojem će se taj rizik izbjeći putem obvezne likvidnosne rezerve od 3%, nije dostatno za pokrivanje rizika koji proizlaze iz novčanih fondova od stalne neto vrijednosti imovine, budući da su postojali slučajevi rizika iznad 6%. |
| --- | --- |

4.6

EGSO smatra da predviđanje Komisije prema kojem će se taj rizik izbjeći putem obvezne likvidnosne rezerve od 3%, nije dostatno za pokrivanje rizika koji proizlaze iz novčanih fondova od stalne neto vrijednosti imovine, budući da su postojali slučajevi rizika iznad 6%.

| 4.7 | Neprimjerenost predviđanja Komisije očituju se i u odnosu na preporuke novčanih fondova i ESRB-a. Novčani fondovi i ESRB, imajući u vidu pažljivu zaštitu sustava, predložili su Komisiji da usvoji mehanizam vrednovanja fondova na temelju promjenjive neto vrijednosti imovine, na način da se vrijednost fonda uskladi s promjenama cijena. Uredba je zadržala mehanizam prvobitno predviđenog stalnog NAV-a, ograničavajući se na dodavanje likvidnosne rezerve u svrhu suočavanja s mogućim nepovoljnim promjenama vrijednosti. EGSO smatra da preporuke ovih dvaju regulatora tržišta više odgovaraju načelu očuvanja stabilnosti financijskog sustava, kao što je prikazano u priloženoj tablici.

  Novčani fondovi s nepromjenjivom neto vrijednošću imovine (CNAV – Constant Net Asset Value) (čl. 25)







  Prijedlog Komisije (4. rujna 2013.) | Preporuke Europskog odbora za sustavne rizike (ESRB) | Preporuke Odbora za financijsku stabilnost (FSB) |
| --- | --- | --- | --- |
| Članak 30.:
  Novčani fondovi s nepromjenjivom neto vrijednošću imovine uspostavljaju i u svakom trenutku održavaju rezervu NAV-a od najmanje 3% ukupne vrijednosti svoje aktive | Novčanim fondovima propisati usvajanje promjenjive neto vrijednosti imovine (NAV) i općenito vrednovanje po načelu poštene vrijednosti (preporuka A, stavak 2., str. 3.) | Novčanim fondovima koji nude stabilnu ili stalnu neto vrijednost imovine, potreban je prijelaz na promjenjivi NAV gdje je to moguće (preporuka točka 2.2., str. 3.) |
| Članak 31.:
  Rezerva NAV-a koristi se samo za pretplate i naknade, u svrhu izjednačavanja razlike između stalnog NAV-a po dionici ili jedinici i NAV-a po dionici ili jedinici | Metodu amortiziranog troška treba koristiti samo u strogo ograničenim okolnostima
  (preporuka A, stavak 2., str. 3.) | |

4.7

Neprimjerenost predviđanja Komisije očituju se i u odnosu na preporuke novčanih fondova i ESRB-a. Novčani fondovi i ESRB, imajući u vidu pažljivu zaštitu sustava, predložili su Komisiji da usvoji mehanizam vrednovanja fondova na temelju promjenjive neto vrijednosti imovine, na način da se vrijednost fonda uskladi s promjenama cijena. Uredba je zadržala mehanizam prvobitno predviđenog stalnog NAV-a, ograničavajući se na dodavanje likvidnosne rezerve u svrhu suočavanja s mogućim nepovoljnim promjenama vrijednosti. EGSO smatra da preporuke ovih dvaju regulatora tržišta više odgovaraju načelu očuvanja stabilnosti financijskog sustava, kao što je prikazano u priloženoj tablici.

Novčani fondovi s nepromjenjivom neto vrijednošću imovine (CNAV – Constant Net Asset Value) (čl. 25)

Prijedlog Komisije (4. rujna 2013.)

Preporuke Europskog odbora za sustavne rizike (ESRB)

Preporuke Odbora za financijsku stabilnost (FSB)

Članak 30.:

Novčani fondovi s nepromjenjivom neto vrijednošću imovine uspostavljaju i u svakom trenutku održavaju rezervu NAV-a od najmanje 3% ukupne vrijednosti svoje aktive

Novčanim fondovima propisati usvajanje promjenjive neto vrijednosti imovine (NAV) i općenito vrednovanje po načelu poštene vrijednosti (preporuka A, stavak 2., str. 3.)

Novčanim fondovima koji nude stabilnu ili stalnu neto vrijednost imovine, potreban je prijelaz na promjenjivi NAV gdje je to moguće (preporuka točka 2.2., str. 3.)

Članak 31.:

Rezerva NAV-a koristi se samo za pretplate i naknade, u svrhu izjednačavanja razlike između stalnog NAV-a po dionici ili jedinici i NAV-a po dionici ili jedinici

Metodu amortiziranog troška treba koristiti samo u strogo ograničenim okolnostima

(preporuka A, stavak 2., str. 3.)

Tablica za usporedbu preporuka (7)

U usporedbi s proizvodima koje nude, EGSO upućuje na činjenicu da su gotovi proizvodi, koji su već u opticaju u tradicionalnom bankarskom sustavu te su stoga i regulirani, prešli na usporedni bankarski sustav, kako bi se izbjegle sve strože kontrole u području nadzora banaka.

| 4.8 | EGSO strahuje da bi se takvi rizici ponovno mogli pojaviti u bankarskom sustavu u sjeni. Odbor stoga smatra prikladnim da se slijedi načelo „jednake aktivnosti = jednaka pravila”. |
| --- | --- |

4.8

EGSO strahuje da bi se takvi rizici ponovno mogli pojaviti u bankarskom sustavu u sjeni. Odbor stoga smatra prikladnim da se slijedi načelo „jednake aktivnosti = jednaka pravila”.

| 4.9 | EGSO predlaže već provjereno načelo tj. ono prema kojem bi veća transparentnost i odgovarajuća razina nadzora osigurali financijskom sustavu djelovanje u službi gospodarstva, uz doprinose u smislu povjerenja, učinkovitosti i djelotvornosti.
  Prijedlog uredbe zabranjuje i vanjsko ocjenjivanje fondova monetarnog tržišta. Ova odredba za cilj ima sprječavanje da moguća degradiranja stvore paniku na tržištima. Iako je ova odredba u suprotnosti s načelom transparentnosti i učinkovitosti te može naškoditi potpunoj informativnoj uravnoteženosti, EGSO smatra da tržište novčanih fondova koriste stručni subjekti te da agencije za rejting jednostavnom promjenom mišljenja mogu izazvati paniku među ulagačima. Mjere unutarnjeg ocjenjivanja, jačanje postupaka i mjera za upravljanje rizicima te stroži i rigorozniji nadzor, mogu pomoći učinkovitoj zaštiti kvalitete referentne imovine i kolaterala samih fondova. |
| --- | --- |

4.9

EGSO predlaže već provjereno načelo tj. ono prema kojem bi veća transparentnost i odgovarajuća razina nadzora osigurali financijskom sustavu djelovanje u službi gospodarstva, uz doprinose u smislu povjerenja, učinkovitosti i djelotvornosti.

Prijedlog uredbe zabranjuje i vanjsko ocjenjivanje fondova monetarnog tržišta. Ova odredba za cilj ima sprječavanje da moguća degradiranja stvore paniku na tržištima. Iako je ova odredba u suprotnosti s načelom transparentnosti i učinkovitosti te može naškoditi potpunoj informativnoj uravnoteženosti, EGSO smatra da tržište novčanih fondova koriste stručni subjekti te da agencije za rejting jednostavnom promjenom mišljenja mogu izazvati paniku među ulagačima. Mjere unutarnjeg ocjenjivanja, jačanje postupaka i mjera za upravljanje rizicima te stroži i rigorozniji nadzor, mogu pomoći učinkovitoj zaštiti kvalitete referentne imovine i kolaterala samih fondova.

Bruxelles, 10. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  SL C 146 od 25.5.2013., str. 1.

1

(2)  Federalni registar, svezak 77., br. 223., 19. studenog 2012., bilješka 69455.

2

(3)  SL C 146 od 25.5.2013., str. 39.

3

(4)  Preporuka A – SL C 146 od 25.5.2013., str. 1.

4

(5)  SL C 11 od 15.1. 2013., str. 42.

5

(6)  Za usporedbu, cijeli bankarski sustav Eurozone upravlja ukupnim sredstvima od oko 27 000 milijardi eura.

6

(7)  Obrada zastupnika Europskog parlamenta Svena Giegolda.

7

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/55 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/55

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Vijeću i Europskom parlamentu: „Usporedni bankarski sustav – Rješavanje novih izvora rizika u financijskom sektoru”

COM(2013) 614 final

2014/C 170/09

Izvjestitelj: Christos POLYZOGOPOULOS

Dana 18. travnja 2013., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija je odlučila savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

„Komunikaciji Komisije Vijeću i Europskom parlamentu: Usporedni bankarski sustav – uklanjanje novih izvora rizika u financijskom sektoru”

COM(2013) 614 final.

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje 13. studenog 2013.

Europski gospodarski i socijalni odbor usvojio je mišljenje na svom 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sjednica od 10. prosinca 2013.), sa 153 glasa za, 2 glasa protiv i 5 suzdržanih glasova.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1 | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja Komunikaciju te smatra da dosljedno pridonosi reformi financijskih usluga u cilju uspostavljanja dobrog funkcioniranja i stabilnosti sektora od ključne važnosti te ograničavanja sustavnih rizika unutar njega. |
| --- | --- |

1.1

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja Komunikaciju te smatra da dosljedno pridonosi reformi financijskih usluga u cilju uspostavljanja dobrog funkcioniranja i stabilnosti sektora od ključne važnosti te ograničavanja sustavnih rizika unutar njega.

| 1.2 | ESGO očekuje da će nove odredbe za financijsko tržište doprinijeti financijskom zdravlju te naglašava svoje duboko uvjerenje da su stabilnost financijskog sektora i uspjeh poduzetih reformi obvezan preduvjet za održiv gospodarski rast, zapošljavanje i upotpunjavanje unutarnjeg tržišta u okviru Europske unije. |
| --- | --- |

1.2

ESGO očekuje da će nove odredbe za financijsko tržište doprinijeti financijskom zdravlju te naglašava svoje duboko uvjerenje da su stabilnost financijskog sektora i uspjeh poduzetih reformi obvezan preduvjet za održiv gospodarski rast, zapošljavanje i upotpunjavanje unutarnjeg tržišta u okviru Europske unije.

| 1.3 | ESGO procjenjuje da akcijski plan, određen već poduzetim, ali i budućim mjerama, ide u dobrom smjeru te priznaje ostvareni napredak, ali i naglašava da je potrebno hitno ubrzati velik broj radova te privesti kraju trenutne zakonodavne inicijative. ESGO iznosi sljedeće procjene o pet prioritetnih područja djelovanja (1): |
| --- | --- |

1.3

ESGO procjenjuje da akcijski plan, određen već poduzetim, ali i budućim mjerama, ide u dobrom smjeru te priznaje ostvareni napredak, ali i naglašava da je potrebno hitno ubrzati velik broj radova te privesti kraju trenutne zakonodavne inicijative. ESGO iznosi sljedeće procjene o pet prioritetnih područja djelovanja (1):

1

| 1.4 | Uzimajući u obzir da je u reformi financijskih usluga pitanje arbitraže (2) od iznimne važnosti, pozdravlja predložen detaljan skup mjera (3), od kojih posebice jačanje okvira za preventivni nadzor bankarskog sektora u cilju smanjenja rizika od širenja nelikvidnosti i od arbitraže. |
| --- | --- |

1.4

Uzimajući u obzir da je u reformi financijskih usluga pitanje arbitraže (2) od iznimne važnosti, pozdravlja predložen detaljan skup mjera (3), od kojih posebice jačanje okvira za preventivni nadzor bankarskog sektora u cilju smanjenja rizika od širenja nelikvidnosti i od arbitraže.

2

3

| 1.5 | Pozdravlja uloženi napor za povećanje transparentnosti, posebice specifična djelovanja čiji je cilj uspostavljanje nadzora usporednog bankarskog sustava unutar Europske unije, razvijanje trgovinskih repozitorija za proizvode proizašle iz područja primjene Uredbe EMIR (4), revidiranje Direktive o tržištima financijskim instrumentima (MIFID) (5), uvođenje identifikatora pravnih osoba (Legal Entity Identifier – LEI) te povećanje transparentnosti privremenih transakcija vrijednosnim papirima. |
| --- | --- |

1.5

Pozdravlja uloženi napor za povećanje transparentnosti, posebice specifična djelovanja čiji je cilj uspostavljanje nadzora usporednog bankarskog sustava unutar Europske unije, razvijanje trgovinskih repozitorija za proizvode proizašle iz područja primjene Uredbe EMIR (4), revidiranje Direktive o tržištima financijskim instrumentima (MIFID) (5), uvođenje identifikatora pravnih osoba (Legal Entity Identifier – LEI) te povećanje transparentnosti privremenih transakcija vrijednosnim papirima.

4

5

Legal Entity Identifier

| 1.6 | Priznaje ostvareni napredak u stvaranju jačeg regulatornog okvira za ulagački kapital čija je najsnažnija mjera poboljšanje likvidnosti i stabilnosti ulagačkog kapitala, posebice novčanih fondova za zajednička ulaganja smještenih ili čije se dionice prodaju u Europi. |
| --- | --- |

1.6

Priznaje ostvareni napredak u stvaranju jačeg regulatornog okvira za ulagački kapital čija je najsnažnija mjera poboljšanje likvidnosti i stabilnosti ulagačkog kapitala, posebice novčanih fondova za zajednička ulaganja smještenih ili čije se dionice prodaju u Europi.

| 1.7 | Odbor smatra da se Komunikacija na području „smanjenja rizika povezanih s privremenim transakcijama vrijednosnim papirima” drži općih zaključaka koji, iako odražavaju stvarnost, ne prikazuju trenutno prevladavajuće krizne okolnosti. Preporučuje ubrzanje i preciziranje predviđenih akcija, posebice zakonodavstva o prenosivim vrijednostima jer su privremene transakcije vrijednosnim papirima, prvenstveno sporazum o povratnoj kupnji te transakcije posudbe vrijednosnih papira, nosile najveću odgovornost u zaduživanju financijskog sektora. |
| --- | --- |

1.7

Odbor smatra da se Komunikacija na području „smanjenja rizika povezanih s privremenim transakcijama vrijednosnim papirima” drži općih zaključaka koji, iako odražavaju stvarnost, ne prikazuju trenutno prevladavajuće krizne okolnosti. Preporučuje ubrzanje i preciziranje predviđenih akcija, posebice zakonodavstva o prenosivim vrijednostima jer su privremene transakcije vrijednosnim papirima, prvenstveno sporazum o povratnoj kupnji te transakcije posudbe vrijednosnih papira, nosile najveću odgovornost u zaduživanju financijskog sektora.

| 1.8 | Također, ukazuje na kašnjenje i zalaže se za pojačanje napora i brzo rješavanje ključne problematike, a to je pojačani nadzor nad usporednim bankarskim sektorom. Komunikacija se na tom području ograničila samo na neke problematike te predlaže tek jednu akciju u budućnosti – okvir revizije Europskog sustava financijskih supervizora (ESFS) koju će Komisija provoditi tijekom 2013. godine. |
| --- | --- |

1.8

Također, ukazuje na kašnjenje i zalaže se za pojačanje napora i brzo rješavanje ključne problematike, a to je pojačani nadzor nad usporednim bankarskim sektorom. Komunikacija se na tom području ograničila samo na neke problematike te predlaže tek jednu akciju u budućnosti – okvir revizije Europskog sustava financijskih supervizora (ESFS) koju će Komisija provoditi tijekom 2013. godine.

| 1.9 | Budući da su građani nenamjerno postali glavne žrtve financijske i gospodarske krize jer plaćaju poreze, rade, štede ili troše, ESGO zagovara pojačanje regulatornih inicijativa koje bi ih štitile zahvaljujući transparentnosti, točnim informacijama, socijalnoj odgovornosti financijskog sektora te zaštiti potrošača i malih ulagača; on također podsjeća na svoja relevantna opažanja o uključenju civilnog društva u regulaciju financijskih tržišta. (6) |
| --- | --- |

1.9

Budući da su građani nenamjerno postali glavne žrtve financijske i gospodarske krize jer plaćaju poreze, rade, štede ili troše, ESGO zagovara pojačanje regulatornih inicijativa koje bi ih štitile zahvaljujući transparentnosti, točnim informacijama, socijalnoj odgovornosti financijskog sektora te zaštiti potrošača i malih ulagača; on također podsjeća na svoja relevantna opažanja o uključenju civilnog društva u regulaciju financijskih tržišta. (6)

6

| 1.10 | ESGO smatra važnom činjenicu da je Komisija u Komunikaciji jasno istaknula da se usporedni bankarski sustav ne smije promatrati samo u perspektivi rizika koje predstavlja, nego da on također predstavlja alternativni način dodatnog financiranja koji može biti koristan za realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.10

ESGO smatra važnom činjenicu da je Komisija u Komunikaciji jasno istaknula da se usporedni bankarski sustav ne smije promatrati samo u perspektivi rizika koje predstavlja, nego da on također predstavlja alternativni način dodatnog financiranja koji može biti koristan za realno gospodarstvo.

2.   Definicija, područje primjene i kontekst

Definicija, područje primjene i kontekst

| 2.1 | Usporedni bankarski sustav je definiran kao „sustav kreditnog posredovanja koji obuhvaća subjekte i djelatnosti izvan redovnog bankarskog sustava” (7); sustav počiva na dva međusobno povezana temeljna stupa, dok se „subjekti” prvenstveno uključuju u aktivnosti poput prikupljanja kapitala koji služi kao depozit, promjene dospijeća i likvidnosti, prijenos kreditnog rizika i izravno ili neizravno korištenje financijske poluge, „aktivnosti”, koje su potencijalno važan financijski izvor za nebankarske subjekte, pokrivaju sekuritizaciju, posuđivanje vrijednosnih papira i operacije povratne kupnje (repo poslovi). |
| --- | --- |

2.1

Usporedni bankarski sustav je definiran kao „sustav kreditnog posredovanja koji obuhvaća subjekte i djelatnosti izvan redovnog bankarskog sustava” (7); sustav počiva na dva međusobno povezana temeljna stupa, dok se „subjekti” prvenstveno uključuju u aktivnosti poput prikupljanja kapitala koji služi kao depozit, promjene dospijeća i likvidnosti, prijenos kreditnog rizika i izravno ili neizravno korištenje financijske poluge, „aktivnosti”, koje su potencijalno važan financijski izvor za nebankarske subjekte, pokrivaju sekuritizaciju, posuđivanje vrijednosnih papira i operacije povratne kupnje (repo poslovi).

7

| 2.2 | Ad hoc subjekti su instrumenti sekuritizacije, primjerice komercijalni zapisi osigurani imovinom (ABCP), posebni investicijski instrumenti (SIV) i drugi ad hoc investicijski instrumenti (SPV), novčani fondovi i druge vrste investicijskih fondova i s karakteristikama depozita koji su osjetljivi na masovna povlačenja („panika”), investicijski fondovi uključujući i burzovno utržive fondove koji omogućuju kreditiranje ili financijske poluge – financijska društva i subjekti za promet vrijednosnim papirima koji odobravaju kredite ili izdaju neregulirane kreditne garancije ili obavljaju pretvaranje likvidnosti i/ili ročnosti poput banaka ili društava za osiguranje, odnosno društava za reosiguranje koja daju ili jamče kreditne proizvode. |
| --- | --- |

2.2

Ad hoc subjekti su instrumenti sekuritizacije, primjerice komercijalni zapisi osigurani imovinom (ABCP), posebni investicijski instrumenti (SIV) i drugi ad hoc investicijski instrumenti (SPV), novčani fondovi i druge vrste investicijskih fondova i s karakteristikama depozita koji su osjetljivi na masovna povlačenja („panika”), investicijski fondovi uključujući i burzovno utržive fondove koji omogućuju kreditiranje ili financijske poluge – financijska društva i subjekti za promet vrijednosnim papirima koji odobravaju kredite ili izdaju neregulirane kreditne garancije ili obavljaju pretvaranje likvidnosti i/ili ročnosti poput banaka ili društava za osiguranje, odnosno društava za reosiguranje koja daju ili jamče kreditne proizvode.

Ad hoc

ad hoc

| 2.3 | Usporedne bankarske aktivnosti potječu od deregulacije financijskog sustava u Velikoj Britaniji iz 80-ih godina koja se proširila na Sjedinjene Američke Države i druge zemlje 90-ih godina prošlog stoljeća. (8) Prvi sporazumi iz Basela imali su važnu ulogu u tom postupku, jer su spekulativne aktivnosti postale izvanbilančne te su uvedene stroge odredbe o bilancama banaka. (9) |
| --- | --- |

2.3

Usporedne bankarske aktivnosti potječu od deregulacije financijskog sustava u Velikoj Britaniji iz 80-ih godina koja se proširila na Sjedinjene Američke Države i druge zemlje 90-ih godina prošlog stoljeća. (8) Prvi sporazumi iz Basela imali su važnu ulogu u tom postupku, jer su spekulativne aktivnosti postale izvanbilančne te su uvedene stroge odredbe o bilancama banaka. (9)

8

9

| 2.4 | Ukidanjem ili ublažavanjem pravila i odredbi (10) financijskim je institucijama omogućeno širenje aktivnosti na nova područja i složene modele; usporedno s tim, obećanje o visokim prihodima diljem svijeta je utjecalo na milijune ljudi koji su vrlo slabo obaviješteni o proizvodima usporednog bankarskog sustava i njegovom funkcioniranju. |
| --- | --- |

2.4

Ukidanjem ili ublažavanjem pravila i odredbi (10) financijskim je institucijama omogućeno širenje aktivnosti na nova područja i složene modele; usporedno s tim, obećanje o visokim prihodima diljem svijeta je utjecalo na milijune ljudi koji su vrlo slabo obaviješteni o proizvodima usporednog bankarskog sustava i njegovom funkcioniranju.

10

| 2.5 | Skupina G20 je 2007. godine odlučila poduzeti niz regulativnih mjera u cilju jamčenja sigurnosti i održivosti financijskog sustava, dok je kriza 2008. godine, naglašavajući ulogu Odbora za financijsku stabilnost, svojim snažnim socijalnim i gospodarskim učinkom otkrila rizike usporednih bankarskih aktivnosti i njihove slabosti, propuste u regulativi, neučinkovitost nadzora, netransparentnost tržišta ili prekomjernu složenost proizvoda. |
| --- | --- |

2.5

Skupina G20 je 2007. godine odlučila poduzeti niz regulativnih mjera u cilju jamčenja sigurnosti i održivosti financijskog sustava, dok je kriza 2008. godine, naglašavajući ulogu Odbora za financijsku stabilnost, svojim snažnim socijalnim i gospodarskim učinkom otkrila rizike usporednih bankarskih aktivnosti i njihove slabosti, propuste u regulativi, neučinkovitost nadzora, netransparentnost tržišta ili prekomjernu složenost proizvoda.

| 2.6 | Europska unija ima važnu ulogu u međunarodnim naporima uloženima u okviru skupine G20 i Odbora za financijsku stabilnost te naglašava ostvarenje velikog napretka u provedbi obveza određenih planom za reformu financijskog sustava te u razvoju novih struktura nadzora. Brojne su reforme već pravno provedene, na primjer, ona o OTC izvedenicama. |
| --- | --- |

2.6

Europska unija ima važnu ulogu u međunarodnim naporima uloženima u okviru skupine G20 i Odbora za financijsku stabilnost te naglašava ostvarenje velikog napretka u provedbi obveza određenih planom za reformu financijskog sustava te u razvoju novih struktura nadzora. Brojne su reforme već pravno provedene, na primjer, ona o OTC izvedenicama.

| 2.7 | Izvještaj Odbora za financijsku stabilnost iz listopada 2011. godine, koji predstavlja prvu međunarodnu inicijativu globalnog pristupa usporednom bankarskom sustavu, koncentrira se na: i) definiciju načela kontrole i uređenja sustava; ii) pokretanje postupka otkrivanja i procjene sustavnih rizika; iii) razgraničavanje područja primjene regulativnih mjera slijedeći pet akcijskih smjernica (11), dok je Komisija izdala Zelenu knjigu o potencijalnim rizicima usporednog bankarskog sustava u Europskoj uniji i pristupima rješavanju tih problema pomoću mjera propisa. |
| --- | --- |

2.7

Izvještaj Odbora za financijsku stabilnost iz listopada 2011. godine, koji predstavlja prvu međunarodnu inicijativu globalnog pristupa usporednom bankarskom sustavu, koncentrira se na: i) definiciju načela kontrole i uređenja sustava; ii) pokretanje postupka otkrivanja i procjene sustavnih rizika; iii) razgraničavanje područja primjene regulativnih mjera slijedeći pet akcijskih smjernica (11), dok je Komisija izdala Zelenu knjigu o potencijalnim rizicima usporednog bankarskog sustava u Europskoj uniji i pristupima rješavanju tih problema pomoću mjera propisa.

11

3.   Sažetak Komunikacije

Sažetak Komunikacije

| 3.1 | Komunikacija započinje pregledom poduzetih mjera, u dva smjera: s jedne strane mjera o financijskim subjektima usmjerenih na pojačanje zahtjeva nametnutih bankama i osiguravajućim poduzećima u njihovom odnosu s usporednim bankarskim sektorom, kao i razrada usklađenog okvira za ljude koji upravljaju alternativnim investicijskim fondovima, s druge strane, mjera o integritetu tržišta usmjerenih na instrumente prijenosa rizika te jačanje okvira u sekuritizaciji i većoj kontroli agencija za kreditni rejting. |
| --- | --- |

3.1

Komunikacija započinje pregledom poduzetih mjera, u dva smjera: s jedne strane mjera o financijskim subjektima usmjerenih na pojačanje zahtjeva nametnutih bankama i osiguravajućim poduzećima u njihovom odnosu s usporednim bankarskim sektorom, kao i razrada usklađenog okvira za ljude koji upravljaju alternativnim investicijskim fondovima, s druge strane, mjera o integritetu tržišta usmjerenih na instrumente prijenosa rizika te jačanje okvira u sekuritizaciji i većoj kontroli agencija za kreditni rejting.

| 3.2 | Nadalje, Komunikacija Komisije razgraničava pet prioritetnih područja djelovanja u kojima namjerava usvojiti dodatne mjere:






  1) | povećanje transparentnosti usporednog bankarskog sustava, |
| --- | --- | --- |

3.2

Nadalje, Komunikacija Komisije razgraničava pet prioritetnih područja djelovanja u kojima namjerava usvojiti dodatne mjere:

1)

povećanje transparentnosti usporednog bankarskog sustava,

| 2) | bolji okvir za investicijske fondove, posebice novčane fondove, |
| --- | --- |

2)

bolji okvir za investicijske fondove, posebice novčane fondove,

| 3) | razrada zakonodavstva o prijenosnim vrijednosnim papirima u cilju smanjenja rizika povezanih s privremenim transakcijama vrijednosnim papirima, |
| --- | --- |

3)

razrada zakonodavstva o prijenosnim vrijednosnim papirima u cilju smanjenja rizika povezanih s privremenim transakcijama vrijednosnim papirima,

| 4) | pojačanje bonitetne regulative u bankarskom sustavu, |
| --- | --- |

4)

pojačanje bonitetne regulative u bankarskom sustavu,

| 5) | bolji nadzor usporednog bankarskog sektora. |
| --- | --- |

5)

bolji nadzor usporednog bankarskog sektora.

Točnije:

| 3.2.1 | Kod transparentnosti usporednog bankarskog sustava, napori učinjeni u prikupljanju i razmjeni pouzdanih i iscrpnih podataka bit će upotpunjeni inicijativama o praćenju rizika povezanih s revizijom usporednog bankarskog sustava te središnjim registrima za izvedenice u okviru Uredbe EMIR (12), revizije Direktive o tržištima financijskim instrumentima (MIFID) (13) te uvođenje identifikatora pravnih osoba (Legal Entity Identifier) i povećana transparentnost privremenih transakcija vrijednosnim papirima. |
| --- | --- |

3.2.1

Kod transparentnosti usporednog bankarskog sustava, napori učinjeni u prikupljanju i razmjeni pouzdanih i iscrpnih podataka bit će upotpunjeni inicijativama o praćenju rizika povezanih s revizijom usporednog bankarskog sustava te središnjim registrima za izvedenice u okviru Uredbe EMIR (12), revizije Direktive o tržištima financijskim instrumentima (MIFID) (13) te uvođenje identifikatora pravnih osoba (Legal Entity Identifier) i povećana transparentnost privremenih transakcija vrijednosnim papirima.

12

13

Legal Entity Identifier

| 3.2.2 | Budući da se radi o određenim investicijskim fondovima te posebice društvima za zajednička novčana ulaganja (DZU) čije je sjedište u Europi ili čije se dionice prodaju u Europi, predlaže se određivanje novih pravila u cilju poboljšanja njihove likvidnosti i stabilnosti te uređivanje onih koja se primjenjuju na društva za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (DZUPV). |
| --- | --- |

3.2.2

Budući da se radi o određenim investicijskim fondovima te posebice društvima za zajednička novčana ulaganja (DZU) čije je sjedište u Europi ili čije se dionice prodaju u Europi, predlaže se određivanje novih pravila u cilju poboljšanja njihove likvidnosti i stabilnosti te uređivanje onih koja se primjenjuju na društva za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (DZUPV).

| 3.2.3 | U području smanjenja rizika povezanih s privremenim transakcijama vrijednosnim papirima, Komunikacija ističe učinjene napore u cilju boljeg shvaćanja problema te radi rješavanja istih, Komisija razmatra podnošenje zakonodavnog prijedloga o pravima koja se odnose na vrijednosne papire. |
| --- | --- |

3.2.3

U području smanjenja rizika povezanih s privremenim transakcijama vrijednosnim papirima, Komunikacija ističe učinjene napore u cilju boljeg shvaćanja problema te radi rješavanja istih, Komisija razmatra podnošenje zakonodavnog prijedloga o pravima koja se odnose na vrijednosne papire.

| 3.2.4 | Kako bi se ograničio rizik od širenja nelikvidnosti i od arbitraže, bonitetna struktura će u bankarskom sektoru biti pojačana uvođenjem strožih pravila u skladu s kojima će banke pri poslovanju s nereguliranim financijskim subjektima morati zadovoljavati dodatne zahtjeve u vezi s uvjetima učešća vlastitog kapitala te uvesti strože odredbe o solventnosti i novim normama likvidnosti, posebice putem stupanja na snagu Uredbe (CRR) (14) i Direktive (CRD IV) (15) o uvjetima učešća vlastitog kapitala, koje stupaju na snagu od 1. siječnja 2014. godine. Nadalje, predviđeno je razmatranje mogućeg proširenja opsega primjene pravila nadzora u vezi sa smanjenjem arbitražnog rizika. |
| --- | --- |

3.2.4

Kako bi se ograničio rizik od širenja nelikvidnosti i od arbitraže, bonitetna struktura će u bankarskom sektoru biti pojačana uvođenjem strožih pravila u skladu s kojima će banke pri poslovanju s nereguliranim financijskim subjektima morati zadovoljavati dodatne zahtjeve u vezi s uvjetima učešća vlastitog kapitala te uvesti strože odredbe o solventnosti i novim normama likvidnosti, posebice putem stupanja na snagu Uredbe (CRR) (14) i Direktive (CRD IV) (15) o uvjetima učešća vlastitog kapitala, koje stupaju na snagu od 1. siječnja 2014. godine. Nadalje, predviđeno je razmatranje mogućeg proširenja opsega primjene pravila nadzora u vezi sa smanjenjem arbitražnog rizika.

14

15

| 3.2.5 | U cilju osiguravanja boljeg nadzora, naglašava se nejasnoća, raznovrsnost i promjenjivost usporednog bankarskog sektora, kao i izazovi koje predstavlja njegov bonitetni nadzor, kao što je primjerice međugranična mogućnost zaobilaženja pravila. Na europskom je planu u tijeku preliminarni rad u okviru Europskog odbora za sustavni rizik i europskih nadzornih vlasti. Ti će se aspekti, kao i potreba rješavanja pitanja arbitraže i moguća potreba pojašnjavanja institucijske uloge svakog tijela, rješavati u okviru revizije Europskog sustava financijskih supervizora (ESFS) koju će u 2013. godini provesti Komisija. |
| --- | --- |

3.2.5

U cilju osiguravanja boljeg nadzora, naglašava se nejasnoća, raznovrsnost i promjenjivost usporednog bankarskog sektora, kao i izazovi koje predstavlja njegov bonitetni nadzor, kao što je primjerice međugranična mogućnost zaobilaženja pravila. Na europskom je planu u tijeku preliminarni rad u okviru Europskog odbora za sustavni rizik i europskih nadzornih vlasti. Ti će se aspekti, kao i potreba rješavanja pitanja arbitraže i moguća potreba pojašnjavanja institucijske uloge svakog tijela, rješavati u okviru revizije Europskog sustava financijskih supervizora (ESFS) koju će u 2013. godini provesti Komisija.

4.   Napomene

Napomene

| 4.1 | Prije početka financijske krize, ESGO je u seriji mišljenja (16) izrazio stav civilnog društva o mnoštvu pitanja o funkcioniranju financijskog sustava te je sročio važna opažanja i preporuke, kako opće prirode tako i preciznije o sanaciji i rješavanju nelikvidnosti kreditnih društava. (17) |
| --- | --- |

4.1

Prije početka financijske krize, ESGO je u seriji mišljenja (16) izrazio stav civilnog društva o mnoštvu pitanja o funkcioniranju financijskog sustava te je sročio važna opažanja i preporuke, kako opće prirode tako i preciznije o sanaciji i rješavanju nelikvidnosti kreditnih društava. (17)

16

17

| 4.1.1 | ESGO je zaključio da je Zelena knjiga (18) o usporednom bankarskom sustavu napravila važan korak u smjeru suočavanja s postojećim problemima, i to naglašavajući potrebu uklanjanja „usporednih” aktivnosti koje moraju biti podređene regulativnim bonitetnim zahtjevima kao i cijeli financijski sustav. |
| --- | --- |

4.1.1

ESGO je zaključio da je Zelena knjiga (18) o usporednom bankarskom sustavu napravila važan korak u smjeru suočavanja s postojećim problemima, i to naglašavajući potrebu uklanjanja „usporednih” aktivnosti koje moraju biti podređene regulativnim bonitetnim zahtjevima kao i cijeli financijski sustav.

18

| 4.2 | ESGO je zadovoljan činjenicom da se bonitetni nadzor razmatra u svjetskim okvirima s ciljem proširenja regulativa i kontrola na sve financijske institucije od važnosti za sustav, na instrumente i tržišta. (19) Sa zadovoljstvom zaključuje da je skupina G20 (20) tijekom nedavnog sastanka potvrdila preporuke Odbora za financijsku stabilnost s kojima se ovdje razmatrana Komunikacija u potpunosti slaže. |
| --- | --- |

4.2

ESGO je zadovoljan činjenicom da se bonitetni nadzor razmatra u svjetskim okvirima s ciljem proširenja regulativa i kontrola na sve financijske institucije od važnosti za sustav, na instrumente i tržišta. (19) Sa zadovoljstvom zaključuje da je skupina G20 (20) tijekom nedavnog sastanka potvrdila preporuke Odbora za financijsku stabilnost s kojima se ovdje razmatrana Komunikacija u potpunosti slaže.

19

20

| 4.3 | ESGO poziva Komisiju da odredi konkretan sadržaj i utvrdi raspored za pojačani nadzor usporednog bankarskog sustava pomoću provedbe koherentnog mehanizma nadzora, žurno razjašnjavajući institucijsku ulogu nadzornih tijela u kontekstu revizije europskog sustava financijskog nadzora (ESFS). |
| --- | --- |

4.3

ESGO poziva Komisiju da odredi konkretan sadržaj i utvrdi raspored za pojačani nadzor usporednog bankarskog sustava pomoću provedbe koherentnog mehanizma nadzora, žurno razjašnjavajući institucijsku ulogu nadzornih tijela u kontekstu revizije europskog sustava financijskog nadzora (ESFS).

| 4.4 | Budući da u nekim državama pojedine aktivnosti i subjekti usporednog bankarskog sustava mogu i ne moraju biti podvrgnuti zakonodavnom režimu, posebno je važno jamčiti jednake uvjete konkurencije među državama, kao i između bankarskog sektora i subjekata usporednog bankarskog sustava putem upotrebe prikladnih mehanizama kako bi se izbjeglo da propisana arbitraža dovede do distorzije regulatornih poticaja. |
| --- | --- |

4.4

Budući da u nekim državama pojedine aktivnosti i subjekti usporednog bankarskog sustava mogu i ne moraju biti podvrgnuti zakonodavnom režimu, posebno je važno jamčiti jednake uvjete konkurencije među državama, kao i između bankarskog sektora i subjekata usporednog bankarskog sustava putem upotrebe prikladnih mehanizama kako bi se izbjeglo da propisana arbitraža dovede do distorzije regulatornih poticaja.

| 4.5 | Točnije, ESGO primjećuje da regulatorne vlasti kod analize podataka primjenjuju globalni pristup proizašao iz zajedničkih referentnih okvira i otvorenih normi sektora u cilju postizanja brze razmjene podataka i učinkovitog pravovremenog djelovanja kako bi se spriječio sustavni rizik i zaštitila financijska stabilnost. |
| --- | --- |

4.5

Točnije, ESGO primjećuje da regulatorne vlasti kod analize podataka primjenjuju globalni pristup proizašao iz zajedničkih referentnih okvira i otvorenih normi sektora u cilju postizanja brze razmjene podataka i učinkovitog pravovremenog djelovanja kako bi se spriječio sustavni rizik i zaštitila financijska stabilnost.

| 4.6 | ESGO procjenjuje da je veličina i stopa rasta usporednog bankarskog sustava još jedan važan faktor sustavnog rizika te podsjeća da je prema dokumentu Odbora za financijsku stabilnost iz 2012. (21) godine dosegla 67 000 milijardi dolara u 2011. godini, u usporedbi s 26 milijardi 2002. godine, te je predstavljala 111 % zajedničkog BDP-a država koje je analizirao Odbor za financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

4.6

ESGO procjenjuje da je veličina i stopa rasta usporednog bankarskog sustava još jedan važan faktor sustavnog rizika te podsjeća da je prema dokumentu Odbora za financijsku stabilnost iz 2012. (21) godine dosegla 67 000 milijardi dolara u 2011. godini, u usporedbi s 26 milijardi 2002. godine, te je predstavljala 111 % zajedničkog BDP-a država koje je analizirao Odbor za financijsku stabilnost.

21

| 4.7 | Nadalje, ESGO smatra da bi bilo potrebnije provesti analizu sa stajališta aktivnosti usporednog sektora nego njegovih subjekata jer nadzor i kontrola ovih aktivnosti predstavljaju bitan dio uspjeha usvojenih mjera. |
| --- | --- |

4.7

Nadalje, ESGO smatra da bi bilo potrebnije provesti analizu sa stajališta aktivnosti usporednog sektora nego njegovih subjekata jer nadzor i kontrola ovih aktivnosti predstavljaju bitan dio uspjeha usvojenih mjera.

| 4.8 | ESGO smatra da se taj problem razmjera i pristranih praksi ne tiče samo usporednog bankarskog sektora. Očigledno je da model velikih banaka, zajedno s manjkom transparentnosti, nosi rizik destabilizacije gospodarstva koji rezultira time da se na cijelo društvo prenesu troškovi spašavanja ustanova „prevelikih i međusobno previše povezanih da bi mogle proglasiti bankrot”. |
| --- | --- |

4.8

ESGO smatra da se taj problem razmjera i pristranih praksi ne tiče samo usporednog bankarskog sektora. Očigledno je da model velikih banaka, zajedno s manjkom transparentnosti, nosi rizik destabilizacije gospodarstva koji rezultira time da se na cijelo društvo prenesu troškovi spašavanja ustanova „prevelikih i međusobno previše povezanih da bi mogle proglasiti bankrot”.

| 4.9 | ESGO ističe da je za jačanje konkurentnosti i stabilnosti europske financijske industrije uz reformu europskog financijskog sustava potrebno i ozbiljno razmotriti problem veličine banaka koja njihov bankrot čini nezamislivim. Stoga bi trebalo poticati transparentnost, racionalizaciju vrijednosnih skala velikih konglomerata te smanjenje međuovisnosti unutar grupa poduzeća. |
| --- | --- |

4.9

ESGO ističe da je za jačanje konkurentnosti i stabilnosti europske financijske industrije uz reformu europskog financijskog sustava potrebno i ozbiljno razmotriti problem veličine banaka koja njihov bankrot čini nezamislivim. Stoga bi trebalo poticati transparentnost, racionalizaciju vrijednosnih skala velikih konglomerata te smanjenje međuovisnosti unutar grupa poduzeća.

| 4.10 | Prema tome, ESGO procjenjuje da mjerama nadzora mora, uz strukturnu reformu, biti pridružena učinkovita borba protiv silazne putanje financijskog sektora te potiče Komisiju da ubrza procedure uspostavljanja jedinstvenog mehanizma rješavanja problema, uzimajući u obzir preporuke izvješća Liikanena te nedavnog izvješća Odbora Europskog parlamenta za ekonomsku i monetarnu politiku o reformi bankarskog sustava Europske unije. (22) |
| --- | --- |

4.10

Prema tome, ESGO procjenjuje da mjerama nadzora mora, uz strukturnu reformu, biti pridružena učinkovita borba protiv silazne putanje financijskog sektora te potiče Komisiju da ubrza procedure uspostavljanja jedinstvenog mehanizma rješavanja problema, uzimajući u obzir preporuke izvješća Liikanena te nedavnog izvješća Odbora Europskog parlamenta za ekonomsku i monetarnu politiku o reformi bankarskog sustava Europske unije. (22)

22

| 4.11 | S obzirom na to da je usporedni bankarski sektor po prirodi nejasan, raznovrstan i iznimno prilagodljiv, teško ga je i naporno učinkovito nadgledati, stoga ESGO potiče Europsku komisiju da pravovremeno razjasni raspolažu li europska i nacionalna tijela zadužena za nadzor, odnosno mehanizmi jedinstvenog nadzora, dostatnim resursima, instrumentima kontrole i potrebnim stručnjacima. |
| --- | --- |

4.11

S obzirom na to da je usporedni bankarski sektor po prirodi nejasan, raznovrstan i iznimno prilagodljiv, teško ga je i naporno učinkovito nadgledati, stoga ESGO potiče Europsku komisiju da pravovremeno razjasni raspolažu li europska i nacionalna tijela zadužena za nadzor, odnosno mehanizmi jedinstvenog nadzora, dostatnim resursima, instrumentima kontrole i potrebnim stručnjacima.

| 4.12 | ESGO smatra da je za uspjeh, uz nadzor potrebno i nametanje učinkovitih, odvraćajućih sankcija proporcionalnih potrebama te objavljivanje razine sankcija i informacija o svim prekršiteljima pravila te ujedno naglašava i problem fizičkih i pravnih osoba iz trećih zemalja koje ne poštuju europska pravila. |
| --- | --- |

4.12

ESGO smatra da je za uspjeh, uz nadzor potrebno i nametanje učinkovitih, odvraćajućih sankcija proporcionalnih potrebama te objavljivanje razine sankcija i informacija o svim prekršiteljima pravila te ujedno naglašava i problem fizičkih i pravnih osoba iz trećih zemalja koje ne poštuju europska pravila.

| 4.13 | ESGO naglašava potrebu da se korisnicima financijskih proizvoda osigura zaštita od nedopuštene prakse, od lažnih proizvoda ili onih koji ne jamče solventnost te od svih pristranih uvjeta koji se mogu pojaviti u ugovorima te podsjeća da je predložio osnivanje europske agencije za zaštitu korisnika financijskih usluga u cilju daljnje zaštite i jamčenja transparentnosti i učinkovitog rješavanja njihovih pritužbi. |
| --- | --- |

4.13

ESGO naglašava potrebu da se korisnicima financijskih proizvoda osigura zaštita od nedopuštene prakse, od lažnih proizvoda ili onih koji ne jamče solventnost te od svih pristranih uvjeta koji se mogu pojaviti u ugovorima te podsjeća da je predložio osnivanje europske agencije za zaštitu korisnika financijskih usluga u cilju daljnje zaštite i jamčenja transparentnosti i učinkovitog rješavanja njihovih pritužbi.

| 4.14 | Dostupne internetske stranice, ali i druga moderna informatička sredstva korisnicima omogućuju usporedbu i izbor proizvoda i usluga te na taj način potiču konkurenciju i samoregulaciju tržišta u ovom sektoru. |
| --- | --- |

4.14

Dostupne internetske stranice, ali i druga moderna informatička sredstva korisnicima omogućuju usporedbu i izbor proizvoda i usluga te na taj način potiču konkurenciju i samoregulaciju tržišta u ovom sektoru.

| 4.15 | ESGO potiče Komisiju da ubrza realizaciju analize utjecaja u cilju uspostavljanja novih pravila likvidnosti, kao i da provede istraživanje o troškovima i dobitima što se tiče učinkovitosti i prikladnosti brojnih zakonodavnih tekstova usvojenih od početka financijske krize, provodeći sveukupnu procjenu utjecaja zakonske regulative na tržište financijskih proizvoda u Europskoj uniji. |
| --- | --- |

4.15

ESGO potiče Komisiju da ubrza realizaciju analize utjecaja u cilju uspostavljanja novih pravila likvidnosti, kao i da provede istraživanje o troškovima i dobitima što se tiče učinkovitosti i prikladnosti brojnih zakonodavnih tekstova usvojenih od početka financijske krize, provodeći sveukupnu procjenu utjecaja zakonske regulative na tržište financijskih proizvoda u Europskoj uniji.

| 4.16 | ESGO također smatra potrebnim da taj regulatorni napor podrže stručnjaci i uznapredovala znanstvena istraživanja koja će razmotriti pitanja prikupljanja i razmjene podataka te općenito iscrpno pratiti dinamiku razvoja usporednih subjekata i odrediti im sastavnice korisne za realno gospodarstvo, ali i one koje bi mogle biti novi izvori slabosti i sustavnog rizika. |
| --- | --- |

4.16

ESGO također smatra potrebnim da taj regulatorni napor podrže stručnjaci i uznapredovala znanstvena istraživanja koja će razmotriti pitanja prikupljanja i razmjene podataka te općenito iscrpno pratiti dinamiku razvoja usporednih subjekata i odrediti im sastavnice korisne za realno gospodarstvo, ali i one koje bi mogle biti novi izvori slabosti i sustavnog rizika.

Bruxelles, 10. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Vidi stavak 3.2 ovog mišljenja.

1

(2)  SL C 11, od 15. siječnja 2013., str. 39.

2

(3)  COM(2013) 614 final, stavak 3.4.

3

(4)  OTC izvedenice, središnje druge ugovorne strane i trgovinski repozitoriji.

4

(5)  Vidi http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid/index_en.htm.

5

(6)  SL C 143, od 22. svibnja 2012., str. 3.

6

(7)  COM(2013) 614 final, str. 3

7

(8)  Nicholas Gregory Mankiw i Mark Taylor, Economics: Special Edition with Global Economic Watch (UK: Cengage Learning EMEA, 2010).

8

Economics: Special Edition with Global Economic Watch

(9)  SL C 11 od 15. siječnja 2013., str. 39 – Zelena knjiga o Usporednom bankarskom sustavu.

9

(10)  U Sjedinjenim Američkim Državama, zakon Gramm-Leach-Blilay iz 1999.g. ukinuo je razlike između komercijalnih i hipotekarskih kreditnih banaka, kao i one između osiguravajućih društava i društava za vrijednosne papire.

10

(11)  Interakcije između klasičnih banaka i subjekata usporednog bankarskog sustava (Bazelski odbor za nadzor banaka), sustavni rizici novčanih fondova (Međunarodna organizacija komisija za vrijednosne papire IOSCO), zahtjevi trenutno primjenjivi na sekuritizaciju (IOSCO i Bazelski odbor za nadzor banaka), drugi subjekti usporednog bankarskog sektora (Odbor za financijsku stabilnost) te posudba vrijednosnih papira i repo transakcije (Odbor za financijsku stabilnost).

11

(12)  OTC izvedenice, središnje druge ugovorne strane i trgovinski repozitoriji.

12

(13)  Vidi http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid/index_en.htm.

13

(14)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uvjetima nadzora za kreditne institucije i investicijska društva i kojom se izmjenjuje Uredba (EU) br. 648/2012 SL L 176, od 27. lipnja 2013., str. 1.

14

(15)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupu aktivnostima kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru kreditnih institucija i investicijskih društava, kojom se izmjenjuje Direktiva 2002/87/EZ i stavlja izvan snage Direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, od 27. lipnja 2013., str. 338).

15

(16)  Između ostalog: SL C 11 od 15. siječnja 2013., str. 59; SL C 299 od 4. listopada 2012., str. 76; SL C 191 od 29. lipnja 2012., str. 80; SL C 181 od 21. lipnja 2012., str. 64; SL C 181 od 21. lipnja 2012., str. 68. Ova se mišljenja nalaze na internetskoj stranici ESGO-a, na adresi: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.financial-markets-opinions).

16

(17)  SL C 44, od 15. veljače 2013., str. 68.

17

(18)  SL C 11 od 15. siječnja 2013., str. 39.

18

(19)  Priopćenje sa sastanka na vrhu G20 od 2. travnja 2009., London.

19

(20)  5. i 6. rujna 2013. u Sankt Peterburgu.

20

(21)  Odbor za financijsku stabilnost, izvješće o praćenju 2012. o usporednom bankarskom sustavu (OFS, 2012.)

21

(22)  2013/2021(INI).

22

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/61 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/61

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Paketu investicija za inovacije

COM(2013) 494 final

COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD)

COM(2013) 495 final – 2013/0240 (NLE)

COM(2013) 496 final – 2013/0241 (NLE)

COM(2013) 497 final – 2013/0242 (COD)

COM(2013) 498 final – 2013/0243 (COD)

COM(2013) 500 final – 2013/0233 (COD)

COM(2013) 501 final – 2013/0234 (NLE)

COM(2013) 503 final – 2013/0237 (NLE)

COM(2013) 505 final – 2013/0244 (NLE)

COM(2013) 506 final – 2013/0245 (NLE)

2014/C 170/10

Izvjestitelj: g. PEZZINI

Suizvjestiteljica: gđa BATUT

Dana 29. srpnja 2013., sukladno članku 304. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija odlučila je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Partnerstva između javnog i privatnog sektora u okviru programa Obzor 2020.: snažni instrument za inovacije i rast u Europi

COM(2013) 494 final.

Dana 10. rujna 2013. Europski parlament i dana 3. rujna 2013. Vijeće, sukladno članku 185. i članku 188. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, odlučili su savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

Prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Europske unije u programu istraživanja i razvoja koji su razne države članice pokrenule kao podršku malim i srednjim poduzećima koja se bave istraživačkim aktivnostima

COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD)

Prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Europske unije u Europskom programu za inovacije i istraživanje u području mjeriteljstva koji zajednički pokreće nekoliko država članica

COM(2013) 497 final – 2013/0242 (COD)

Odluci Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Europske unije u drugom Programu partnerstva europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija koji zajednički pokreće nekoliko država članica

COM(2013) 498 final – 2013/0243 (COD)

Prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Unije u Programu istraživanja i razvoja u području aktivnog i samostalnog života koji zajednički pokreće nekoliko država članica

COM(2013) 500 final – 2013/0233 (COD).

Dana 2. rujna 2013., sukladno članku 187. i članku 188. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Vijeće je odlučilo savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

Prijedlogu Uredbe Vijeća o zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativne lijekove 2

COM(2013) 495 final – 2013/0240 (NLE)

Prijedlogu Uredbe Vijeća o zajedničkom poduzeću za bioindustriju

COM(2013) 496 final – 2013/0241 (NLE).

Prijedlogu Uredbe Vijeća o zajedničkom poduzeću ECSEL

COM(2013) 501 final – 2013/0234 (NLE)

Prijedlogu Uredbe Vijeća o zajedničkom poduzeću „Clean Sky 2”

COM(2013) 505 final – 2013/0244 (NLE)

i o Prijedlogu Uredbe Vijeća o zajedničkom poduzeću za gorive ćelije i vodik 2

COM(2013) 506 final – 2013/0245 (NLE).

Dana 2. rujna 2013., sukladno člancima 187. i 188. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Vijeće je odlučilo savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

Prijedlogu Uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 219/2007 o uspostavljanju zajedničkog poduzeća za razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) u vezi s produženjem postojanja zajedničkog poduzeća do 2024.

COM(2013) 503 final – 2013/0237 (NLE).

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje dana 13. studenog 2013.

Europski gospodarski i socijalni odbor usvojio je mišljenje na 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 10. prosinca), sa 105 glasova za i 1 suzdržanim.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1 | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) slaže se da partnerstva nude mnoge prednosti za razvoj inovacija i mogućnosti maksimalnog korištenja potencijala. |
| --- | --- |

1.1

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) slaže se da partnerstva nude mnoge prednosti za razvoj inovacija i mogućnosti maksimalnog korištenja potencijala.

| 1.2 | EGSO smatra da je važno izdvojiti i uskladiti 10 predloženih inicijativa, uz financijsku potporu programa Obzor 2020. (H2020) prema njihovim razlikama u pogledu instrumenata, oblika i sadržaja, od drugih vrsta partnerstva. |
| --- | --- |

1.2

EGSO smatra da je važno izdvojiti i uskladiti 10 predloženih inicijativa, uz financijsku potporu programa Obzor 2020. (H2020) prema njihovim razlikama u pogledu instrumenata, oblika i sadržaja, od drugih vrsta partnerstva.

| 1.3 | EGSO zahtijeva sigurnost dugoročnih financijskih perspektiva za inicijative i stabilnost regulatornog okvira, kako bi se smanjili elementi visokog rizika po kojima se ističu i doprinijelo ostvarivanju općih ciljeva EU-a: održivog razvoja, zapošljavanja i obuke novih kvalificiranih stručnjaka. |
| --- | --- |

1.3

EGSO zahtijeva sigurnost dugoročnih financijskih perspektiva za inicijative i stabilnost regulatornog okvira, kako bi se smanjili elementi visokog rizika po kojima se ističu i doprinijelo ostvarivanju općih ciljeva EU-a: održivog razvoja, zapošljavanja i obuke novih kvalificiranih stručnjaka.

| 1.4 | EGSO smatra da su ti instrumenti važni elementi u osiguravanju više sredstava za ulaganja u istraživanja i inovacije, pod uvjetom da su fleksibilni, jednostavni i nebirokratski, otvoreni i transparentni, s efektom poluge na dodatna sredstva te s povećanim sudjelovanjem manjih poduzeća, osobito onih koja se nalaze u manje razvijenim regijama. |
| --- | --- |

1.4

EGSO smatra da su ti instrumenti važni elementi u osiguravanju više sredstava za ulaganja u istraživanja i inovacije, pod uvjetom da su fleksibilni, jednostavni i nebirokratski, otvoreni i transparentni, s efektom poluge na dodatna sredstva te s povećanim sudjelovanjem manjih poduzeća, osobito onih koja se nalaze u manje razvijenim regijama.

| 1.5 | EGSO smatra da ciljevi moraju biti mjerljivi i usmjereni na inovacije i njihov prijenos u industrijske ciljeve i nova radna mjesta te povezani u zajedničku dugoročnu viziju, u okviru uravnoteženog i transparentnog sustava upravljanja, s jasnim znanstveno-tehničkim i društveno-gospodarskim pokazateljima uspješnosti. |
| --- | --- |

1.5

EGSO smatra da ciljevi moraju biti mjerljivi i usmjereni na inovacije i njihov prijenos u industrijske ciljeve i nova radna mjesta te povezani u zajedničku dugoročnu viziju, u okviru uravnoteženog i transparentnog sustava upravljanja, s jasnim znanstveno-tehničkim i društveno-gospodarskim pokazateljima uspješnosti.

| 1.6 | Za javno-privatna institucijska partnerstva (JPP), EGSO predlaže obraćanje više pozornosti na: mehanizme za sprječavanje zloupotrebe povlaštenih informacija u prometu vrijednosnih papira, jači razvoj financijske poluge i više prostora u programima i projektima za sve oblike manjih poduzeća, uključujući i socijalnu ekonomiju; jaka komunikacijska politika s proaktivnom ulogom foruma dionika u svim zajedničkim pothvatima. |
| --- | --- |

1.6

Za javno-privatna institucijska partnerstva (JPP), EGSO predlaže obraćanje više pozornosti na: mehanizme za sprječavanje zloupotrebe povlaštenih informacija u prometu vrijednosnih papira, jači razvoj financijske poluge i više prostora u programima i projektima za sve oblike manjih poduzeća, uključujući i socijalnu ekonomiju; jaka komunikacijska politika s proaktivnom ulogom foruma dionika u svim zajedničkim pothvatima.

| 1.7 | U vezi s javno-javnim partnerstvima, EGSO smatra prikladnim da proračun europskog indeksa rizika pridonese ostvarivanju veće raspodjele ravnoteže društvenih resursa, s većim naglaskom na mala i srednja visokotehnološka poduzeća i na kliničke, medicinske i tehnološke inovacije koje promiču dobrobit svih građana, osobito u pogledu aktivnog života i skrbi o starijim osobama. |
| --- | --- |

1.7

U vezi s javno-javnim partnerstvima, EGSO smatra prikladnim da proračun europskog indeksa rizika pridonese ostvarivanju veće raspodjele ravnoteže društvenih resursa, s većim naglaskom na mala i srednja visokotehnološka poduzeća i na kliničke, medicinske i tehnološke inovacije koje promiču dobrobit svih građana, osobito u pogledu aktivnog života i skrbi o starijim osobama.

| 1.8 | EGSO zahtijeva proaktivnu komunikacijsku politiku o razvoju 10 postavljenih inicijativa i preporučuje organiziranje godišnjih konferencija za sve zainteresirane dionike organiziranog civilnoga društva, gdje bi se podnosila godišnja izvješća o postignutim rezultatima i budućim strategijama i predstavljali praktični višejezični vodiči za pametno sudjelovanje u različitim oblicima partnerstva koja djeluju na razini EU-a. |
| --- | --- |

1.8

EGSO zahtijeva proaktivnu komunikacijsku politiku o razvoju 10 postavljenih inicijativa i preporučuje organiziranje godišnjih konferencija za sve zainteresirane dionike organiziranog civilnoga društva, gdje bi se podnosila godišnja izvješća o postignutim rezultatima i budućim strategijama i predstavljali praktični višejezični vodiči za pametno sudjelovanje u različitim oblicima partnerstva koja djeluju na razini EU-a.

| 1.9 | EGSO predlaže Komisiji razvoj ove proaktivne politike – također putem osnivanja nagrade EGSO-a za ekonomske i socijalne inovacije. U te svrhe, treba se usredotočiti na tri glavne skupine: zainteresirane dionike iz područja znanosti i poduzetništva; korisnike inovativnih rješenja na tržištu; sve građane Unije, za potrebe društva, a osobito u smislu zapošljavanja i osposobljavanja. EGSO predlaže uvođenje europske nagrade za inovaciju, kako bi se nagradilo inovativne primjene u industrijskom, gospodarskom i društvenom sektoru i istaklo europsku dodatnu vrijednost. |
| --- | --- |

1.9

EGSO predlaže Komisiji razvoj ove proaktivne politike – također putem osnivanja nagrade EGSO-a za ekonomske i socijalne inovacije. U te svrhe, treba se usredotočiti na tri glavne skupine: zainteresirane dionike iz područja znanosti i poduzetništva; korisnike inovativnih rješenja na tržištu; sve građane Unije, za potrebe društva, a osobito u smislu zapošljavanja i osposobljavanja. EGSO predlaže uvođenje europske nagrade za inovaciju, kako bi se nagradilo inovativne primjene u industrijskom, gospodarskom i društvenom sektoru i istaklo europsku dodatnu vrijednost.

2.   Kontekst partnerstva

Kontekst partnerstva

| 2.1 | Programom Obzor 2020. predviđeno je osnivanje javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima gdje bi istraživanje i inovacije mogli pridonijeti:






  — | ostvarivanju europskih ciljeva u pogledu tržišnog natjecanja; |
| --- | --- | --- |

2.1

Programom Obzor 2020. predviđeno je osnivanje javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima gdje bi istraživanje i inovacije mogli pridonijeti:

—

ostvarivanju europskih ciljeva u pogledu tržišnog natjecanja;

| — | suočavanju s izazovima društva; |
| --- | --- |

—

suočavanju s izazovima društva;

| — | boljem usklađivanju potpore EU-a za istraživanje i inovacije; |
| --- | --- |

—

boljem usklađivanju potpore EU-a za istraživanje i inovacije;

| — | privlačenju više industrijskih ulaganja u istraživanje i inovacije. |
| --- | --- |

—

privlačenju više industrijskih ulaganja u istraživanje i inovacije.

| 2.2 | Potrebno je napomenuti kako postoje različiti oblici partnerstva za istraživanje i inovacije:






  — | Institucijska javno-privatna partnerstva sukladno članku 187., Zajednički pothvat – autonomno zajedničko poduzeće, prijašnji članak 171. UFEU-a: inovativni lijekovi, gorive ćelije i vodik, čisto nebo, bioindustrije, elektroničke komponente i sustavi, upravljanje zračnim prometom |
| --- | --- | --- |

2.2

Potrebno je napomenuti kako postoje različiti oblici partnerstva za istraživanje i inovacije:

—

Institucijska javno-privatna partnerstva sukladno članku 187., Zajednički pothvat – autonomno zajedničko poduzeće, prijašnji članak 171. UFEU-a: inovativni lijekovi, gorive ćelije i vodik, čisto nebo, bioindustrije, elektroničke komponente i sustavi, upravljanje zračnim prometom

Institucijska javno-privatna partnerstva

| — | Ugovorno javno-privatno partnerstvo, utvrđeno sporazumom (Memorandum o razumijevanju), kojim se uspostavljaju strateški ciljevi, indikativni proračuni i savjetodavni mehanizmi: tvornica budućnosti, energetski učinkovita zgrada, zelena vozila, internet budućnosti, održivi industrijski procesi, robotika, fotonika, računala visokih performansi |
| --- | --- |

—

Ugovorno javno-privatno partnerstvo, utvrđeno sporazumom (Memorandum o razumijevanju), kojim se uspostavljaju strateški ciljevi, indikativni proračuni i savjetodavni mehanizmi: tvornica budućnosti, energetski učinkovita zgrada, zelena vozila, internet budućnosti, održivi industrijski procesi, robotika, fotonika, računala visokih performansi

Ugovorno javno-privatno partnerstvo

Memorandum o razumijevanju

| — | Europske tehnološke platforme, koje pridonose definiciji europskih partnerstava za inovacije, europskih tehnoloških inicijativa, javno-privatnih i javno-javnih partnerstava, ERANET-a te zajednica znanja i inovacija |
| --- | --- |

—

Europske tehnološke platforme, koje pridonose definiciji europskih partnerstava za inovacije, europskih tehnoloških inicijativa, javno-privatnih i javno-javnih partnerstava, ERANET-a te zajednica znanja i inovacija

Europske tehnološke platforme

| — | Javno-javno partnerstvo P2P., na temelju članka 185. o sudjelovanju u sljedećim zajedničkim programima između država članica i EU-a, koje financira H2020: razvoj suradnje u zdravstvu, mjeriteljstvo, mala i srednja poduzeća, podržavanje aktivnog života |
| --- | --- |

—

Javno-javno partnerstvo P2P., na temelju članka 185. o sudjelovanju u sljedećim zajedničkim programima između država članica i EU-a, koje financira H2020: razvoj suradnje u zdravstvu, mjeriteljstvo, mala i srednja poduzeća, podržavanje aktivnog života

Javno-javno partnerstvo P2P., na temelju članka 185. o sudjelovanju u sljedećim

| — | Europsko partnerstvo za inovacije – EIP, uvedeno s vodećom inicijativom „Unija inovacija” strategije Europa 2020.: zajednička platforma za suradnju, pod vodstvom upravljačke skupine kojom predsjeda jedan ili više europskih povjerenika odgovornih za ta područja. Postoje 3 područja: sirovine, održivost i proizvodnja u poljoprivredi, aktivno i zdravo starenje |
| --- | --- |

—

Europsko partnerstvo za inovacije – EIP, uvedeno s vodećom inicijativom „Unija inovacija” strategije Europa 2020.: zajednička platforma za suradnju, pod vodstvom upravljačke skupine kojom predsjeda jedan ili više europskih povjerenika odgovornih za ta područja. Postoje 3 područja: sirovine, održivost i proizvodnja u poljoprivredi, aktivno i zdravo starenje

Europsko partnerstvo za inovacije – EIP

| — | Zajednica znanja i inovacija – ZZI, stvorena u okviru Europskog instituta za tehnologiju – EIT, mreže izvrsnosti, koje se sastoje od partnerstava integriranih između različitih sektora: akademske zajednice, tehnologije, istraživanja, industrije i poduzetništva. Stvorene su tri Zajednice znanja i inovacija za sljedeće teme: klimatske promjene i ublažavanje njihovih posljedica (Climate-KIC), održiva energija (KIC InnoEnergy) te informacijska i komunikacijska tehnologija (EIT ICT Labs). Tematska područja su: prerađivačka industrija, prehrana budućnosti, inovacije za zdrav život i aktivno starenje, sirovine, sigurna i pametna društva, urbana mobilnost |
| --- | --- |

—

Zajednica znanja i inovacija – ZZI, stvorena u okviru Europskog instituta za tehnologiju – EIT, mreže izvrsnosti, koje se sastoje od partnerstava integriranih između različitih sektora: akademske zajednice, tehnologije, istraživanja, industrije i poduzetništva. Stvorene su tri Zajednice znanja i inovacija za sljedeće teme: klimatske promjene i ublažavanje njihovih posljedica (Climate-KIC), održiva energija (KIC InnoEnergy) te informacijska i komunikacijska tehnologija (EIT ICT Labs). Tematska područja su: prerađivačka industrija, prehrana budućnosti, inovacije za zdrav život i aktivno starenje, sirovine, sigurna i pametna društva, urbana mobilnost

Zajednica znanja i inovacija – ZZI

Climate-KIC

KIC InnoEnergy

EIT ICT Labs

| — | Partnerstva za pametnu specijalizaciju (RIS3)
  , u okviru regionalne politike Europske unije i strukturnih fondova, posebno u okviru Regionalne strategije za inovacije u području istraživanja, inovacija – uključujući društvene i tehnološke inovacije – tehnološkog prijenosa i razvoja informacijskih tehnologija, u skladu s novim smjernicama za koheziju 2014. – 2020. |
| --- | --- |

—

Partnerstva za pametnu specijalizaciju (RIS3)
  , u okviru regionalne politike Europske unije i strukturnih fondova, posebno u okviru Regionalne strategije za inovacije u području istraživanja, inovacija – uključujući društvene i tehnološke inovacije – tehnološkog prijenosa i razvoja informacijskih tehnologija, u skladu s novim smjernicama za koheziju 2014. – 2020.

Partnerstva za pametnu specijalizaciju (RIS3)

| 2.3 | Iskustvo s javno-privatnim partnerstvima, kao tijelima EU-a u skladu s člankom 185. Uredbe (EZ, Euratom, br. 1605/2002), pokazalo je da je potrebno dodati ostale kategorije kako bi se povećao izbor instrumenata, fleksibilnijih i dostupnijih privatnim partnerima, u odnosu na one koji se primjenjuju na institucije EU-a. |
| --- | --- |

2.3

Iskustvo s javno-privatnim partnerstvima, kao tijelima EU-a u skladu s člankom 185. Uredbe (EZ, Euratom, br. 1605/2002), pokazalo je da je potrebno dodati ostale kategorije kako bi se povećao izbor instrumenata, fleksibilnijih i dostupnijih privatnim partnerima, u odnosu na one koji se primjenjuju na institucije EU-a.

| 2.4 | Javno-privatna partnerstva programa H2020 mogu se definirati kao inovativni financijski instrumenti, utvrđeni i provedeni na otvoren i transparentan način na temelju procjene izvršene od strane neovisnih stručnjaka, u kojima se pojavljuju:






  — | dodana vrijednost, na unutarnjoj i europskoj razini; |
| --- | --- | --- |

2.4

Javno-privatna partnerstva programa H2020 mogu se definirati kao inovativni financijski instrumenti, utvrđeni i provedeni na otvoren i transparentan način na temelju procjene izvršene od strane neovisnih stručnjaka, u kojima se pojavljuju:

—

dodana vrijednost, na unutarnjoj i europskoj razini;

| — | utjecaj na industrijsku konkurentnost i održivi rast; |
| --- | --- |

—

utjecaj na industrijsku konkurentnost i održivi rast;

| — | kvaliteta navedenih socioekonomskih ciljeva, osobito u području zapošljavanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

—

kvaliteta navedenih socioekonomskih ciljeva, osobito u području zapošljavanja i osposobljavanja;

| — | uravnoteženi doprinos svih partnera na temelju zajedničke vizije; |
| --- | --- |

—

uravnoteženi doprinos svih partnera na temelju zajedničke vizije;

| — | jasno definiranje uloge svakog partnera; |
| --- | --- |

—

jasno definiranje uloge svakog partnera;

| — | ključni pokazatelji uspješnosti; |
| --- | --- |

—

ključni pokazatelji uspješnosti;

| — | usklađenost sa strateškim dnevnim redom EU-a u području istraživanja i inovacije; |
| --- | --- |

—

usklađenost sa strateškim dnevnim redom EU-a u području istraživanja i inovacije;

| — | sustav zdravog financijskog upravljanja; |
| --- | --- |

—

sustav zdravog financijskog upravljanja;

| — | sposobnost aktiviranja efekata poluge za nove investicije; |
| --- | --- |

—

sposobnost aktiviranja efekata poluge za nove investicije;

| — | okvir upravljanja koji je otvoren, transparentan te u kojem sudjeluju i manja poduzeća. |
| --- | --- |

—

okvir upravljanja koji je otvoren, transparentan te u kojem sudjeluju i manja poduzeća.

| 2.5 | Zajedničke tehnološke inicijative (JTI) predstavljaju provjerene oblike javno-privatne suradnje u području istraživanja i razvoja. |
| --- | --- |

2.5

Zajedničke tehnološke inicijative (JTI) predstavljaju provjerene oblike javno-privatne suradnje u području istraživanja i razvoja.

| 2.6 | Zajedničke tehnološke inicijative proizlaze prvenstveno iz Europskih tehnoloških platformi (ETP) o kojima je EGSO imao priliku izraziti svoje mišljenje (1) posebice iz onih ETP-a za koje uobičajeni instrumenti za podršku aktivnosti istraživanja i inovacija ne bi bili dovoljni za postizanje ciljeva postavljenih u strateškim planovima. |
| --- | --- |

2.6

Zajedničke tehnološke inicijative proizlaze prvenstveno iz Europskih tehnoloških platformi (ETP) o kojima je EGSO imao priliku izraziti svoje mišljenje (1) posebice iz onih ETP-a za koje uobičajeni instrumenti za podršku aktivnosti istraživanja i inovacija ne bi bili dovoljni za postizanje ciljeva postavljenih u strateškim planovima.

1

| 2.7 | EGSO se slaže da partnerstva nude mnoge prednosti i da se može maksimalno iskoristiti njihov potencijal. Zbog toga pozdravlja inicijativu Komisije za stvaranje i promicanje europskih partnerstva za inovacije (EIP) u okviru inicijative „Unija inovacija”. |
| --- | --- |

2.7

EGSO se slaže da partnerstva nude mnoge prednosti i da se može maksimalno iskoristiti njihov potencijal. Zbog toga pozdravlja inicijativu Komisije za stvaranje i promicanje europskih partnerstva za inovacije (EIP) u okviru inicijative „Unija inovacija”.

| 2.8 | EGSO je također naglasio „presudnu važnost inovacija za strategiju Europa 2020” i ponovio kako „inovacije nisu nužno rezultat linearnog razvoja [...], nego proizlaze iz procesa znatne složenosti [...]”. (2) |
| --- | --- |

2.8

EGSO je također naglasio „presudnu važnost inovacija za strategiju Europa 2020” i ponovio kako „inovacije nisu nužno rezultat linearnog razvoja [...], nego proizlaze iz procesa znatne složenosti [...]”. (2)

2

| 2.9 | Ako postoji visok stupanj međuovisnosti između istraživanja i inovacije, „inovacija ne smije biti predmet istraživanja niti istraživanje može biti predmet inovacije. Ovo bi zapravo izazvalo kulturalno osiromašenje europskih vrijednosti od temeljne važnosti [...]”. (3) |
| --- | --- |

2.9

Ako postoji visok stupanj međuovisnosti između istraživanja i inovacije, „inovacija ne smije biti predmet istraživanja niti istraživanje može biti predmet inovacije. Ovo bi zapravo izazvalo kulturalno osiromašenje europskih vrijednosti od temeljne važnosti [...]”. (3)

3

| 2.10 | EGSO obnavlja potporu za promicanje društvenih inovacija osobito u okviru programa financiranja EU-a kao što su strukturni fondovi ili program za društvenu promjenu i inovacije, kao sredstvo za olakšavanje dodatne potpore za razvoj sposobnosti financiranja društvenih poduzeća. (4) |
| --- | --- |

2.10

EGSO obnavlja potporu za promicanje društvenih inovacija osobito u okviru programa financiranja EU-a kao što su strukturni fondovi ili program za društvenu promjenu i inovacije, kao sredstvo za olakšavanje dodatne potpore za razvoj sposobnosti financiranja društvenih poduzeća. (4)

4

| 2.11 | EGSO je istaknuo važnost partnerstva u svrhu povećanja atraktivnosti Europe kao protagonista na svjetskoj sceni u području istraživanja i inovacija. |
| --- | --- |

2.11

EGSO je istaknuo važnost partnerstva u svrhu povećanja atraktivnosti Europe kao protagonista na svjetskoj sceni u području istraživanja i inovacija.

| 2.12 | EGSO je ponovio svoju potporu ulozi partnerstva u grupiranju predmeta europskog i nacionalnog javnog sektora u P2P-u i JPP-u, (5) u cilju rješavanja velikih društvenih izazova i jačanja konkurentske pozicije EU-a. Analizom:






  — | modela partnerstva testiranih u okviru sedmog okvirnog programa, |
| --- | --- | --- |

2.12

EGSO je ponovio svoju potporu ulozi partnerstva u grupiranju predmeta europskog i nacionalnog javnog sektora u P2P-u i JPP-u, (5) u cilju rješavanja velikih društvenih izazova i jačanja konkurentske pozicije EU-a. Analizom:

5

—

modela partnerstva testiranih u okviru sedmog okvirnog programa,

| — | programa za konkurentnost i inovacija – CIP, |
| --- | --- |

—

programa za konkurentnost i inovacija – CIP,

| — | europskog istraživačkog prostora (EIP), |
| --- | --- |

—

europskog istraživačkog prostora (EIP),

| — | političkog okvira Unije inovacija, |
| --- | --- |

—

političkog okvira Unije inovacija,

| — | pilot-partnerstva za aktivno i zdravo starenje (AHA), |
| --- | --- |

—

pilot-partnerstva za aktivno i zdravo starenje (AHA),

bilo je moguće izdvojiti vrlo pozitivne elemente u tom području. (6)

6

| 2.13 | EGSO se slaže s načinom na koji je Komisija razvila navedenih 10 prijedloga za paket investicija za inovacije, na temelju rezultata javnih konzultacija, procjene učinaka i raznih planova. |
| --- | --- |

2.13

EGSO se slaže s načinom na koji je Komisija razvila navedenih 10 prijedloga za paket investicija za inovacije, na temelju rezultata javnih konzultacija, procjene učinaka i raznih planova.

| 2.14 | EGSO je, s druge strane, 31. listopada 2013. organizirao raspravu o predloženom paketu inovacija, uz sudjelovanje velike grupe predstavnika civilnog društva, visokih predstavnika raznih postojećih zajedničkih poduzeća i same komisije. |
| --- | --- |

2.14

EGSO je, s druge strane, 31. listopada 2013. organizirao raspravu o predloženom paketu inovacija, uz sudjelovanje velike grupe predstavnika civilnog društva, visokih predstavnika raznih postojećih zajedničkih poduzeća i same komisije.

3.   Opće odredbe

Opće odredbe

| 3.1 | EGSO snažno podupire paket inicijativa Komisije i smatra da predložena javno-privatna partnerstva sukladno čl. 187. UFEU-a te javno-javna partnerstva sukladno članku 185. UFEU-a, predstavljaju moćne alate za suočavanje s velikim izazovima koji utječu na europsku konkurentnost te na održivi gospodarski i društveni razvoj. |
| --- | --- |

3.1

EGSO snažno podupire paket inicijativa Komisije i smatra da predložena javno-privatna partnerstva sukladno čl. 187. UFEU-a te javno-javna partnerstva sukladno članku 185. UFEU-a, predstavljaju moćne alate za suočavanje s velikim izazovima koji utječu na europsku konkurentnost te na održivi gospodarski i društveni razvoj.

| 3.2 | EGSO smatra da je važno izdvojiti deset inicijativa uz financijsku potporu programa Obzor 2020. (H2020), razlikujući se u instrumentima, oblicima i supstancama od drugih vrsta partnerstva iako se ponekad preklapaju u ciljevima i/ili djelomično preklapaju s drugim ciljevima izbjegavajući dupliciranja, preklapanja i moguće sukobe, ističući sinergije i usklađenost s drugim inicijativama. Države članice ni pod kojim uvjetima ne mogu biti oslobođene svojih odgovornosti u područjima na koje se odnose ove inicijative partnerstva. |
| --- | --- |

3.2

EGSO smatra da je važno izdvojiti deset inicijativa uz financijsku potporu programa Obzor 2020. (H2020), razlikujući se u instrumentima, oblicima i supstancama od drugih vrsta partnerstva iako se ponekad preklapaju u ciljevima i/ili djelomično preklapaju s drugim ciljevima izbjegavajući dupliciranja, preklapanja i moguće sukobe, ističući sinergije i usklađenost s drugim inicijativama. Države članice ni pod kojim uvjetima ne mogu biti oslobođene svojih odgovornosti u područjima na koje se odnose ove inicijative partnerstva.

deset inicijativa uz financijsku potporu programa Obzor 2020. (H2020)

| 3.3 | Odbor naglašava važnost da EU osigura sigurnu perspektivu proračuna u području istraživanja i inovacija te stabilnost u pojednostavljenom regulatornom okviru te da poduzeća osiguraju inicijative za smanjenje elemenata visokog rizika po kojima se ističu: vjeruje, međutim, da raspodjela financijskih potpora treba biti uravnotežena između inicijativa, s većim naglaskom na kućnu automatizaciju, usmjerena na pomaganje u aktivnom životu, i na program visokotehnoloških malih i srednjih poduzeća. |
| --- | --- |

3.3

Odbor naglašava važnost da EU osigura sigurnu perspektivu proračuna u području istraživanja i inovacija te stabilnost u pojednostavljenom regulatornom okviru te da poduzeća osiguraju inicijative za smanjenje elemenata visokog rizika po kojima se ističu: vjeruje, međutim, da raspodjela financijskih potpora treba biti uravnotežena između inicijativa, s većim naglaskom na kućnu automatizaciju, usmjerena na pomaganje u aktivnom životu, i na program visokotehnoloških malih i srednjih poduzeća.

| 3.4 | Što se tiče samih instrumenata, oni predstavljaju važne elemente da se osigura više sredstava za ulaganja u istraživanja i inovacije pod uvjetom da su fleksibilni, jednostavni i nebirokratski, otvoreni i transparentni, te da se rješavaju pitanja vezana za ravnotežu i/ili potencijalni sukob između tržišnog natjecanja i promicanja inovacija, zaštite intelektualnog vlasništva, širenja i otvorenog pristupa rezultatima, s ciljem da se poboljša konačna usluga, usmjerena na građane-porezne obveznike i potrošače. |
| --- | --- |

3.4

Što se tiče samih instrumenata, oni predstavljaju važne elemente da se osigura više sredstava za ulaganja u istraživanja i inovacije pod uvjetom da su fleksibilni, jednostavni i nebirokratski, otvoreni i transparentni, te da se rješavaju pitanja vezana za ravnotežu i/ili potencijalni sukob između tržišnog natjecanja i promicanja inovacija, zaštite intelektualnog vlasništva, širenja i otvorenog pristupa rezultatima, s ciljem da se poboljša konačna usluga, usmjerena na građane-porezne obveznike i potrošače.

| 3.5 | EGSO osobito podsjeća da „moramo nastaviti osiguravati da se poštuju autorska prava i prava intelektualnog vlasništva istraživača i organizacija u kojima rade [...]”, te da „[...] slobodan pristup odgovarajućem izboru podataka koji su sadržani u raspoloživim publikacijama mogao biti koristan, pogotovo u slučaju globalne simetrije između Europe i trećih zemalja [...]”. (7) |
| --- | --- |

3.5

EGSO osobito podsjeća da „moramo nastaviti osiguravati da se poštuju autorska prava i prava intelektualnog vlasništva istraživača i organizacija u kojima rade [...]”, te da „[...] slobodan pristup odgovarajućem izboru podataka koji su sadržani u raspoloživim publikacijama mogao biti koristan, pogotovo u slučaju globalne simetrije između Europe i trećih zemalja [...]”. (7)

7

| 3.6 | EGSO smatra da ciljevi moraju biti mjerljivi i povezani, ne samo s industrijskom strategijom nego prije svega s rješenjem problema društva te održivog gospodarskog i društvenog razvoja osobito u području nezaposlenosti, povezujući ih u zajedničku dugoročnu viziju u okviru uravnoteženog i transparentnog sustava upravljanja, s jasnim znanstveno-tehničkim i društveno-ekonomskim pokazateljima uspješnosti. |
| --- | --- |

3.6

EGSO smatra da ciljevi moraju biti mjerljivi i povezani, ne samo s industrijskom strategijom nego prije svega s rješenjem problema društva te održivog gospodarskog i društvenog razvoja osobito u području nezaposlenosti, povezujući ih u zajedničku dugoročnu viziju u okviru uravnoteženog i transparentnog sustava upravljanja, s jasnim znanstveno-tehničkim i društveno-ekonomskim pokazateljima uspješnosti.

| 3.7 | EGSO u pozitivnoj ocjeni iskustava javno-privatnih partnerstva kao instrumenta za kombiniranje različitih sredstava, izražava modelima financiranja troškova koji su radikalno pojednostavljeni kako bi poboljšali pouzdanost modela, smanjili rizik od nepravilnosti u izjavama o izdacima za korisnika, pojednostavili računovodstvo projekta, eliminirali korake koji nisu strogo neophodni za provjeru, olakšavajući i ubrzavajući postupak prijave. |
| --- | --- |

3.7

EGSO u pozitivnoj ocjeni iskustava javno-privatnih partnerstva kao instrumenta za kombiniranje različitih sredstava, izražava modelima financiranja troškova koji su radikalno pojednostavljeni kako bi poboljšali pouzdanost modela, smanjili rizik od nepravilnosti u izjavama o izdacima za korisnika, pojednostavili računovodstvo projekta, eliminirali korake koji nisu strogo neophodni za provjeru, olakšavajući i ubrzavajući postupak prijave.

| 3.8 | EGSO smatra da je potrebno osigurati jednake uvjete za sva poduzeća koja djeluju na unutarnjem tržištu, da sredstva za financiranje od strane H2020 za JPP i P2P budu osmišljena u skladu s pravilima koja se primjenjuju na državne potpore, na način da se osigura učinkovitost javne potrošnje i spriječe poremećaji tržišta te udovolji svim relevantnim etičkim zahtjevima. |
| --- | --- |

3.8

EGSO smatra da je potrebno osigurati jednake uvjete za sva poduzeća koja djeluju na unutarnjem tržištu, da sredstva za financiranje od strane H2020 za JPP i P2P budu osmišljena u skladu s pravilima koja se primjenjuju na državne potpore, na način da se osigura učinkovitost javne potrošnje i spriječe poremećaji tržišta te udovolji svim relevantnim etičkim zahtjevima.

| 3.9 | EGSO osobito smatra da stvaranje javno-privatnih partnerstva treba biti podložno uvjetima koji osiguravaju očuvanje učinkovitog konkurentnog okruženja i kako bi se novim operaterima osigurala mogućnost da se uključe u bilo koje vrijeme, kao i mogućnost da se skupine krajnjih korisnika sustavno uključe u programe i projekte. |
| --- | --- |

3.9

EGSO osobito smatra da stvaranje javno-privatnih partnerstva treba biti podložno uvjetima koji osiguravaju očuvanje učinkovitog konkurentnog okruženja i kako bi se novim operaterima osigurala mogućnost da se uključe u bilo koje vrijeme, kao i mogućnost da se skupine krajnjih korisnika sustavno uključe u programe i projekte.

| 3.10 | EGSO smatra da je potrebno prepoznati važnost prava intelektualnog vlasništva. Konkretno, potrebno je poticati uspostavu dogovora o zajedničkom iskorištavanju patenata, kako bi se omogućilo dijeljenje znanstvenih podataka i povećalo napore za suradnju i istraživanje o specifičnim tehnološkim lancima, izbjegavajući situacije kao što je patent thicket.
   (8) |
| --- | --- |

3.10

EGSO smatra da je potrebno prepoznati važnost prava intelektualnog vlasništva. Konkretno, potrebno je poticati uspostavu dogovora o zajedničkom iskorištavanju patenata, kako bi se omogućilo dijeljenje znanstvenih podataka i povećalo napore za suradnju i istraživanje o specifičnim tehnološkim lancima, izbjegavajući situacije kao što je patent thicket.
   (8)

patent thicket.

8

| 3.11 | EGSO predlaže stvaranje „uputstava za uporabu” za krajnje korisnike koja sadrže brojne zajedničke instrumente za inovacije, te razne oblike partnerstva, zajedničkih inicijativa, vodećih inicijativa, zajednice znanja, platforme i druge slične zajedničke aktivnosti istraživanja i inovacija. Uvođenje transverzalnosti potaknulo bi ulaganja (vidi: nanotehnologije i skrb za starije osobe), koja bi dodatno omogućila daljnja udruživanja svih različitih oblika poduzeća. |
| --- | --- |

3.11

EGSO predlaže stvaranje „uputstava za uporabu” za krajnje korisnike koja sadrže brojne zajedničke instrumente za inovacije, te razne oblike partnerstva, zajedničkih inicijativa, vodećih inicijativa, zajednice znanja, platforme i druge slične zajedničke aktivnosti istraživanja i inovacija. Uvođenje transverzalnosti potaknulo bi ulaganja (vidi: nanotehnologije i skrb za starije osobe), koja bi dodatno omogućila daljnja udruživanja svih različitih oblika poduzeća.

| 3.12 | EGSO smatra da je složeni sustav mjera, sinergije i politike zajednice, u rasponu od politike istraživanja i inovacija, do regionalne, kohezijske te industrijske politike neophodno održavati prilagođeno korisniku i transparentno, posebice za mala i srednja poduzeća te manje organizacije i socijalne ekonomije. |
| --- | --- |

3.12

EGSO smatra da je složeni sustav mjera, sinergije i politike zajednice, u rasponu od politike istraživanja i inovacija, do regionalne, kohezijske te industrijske politike neophodno održavati prilagođeno korisniku i transparentno, posebice za mala i srednja poduzeća te manje organizacije i socijalne ekonomije.

| 3.13 | Isto tako, EGSO smatra da je vidljivost, oglašavanje – pa i lingvističko – i transparentnost važno osigurati u cijelom paketu i u inicijativama i alatima koji su povezani ili spojivi s proaktivnom komunikacijskom politikom te s godišnjim konferencijama za sve zainteresirane dionike organiziranog civilnog društva u kojem se podnose periodična izvješća o rezultatima i budućim strategijama. |
| --- | --- |

3.13

Isto tako, EGSO smatra da je vidljivost, oglašavanje – pa i lingvističko – i transparentnost važno osigurati u cijelom paketu i u inicijativama i alatima koji su povezani ili spojivi s proaktivnom komunikacijskom politikom te s godišnjim konferencijama za sve zainteresirane dionike organiziranog civilnog društva u kojem se podnose periodična izvješća o rezultatima i budućim strategijama.

| 3.14 | Uzimajući u obzir važnost dodijeljenih resursa i raznolikost situacija i stvarnih potreba u državama članicama, EGSO predlaže razvoj komunikacijske politike usmjerene na četiri vrste primatelja:






  — | znanstvene zajednice i poslovni svijet, u različitim oblicima i veličinama, |
| --- | --- | --- |

3.14

Uzimajući u obzir važnost dodijeljenih resursa i raznolikost situacija i stvarnih potreba u državama članicama, EGSO predlaže razvoj komunikacijske politike usmjerene na četiri vrste primatelja:

—

znanstvene zajednice i poslovni svijet, u različitim oblicima i veličinama,

| — | svijet malog i srednjeg poduzetništva i društvenog gospodarstva, |
| --- | --- |

—

svijet malog i srednjeg poduzetništva i društvenog gospodarstva,

| — | krajnje korisnike putem strukturiranog dijaloga s njihovim zastupnicima u različitim sektorima s kojima bi se EGSO mogao korisno povezati, |
| --- | --- |

—

krajnje korisnike putem strukturiranog dijaloga s njihovim zastupnicima u različitim sektorima s kojima bi se EGSO mogao korisno povezati,

| — | skup građana-poreznih obveznika, kako bi ih se obavijestilo o rezultatima i mogućim inovativnim aplikacijama zajedničkih istraživanja i inovacija. |
| --- | --- |

—

skup građana-poreznih obveznika, kako bi ih se obavijestilo o rezultatima i mogućim inovativnim aplikacijama zajedničkih istraživanja i inovacija.

| 3.15 | EGSO smatra da bi se mogla pokrenuti EGSO-ova nagrada za društvenu i gospodarsku inovaciju, za vrednovanje rezultata postignutih od strane 10 predloženih partnerstva u raznim disciplinama, u 28 država članica, uz sudjelovanje Foruma dionika, prema statutu zajedničkih poduzeća. EGSO traži od Komisije da u međuvremenu razvije rasprostranjenu aktivnost za senzibilizaciju i razvoj javno-privatnog partnerstva. |
| --- | --- |

3.15

EGSO smatra da bi se mogla pokrenuti EGSO-ova nagrada za društvenu i gospodarsku inovaciju, za vrednovanje rezultata postignutih od strane 10 predloženih partnerstva u raznim disciplinama, u 28 država članica, uz sudjelovanje Foruma dionika, prema statutu zajedničkih poduzeća. EGSO traži od Komisije da u međuvremenu razvije rasprostranjenu aktivnost za senzibilizaciju i razvoj javno-privatnog partnerstva.

4.   Posebne napomene

Posebne napomene

| 4.1 | EGSO izražava zadovoljstvo što postoji jasna tendencija povećanja korištenja javno-privatnih partnerstva u području javnog zdravstva i čistog neba, upravljanja zračnim prostorom, elektronike i informacijske tehnologije, gorivih ćelija i vodika. Međutim, upozorava na potrebu sinergije s ostalim partnerstvima i postojećim različitim inicijativama, te u kontekstu drugih politika EU-a. |
| --- | --- |

4.1

EGSO izražava zadovoljstvo što postoji jasna tendencija povećanja korištenja javno-privatnih partnerstva u području javnog zdravstva i čistog neba, upravljanja zračnim prostorom, elektronike i informacijske tehnologije, gorivih ćelija i vodika. Međutim, upozorava na potrebu sinergije s ostalim partnerstvima i postojećim različitim inicijativama, te u kontekstu drugih politika EU-a.

| 4.2 | Što se tiče inicijative Inovativni lijekovi, EGSO predlaže više prostora za razvoj lijekova za dugotrajnu primjenu i za rijetke bolesti koji bi bili dostupniji siromašnijem dijelu populacije. Osim toga, EGSO preporučuje kao jedan od prioriteta komercijalizaciju na tržištu EU-a proizvoda proizašlih iz europskih istraživanja i uspostavu pravila za cijene po gramu aktivne tvari, uzimajući u obzir poteškoće javnih proračuna i društvenih sustava država članica. |
| --- | --- |

4.2

Što se tiče inicijative Inovativni lijekovi, EGSO predlaže više prostora za razvoj lijekova za dugotrajnu primjenu i za rijetke bolesti koji bi bili dostupniji siromašnijem dijelu populacije. Osim toga, EGSO preporučuje kao jedan od prioriteta komercijalizaciju na tržištu EU-a proizvoda proizašlih iz europskih istraživanja i uspostavu pravila za cijene po gramu aktivne tvari, uzimajući u obzir poteškoće javnih proračuna i društvenih sustava država članica.

| 4.3 | Što se tiče inicijative FCH 2 – vodik i gorive ćelije, EGSO smatra da je važno da se među ciljeve treba posebice uključiti razvoj tehnologije proizvodnje vodika bez CO2. |
| --- | --- |

4.3

Što se tiče inicijative FCH 2 – vodik i gorive ćelije, EGSO smatra da je važno da se među ciljeve treba posebice uključiti razvoj tehnologije proizvodnje vodika bez CO2.

2

| 4.4 | U inicijativi Čisto nebo, treba dati veću važnost učinku rezultata, čak i u tijeku, naznačenih pokaznih projekata, kao i upravljanju rizicima za sigurnost i okoliš u javno-privatnom partnerstvu Jedinstveno nebo. |
| --- | --- |

4.4

U inicijativi Čisto nebo, treba dati veću važnost učinku rezultata, čak i u tijeku, naznačenih pokaznih projekata, kao i upravljanju rizicima za sigurnost i okoliš u javno-privatnom partnerstvu Jedinstveno nebo.

| 4.5 | Treba nadgledati inicijativu za razvoj bioindustrije s biološkim materijalima, bio-prehrambenim i biomaterijalima, kako bi ove tehnologije u potpunosti poštovale živi svijet, okoliš i poljoprivredno-prehrambenu održivost. EGSO se nada konkretnim, pozitivnim i vidljivim rezultatima ove inicijative. |
| --- | --- |

4.5

Treba nadgledati inicijativu za razvoj bioindustrije s biološkim materijalima, bio-prehrambenim i biomaterijalima, kako bi ove tehnologije u potpunosti poštovale živi svijet, okoliš i poljoprivredno-prehrambenu održivost. EGSO se nada konkretnim, pozitivnim i vidljivim rezultatima ove inicijative.

EGSO se nada konkretnim, pozitivnim i vidljivim rezultatima ove inicijative.

| 4.6 | Snažna predanost, uključujući i financijsku, posvećena inicijativi ECSEL, za digitalne tehnologije i nano-elektroniku, predviđena i u temama H2020, mora imati konkretnu korist za poreznog obveznika u smislu boljeg pristupa, prilagođenosti korisniku i neprocjenjivosti takvih tehnologija. (9) |
| --- | --- |

4.6

Snažna predanost, uključujući i financijsku, posvećena inicijativi ECSEL, za digitalne tehnologije i nano-elektroniku, predviđena i u temama H2020, mora imati konkretnu korist za poreznog obveznika u smislu boljeg pristupa, prilagođenosti korisniku i neprocjenjivosti takvih tehnologija. (9)

9

| 4.7 | EGSO također snažno podupire četiri inicijative P2P-a, ali naglašava važnost dviju od njih za koje traži povećanje sredstava:






  — | inicijativu Eurostar, zbog pozitivnih rezultata za koje je dao dokaze u potpori pristupu RSD & I malih i srednjih poduzeća u kontekstu Europskog istraživačkog prostora – ERA; |
| --- | --- | --- |

4.7

EGSO također snažno podupire četiri inicijative P2P-a, ali naglašava važnost dviju od njih za koje traži povećanje sredstava:

—

inicijativu Eurostar, zbog pozitivnih rezultata za koje je dao dokaze u potpori pristupu RSD & I malih i srednjih poduzeća u kontekstu Europskog istraživačkog prostora – ERA;

| — | europski program kućne automatike za potpomognuti aktivan život (AAL), koji odgovara potrebama važnim za zdrav razvoj pojedinca i europskog društva u cjelini. |
| --- | --- |

—

europski program kućne automatike za potpomognuti aktivan život (AAL), koji odgovara potrebama važnim za zdrav razvoj pojedinca i europskog društva u cjelini.

| 4.8 | Konkretno, EGSO preporučuje da se uzme u obzir različitost situacija između država članica, i u odnosu na izglede za isticanje tih pitanja, za demografski trend u 2024. godini i nakon nje: razina sredstava EU-a trebala bi biti znatno povećana u odnosu na PQ7, uzimajući u obzir stavove budućih mišljenja različitih reprezentativnih kategorija civilnog društva stvarajući ad hoc odbor. |
| --- | --- |

4.8

Konkretno, EGSO preporučuje da se uzme u obzir različitost situacija između država članica, i u odnosu na izglede za isticanje tih pitanja, za demografski trend u 2024. godini i nakon nje: razina sredstava EU-a trebala bi biti znatno povećana u odnosu na PQ7, uzimajući u obzir stavove budućih mišljenja različitih reprezentativnih kategorija civilnog društva stvarajući ad hoc odbor.

ad hoc

| 4.9 | EGSO predlaže da se, za ubrzani razvoj i povećane mogućnosti za otvaranje novih radnih mjesta i najviše kvalificiranih stručnih profila, ova institucijska partnerstva razvijaju u uskoj suradnji i koordinaciji s drugim sličnim aktivnostima koje su prisutne među najvažnijim inicijativama industrijske politike i Pametne specijalizacije, u kohezijskoj politici i regionalnim inovacijskim strategijama. |
| --- | --- |

4.9

EGSO predlaže da se, za ubrzani razvoj i povećane mogućnosti za otvaranje novih radnih mjesta i najviše kvalificiranih stručnih profila, ova institucijska partnerstva razvijaju u uskoj suradnji i koordinaciji s drugim sličnim aktivnostima koje su prisutne među najvažnijim inicijativama industrijske politike i Pametne specijalizacije, u kohezijskoj politici i regionalnim inovacijskim strategijama.

| 4.10 | Što se tiče sudjelovanja u programu za mjeriteljstvo, EGSO upućuje svoje mišljenje o tom pitanju (10) i također savjetuje povećanje financijske potpore za sudjelovanje manjih poduzeća i skupina korisnika, dok za partnerstva Europa-zemlje u razvoju, upućuje na mišljenje Europske unije/Afrike (11) uz posebne preporuke da ne zanemaruju simptomatologiju povratka bolesti koje su predmet istraživanja u Europu, i da nadziru potpuno poštovanje protokola o etičkim načelima. |
| --- | --- |

4.10

Što se tiče sudjelovanja u programu za mjeriteljstvo, EGSO upućuje svoje mišljenje o tom pitanju (10) i također savjetuje povećanje financijske potpore za sudjelovanje manjih poduzeća i skupina korisnika, dok za partnerstva Europa-zemlje u razvoju, upućuje na mišljenje Europske unije/Afrike (11) uz posebne preporuke da ne zanemaruju simptomatologiju povratka bolesti koje su predmet istraživanja u Europu, i da nadziru potpuno poštovanje protokola o etičkim načelima.

10

11

Bruxelles, 10. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  SL C 299 od 4.10.2012., str. 12.

1

(2)  SL C 318 od 29.10.2011., str. 121

2

(3)  Vidi bilješku 2.

3

(4)  SL C 143 od 22.5.2012., str. 17.

4

(5)  Primjeri P2P partnerstva između ostalog su: ERA-NET i ERA-NET Plus, inicijative u skladu s čl. 185. i zajedničkim programom (ZP). Primjeri JPP-a u području istraživanja i inovacija su zapravo zajedničke tehnološke inicijative i internet budućnosti.

5

(6)  SL C 229 od 31.7.2012. str. 39.

6

(7)  SL C 76 od 14.3.2013. str. 48.

7

(8)  SL C 68 od 31.7.2012. str. 28.

8

(9)  Vidi mišljenje EGSO-a 4345/2013 od 24.10.2013.

9

(10)  SL C 228 od 22.9.2009. str. 69.

10

(11)  SL C 77 od 31.3.2009. str. 148.

11

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/68

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, pod naslovom „Prema općem europskom okviru za kolektivnu pravnu zaštitu”

COM(2013) 401 final

2014/C 170/11

Izvjestitelj: Jörg Frank VON FÜRSTENWERTH

Dana 11. lipnja 2013., sukladno članku 304. UFEU-a, Europska komisija odlučila je zatražiti mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, pod naslovom „Prema općem europskom okviru za kolektivnu pravnu zaštitu”

COM(2013) 401 final.

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, zadužena za pripremu rada o toj temi, usvojila je mišljenje 13. studenog 2013.

Odbor je na svojem 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca (na sjednici od 10. prosinca), sa 161 glasom za, 2 glasa protiv i 7 suzdržanih glasova, usvojio sljedeće mišljenje:

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | Europski gospodarski i socijalni odbor već više od dva desetljeća zahtijeva da se na razini zajednice uvedu kolektivna sredstva pravne zaštite koja će kod povrede kolektivnih prava omogućiti učinkovitu pravnu zaštitu. Mjerama kolektivne pravne zaštite trebala bi biti pokrivena sva područja na kojima su građani zaštićeni zakonodavstvom EU-a, uz istodobno poštivanje različitih pravnih tradicija država članica. |
| --- | --- |

1.1

Europski gospodarski i socijalni odbor već više od dva desetljeća zahtijeva da se na razini zajednice uvedu kolektivna sredstva pravne zaštite koja će kod povrede kolektivnih prava omogućiti učinkovitu pravnu zaštitu. Mjerama kolektivne pravne zaštite trebala bi biti pokrivena sva područja na kojima su građani zaštićeni zakonodavstvom EU-a, uz istodobno poštivanje različitih pravnih tradicija država članica.

| 1.2 | EGSO pozdravlja to što je Europska komisija napokon preuzela inicijativu te od država članica zatražila uvođenje nacionalnih sustava kolektivne pravne zaštite, zasnovanih na zajedničkim europskim načelima. Ta je inicijativa odavno potrebna. Kolektivna sredstva pravne zaštite u interesu su građana Unije, ali i poduzeća koja posluju korektno i u okviru zakona. Ona štite gospodarstvo od nepoštenog tržišnog natjecanja te jačaju povjerenje građana Unije u gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.2

EGSO pozdravlja to što je Europska komisija napokon preuzela inicijativu te od država članica zatražila uvođenje nacionalnih sustava kolektivne pravne zaštite, zasnovanih na zajedničkim europskim načelima. Ta je inicijativa odavno potrebna. Kolektivna sredstva pravne zaštite u interesu su građana Unije, ali i poduzeća koja posluju korektno i u okviru zakona. Ona štite gospodarstvo od nepoštenog tržišnog natjecanja te jačaju povjerenje građana Unije u gospodarstvo.

| 1.3 | EGSO izražava žaljenje što Europska komisija nije izdala prijedlog Direktive. Obična komunikacija i preporuka nisu dovoljne da se osigura neophodna ujednačena provedba u državama članicama. EGSO od Europske komisije stoga zahtijeva izradu prijedloga Direktive. Kolektivna tužba jedini je postupak koji u Europskoj uniji može osigurati sveobuhvatan i djelotvoran pravni lijek. |
| --- | --- |

1.3

EGSO izražava žaljenje što Europska komisija nije izdala prijedlog Direktive. Obična komunikacija i preporuka nisu dovoljne da se osigura neophodna ujednačena provedba u državama članicama. EGSO od Europske komisije stoga zahtijeva izradu prijedloga Direktive. Kolektivna tužba jedini je postupak koji u Europskoj uniji može osigurati sveobuhvatan i djelotvoran pravni lijek.

| 1.4 | EGSO cijeni napor Europske komisije da se usvoji uravnotežen pristup kojim će se osigurati poštovanje temeljnih postupovnih prava stranaka te spriječiti zloporaba. Također podupire to što Europska komisija predviđa i kolektivne preventivne tužbe i tužbe radi naknade štete. Trebalo bi razmotriti mogućnost uvođenja dodatnih kategorija tužbi. |
| --- | --- |

1.4

EGSO cijeni napor Europske komisije da se usvoji uravnotežen pristup kojim će se osigurati poštovanje temeljnih postupovnih prava stranaka te spriječiti zloporaba. Također podupire to što Europska komisija predviđa i kolektivne preventivne tužbe i tužbe radi naknade štete. Trebalo bi razmotriti mogućnost uvođenja dodatnih kategorija tužbi.

| 1.5 | EGSO pozdravlja to što Europska komisija odbija tzv. class action po američkom uzoru. U europsko se pravo nikako ne smije uvesti kolektivna tužba po uzoru na američki class action. Oblici zaštite koje s tim u vezi predviđa Europska komisija adekvatni su i primjereni. S pravom odbija i nagradne honorare za odvjetnike, jer bi se njima poticalo parničenje, i kaznene odštete. Pravila o priznanju prava na tužbu i snošenju troškova potrebno je izmijeniti vodeći računa o pristupu pravosuđu. |
| --- | --- |

1.5

EGSO pozdravlja to što Europska komisija odbija tzv. class action po američkom uzoru. U europsko se pravo nikako ne smije uvesti kolektivna tužba po uzoru na američki class action. Oblici zaštite koje s tim u vezi predviđa Europska komisija adekvatni su i primjereni. S pravom odbija i nagradne honorare za odvjetnike, jer bi se njima poticalo parničenje, i kaznene odštete. Pravila o priznanju prava na tužbu i snošenju troškova potrebno je izmijeniti vodeći računa o pristupu pravosuđu.

| 1.6 | EGSO se slaže s Europskom komisijom da pojedincima treba omogućiti pridruživanje kolektivnim tužbama putem odgovarajućeg postupka (eng. opt in). EGSO, međutim, uviđa da bi ponekad od koristi bio i postupak odustajanja od pridruživanja (eng. opt out). Proširenje spora na sve moguće oštećenike bilo bi korisno posebice u slučaju velikog broja oštećenika i vrlo male štete. Nije jasno smatra li Europska komisija da je u tim slučajevima opcija opt out pravno dopustiva. EGSO stoga zahtijeva da Europska komisija precizira svoj prijedlog. Pored toga, EGSO preporučuje središnji europski registar tužbi koji bi potencijalnim tužiteljima služio kao izvor informacija. |
| --- | --- |

1.6

EGSO se slaže s Europskom komisijom da pojedincima treba omogućiti pridruživanje kolektivnim tužbama putem odgovarajućeg postupka (eng. opt in). EGSO, međutim, uviđa da bi ponekad od koristi bio i postupak odustajanja od pridruživanja (eng. opt out). Proširenje spora na sve moguće oštećenike bilo bi korisno posebice u slučaju velikog broja oštećenika i vrlo male štete. Nije jasno smatra li Europska komisija da je u tim slučajevima opcija opt out pravno dopustiva. EGSO stoga zahtijeva da Europska komisija precizira svoj prijedlog. Pored toga, EGSO preporučuje središnji europski registar tužbi koji bi potencijalnim tužiteljima služio kao izvor informacija.

| 1.7 | EGSO je uvijek naglašavao potencijal izvansudskih postupaka rješavanja spora. Stoga pozdravlja namjeru Europske komisije da se kao dodatno i za stranke dobrovoljno sredstvo uvedu i spomenuti postupci te da se sucima naloži da potiču izvansudsko rješavanje sporova. |
| --- | --- |

1.7

EGSO je uvijek naglašavao potencijal izvansudskih postupaka rješavanja spora. Stoga pozdravlja namjeru Europske komisije da se kao dodatno i za stranke dobrovoljno sredstvo uvedu i spomenuti postupci te da se sucima naloži da potiču izvansudsko rješavanje sporova.

| 1.8 | EGSO preporučuje da se predvide posebni propisi za slučaj kolizije pri kolektivnim tužbama radi pravne zaštite. Propise o financiranju kolektivne pravne zaštite treba nadopuniti. Financijski rizik za neprofitne organizacije mora biti saglediv. Za to u državama članicama već postoje propisi. |
| --- | --- |

1.8

EGSO preporučuje da se predvide posebni propisi za slučaj kolizije pri kolektivnim tužbama radi pravne zaštite. Propise o financiranju kolektivne pravne zaštite treba nadopuniti. Financijski rizik za neprofitne organizacije mora biti saglediv. Za to u državama članicama već postoje propisi.

2.   Kratak sadržaj komunikacije i preporuke Europske komisije

| 2.1 | Komisija u svojoj komunikaciji sažima rezultate savjetovanja iz 2011., pod nazivom „Kolektivna pravna zaštita: prema koherentnom europskom pristupu”. (1) Pored toga, iznosi svoje stajalište o ključnim pitanjima kolektivne pravne zaštite. U istodobno objavljenoj Preporuci (2) Komisija državama članicama preporučuje uvođenje nacionalnih sustava kolektivne pravne zaštite na temelju zajedničkih europskih načela. Ta bi načela države članice trebale ugraditi u svoje nacionalne sustave u roku od dvije godine. Četiri godine nakon toga Europska komisija trebala bi provjeriti jesu li potrebne dodatne zakonodavne mjere. |
| --- | --- |

2.1

Komisija u svojoj komunikaciji sažima rezultate savjetovanja iz 2011., pod nazivom „Kolektivna pravna zaštita: prema koherentnom europskom pristupu”. (1) Pored toga, iznosi svoje stajalište o ključnim pitanjima kolektivne pravne zaštite. U istodobno objavljenoj Preporuci (2) Komisija državama članicama preporučuje uvođenje nacionalnih sustava kolektivne pravne zaštite na temelju zajedničkih europskih načela. Ta bi načela države članice trebale ugraditi u svoje nacionalne sustave u roku od dvije godine. Četiri godine nakon toga Europska komisija trebala bi provjeriti jesu li potrebne dodatne zakonodavne mjere.

| 2.2 | Nacionalni postupci pravne zaštite trebali bi se omogućiti u onim područjima u kojima europsko zakonodavstvo jamči prava građanima i poduzećima. Europska komisija želi olakšati pristup pravosuđu, no istovremeno odgovarajućim mjerama spriječiti zloporabu instrumenta tužbe. |
| --- | --- |

2.2

Nacionalni postupci pravne zaštite trebali bi se omogućiti u onim područjima u kojima europsko zakonodavstvo jamči prava građanima i poduzećima. Europska komisija želi olakšati pristup pravosuđu, no istovremeno odgovarajućim mjerama spriječiti zloporabu instrumenta tužbe.

3.   Opće napomene

| 3.1 | EGSO se već preko dvadeset godina – u prilično kontroverznim debatama – zauzima za to da se na razini zajednice uvedu sredstva kolektivne pravne zaštite koja, u slučaju povrede kolektivnih prava, jedina omogućuju učinkovitu pravnu zaštitu. (3) Stvaran pristup pravosuđu kao temeljno i građansko pravo ugrađen je u europsku Povelju o temeljnim pravima. Postupci za ostvarivanje kolektivnih prava bitni su za građane Unije, ali i za male i srednje poduzetnike kod velikog broja oštećenika i male štete, kada rizik troškova možda nije u razmjeru s pretrpljenom štetom. Oni pokrivaju široko područje: npr. zaštitu potrošača, tržišno natjecanje, zaštitu okoliša, zaštitu podataka. Samo se na taj način može ostvariti pravo iz članka 47. stavka 1. Povelje o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

3.1

EGSO se već preko dvadeset godina – u prilično kontroverznim debatama – zauzima za to da se na razini zajednice uvedu sredstva kolektivne pravne zaštite koja, u slučaju povrede kolektivnih prava, jedina omogućuju učinkovitu pravnu zaštitu. (3) Stvaran pristup pravosuđu kao temeljno i građansko pravo ugrađen je u europsku Povelju o temeljnim pravima. Postupci za ostvarivanje kolektivnih prava bitni su za građane Unije, ali i za male i srednje poduzetnike kod velikog broja oštećenika i male štete, kada rizik troškova možda nije u razmjeru s pretrpljenom štetom. Oni pokrivaju široko područje: npr. zaštitu potrošača, tržišno natjecanje, zaštitu okoliša, zaštitu podataka. Samo se na taj način može ostvariti pravo iz članka 47. stavka 1. Povelje o temeljnim pravima.

| 3.2 | U tom kontekstu EGSO pozdravlja aktualnu inicijativu Komisije, iako je priželjkivao mnogo brže, ranije i, u pogledu izbora pravnih sredstava, usmjerenije djelovanje. O pitanju ostvarivanja kolektivnih zakonskih prava pred sudom raspravlja se na europskoj razini još od 1985. godine, što znači da je krajnje vrijeme za donošenje odluka. (4) |
| --- | --- |

3.2

U tom kontekstu EGSO pozdravlja aktualnu inicijativu Komisije, iako je priželjkivao mnogo brže, ranije i, u pogledu izbora pravnih sredstava, usmjerenije djelovanje. O pitanju ostvarivanja kolektivnih zakonskih prava pred sudom raspravlja se na europskoj razini još od 1985. godine, što znači da je krajnje vrijeme za donošenje odluka. (4)

| 3.3 | EGSO sa žaljenjem prima na znanje da je Europska komisija izabrala instrument direktive samo za područje prava tržišnog natjecanja. (5) EGSO je uvijek naglašavao da preporuka nije primjeren instrument za jamčenje djelotvorne i ujednačene provedbe u državama članicama. (6) Budući da su postupci u državama članicama vrlo neujednačeni, samo se direktivom može zajamčiti dovoljan stupanj njihove usklađenosti, te pritom u dovoljnoj mjeri voditi računa o posebnostima nacionalnih pravnih poredaka pojedinih država članica. Stoga EGSO od Europske komisije zahtijeva da čim prije izradi Direktivu. |
| --- | --- |

3.3

EGSO sa žaljenjem prima na znanje da je Europska komisija izabrala instrument direktive samo za područje prava tržišnog natjecanja. (5) EGSO je uvijek naglašavao da preporuka nije primjeren instrument za jamčenje djelotvorne i ujednačene provedbe u državama članicama. (6) Budući da su postupci u državama članicama vrlo neujednačeni, samo se direktivom može zajamčiti dovoljan stupanj njihove usklađenosti, te pritom u dovoljnoj mjeri voditi računa o posebnostima nacionalnih pravnih poredaka pojedinih država članica. Stoga EGSO od Europske komisije zahtijeva da čim prije izradi Direktivu.

| 3.4 | Za pozdraviti je što se Europska komisija odlučila za horizontalan pristup. EGSO je još ranije naglasio da su područja poput politike zaštite potrošača, politike unutarnjeg tržišta i politike tržišnog natjecanja usko povezana. (7) Inicijative za lakše korištenje pravnog lijeka moraju podlijegati sveobuhvatnoj koordinaciji kako bi se izbjegla nepotrebna višestruka regulacija. Stoga EGSO pozdravlja to što Europska komisija tretira preporuku i prijedlog direktive na području prava tržišnog natjecanja kao jedan paket. (8) |
| --- | --- |

3.4

Za pozdraviti je što se Europska komisija odlučila za horizontalan pristup. EGSO je još ranije naglasio da su područja poput politike zaštite potrošača, politike unutarnjeg tržišta i politike tržišnog natjecanja usko povezana. (7) Inicijative za lakše korištenje pravnog lijeka moraju podlijegati sveobuhvatnoj koordinaciji kako bi se izbjegla nepotrebna višestruka regulacija. Stoga EGSO pozdravlja to što Europska komisija tretira preporuku i prijedlog direktive na području prava tržišnog natjecanja kao jedan paket. (8)

| 3.5 | EGSO cijeni uravnotežen pristup Europske komisije kojim će se, uz priznavanje različitih pravnih tradicija, osigurati poštovanje temeljnih postupovnih prava stranaka i istovremeno spriječiti zloporaba instrumenta tužbe. |
| --- | --- |

3.5

EGSO cijeni uravnotežen pristup Europske komisije kojim će se, uz priznavanje različitih pravnih tradicija, osigurati poštovanje temeljnih postupovnih prava stranaka i istovremeno spriječiti zloporaba instrumenta tužbe.

| 3.6 | EGSO je uvijek ukazivao na potrebu djelotvorne zaštite od zloporabe. Stoga EGSO izričito pozdravlja to što Europska komisija odbija tzv. class action po američkom uzoru. Odbor je uvijek naglašavao da se u europsko pravo nikako ne smije uvesti kolektivna tužba po uzoru na američki class action.
   (9) EGSO je stoga uvijek zahtijevao da se spriječi uvođenje nagradnih honorara i propisa kojima se predviđaju financijski poticaji prema trećim stranama. (10) Ti su zahtjevi ugrađeni u prijedloge. |
| --- | --- |

3.6

EGSO je uvijek ukazivao na potrebu djelotvorne zaštite od zloporabe. Stoga EGSO izričito pozdravlja to što Europska komisija odbija tzv. class action po američkom uzoru. Odbor je uvijek naglašavao da se u europsko pravo nikako ne smije uvesti kolektivna tužba po uzoru na američki class action.
   (9) EGSO je stoga uvijek zahtijevao da se spriječi uvođenje nagradnih honorara i propisa kojima se predviđaju financijski poticaji prema trećim stranama. (10) Ti su zahtjevi ugrađeni u prijedloge.

| 3.7 | Stoga Europska komisija ispravno ukazuje na to da kolektivne tužbe radi naknade štete trebaju biti usmjerene na naknadu štete za koju se može dokazati da je nastala kršenjem prava Unije. Kažnjavanje i odvraćanje trebali bi biti u nadležnosti sustava javnog kaznenog progona. |
| --- | --- |

3.7

Stoga Europska komisija ispravno ukazuje na to da kolektivne tužbe radi naknade štete trebaju biti usmjerene na naknadu štete za koju se može dokazati da je nastala kršenjem prava Unije. Kažnjavanje i odvraćanje trebali bi biti u nadležnosti sustava javnog kaznenog progona.

| 3.8 | EGSO izražava žaljenje što Europska komisija nije iznijela zasebne prijedloge u vezi sa sudskom nadležnošću i u vezi s mjerodavnim pravom. Moglo bi se, naime, dogoditi da sudovi kod prekograničnih sporova primjenjuju različite propise za naknadu štete. Također nije isključeno preklapanje nadležnosti, a time i opasnost od oportunističkog biranja sudova. |
| --- | --- |

3.8

EGSO izražava žaljenje što Europska komisija nije iznijela zasebne prijedloge u vezi sa sudskom nadležnošću i u vezi s mjerodavnim pravom. Moglo bi se, naime, dogoditi da sudovi kod prekograničnih sporova primjenjuju različite propise za naknadu štete. Također nije isključeno preklapanje nadležnosti, a time i opasnost od oportunističkog biranja sudova.

4.   Posebne napomene

4.1   Preventivne tužbe i tužbe radi naknade štete

| 4.1.1 | EGSO pozdravlja to što su u prijedlozima predviđene i preventivne tužbe i tužbe radi naknade štete kod velikog broja oštećenika. S tim u vezi pozitivno je i to što će se pristup Europske komisije očito primjenjivati kako na sporove u vezi s malim, tako i na sporove u vezi s velikim iznosima. |
| --- | --- |

4.1.1

EGSO pozdravlja to što su u prijedlozima predviđene i preventivne tužbe i tužbe radi naknade štete kod velikog broja oštećenika. S tim u vezi pozitivno je i to što će se pristup Europske komisije očito primjenjivati kako na sporove u vezi s malim, tako i na sporove u vezi s velikim iznosima.

| 4.1.2 | Neovisno o tome, iz perspektive zaštite potrošača moglo bi biti uputno razmotriti mogućnost ograničavanja preventivne tužbe i tužbe radi naknade štete. Možda bi bilo svrsishodno predvidjeti dodatne elemente kolektivne pravne zaštite kod slučajeva kad su jednom te istom povredom prava EU-a pogođene dvije osobe ili više njih. To bi, na primjer, bilo uputno kod tužbi radi utvrđivanja činjeničnog stanja, radi osporavanja pogreške ili radi ostvarivanja zajamčenih prava. Europska komisija trebala bi voditi računa i o tome. |
| --- | --- |

4.1.2

Neovisno o tome, iz perspektive zaštite potrošača moglo bi biti uputno razmotriti mogućnost ograničavanja preventivne tužbe i tužbe radi naknade štete. Možda bi bilo svrsishodno predvidjeti dodatne elemente kolektivne pravne zaštite kod slučajeva kad su jednom te istom povredom prava EU-a pogođene dvije osobe ili više njih. To bi, na primjer, bilo uputno kod tužbi radi utvrđivanja činjeničnog stanja, radi osporavanja pogreške ili radi ostvarivanja zajamčenih prava. Europska komisija trebala bi voditi računa i o tome.

4.2   Uloga suda

| 4.2.1 | EGSO je u svojim prijašnjim mišljenjima naglašavao ključnu ulogu sudaca kod postupaka kolektivne pravne zaštite. (11) Europska komisija se, srećom, pozabavila tim zahtjevima. Važna zaštitna mjera protiv zloporabe kolektivne tužbe radi naknade štete jest da sudac pravovremeno provjeri je li tužba očito neutemeljena. |
| --- | --- |

4.2.1

EGSO je u svojim prijašnjim mišljenjima naglašavao ključnu ulogu sudaca kod postupaka kolektivne pravne zaštite. (11) Europska komisija se, srećom, pozabavila tim zahtjevima. Važna zaštitna mjera protiv zloporabe kolektivne tužbe radi naknade štete jest da sudac pravovremeno provjeri je li tužba očito neutemeljena.

| 4.2.2 | Ako su vlasti ovlaštene ustanoviti povredu prava Unije, podizanje privatne tužbe trebalo bi biti dopušteno i prije, a ne samo po okončanju tog postupka. Dugotrajan postupak može dovesti do uskraćivanja pravne zaštite. Ovdje se može ojačati uloga suca – na primjer, pravom na privremenu obustavu postupka. |
| --- | --- |

4.2.2

Ako su vlasti ovlaštene ustanoviti povredu prava Unije, podizanje privatne tužbe trebalo bi biti dopušteno i prije, a ne samo po okončanju tog postupka. Dugotrajan postupak može dovesti do uskraćivanja pravne zaštite. Ovdje se može ojačati uloga suca – na primjer, pravom na privremenu obustavu postupka.

| 4.3 | Pravo na tužbu. Kako bi se izbjegla zloporaba tužbe, trebalo bi uvesti nedvosmislene i jasne kriterije za dopuštanje djelovanja zastupničkih organizacija u sporu. Stoga EGSO također pozdravlja plan Europske komisije da se uvedu minimalni uvjeti za organizacije koje zastupaju oštećenike. Ispravno je da te organizacije trebaju biti neprofitne i da ne smije postojati sukob interesa. Pretjerano je i nije prihvatljivo to što bi pod minimalne uvjete također trebali spadati dostatni financijski i kadrovski resursi kao i pravna stručnost. Postavlja se pitanje prema kojim bi se mjerilima u pojedinačnim slučajevima zaista o tome odlučivalo. To pitanje iziskuje detaljniju analizu. Novi zakonodavni postupci u državama članicama mogli bi s tim u vezi poslužiti kao dobar poticaj. |
| --- | --- |

4.3

Pravo na tužbu. Kako bi se izbjegla zloporaba tužbe, trebalo bi uvesti nedvosmislene i jasne kriterije za dopuštanje djelovanja zastupničkih organizacija u sporu. Stoga EGSO također pozdravlja plan Europske komisije da se uvedu minimalni uvjeti za organizacije koje zastupaju oštećenike. Ispravno je da te organizacije trebaju biti neprofitne i da ne smije postojati sukob interesa. Pretjerano je i nije prihvatljivo to što bi pod minimalne uvjete također trebali spadati dostatni financijski i kadrovski resursi kao i pravna stručnost. Postavlja se pitanje prema kojim bi se mjerilima u pojedinačnim slučajevima zaista o tome odlučivalo. To pitanje iziskuje detaljniju analizu. Novi zakonodavni postupci u državama članicama mogli bi s tim u vezi poslužiti kao dobar poticaj.

| 4.4 | Djelotvorna odšteta. Od izuzetne je važnosti da se oštećeniku u cijelosti zamijeni stvarna vrijednost cjelokupnog pretrpljenog gubitka. (12) Preporuke Europske komisije oslanjaju se na to načelo. U tom se kontekstu pozdravlja zabrana nagradnih honorara za odvjetnike, koji bi se isplaćivali iz odštete koju dobije tužitelj. (13) |
| --- | --- |

4.4

Djelotvorna odšteta. Od izuzetne je važnosti da se oštećeniku u cijelosti zamijeni stvarna vrijednost cjelokupnog pretrpljenog gubitka. (12) Preporuke Europske komisije oslanjaju se na to načelo. U tom se kontekstu pozdravlja zabrana nagradnih honorara za odvjetnike, koji bi se isplaćivali iz odštete koju dobije tužitelj. (13)

4.5   Opt in ili opt out

| 4.5.1 | EGSO je u mišljenju od 14. veljače 2008. detaljno opisao prednosti i mane postupaka opt in i opt out u okviru kolektivne tužbe. (14) Odbor je i u tom i u sljedećim mišljenjima zagovarao mješovit sustav koji kombinira prednosti obaju postupaka. (15) |
| --- | --- |

4.5.1

EGSO je u mišljenju od 14. veljače 2008. detaljno opisao prednosti i mane postupaka opt in i opt out u okviru kolektivne tužbe. (14) Odbor je i u tom i u sljedećim mišljenjima zagovarao mješovit sustav koji kombinira prednosti obaju postupaka. (15)

| 4.5.2 | Pojedincima bi trebalo omogućiti pridruživanje kolektivnim tužbama putem odgovarajućeg postupka (opt in), umjesto automatskog pretpostavljanja da su oni stranka u postupku, osim ako ne izjave suprotno (opt out). (16) EGSO, međutim, uviđa da bi ponekad od koristi bio i postupak odustajanja od pridruživanja (opt out). Proširenje spora na sve moguće oštećenike bilo bi korisno posebice u slučaju velikog broja oštećenika i vrlo male štete. (17) |
| --- | --- |

4.5.2

Pojedincima bi trebalo omogućiti pridruživanje kolektivnim tužbama putem odgovarajućeg postupka (opt in), umjesto automatskog pretpostavljanja da su oni stranka u postupku, osim ako ne izjave suprotno (opt out). (16) EGSO, međutim, uviđa da bi ponekad od koristi bio i postupak odustajanja od pridruživanja (opt out). Proširenje spora na sve moguće oštećenike bilo bi korisno posebice u slučaju velikog broja oštećenika i vrlo male štete. (17)

| 4.5.3 | U tim bi slučajevima prema preporuci Europske komisije tužitelji trebali biti kvalificirana zastupnička organizacija. |
| --- | --- |

4.5.3

U tim bi slučajevima prema preporuci Europske komisije tužitelji trebali biti kvalificirana zastupnička organizacija.

| 4.5.4 | Nije jasno smatra li Europska komisija da je u tim slučajevima opcija opt out pravno dopustiva. Umjesto toga ona se ograničava na općenitu napomenu da se od načela opt in može odstupiti (samo) iz razloga propisnog funkcioniranja pravosudnog sustava. No ona, nažalost, ne objašnjava kada nastupaju takvi slučajevi. EGSO stoga zahtijeva da Europska komisija precizira svoj prijedlog. (18) |
| --- | --- |

4.5.4

Nije jasno smatra li Europska komisija da je u tim slučajevima opcija opt out pravno dopustiva. Umjesto toga ona se ograničava na općenitu napomenu da se od načela opt in može odstupiti (samo) iz razloga propisnog funkcioniranja pravosudnog sustava. No ona, nažalost, ne objašnjava kada nastupaju takvi slučajevi. EGSO stoga zahtijeva da Europska komisija precizira svoj prijedlog. (18)

| 4.6 | Informacije o kolektivnim postupcima pravne zaštite. EGSO izražava žaljenje što u preporuci nije predviđen elektronički registar tužitelja na europskoj razini radi obavještavanja i evidentiranja potencijalnih tužitelja. Takav bi se registar, u koji bi imali uvid oštećenici u cijeloj Europskoj uniji, mogao voditi učinkovito i jeftino (19) te bi građanima Unije i poduzećima pomagao pri ostvarivanju svojih prava. |
| --- | --- |

4.6

Informacije o kolektivnim postupcima pravne zaštite. EGSO izražava žaljenje što u preporuci nije predviđen elektronički registar tužitelja na europskoj razini radi obavještavanja i evidentiranja potencijalnih tužitelja. Takav bi se registar, u koji bi imali uvid oštećenici u cijeloj Europskoj uniji, mogao voditi učinkovito i jeftino (19) te bi građanima Unije i poduzećima pomagao pri ostvarivanju svojih prava.

| 4.7 | Alternativni postupci rješavanja kolektivnih sporova. Izvansudski kolektivni mehanizmi rješavanja spora mogu biti korisna nadopuna mehanizmima za mirenje. (20) EGSO je uvijek naglašavao potencijal odgovarajućih postupaka. (21) EGSO stoga pozdravlja odabrani pristup da se ti postupci predvide kao nadopuna i kao dobrovoljan instrument za stranke. Osim toga, bitno je da za vrijeme izvansudskih postupaka rješavanja sporova rokovi zastare i ograničenja ne isteknu. Kao i kod naknadnih kolektivnih tužbi, potrebno je dodatno objašnjenje Europske komisije. |
| --- | --- |

4.7

Alternativni postupci rješavanja kolektivnih sporova. Izvansudski kolektivni mehanizmi rješavanja spora mogu biti korisna nadopuna mehanizmima za mirenje. (20) EGSO je uvijek naglašavao potencijal odgovarajućih postupaka. (21) EGSO stoga pozdravlja odabrani pristup da se ti postupci predvide kao nadopuna i kao dobrovoljan instrument za stranke. Osim toga, bitno je da za vrijeme izvansudskih postupaka rješavanja sporova rokovi zastare i ograničenja ne isteknu. Kao i kod naknadnih kolektivnih tužbi, potrebno je dodatno objašnjenje Europske komisije.

| 4.8 | Naknadne kolektivne tužbe. Na područjima pravosuđa od javnog interesa, kao što je pravo tržišnog natjecanja, nužno je osigurati djelotvornu institucionalnu provedbu te istovremeno žrtvama povrede prava Unije olakšati ostvarivanje prava na naknadu štete. (22) Prijedlog Europske komisije pri tome je uravnotežen, jer sve do okončanja upravnog postupka rokovi zastare i ograničenja na teret žrtve ne smiju isteći. |
| --- | --- |

4.8

Naknadne kolektivne tužbe. Na područjima pravosuđa od javnog interesa, kao što je pravo tržišnog natjecanja, nužno je osigurati djelotvornu institucionalnu provedbu te istovremeno žrtvama povrede prava Unije olakšati ostvarivanje prava na naknadu štete. (22) Prijedlog Europske komisije pri tome je uravnotežen, jer sve do okončanja upravnog postupka rokovi zastare i ograničenja na teret žrtve ne smiju isteći.

4.9   Financiranje kolektivne pravne zaštite

| 4.9.1 | Potrebno je omogućiti opravdane tužbe radi naknade štete, a da visoki troškovi postupka ne ograniče tu mogućnost. EGSO stoga pozdravlja zahtjev Komisije upućen državama članicama da postupci kolektivne pravne zaštite ne budu pretjerano skupi. |
| --- | --- |

4.9.1

Potrebno je omogućiti opravdane tužbe radi naknade štete, a da visoki troškovi postupka ne ograniče tu mogućnost. EGSO stoga pozdravlja zahtjev Komisije upućen državama članicama da postupci kolektivne pravne zaštite ne budu pretjerano skupi.

| 4.9.2 | No Komisija bi trebala precizirati svoja promišljanja o tom pitanju. Za neprofitne zastupničke organizacije troškovi postupka i odvjetnika mogli bi predstavljati nepremostive prepreke, i to posebice u slučaju gubitka spora, kada, na primjer, oni snose teret eventualnih troškova za vještake, što predstavlja prijetnju njihovoj egzistenciji. Za potrebe takvih neprofitnih organizacija bilo bi stoga nužno razmotriti i mogućnost ograničenja troškova postupka – analogno propisima iz područja radnog i socijalnog prava u pojedinim državama članicama. Postoje dobri razlozi za to da se u slučaju financijske dobiti razmotri mogućnost uvođenja sustava isplate dijela dobiti neprofitnim organizacijama. |
| --- | --- |

4.9.2

No Komisija bi trebala precizirati svoja promišljanja o tom pitanju. Za neprofitne zastupničke organizacije troškovi postupka i odvjetnika mogli bi predstavljati nepremostive prepreke, i to posebice u slučaju gubitka spora, kada, na primjer, oni snose teret eventualnih troškova za vještake, što predstavlja prijetnju njihovoj egzistenciji. Za potrebe takvih neprofitnih organizacija bilo bi stoga nužno razmotriti i mogućnost ograničenja troškova postupka – analogno propisima iz područja radnog i socijalnog prava u pojedinim državama članicama. Postoje dobri razlozi za to da se u slučaju financijske dobiti razmotri mogućnost uvođenja sustava isplate dijela dobiti neprofitnim organizacijama.

| 4.9.3 | EGSO također podupire odluku da se, uz određene preduvjete, dopusti financiranje od strane trećih stranaka. Uvjeti koje navodi Komisija, primjerice transparentnost porijekla financijskih sredstava, primjereni su za sprečavanje zloporabe instrumenta tužbe. |
| --- | --- |

4.9.3

EGSO također podupire odluku da se, uz određene preduvjete, dopusti financiranje od strane trećih stranaka. Uvjeti koje navodi Komisija, primjerice transparentnost porijekla financijskih sredstava, primjereni su za sprečavanje zloporabe instrumenta tužbe.

Bruxelles, 10. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2010) 135 final od 31. 3. 2010.

1

(2)  Zajednička načela za kolektivne preventivne tužbe i tužbe radi naknade štete u državama članicama kod povrede prava zajamčenih zakonodavstvom Unije, SL L 201 od 26. 7. 2013, str. 60.

2

(3)  Usp.: SL C 162 od 25. 6. 2008., str. 1; SL C 128 od 18. 5. 2010., str. 97; SL C 181 od 21. 6. 2012., str. 89, točka 3.30.

3

(4)  Vidi SL C 162 od 25. 6. 2008., str. 1, točka 3.6 ff., točka 7 ff.; SL C 128 od 18. 5. 2010., str. 97.

4

(5)  COM(2013) 404 final od 11. 6. 2013.

5

(6)  SL C 162 od 25. 6. 2008., str. 1, točka 8.1.

6

(7)  SL C 228 od 22. 9. 2009., str. 40, točka 4.2.1.

7

(8)  Usp. COM(2013) 401 final, bilješka 10.

8

(9)  SL C 162 od 25. 6. 2008., str. 1, točka 7.1.2; SL C 128 od 18. 5. 2010., str. 97, točka 5.2.3.

9

(10)  SL C 162 od 25. 6. 2008., str. 1, točka 7.1.2; SL C 128 od 18. 5. 2010., str. 97, točka 5.2.3.

10

(11)  SL C 162 od 25. 6. 2008., str. 1, točka 7.3 ff; SL C 128 od 18. 5. 2010., str. 97, točka 5.2.3.

11

(12)  SL C 128 od 18. 5. 2010., str. 97, točka 5.2.3.

12

(13)  SL C 228 od 22. 9. 2009., str. 40, točka 4.8.4.

13

(14)  SL C 162 od 25. 6. 2008., str. 1, točka 7.2 ff.

14

(15)  SL C 162 od 25. 6. 2008., str. 1, točka 7.2.3.1; SL C 128 od 18. 5. 2010., str. 97, točka 5.2.3; SL C 228 od 22. 9. 2009., str. 40, točka 4.4.1 i 4.4.2.

15

(16)  SL C 128 od 18. 5. 2010., str. 97, točka 5.2.3.

16

(17)  SL C 162 od 25. 6. 2008., str. 1, točka 7.2.3.1; SL C 128 od 18. 5. 2010., str. 97, točka 5.2.3; SL C 228 od 22. 9. 2009., str. 40, točka 4.4.1 i 4.4.2.

17

(18)  Komisija bi tom prigodom trebala još jednom objasniti kada je i pod kojim uvjetima postupak opt out spojiv s pravom na saslušanje, sadržanim u članku 41. stavku 2. i članku 47. stavku 2. Povelje o temeljnim pravima EU-a. To je posebice važno za države članice u kojima je pravo na saslušanje zaštićeno ustavom (kao npr. u Njemačkoj).

18

opt out

(19)  SL C 228 od 22. 9. 2009., str. 40, točka 4.8.5.

19

(20)  SL C 128 od 18. 5. 2010., str. 97, točka 5.3.5.

20

(21)  SL C 181 od 21. 6. 2012., str. 93.

21

(22)  SL C 228 od 22. 9. 2009., str 40, točka 3.6.1.

22

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/73 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/73

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o putovanjima u paketnim aranžmanima i potpomognutim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEZ

COM(2013) 512 final – 2013/0246 (COD)

2014/C 170/12

Glavna izvjestiteljica: gđa DARMANIN

Dana 6. rujna i 10. rujna 2013., sukladno članku 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Vijeće i Europski parlament odlučili su se savjetovati s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

Prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o putovanjima u paketnim aranžmanima i potpomognutim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEZ

COM(2013) 512 final- 2013/0246 (COD).

Dana 12. studenog 2013. Predsjedništvo Odbora zatražilo je od Stručne skupine za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju da pripremi rad Odbora za taj predmet.

S obzirom na hitnu prirodu posla, Europski gospodarski i socijalni odbor imenovao je gđu Darmanin glavnom izvjestiteljicom na svom 494. plenarnom zasjedanju koje je održano 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 11. prosinca) i usvojio sljedeće mišljenje s 96 glasova za, jednim protiv i tri suzdržana.

1.   Preporuke

Preporuke

| 1.1 | EGSO pozdravlja Prijedlog Direktive o putovanjima u paketnim aranžmanima i potpomognutim putnim aranžmanima. On priznaje da opseg i definicije koje direktiva postavlja čine središnji dio prijedloga te stoga preporučuje da:






  — | poslovna putovanja, ili spoj posla i zadovoljstva, koja nisu kupljena unutar okvirnog ugovora u obliku putovanja u paketnim aranžmanima ili potpomognutom putnom aranžmanu, jasno potpadaju pod doseg ovoga prijedloga; |
| --- | --- | --- |

1.1

EGSO pozdravlja Prijedlog Direktive o putovanjima u paketnim aranžmanima i potpomognutim putnim aranžmanima. On priznaje da opseg i definicije koje direktiva postavlja čine središnji dio prijedloga te stoga preporučuje da:

—

poslovna putovanja, ili spoj posla i zadovoljstva, koja nisu kupljena unutar okvirnog ugovora u obliku putovanja u paketnim aranžmanima ili potpomognutom putnom aranžmanu, jasno potpadaju pod doseg ovoga prijedloga;

| — | povremeni organizatori putovanja trebaju također ući u okvir ovog prijedloga kako bi se osigurali jednaki uvjeti te također odgovarajuća zaštita potrošača. Stoga je uklonjeno „povremeno organizirano putovanje” iz točke 19. prijedloga; |
| --- | --- |

—

povremeni organizatori putovanja trebaju također ući u okvir ovog prijedloga kako bi se osigurali jednaki uvjeti te također odgovarajuća zaštita potrošača. Stoga je uklonjeno „povremeno organizirano putovanje” iz točke 19. prijedloga;

| — | paketne i potpomognute putne aranžmane koji traju manje od 24 sata treba također uključiti u opseg prijedloga. Kako je trajanje ograničeno, opasnost za trgovca je manja a potrošači se mogu suočiti s jednakim brojem teškoća kao i u bilo kojemu drugom paketu. K tome, u nekim zemljama to ograničenje ne postoji; |
| --- | --- |

—

paketne i potpomognute putne aranžmane koji traju manje od 24 sata treba također uključiti u opseg prijedloga. Kako je trajanje ograničeno, opasnost za trgovca je manja a potrošači se mogu suočiti s jednakim brojem teškoća kao i u bilo kojemu drugom paketu. K tome, u nekim zemljama to ograničenje ne postoji;

| — | podatci za rezervaciju, kako ih se navodi u definiciji potpomognutog putnog aranžmana (članak 3. stavak 2. točka (v)), trebaju biti svi podatci o kupcu koji se prenose, a ne samo podatci s kreditne kartice kako je navedeno u točki 18. uvodne izjave prijedloga; |
| --- | --- |

—

podatci za rezervaciju, kako ih se navodi u definiciji potpomognutog putnog aranžmana (članak 3. stavak 2. točka (v)), trebaju biti svi podatci o kupcu koji se prenose, a ne samo podatci s kreditne kartice kako je navedeno u točki 18. uvodne izjave prijedloga;

| — | posljednju rečenicu članka 3. stavka 2. točaka (b) i (v) „najkasnije kada se rezervacija prve usluge potvrdi” treba izbrisati jer je navođenje određenoga vremenskoga okvira problematično i stvara zbrku; |
| --- | --- |

—

posljednju rečenicu članka 3. stavka 2. točaka (b) i (v) „najkasnije kada se rezervacija prve usluge potvrdi” treba izbrisati jer je navođenje određenoga vremenskoga okvira problematično i stvara zbrku;

| — | navođenje „istog” i „odvojenog” postupka rezervacije u članku 3. stavku 2. točkama (b) i (i), odnosno članku 3. stavku 5. točki (a) treba izbrisati. |
| --- | --- |

—

navođenje „istog” i „odvojenog” postupka rezervacije u članku 3. stavku 2. točkama (b) i (i), odnosno članku 3. stavku 5. točki (a) treba izbrisati.

| 1.2 | EGSO pozdravlja pomak k većoj transparentnosti. Međutim, metodologija za takvu transparentnost treba biti jasna i primjenjiva za lako snalaženje, a ne posve ostavljena prosudbi trgovaca na malo. |
| --- | --- |

1.2

EGSO pozdravlja pomak k većoj transparentnosti. Međutim, metodologija za takvu transparentnost treba biti jasna i primjenjiva za lako snalaženje, a ne posve ostavljena prosudbi trgovaca na malo.

| 1.3 | Budući da EGSO podupire širenje obavijesti digitalnim sredstvima, EGSO ukazuje da još postoji nekoliko europskih potrošača koji nemaju tu pogodnost, bilo svojevoljno, bilo zbog ograničena pristupa, te da ih ne treba diskriminirati kada je riječ o pristupu obavijestima o njihovim putnim paketima ili o njihovu ažuriranju. |
| --- | --- |

1.3

Budući da EGSO podupire širenje obavijesti digitalnim sredstvima, EGSO ukazuje da još postoji nekoliko europskih potrošača koji nemaju tu pogodnost, bilo svojevoljno, bilo zbog ograničena pristupa, te da ih ne treba diskriminirati kada je riječ o pristupu obavijestima o njihovim putnim paketima ili o njihovu ažuriranju.

| 1.4 | EGSO preporučuje da se „razumne” naknade za otkazivanje jasnije odrede te snažno naglašava da je nadoknada od 100 EUR nedostatna i umanjuje trenutačna potrošačka prava. |
| --- | --- |

1.4

EGSO preporučuje da se „razumne” naknade za otkazivanje jasnije odrede te snažno naglašava da je nadoknada od 100 EUR nedostatna i umanjuje trenutačna potrošačka prava.

| 1.5 | EGSO vjeruje da je moguće izmijeniti Direktivu 90/314/EEZ prilagođavajući je novim tehnologijama a da se pritom ne mora umanjiti razina zaštite potrošača. |
| --- | --- |

1.5

EGSO vjeruje da je moguće izmijeniti Direktivu 90/314/EEZ prilagođavajući je novim tehnologijama a da se pritom ne mora umanjiti razina zaštite potrošača.

2.   Kontekst

Kontekst

| 2.1 | Direktiva o putovanjima u paketnim aranžmanima i potpomognutim putnim aranžmanima dugo je očekivano ažuriranje Direktive o putovanjima u paketnim aranžmanima iz 1990. Ta ažurirana direktiva uključuje nove digitalne medije kao sredstvo koje potrošačima omogućuje rezervirati svoje praznike i uklanja neke zastarjele elemente. |
| --- | --- |

2.1

Direktiva o putovanjima u paketnim aranžmanima i potpomognutim putnim aranžmanima dugo je očekivano ažuriranje Direktive o putovanjima u paketnim aranžmanima iz 1990. Ta ažurirana direktiva uključuje nove digitalne medije kao sredstvo koje potrošačima omogućuje rezervirati svoje praznike i uklanja neke zastarjele elemente.

| 2.2 | Komisija je započela rad na reviziji ove direktive u 2007., prolazeći kroz procjenu učinaka, postupak rasprave i posebne sastanke dionika. |
| --- | --- |

2.2

Komisija je započela rad na reviziji ove direktive u 2007., prolazeći kroz procjenu učinaka, postupak rasprave i posebne sastanke dionika.

3.   Definicija

Definicija

| 3.1 | Središnji element ažurirane direktive su opseg direktive i definicije koja ona pruža. Područje upotrebe pokriva širok opseg putovanja i uključuje:






  — | unaprijed dogovorene turističke pakete kupljene kod putničkih agenata ili putem Interneta; |
| --- | --- | --- |

3.1

Središnji element ažurirane direktive su opseg direktive i definicije koja ona pruža. Područje upotrebe pokriva širok opseg putovanja i uključuje:

—

unaprijed dogovorene turističke pakete kupljene kod putničkih agenata ili putem Interneta;

| — | novu kategoriju paketa po mjeri ugovorenih od strane internetskih pružatelja usluga ili turističkih agenata u agenciji; |
| --- | --- |

—

novu kategoriju paketa po mjeri ugovorenih od strane internetskih pružatelja usluga ili turističkih agenata u agenciji;

| — | ostale putne aranžmane po mjeri (potpomognute putne aranžmane), gdje putnički agent ili internetski pružatelj putnih usluga djeluje kao posrednik. |
| --- | --- |

—

ostale putne aranžmane po mjeri (potpomognute putne aranžmane), gdje putnički agent ili internetski pružatelj putnih usluga djeluje kao posrednik.

| 3.2 | Područje uporabe direktive ne pokriva neovisne putne aranžmane niti poslovne putne aranžmane te definira druga područja isključena u članku 2. U tome smislu EGSO naglašava da isključenje iz područja upotrebe u članku 2. stavku 2. točci (c) ne treba ni na koji način pogoditi poduzetnike ili jednoga od njihovih zaposlenika koji uzme potpomognuti putni aranžman ili paketno putovanje u svrhu posla ili spajanja posla i zadovoljstva, a koji ne potpadaju pod okvirni ugovor. Stoga bi se u svakom slučaju takvo putovanje uklopilo u definiciju putnog paketa ili potpomognutog putnog paketa. |
| --- | --- |

3.2

Područje uporabe direktive ne pokriva neovisne putne aranžmane niti poslovne putne aranžmane te definira druga područja isključena u članku 2. U tome smislu EGSO naglašava da isključenje iz područja upotrebe u članku 2. stavku 2. točci (c) ne treba ni na koji način pogoditi poduzetnike ili jednoga od njihovih zaposlenika koji uzme potpomognuti putni aranžman ili paketno putovanje u svrhu posla ili spajanja posla i zadovoljstva, a koji ne potpadaju pod okvirni ugovor. Stoga bi se u svakom slučaju takvo putovanje uklopilo u definiciju putnog paketa ili potpomognutog putnog paketa.

| 3.3 | Ta nova definicija osigurava da paketno putovanje ima širi opseg od pukih tradicionalnih paketnih odmora; ono također uključuje suvremenije trendove na području odmora te tako pokriva dodatnih 23% ljudi na odmoru. Očekuje se da će nova direktiva pokriti gotovo polovicu (46%) ljudi na odmoru. (1) Iako se sedam od 10 putnih paketa kupuje kod fizičkoga putničkog agenta, niz potrošača kupuje takve tradicionalne pakete putem interneta, a internet se sve više koristi i za pakete po mjeri. (2) |
| --- | --- |

3.3

Ta nova definicija osigurava da paketno putovanje ima širi opseg od pukih tradicionalnih paketnih odmora; ono također uključuje suvremenije trendove na području odmora te tako pokriva dodatnih 23% ljudi na odmoru. Očekuje se da će nova direktiva pokriti gotovo polovicu (46%) ljudi na odmoru. (1) Iako se sedam od 10 putnih paketa kupuje kod fizičkoga putničkog agenta, niz potrošača kupuje takve tradicionalne pakete putem interneta, a internet se sve više koristi i za pakete po mjeri. (2)

1

2

| 3.4 | EGSO pozdravlja ovu novu širu definiciju paketnih putovanja, koja se jasno bavi pitanjima paketnih putovanja po mjeri koji nisu bili obuhvaćeni Direktivom iz 1990., unatoč činjenici da su potrošači općenito bili pod utiskom da su bili zaštićeni. Prema EGSO-ovu viđenju, paketno putovanje ne mora nužno spajati prijevoz i smještaj, nego je spoj najmanje dvaju različitih komponenti, bilo da je to najam automobila ili izlet, prijevoz, smještaj, sport ili bilo koji drugi sastojak koji ima veze s nečijim odmorom. |
| --- | --- |

3.4

EGSO pozdravlja ovu novu širu definiciju paketnih putovanja, koja se jasno bavi pitanjima paketnih putovanja po mjeri koji nisu bili obuhvaćeni Direktivom iz 1990., unatoč činjenici da su potrošači općenito bili pod utiskom da su bili zaštićeni. Prema EGSO-ovu viđenju, paketno putovanje ne mora nužno spajati prijevoz i smještaj, nego je spoj najmanje dvaju različitih komponenti, bilo da je to najam automobila ili izlet, prijevoz, smještaj, sport ili bilo koji drugi sastojak koji ima veze s nečijim odmorom.

| 3.5 | Definicija paketa sukladno članku 3. stavku 2. određuje širok raspon aspekata paketnog putovanja. EGSO je zadovoljan definicijom, ali ukazuje da „podatci” kako stoji u točki 2(b)(v) ovoga članka trebaju biti bilo koji kupčevi podatci za rezervaciju koji se prenose, a ne samo obavijesti s kreditne kartice kako se ističe u memorandumu s objašnjenjima (točka 18.) direktive. EGSO stoga preporučuje da se posljednje dvije rečenice točke 18. uvodne izjave izbrišu. Nadalje, EGSO naglašava da takvi prijenosi podataka ne trebaju biti u vezi s određenim trenutkom u vremenu te stoga preporučuje da se tekst u uvodnoj izjavi 18. i članku 3. stavku 2. točki (b)(v) „najkasnije kada se rezervacija prve usluge potvrdi” posve izbriše. |
| --- | --- |

3.5

Definicija paketa sukladno članku 3. stavku 2. određuje širok raspon aspekata paketnog putovanja. EGSO je zadovoljan definicijom, ali ukazuje da „podatci” kako stoji u točki 2(b)(v) ovoga članka trebaju biti bilo koji kupčevi podatci za rezervaciju koji se prenose, a ne samo obavijesti s kreditne kartice kako se ističe u memorandumu s objašnjenjima (točka 18.) direktive. EGSO stoga preporučuje da se posljednje dvije rečenice točke 18. uvodne izjave izbrišu. Nadalje, EGSO naglašava da takvi prijenosi podataka ne trebaju biti u vezi s određenim trenutkom u vremenu te stoga preporučuje da se tekst u uvodnoj izjavi 18. i članku 3. stavku 2. točki (b)(v) „najkasnije kada se rezervacija prve usluge potvrdi” posve izbriše.

| 3.6 | EGSO ističe da se direktiva treba također primijeniti na povremene organizatore putnih paketa, čije odgovornosti i obveze treba također pokriti. To bi osiguralo zaštitu potrošača zaštićen neovisno o organizatoru putovanja te bi također osiguralo ravnopravne uvjete za organizatore putnih paketa. Stoga EGSO preporučuje da izraz „povremeno organizirani paketi” treba izbrisati iz točke 19. memoranduma s objašnjenjima direktive. |
| --- | --- |

3.6

EGSO ističe da se direktiva treba također primijeniti na povremene organizatore putnih paketa, čije odgovornosti i obveze treba također pokriti. To bi osiguralo zaštitu potrošača zaštićen neovisno o organizatoru putovanja te bi također osiguralo ravnopravne uvjete za organizatore putnih paketa. Stoga EGSO preporučuje da izraz „povremeno organizirani paketi” treba izbrisati iz točke 19. memoranduma s objašnjenjima direktive.

| 3.7 | Paketne i potpomognute putne aranžmane koji traju manje od 24 sata treba također uključiti u opseg prijedloga. Kako je trajanje ograničeno, opasnost za trgovca je manja a potrošači se mogu suočiti s jednakim brojem teškoća kao i u bilo kojemu drugom paketu. K tome, u nekim zemljama to ograničenje ne postoji. (3) |
| --- | --- |

3.7

Paketne i potpomognute putne aranžmane koji traju manje od 24 sata treba također uključiti u opseg prijedloga. Kako je trajanje ograničeno, opasnost za trgovca je manja a potrošači se mogu suočiti s jednakim brojem teškoća kao i u bilo kojemu drugom paketu. K tome, u nekim zemljama to ograničenje ne postoji. (3)

3

4.   Transparentnost

Transparentnost

| 4.1 | Prijedlogu je cilj osigurati veću transparentnost za potrošače, osiguravajući da su potrošači obaviješteni o vrsti ugovora u koji ulaze i o pravima koja im pripadaju. Tomu je pak cilj izbjeći ponavljanje prošlih slučajeva kada se potrošače moglo zavesti da povjeruju da su zaštićeni. |
| --- | --- |

4.1

Prijedlogu je cilj osigurati veću transparentnost za potrošače, osiguravajući da su potrošači obaviješteni o vrsti ugovora u koji ulaze i o pravima koja im pripadaju. Tomu je pak cilj izbjeći ponavljanje prošlih slučajeva kada se potrošače moglo zavesti da povjeruju da su zaštićeni.

| 4.2 | EGSO se zalaže za više jasnih obavijesti potrošačima o onom na što pristaju. Međutim, praktična provedba transparentnosti možda neće ići tako jednostavno kako se čini, s obzirom na to da se metodologiju njezine primjene prepušta putničkom agentu. |
| --- | --- |

4.2

EGSO se zalaže za više jasnih obavijesti potrošačima o onom na što pristaju. Međutim, praktična provedba transparentnosti možda neće ići tako jednostavno kako se čini, s obzirom na to da se metodologiju njezine primjene prepušta putničkom agentu.

| 4.3 | Odgovornost bi morali preuzeti kako organizatori tako i putnički agenti, a ne samo organizatori. Potrošače često zbunjuje tko je tko u ugovornom lancu i vrlo često prepoznaju putničkog agenta kao ugovornu stranu. Nadalje, potrošače ne treba ostaviti da se oslanjaju na dobru volju putničkog agenta da prenese žalbe, stoga je ispravna provedba članka 13. od najveće važnosti. |
| --- | --- |

4.3

Odgovornost bi morali preuzeti kako organizatori tako i putnički agenti, a ne samo organizatori. Potrošače često zbunjuje tko je tko u ugovornom lancu i vrlo često prepoznaju putničkog agenta kao ugovornu stranu. Nadalje, potrošače ne treba ostaviti da se oslanjaju na dobru volju putničkog agenta da prenese žalbe, stoga je ispravna provedba članka 13. od najveće važnosti.

5.   Posebna pravila o objavi

Posebna pravila o objavi

| 5.1 | Zahtjev da se brošure ponovno tiskaju, naveden u direktivi iz 1990., povučen je jer je internet najavio novo doba obavijesti za potrošače. Uklanjanje toga zahtjeva uštedjet će industriji 390 milijuna eura godišnje. (4) Novi prijedlog, međutim, i dalje zahtijeva da se potrošaču pruže sve obavijesti u vrijeme sklapanja ugovora, te da ga se u pisanom obliku izvijesti o bilo kojoj promjeni. |
| --- | --- |

5.1

Zahtjev da se brošure ponovno tiskaju, naveden u direktivi iz 1990., povučen je jer je internet najavio novo doba obavijesti za potrošače. Uklanjanje toga zahtjeva uštedjet će industriji 390 milijuna eura godišnje. (4) Novi prijedlog, međutim, i dalje zahtijeva da se potrošaču pruže sve obavijesti u vrijeme sklapanja ugovora, te da ga se u pisanom obliku izvijesti o bilo kojoj promjeni.

4

| 5.2 | EGSO pozdravlja uštede za industriju i snažno zagovara da se te uštede usmjere u inovacije, zapošljavanje i rast. EGSO, međutim, vjeruje da potrošače koji se uzdrže od uporabe interneta, bilo vlastitim izborom, bilo zbog manjka resursa, ne treba dovesti u nepovoljniji položaj u smislu pristupa točnim obavijestima. |
| --- | --- |

5.2

EGSO pozdravlja uštede za industriju i snažno zagovara da se te uštede usmjere u inovacije, zapošljavanje i rast. EGSO, međutim, vjeruje da potrošače koji se uzdrže od uporabe interneta, bilo vlastitim izborom, bilo zbog manjka resursa, ne treba dovesti u nepovoljniji položaj u smislu pristupa točnim obavijestima.

6.   Predugovorne obavijesti i promjene ugovora

Predugovorne obavijesti i promjene ugovora

| 6.1 | EGSO naglašava potrebu pružanja predugovornih obavijesti u trajnom obliku, tako da ih potrošači mogu bilo kada čitati. |
| --- | --- |

6.1

EGSO naglašava potrebu pružanja predugovornih obavijesti u trajnom obliku, tako da ih potrošači mogu bilo kada čitati.

| 6.2 | Nadalje, EGSO prihvaća da se putniku pružene obavijesti, bilo predugovorne, bilo ugovorne, mogu mijenjati, ali obavijesti u vezi s imenom i adresom pružatelja usluga prevažne su da bi ih se mijenjalo, te stoga ne smiju biti podložne izmjeni. |
| --- | --- |

6.2

Nadalje, EGSO prihvaća da se putniku pružene obavijesti, bilo predugovorne, bilo ugovorne, mogu mijenjati, ali obavijesti u vezi s imenom i adresom pružatelja usluga prevažne su da bi ih se mijenjalo, te stoga ne smiju biti podložne izmjeni.

| 6.3 | Znatne promjene ugovora mogu se omogućiti samo ako ne ishode neugodnostima po putnika. K tome, potrošačevo prihvaćanje promjena mora biti izričito, a ne prešutno, kako se predlaže u članku 9. stavku 2. točki (b). |
| --- | --- |

6.3

Znatne promjene ugovora mogu se omogućiti samo ako ne ishode neugodnostima po putnika. K tome, potrošačevo prihvaćanje promjena mora biti izričito, a ne prešutno, kako se predlaže u članku 9. stavku 2. točki (b).

| 6.4 | Pravo organizatora da otkaže paket ako se ne skupi najmanji potreban broj osoba treba izbrisati. Iako ta mogućnost već postoji u sadašnjoj direktivi, ona se više ne može opravdati jer tehnologija sada omogućuje trgovcima da lako predvide rizike uključene u njihove ponude i radnje i njima upravljaju. |
| --- | --- |

6.4

Pravo organizatora da otkaže paket ako se ne skupi najmanji potreban broj osoba treba izbrisati. Iako ta mogućnost već postoji u sadašnjoj direktivi, ona se više ne može opravdati jer tehnologija sada omogućuje trgovcima da lako predvide rizike uključene u njihove ponude i radnje i njima upravljaju.

| 6.5 | Ugovori moraju biti na jeziku potrošača. |
| --- | --- |

6.5

Ugovori moraju biti na jeziku potrošača.

7.   Otkazna prava

Otkazna prava

| 7.1 | Ne samo da će potrošači zadržati pravo prijenosa ugovora na treću osobu, nego i otkazivanja ugovora po novim pravilima. Učine li tako, bit će obvezani platiti razumnu naknadu organizatoru da pokriju prouzročeni trošak. |
| --- | --- |

7.1

Ne samo da će potrošači zadržati pravo prijenosa ugovora na treću osobu, nego i otkazivanja ugovora po novim pravilima. Učine li tako, bit će obvezani platiti razumnu naknadu organizatoru da pokriju prouzročeni trošak.

| 7.2 | EGSO podupire proširenje potrošačeva prava da otkaže putovanje prije polaska. U pitanje, međutim, dovodi stvarnu vrijednost „razumnih” naknada u slučaju potrošačeva raskida. Direktiva treba postaviti opća načela ili pravila za izračun nadoknade koju potrošač duguje. Naknada ne smije biti nerazmjerna niti pretjerana. |
| --- | --- |

7.2

EGSO podupire proširenje potrošačeva prava da otkaže putovanje prije polaska. U pitanje, međutim, dovodi stvarnu vrijednost „razumnih” naknada u slučaju potrošačeva raskida. Direktiva treba postaviti opća načela ili pravila za izračun nadoknade koju potrošač duguje. Naknada ne smije biti nerazmjerna niti pretjerana.

| 7.3 | K tome, potrošač treba moći otkazati ugovor zbog razloga koji su nepredvidljivi i izvan njegova nadzora, poput bolesti ili smrti u obitelji, bez plaćanja nadoknade, što odgovara pravu organizatora da otkaže u slučaju više sile, bez plaćanja nadoknade. |
| --- | --- |

7.3

K tome, potrošač treba moći otkazati ugovor zbog razloga koji su nepredvidljivi i izvan njegova nadzora, poput bolesti ili smrti u obitelji, bez plaćanja nadoknade, što odgovara pravu organizatora da otkaže u slučaju više sile, bez plaćanja nadoknade.

8.   Odgovornost za neizvođenje

Odgovornost za neizvođenje

| 8.1 | Naknada od najviše 100 EUR i tri noći po putniku EGSO-u je posve neprihvatljiva. Ona proturječi općoj odgovornosti organizatora da izvede paket kako se sporazumio s potrošačem. Nadalje, protivna je načelu „pune nadoknade” za štete, što je opće zakonsko načelo u svim državama članicama EU-a. Ograničenje cijene ne bi se smjelo nikada primjenjivati na osobe smanjene pokretljivosti (OSP-i). |
| --- | --- |

8.1

Naknada od najviše 100 EUR i tri noći po putniku EGSO-u je posve neprihvatljiva. Ona proturječi općoj odgovornosti organizatora da izvede paket kako se sporazumio s potrošačem. Nadalje, protivna je načelu „pune nadoknade” za štete, što je opće zakonsko načelo u svim državama članicama EU-a. Ograničenje cijene ne bi se smjelo nikada primjenjivati na osobe smanjene pokretljivosti (OSP-i).

| 8.2 | EGSO sa zadovoljstvom utvrđuje da predložena direktiva posebice uključuje prava osoba s invaliditetom, na primjer u poglavlju 4. |
| --- | --- |

8.2

EGSO sa zadovoljstvom utvrđuje da predložena direktiva posebice uključuje prava osoba s invaliditetom, na primjer u poglavlju 4.

| 8.3 | EGSO preporučuje Komisiji da u uvodnu izjavu prijedloga direktive uključe reference za certifikaciju dostupnosti i njezinu standardizaciju, jer to bi pružilo neprocjenjive obavijesti putničkom agentu. |
| --- | --- |

8.3

EGSO preporučuje Komisiji da u uvodnu izjavu prijedloga direktive uključe reference za certifikaciju dostupnosti i njezinu standardizaciju, jer to bi pružilo neprocjenjive obavijesti putničkom agentu.

| 8.4 | EGSO se slaže da se načelo prebacivanja odgovornosti na putnika da obavijesti organizatora o „njihovim (putnikovim) posebnim potrebama najmanje 48 sati prije početka paketa” treba također primijeniti na osobe s invaliditetom. Odbor, međutim, ukazuje da bi putnik to često želio učiniti, ali ne može pronaći način da tu obavijest priopći organizatoru. Stoga je važno da se način priopćavanja takvih obavijesti objasni putniku (to može, na primjer, uključiti posebno polje na internetskom prijavnom obrascu). |
| --- | --- |

8.4

EGSO se slaže da se načelo prebacivanja odgovornosti na putnika da obavijesti organizatora o „njihovim (putnikovim) posebnim potrebama najmanje 48 sati prije početka paketa” treba također primijeniti na osobe s invaliditetom. Odbor, međutim, ukazuje da bi putnik to često želio učiniti, ali ne može pronaći način da tu obavijest priopći organizatoru. Stoga je važno da se način priopćavanja takvih obavijesti objasni putniku (to može, na primjer, uključiti posebno polje na internetskom prijavnom obrascu).

9.   Poboljšani sustav pravnih lijekova

Poboljšani sustav pravnih lijekova

| 9.1 | Upotreba pravni lijekova ključan je vid zaštite potrošača. Do sada su se potrošači ponekada suočavali sa stanjem u kojemu se teret odgovornosti prebacivao s jednoga pružatelja usluga na drugoga, ostavljajući potrošača u bezizlaznom položaju. Prijedlog ocrtava potrebu za jedinstvenom kontaktnom točkom u slučaju da nešto pođe ukrivo. |
| --- | --- |

9.1

Upotreba pravni lijekova ključan je vid zaštite potrošača. Do sada su se potrošači ponekada suočavali sa stanjem u kojemu se teret odgovornosti prebacivao s jednoga pružatelja usluga na drugoga, ostavljajući potrošača u bezizlaznom položaju. Prijedlog ocrtava potrebu za jedinstvenom kontaktnom točkom u slučaju da nešto pođe ukrivo.

| 9.2 | EGSO se zalaže za pojednostavljenje pravnih lijekova za potrošače kroz jedinstvenu kontaktnu točku za slučaj kada nešto pođe ukrivo u paketnom putovanju po mjeri. Tu jedinstvenu kontaktnu točku treba objasniti već na samome početku dogovaranja o ugovoru za organizirani odmor. |
| --- | --- |

9.2

EGSO se zalaže za pojednostavljenje pravnih lijekova za potrošače kroz jedinstvenu kontaktnu točku za slučaj kada nešto pođe ukrivo u paketnom putovanju po mjeri. Tu jedinstvenu kontaktnu točku treba objasniti već na samome početku dogovaranja o ugovoru za organizirani odmor.

| 9.3 | Potrošači trebaju imati razumno vrijeme da ulože svoju žalbu, a ne da ih se sili da to učine odmah; na taj im se način neće zanijekati njihovo pravo da upotrijebe pravne lijekove nakon putovanja. |
| --- | --- |

9.3

Potrošači trebaju imati razumno vrijeme da ulože svoju žalbu, a ne da ih se sili da to učine odmah; na taj im se način neće zanijekati njihovo pravo da upotrijebe pravne lijekove nakon putovanja.

10.   Učinak prijedloga

Učinak prijedloga

| 10.1 | EGSO priznaje znatan učinak ovoga novog prijedloga, kako na potrošače tako i na poduzeća. Brojne su koristi za obje strane, kao je naglašeno u Komisijinim objavama za medije o ovoj temi. |
| --- | --- |

10.1

EGSO priznaje znatan učinak ovoga novog prijedloga, kako na potrošače tako i na poduzeća. Brojne su koristi za obje strane, kao je naglašeno u Komisijinim objavama za medije o ovoj temi.

| 10.2 | Preinačeni prijedlog ishodit će snažnijom zaštitom potrošača na određenim područjima te uštedama za industriju. Unatoč tomu, EGSO i dalje izražava zabrinutost za odgovarajuće pružanje obavijesti koje treba prenijeti potrošaču te za jasne odgovornosti industrije. |
| --- | --- |

10.2

Preinačeni prijedlog ishodit će snažnijom zaštitom potrošača na određenim područjima te uštedama za industriju. Unatoč tomu, EGSO i dalje izražava zabrinutost za odgovarajuće pružanje obavijesti koje treba prenijeti potrošaču te za jasne odgovornosti industrije.

| 10.3 | Nadalje, iako pojedinačne putne aranžmane ova direktiva ne pokriva, oni ne smiju uključivati nižu razinu zaštite potrošača. |
| --- | --- |

10.3

Nadalje, iako pojedinačne putne aranžmane ova direktiva ne pokriva, oni ne smiju uključivati nižu razinu zaštite potrošača.

11.   Učvršćivanje pravnih odredaba

Učvršćivanje pravnih odredaba

| 11.1 | EGSO primjećuje da postoji problem s pravnom rascjepkanošću u vezi prava na području putovanja i odmora te da je potreban usklađeniji pristup. Zakonodavstvo o Općim potrošačkim pravima, poput Direktive o pravima potrošača 2011/83 ne uključuje putovanja i odmor. Iz tog izuzeća proizlaze rascjepkanost i slabašna zaštita europskih potrošača kada su na putu. Nadalje, budući da je pojedinačno putovanje na drugačiji način obuhvaćeno drugim direktivama, u kojima se za ova putovanja predviđaju posebna prava, raznolikost i raspon tih prava u različitim direktivama stvaraju dodatnu zbrku za putnika. |
| --- | --- |

11.1

EGSO primjećuje da postoji problem s pravnom rascjepkanošću u vezi prava na području putovanja i odmora te da je potreban usklađeniji pristup. Zakonodavstvo o Općim potrošačkim pravima, poput Direktive o pravima potrošača 2011/83 ne uključuje putovanja i odmor. Iz tog izuzeća proizlaze rascjepkanost i slabašna zaštita europskih potrošača kada su na putu. Nadalje, budući da je pojedinačno putovanje na drugačiji način obuhvaćeno drugim direktivama, u kojima se za ova putovanja predviđaju posebna prava, raznolikost i raspon tih prava u različitim direktivama stvaraju dodatnu zbrku za putnika.

12.   Platna nesposobnost

Platna nesposobnost

| 12.1 | Zaštita potrošača od platne nesposobnosti sadržana u prijedlogu pozitivna je, kako bi se izbjegla stanja bespomoćnih potrošača koji se nastoje nositi sa stanjima platne nesposobnosti tijekom uživanja u svojem odmoru. Treba, međutim, osigurati upravnu suradnju i uspostaviti kontaktne točke koje brzo djeluju. |
| --- | --- |

12.1

Zaštita potrošača od platne nesposobnosti sadržana u prijedlogu pozitivna je, kako bi se izbjegla stanja bespomoćnih potrošača koji se nastoje nositi sa stanjima platne nesposobnosti tijekom uživanja u svojem odmoru. Treba, međutim, osigurati upravnu suradnju i uspostaviti kontaktne točke koje brzo djeluju.

13.   Pregled

Pregled

| 13.1 | EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da Komisija za pet godina Vijeću i Parlamentu namjerava predstaviti pregled provedbe ovog prijedloga te također dati zakonodavne prijedloge. EGSO naglašava da takav pregled treba započeti čim direktiva stupi na snagu; to će osigurati da već u početnim stadijima bude dostupna jasna slika provedbe pa za usvajanje zakonodavnih prijedloga neće trebati previše vremena. |
| --- | --- |

13.1

EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da Komisija za pet godina Vijeću i Parlamentu namjerava predstaviti pregled provedbe ovog prijedloga te također dati zakonodavne prijedloge. EGSO naglašava da takav pregled treba započeti čim direktiva stupi na snagu; to će osigurati da već u početnim stadijima bude dostupna jasna slika provedbe pa za usvajanje zakonodavnih prijedloga neće trebati previše vremena.

14.   Usklađivanje i odnos s općim ugovornim pravom

Usklađivanje i odnos s općim ugovornim pravom

| 14.1 | Potpuno usklađivanje koje Komisija predlaže ne smije dovesti do smanjenja sadašnje razine zaštite potrošača. Države članice trebaju imati slobodu dopuniti pravila iz direktive i zadržati postojeća pravila na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

14.1

Potpuno usklađivanje koje Komisija predlaže ne smije dovesti do smanjenja sadašnje razine zaštite potrošača. Države članice trebaju imati slobodu dopuniti pravila iz direktive i zadržati postojeća pravila na nacionalnoj razini.

| 14.2 | EGSO naglašava da sustav posebnih pravnih lijekova u slučaju trgovčeve neizvedbe ili loše izvedbe ima posljedice po opće ugovorno pravo u državama članicama, pa zbog toga treba razjasniti odnos između prijedloga i općega ugovornog prava. |
| --- | --- |

14.2

EGSO naglašava da sustav posebnih pravnih lijekova u slučaju trgovčeve neizvedbe ili loše izvedbe ima posljedice po opće ugovorno pravo u državama članicama, pa zbog toga treba razjasniti odnos između prijedloga i općega ugovornog prava.

15.   Ostale točke

Ostale točke

| 15.1 | Nejasne izraze u prijedlogu Komisije, poput značajnog dijela (članak 2. stavak 2. točka (d)), razumnog vremenskoga ograničenja (članak 11. stavak 2.) treba jasnije odrediti. |
| --- | --- |

15.1

Nejasne izraze u prijedlogu Komisije, poput značajnog dijela (članak 2. stavak 2. točka (d)), razumnog vremenskoga ograničenja (članak 11. stavak 2.) treba jasnije odrediti.

| 15.2 | Točke 2.(b) i (i) i 5.(a) članka 3. protuslovne su pa ih stoga treba razjasniti. |
| --- | --- |

15.2

Točke 2.(b) i (i) i 5.(a) članka 3. protuslovne su pa ih stoga treba razjasniti.

| 15.3 | Komisija treba sastaviti neiscrpan okviran popis ostalih turističkih usluga (članak 3. stavak 1. točka (d)), kao dodatak naknadama i vremenskim ograničenjima koji se navode u članku 10. stavku 1., te izvanrednih okolnosti koje se navode u članku 12. stavku 3. točki (iii). |
| --- | --- |

15.3

Komisija treba sastaviti neiscrpan okviran popis ostalih turističkih usluga (članak 3. stavak 1. točka (d)), kao dodatak naknadama i vremenskim ograničenjima koji se navode u članku 10. stavku 1., te izvanrednih okolnosti koje se navode u članku 12. stavku 3. točki (iii).

Bruxelles, 11. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Podatci iz EK-ove Procjene utjecaja SWD(2013) 263 final.

1

(2)  Ispitivanje o „Praznicima i putovanju” proveli Europska udruga za zaštitu potrošača (BEUC) i njezini članovi.

2

(3)  U Mađarskoj i Austriji, na primjer, pokrivena su i putovanja kraća od 24 sata. Već se u nekim zemljama (npr. Španjolskoj) sve učestalije nude spojevi koji se sastoje od putovanja + večere + ulaznica na neku predstavu ili sportski događaj, s time da se čitava usluga izvede u manje od 24 sata bez smještaja.

3

(4)  Podatci iz EK-ove Procjene utjecaja SWD(2013) 263 final.

4

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/78 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/78

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica

COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD)

Prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama platnog prometa na unutarnjem tržištu i izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2013/36/EU i 2009/110/EZ te stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ

COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD)

2014/C 170/13

Izvjestitelj: g. Vincent FARRUGIA

Dana 8. listopada 2013. i 31. listopada 2013. godine, sukladno članku 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europski parlament i Vijeće odlučili su savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o sljedećim dokumentima:

Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica

COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD)

i

Prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama platnog prometa na unutarnjem tržištu i izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2013/36/EU i 2009/110/EZ te stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ

COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD).

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje 13. studenog 2013.

Europski gospodarski i socijalni odbor usvojio je mišljenje na 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 11. prosinca), sa 176 glasova za, 22 protiv i 12 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1 | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja dvije zakonodavne inicijative iz Komisijinog paketa o platnom prometu koji je objavljen 24. srpnja 2013. godine: prijedlog revidirane Direktive o uslugama platnog prometa (II. Direktiva o uslugama platnog prometa) i prijedlog Uredbe o međubankovnim naknadama. |
| --- | --- |

1.1

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja dvije zakonodavne inicijative iz Komisijinog paketa o platnom prometu koji je objavljen 24. srpnja 2013. godine: prijedlog revidirane Direktive o uslugama platnog prometa (II. Direktiva o uslugama platnog prometa) i prijedlog Uredbe o međubankovnim naknadama.

| 1.2 | EGSO naglašava da ovi prijedlozi hitno moraju proći kroz regulatorni proces kako bi se osigurala transparentnost stvarnih troškova plaćanja karticama i uklonile prepreke ulasku na tržište platnih usluga, uključujući višestrane međubankovne naknade. EGSO zamjećuje da tržištu platnih usluga još nedostaje regulatorni okvir temeljen na empirijskim dokazima koji bi doveli do potpunog usklađivanja jedinstvenog područja plaćanja u eurima (SEPA). Pravni okvir također mora omogućiti slobodnu i otvorenu konkurenciju kako bi se promicali dobrobit potrošača i neometano funkcioniranje slobodnog tržišta. Europsko se tržište platnog prometa mora razviti tako da prati nove modele plaćanja i razvoj tehnologije. |
| --- | --- |

1.2

EGSO naglašava da ovi prijedlozi hitno moraju proći kroz regulatorni proces kako bi se osigurala transparentnost stvarnih troškova plaćanja karticama i uklonile prepreke ulasku na tržište platnih usluga, uključujući višestrane međubankovne naknade. EGSO zamjećuje da tržištu platnih usluga još nedostaje regulatorni okvir temeljen na empirijskim dokazima koji bi doveli do potpunog usklađivanja jedinstvenog područja plaćanja u eurima (SEPA). Pravni okvir također mora omogućiti slobodnu i otvorenu konkurenciju kako bi se promicali dobrobit potrošača i neometano funkcioniranje slobodnog tržišta. Europsko se tržište platnog prometa mora razviti tako da prati nove modele plaćanja i razvoj tehnologije.

| 1.3 | EGSO općenito podržava gornje granice koje Komisija predlaže u Uredbi o međubankovnim naknadama, ali preporučuje da gornje granice za elektroničko plaćanje kreditnim i debitnim karticama bude niže od predloženih. Sustav debitnih kartica bez međubankovnih naknada pružio bi Europi istinski ekonomičnu, jednostavnu i učinkovitu elektroničku zamjenu za gotovinu te bi otvorio veće mogućnosti za tržište e-trgovine kako na nacionalnoj, tako i na prekograničnoj razini. U kombinaciji s ekonomičnijim sustavom nižih troškova za transakcije kreditnim karticama donio bi veću korist potrošačima i gospodarstvu. |
| --- | --- |

1.3

EGSO općenito podržava gornje granice koje Komisija predlaže u Uredbi o međubankovnim naknadama, ali preporučuje da gornje granice za elektroničko plaćanje kreditnim i debitnim karticama bude niže od predloženih. Sustav debitnih kartica bez međubankovnih naknada pružio bi Europi istinski ekonomičnu, jednostavnu i učinkovitu elektroničku zamjenu za gotovinu te bi otvorio veće mogućnosti za tržište e-trgovine kako na nacionalnoj, tako i na prekograničnoj razini. U kombinaciji s ekonomičnijim sustavom nižih troškova za transakcije kreditnim karticama donio bi veću korist potrošačima i gospodarstvu.

| 1.4 | EGSO također smatra da su ove mjere toliko važne da treba što manje odgađati njihovu primjenu. Gornje granice treba uvesti na nacionalnoj razini po mogućnosti unutar šest mjeseci nakon usvajanja Uredbe, a najkasnije nakon godinu dana. |
| --- | --- |

1.4

EGSO također smatra da su ove mjere toliko važne da treba što manje odgađati njihovu primjenu. Gornje granice treba uvesti na nacionalnoj razini po mogućnosti unutar šest mjeseci nakon usvajanja Uredbe, a najkasnije nakon godinu dana.

| 1.5 | EGSO također preporučuje da se predvide opcije za ograničavanje naknada koje proizlaze iz trostranog poslovnog modela. Komisija u procjeni utjecaja koja je objavljena s prijedlozima navodi da se trostrani model može izuzeti od predloženih gornjih granica jer ima ograničen tržišni udio i uglavnom ga koriste poduzeća. S obzirom na brz razvoj novih poslovnih modela i sustava temeljenih na računalstvu u oblaku, EGSO ne dijeli u potpunosti uvjerenost Komisije da će i dalje ostati tako. |
| --- | --- |

1.5

EGSO također preporučuje da se predvide opcije za ograničavanje naknada koje proizlaze iz trostranog poslovnog modela. Komisija u procjeni utjecaja koja je objavljena s prijedlozima navodi da se trostrani model može izuzeti od predloženih gornjih granica jer ima ograničen tržišni udio i uglavnom ga koriste poduzeća. S obzirom na brz razvoj novih poslovnih modela i sustava temeljenih na računalstvu u oblaku, EGSO ne dijeli u potpunosti uvjerenost Komisije da će i dalje ostati tako.

| 1.6 | EGSO smatra da se komercijalnim karticama trebaju odrediti gornje granice na istoj razini kao one koje se predlažu za potrošačke kartice. Mora se spriječiti da kartični sustavi na bilo koji način potiču komercijalniju uporabu kartica. |
| --- | --- |

1.6

EGSO smatra da se komercijalnim karticama trebaju odrediti gornje granice na istoj razini kao one koje se predlažu za potrošačke kartice. Mora se spriječiti da kartični sustavi na bilo koji način potiču komercijalniju uporabu kartica.

| 1.7 | EGSO preporučuje da II. Direktiva o uslugama platnog prometa bude jasnija kada je riječ o naknadama koje bi banke mogle nametnuti trećim pružateljima usluga za pristup podacima o računima korisnika. EGSO razumije da Komisija ne smatra da banke trebaju naplaćivati takve naknade te preporučuje da se to jasno navede u tekstu Direktive. |
| --- | --- |

1.7

EGSO preporučuje da II. Direktiva o uslugama platnog prometa bude jasnija kada je riječ o naknadama koje bi banke mogle nametnuti trećim pružateljima usluga za pristup podacima o računima korisnika. EGSO razumije da Komisija ne smatra da banke trebaju naplaćivati takve naknade te preporučuje da se to jasno navede u tekstu Direktive.

| 1.8 | Pored ovih prijedloga, EGSO naglašava da su nužni potpuno interoperabilni standardi za platni promet diljem svih tržišta u Europi. Potrebno je više raditi na usvajanju novih tehnologija i pružanju sigurnosti. Također je bitno da se sa svim uključenim stranama savjetuje te da se one pridržavaju istih standarda. To zahtijeva centralizirano europsko vodstvo i snažnu upravljačku strukturu. |
| --- | --- |

1.8

Pored ovih prijedloga, EGSO naglašava da su nužni potpuno interoperabilni standardi za platni promet diljem svih tržišta u Europi. Potrebno je više raditi na usvajanju novih tehnologija i pružanju sigurnosti. Također je bitno da se sa svim uključenim stranama savjetuje te da se one pridržavaju istih standarda. To zahtijeva centralizirano europsko vodstvo i snažnu upravljačku strukturu.

2.   Primjedbe i napomene

Primjedbe i napomene

| 2.1 | Europska komisija je u 2011. objavila zelenu knjigu „Ususret integriranom europskom tržištu za kartična plaćanja te internetski i mobilni platni promet”, (1) a paket o platnom prometu ishod je savjetovanja koja su uslijedila. Odbor se poziva na svoje mišljenje (2) u kojem je istaknuo potrebu za jasnoćom i izvjesnošću kada je riječ o pravilima za višestrane međubankovne naknade i pravilima poslovanja povezanim s kartičnim plaćanjem. Mnogi sudionici savjetovanja istakli su ovu potrebu. EGSO pozdravlja prijedlog Uredbe o međubankovnim naknadama, koja će se baviti upravo ovim pitanjima. Uredba bi se, uz transakcije koje se provode pomoću sadašnjih plastičnih kartica, primjenjivala i na elektronička ili mobilna plaćanja pomoću aplikacija koje koriste isti model poslovanja. |
| --- | --- |

2.1

Europska komisija je u 2011. objavila zelenu knjigu „Ususret integriranom europskom tržištu za kartična plaćanja te internetski i mobilni platni promet”, (1) a paket o platnom prometu ishod je savjetovanja koja su uslijedila. Odbor se poziva na svoje mišljenje (2) u kojem je istaknuo potrebu za jasnoćom i izvjesnošću kada je riječ o pravilima za višestrane međubankovne naknade i pravilima poslovanja povezanim s kartičnim plaćanjem. Mnogi sudionici savjetovanja istakli su ovu potrebu. EGSO pozdravlja prijedlog Uredbe o međubankovnim naknadama, koja će se baviti upravo ovim pitanjima. Uredba bi se, uz transakcije koje se provode pomoću sadašnjih plastičnih kartica, primjenjivala i na elektronička ili mobilna plaćanja pomoću aplikacija koje koriste isti model poslovanja.

1

2

| 2.2 | EGSO ističe da, prema brojkama ESB-a, ukupni društveni trošak platnog prometa građana iznosi 130 milijardi eura ili 1% BDP-a, a da troškovi međubankovnih naknada iznose 10 milijardi (3). Tržište bankarskog poslovanja s građanima, stupanj njegovog razvoja i zrelost elektroničkog i kartičnog platnog prometa znatno se razlikuju od države članice do države članice. U većem dijelu Europe, a posebice u nekim državama članicama, odlikuje se premalom konkurencijom zbog čega su cijene visoke, a inovacije niske. |
| --- | --- |

2.2

EGSO ističe da, prema brojkama ESB-a, ukupni društveni trošak platnog prometa građana iznosi 130 milijardi eura ili 1% BDP-a, a da troškovi međubankovnih naknada iznose 10 milijardi (3). Tržište bankarskog poslovanja s građanima, stupanj njegovog razvoja i zrelost elektroničkog i kartičnog platnog prometa znatno se razlikuju od države članice do države članice. U većem dijelu Europe, a posebice u nekim državama članicama, odlikuje se premalom konkurencijom zbog čega su cijene visoke, a inovacije niske.

3

| 2.3 | EGSO zamjećuje da isplata gotovine na bankomatima nije uključena u predloženo zakonodavstvo. Smanjeno korištenje gotovine može dovesti do porasta elektroničkog plaćanja, što će koristiti svim trgovcima i potrošačima. ESB i Komisija priznaju da gotovina, s obzirom na to da nije transparentna i da joj je teško utvrditi podrijetlo, može imati visoke privatne troškove te da može poticati sivu ekonomiju i neplaćanje poreza. |
| --- | --- |

2.3

EGSO zamjećuje da isplata gotovine na bankomatima nije uključena u predloženo zakonodavstvo. Smanjeno korištenje gotovine može dovesti do porasta elektroničkog plaćanja, što će koristiti svim trgovcima i potrošačima. ESB i Komisija priznaju da gotovina, s obzirom na to da nije transparentna i da joj je teško utvrditi podrijetlo, može imati visoke privatne troškove te da može poticati sivu ekonomiju i neplaćanje poreza.

| 2.4 | Brzo se povećava e-platni promet, kako putem interneta tako i putem mobilnih telefona. Ključno je da europski regulatorni okvir može pratiti ove promjene. EGSO ukazuje da se treba spriječiti opasnost, koju je zamijetila i Komisija, od „prelijevanja” nedostataka sustava međubankovnih naknada i drugih troškova na nove mobilne tehnologije. |
| --- | --- |

2.4

Brzo se povećava e-platni promet, kako putem interneta tako i putem mobilnih telefona. Ključno je da europski regulatorni okvir može pratiti ove promjene. EGSO ukazuje da se treba spriječiti opasnost, koju je zamijetila i Komisija, od „prelijevanja” nedostataka sustava međubankovnih naknada i drugih troškova na nove mobilne tehnologije.

| 2.5 | EGSO podržava Komisijin prijedlog Direktive o pristupu računima za obavljanje platnog prometa, (4) koja bi u određenoj mjeri trebala pomoći potaknuti konkurenciju na tom području. Također je poželjno da ova Direktiva osigura potrebnu transparentnost i podatke o svim ostalim troškovima koje plaćaju potrošači, podatke koji su trenutno nepoznati, i da sadrži odredbe koje će potrošačima omogućavati da lakše mijenjaju banke kako bi pronašli najekonomičnije rješenje. Namjera joj je pružiti svakom građaninu Europe pravo da besplatno ili po „razumnoj” cijeni otvori bankovni račun s određenim minimalnim funkcijama. Ukupni cilj paketa o platnom prometu zajedno s ovim prijedlogom bi trebao biti da svi građani EU-a mogu jeftino i jednostavno provesti osnovna elektronička plaćanja preko interneta na nacionalnoj i prekograničnoj razini. |
| --- | --- |

2.5

EGSO podržava Komisijin prijedlog Direktive o pristupu računima za obavljanje platnog prometa, (4) koja bi u određenoj mjeri trebala pomoći potaknuti konkurenciju na tom području. Također je poželjno da ova Direktiva osigura potrebnu transparentnost i podatke o svim ostalim troškovima koje plaćaju potrošači, podatke koji su trenutno nepoznati, i da sadrži odredbe koje će potrošačima omogućavati da lakše mijenjaju banke kako bi pronašli najekonomičnije rješenje. Namjera joj je pružiti svakom građaninu Europe pravo da besplatno ili po „razumnoj” cijeni otvori bankovni račun s određenim minimalnim funkcijama. Ukupni cilj paketa o platnom prometu zajedno s ovim prijedlogom bi trebao biti da svi građani EU-a mogu jeftino i jednostavno provesti osnovna elektronička plaćanja preko interneta na nacionalnoj i prekograničnoj razini.

4

| 2.6 | Nadalje, EGSO ukazuje na manjak dostupnih podataka o stvarnim troškovima metoda elektroničkog platnog prometa i na nedovoljnu transparentnost po ovom pitanju. Potrebni su dodatni podaci kako bi se omogućila potpuna analiza ovih problema i odredilo koja od uključenih strana plaća što. Potrebno je također paziti da se izbjegnu neželjene posljedice, tj. mogućnost da smanjenje naknada na jednom dijelu tržišta dovede do povećanja troškova za drugi dio sustava. |
| --- | --- |

2.6

Nadalje, EGSO ukazuje na manjak dostupnih podataka o stvarnim troškovima metoda elektroničkog platnog prometa i na nedovoljnu transparentnost po ovom pitanju. Potrebni su dodatni podaci kako bi se omogućila potpuna analiza ovih problema i odredilo koja od uključenih strana plaća što. Potrebno je također paziti da se izbjegnu neželjene posljedice, tj. mogućnost da smanjenje naknada na jednom dijelu tržišta dovede do povećanja troškova za drugi dio sustava.

| 2.7 | EGSO zamjećuje da je Komisija naručila studiju kako bi, pomoću testa neutralnosti trgovca (Merchant Indifference Test), utvrdila učinak višestranih međubankovnih naknada na trgovce. (5) Budući da trenutno postoji malo empirijskih podataka, EGSO smatra da su potrebne srodne studije o percepciji i stavovima potrošača o troškovima raznih instrumenata plaćanja. Studija London Economicsa o učinku I. Direktive o uslugama platnog prometa i Uredbe o prekograničnom platnom prometu daje neke podatke. (6) Također, nedavna je studija (7) pokazala da zaračunavanje dodatnih naknada najviše utječe na ponašanje potrošača pri odabiru metoda plaćanja. Međutim, EGSO ističe da su potrebne dodatne studije kako bi se odredio utjecaj transparentnosti stvarnih troškova raznih modela plaćanja na ponašanje potrošača. |
| --- | --- |

2.7

EGSO zamjećuje da je Komisija naručila studiju kako bi, pomoću testa neutralnosti trgovca (Merchant Indifference Test), utvrdila učinak višestranih međubankovnih naknada na trgovce. (5) Budući da trenutno postoji malo empirijskih podataka, EGSO smatra da su potrebne srodne studije o percepciji i stavovima potrošača o troškovima raznih instrumenata plaćanja. Studija London Economicsa o učinku I. Direktive o uslugama platnog prometa i Uredbe o prekograničnom platnom prometu daje neke podatke. (6) Također, nedavna je studija (7) pokazala da zaračunavanje dodatnih naknada najviše utječe na ponašanje potrošača pri odabiru metoda plaćanja. Međutim, EGSO ističe da su potrebne dodatne studije kako bi se odredio utjecaj transparentnosti stvarnih troškova raznih modela plaćanja na ponašanje potrošača.

Merchant Indifference Test

5

6

7

| 2.8 | Prvotna je namjena kartičnog modela zasnovanog na višestranim međubankovnim naknadama bila poticati uporabu kartica te je dugo vremena funkcionirao dobro. Međutim, na današnjem je zasićenom tržištu zastario. Priječi inovacije i konkurenciju te na taj način šteti cjelokupnom europskom gospodarstvu. |
| --- | --- |

2.8

Prvotna je namjena kartičnog modela zasnovanog na višestranim međubankovnim naknadama bila poticati uporabu kartica te je dugo vremena funkcionirao dobro. Međutim, na današnjem je zasićenom tržištu zastario. Priječi inovacije i konkurenciju te na taj način šteti cjelokupnom europskom gospodarstvu.

| 2.9 | Višestranu međubankovnu naknadu zaračunava banka vlasnika kartice (banka izdavateljica) banci trgovca (banka prihvatiteljica) na svaku prodajnu transakciju izvršenu platnom karticom. Banka prihvatiteljica prenosi naknadu na trgovca na malo putem odbijanja od cijene transakcije. Banke izdavateljice dobivaju velike prihode od međubankovnih naknada za kartice (ostale naknade uključuju godišnje naknade, kamate za korištenje kreditnih linija, naknade za zakašnjelo plaćanje, naknade za konverziju valute itd.). |
| --- | --- |

2.9

Višestranu međubankovnu naknadu zaračunava banka vlasnika kartice (banka izdavateljica) banci trgovca (banka prihvatiteljica) na svaku prodajnu transakciju izvršenu platnom karticom. Banka prihvatiteljica prenosi naknadu na trgovca na malo putem odbijanja od cijene transakcije. Banke izdavateljice dobivaju velike prihode od međubankovnih naknada za kartice (ostale naknade uključuju godišnje naknade, kamate za korištenje kreditnih linija, naknade za zakašnjelo plaćanje, naknade za konverziju valute itd.).

| 2.10 | Trenutno elektroničkim platnim tržištem u Europi dominiraju kartice koje su u vlasništvu samo dvaju kartičnih sustava i kojima se upravlja prema modelu višestranih međubankovnih naknada. Ovaj model poslovanja na nekoliko načina remeti konkurenciju. Konkurencija između kartičnih sustava za korisnike banaka izdavateljica samo povećava naknade, dok konkurencija za vlasnike kartica stvara nove proizvode uz koje dolazi više „besplatnih pogodnosti”. Stoga je neophodno povećati konkurenciju između pružatelja usluga platnog prometa. |
| --- | --- |

2.10

Trenutno elektroničkim platnim tržištem u Europi dominiraju kartice koje su u vlasništvu samo dvaju kartičnih sustava i kojima se upravlja prema modelu višestranih međubankovnih naknada. Ovaj model poslovanja na nekoliko načina remeti konkurenciju. Konkurencija između kartičnih sustava za korisnike banaka izdavateljica samo povećava naknade, dok konkurencija za vlasnike kartica stvara nove proizvode uz koje dolazi više „besplatnih pogodnosti”. Stoga je neophodno povećati konkurenciju između pružatelja usluga platnog prometa.

| 2.11 | Komisija je 2007. donijela odluku kojom je model višestranih međubankovnih naknada MasterCarda proglasila protutržišnim sporazumom koji je u suprotnosti s člankom 101. Ugovora o EU-u. MasterCard se na odluku žalio, ali je Opći sud EU-a u svibnju 2012. u potpunosti podupro odluku Komisije i potvrdio da su višestrane međubankovne naknade koje je primjenjivao MasterCard bile protutržišne i da nisu nužne za pravilno funkcioniranje kartičnog sustava. MasterCard se žalio na presudu. |
| --- | --- |

2.11

Komisija je 2007. donijela odluku kojom je model višestranih međubankovnih naknada MasterCarda proglasila protutržišnim sporazumom koji je u suprotnosti s člankom 101. Ugovora o EU-u. MasterCard se na odluku žalio, ali je Opći sud EU-a u svibnju 2012. u potpunosti podupro odluku Komisije i potvrdio da su višestrane međubankovne naknade koje je primjenjivao MasterCard bile protutržišne i da nisu nužne za pravilno funkcioniranje kartičnog sustava. MasterCard se žalio na presudu.

| 2.12 | Uredba o međubankovnim naknadama želi ova pitanja riješiti tako da se uvedu gornje granice za međubankovne naknade na određenim razinama za određene vrste kartica, a granice bi se uvele nakon određenih razdoblja. Također želi riješiti i ukloniti neke od ugovornih obveza koje su sputavale korisnike kartičnog sustava i za koje se tvrdi da imaju protutržišni utjecaj. |
| --- | --- |

2.12

Uredba o međubankovnim naknadama želi ova pitanja riješiti tako da se uvedu gornje granice za međubankovne naknade na određenim razinama za određene vrste kartica, a granice bi se uvele nakon određenih razdoblja. Također želi riješiti i ukloniti neke od ugovornih obveza koje su sputavale korisnike kartičnog sustava i za koje se tvrdi da imaju protutržišni utjecaj.

| 2.13 | Uredbom se samo predlaže uvođenje gornjih granica za kartične transakcije unutar četverostranih platnih sustava koje korisnici naširoko upotrebljavaju; gornje granice ne bi vrijedile za komercijalne kartice ili trostrane kartične sustave (npr. Amex, Diners). Međutim, ako trostrani sustavi izdaju ili prihvaćaju kartične transakcije putem ovlaštene banke – kao što AMEX čini u nekim državama članicama – onda se smatraju četverostranim sustavima. |
| --- | --- |

2.13

Uredbom se samo predlaže uvođenje gornjih granica za kartične transakcije unutar četverostranih platnih sustava koje korisnici naširoko upotrebljavaju; gornje granice ne bi vrijedile za komercijalne kartice ili trostrane kartične sustave (npr. Amex, Diners). Međutim, ako trostrani sustavi izdaju ili prihvaćaju kartične transakcije putem ovlaštene banke – kao što AMEX čini u nekim državama članicama – onda se smatraju četverostranim sustavima.

| 2.14 | Predložene gornje granice primjenjivale bi se samo na transakcije s potrošačkim karticama i odredila bi se maksimalna razina od 0,2% za debitne kartice i 0,3% za kreditne kartice. EGSO nema saznanja o konačnim podacima na kojima se temelje gornje granice. One su iste kao i one koje je MasterCard preuzeo u obvezama koje je ponudio u 2009. nakon postupka zbog povrede tržišnog natjecanja. Visa Europe se isto tako 2010. obvezala na 0,2% za debitne kartice i nakon toga ponudila da se obaveže na razinu od 0,3% za kreditne kartice. |
| --- | --- |

2.14

Predložene gornje granice primjenjivale bi se samo na transakcije s potrošačkim karticama i odredila bi se maksimalna razina od 0,2% za debitne kartice i 0,3% za kreditne kartice. EGSO nema saznanja o konačnim podacima na kojima se temelje gornje granice. One su iste kao i one koje je MasterCard preuzeo u obvezama koje je ponudio u 2009. nakon postupka zbog povrede tržišnog natjecanja. Visa Europe se isto tako 2010. obvezala na 0,2% za debitne kartice i nakon toga ponudila da se obaveže na razinu od 0,3% za kreditne kartice.

| 2.15 | Stoga gornje granice odražavaju obveze o konkurenciji koje je Komisija usvojila na temelju testa neutralnosti trgovca. Međutim, EGSO ističe da Komisija još treba dovršiti studiju navedenu u gornjoj točki 2.7. Same su kartične kuće predložile iznose na temelju podataka koje je pružilo nekoliko središnjih banaka. (8) EGSO naglašava da je u predloženo zakonodavstvo potrebno uključiti sve potrebne mjere zaštite kako bi se osiguralo da banke, u pokušaju da zaobiđu smanjenje višestranih međubankovnih naknada, ne povećaju potrošačima izravne troškove koje im mogu nametnuti (poput provizija, naknada za kartice i račune). |
| --- | --- |

2.15

Stoga gornje granice odražavaju obveze o konkurenciji koje je Komisija usvojila na temelju testa neutralnosti trgovca. Međutim, EGSO ističe da Komisija još treba dovršiti studiju navedenu u gornjoj točki 2.7. Same su kartične kuće predložile iznose na temelju podataka koje je pružilo nekoliko središnjih banaka. (8) EGSO naglašava da je u predloženo zakonodavstvo potrebno uključiti sve potrebne mjere zaštite kako bi se osiguralo da banke, u pokušaju da zaobiđu smanjenje višestranih međubankovnih naknada, ne povećaju potrošačima izravne troškove koje im mogu nametnuti (poput provizija, naknada za kartice i račune).

8

| 2.16 | Međutim, u samom se obrazloženju Uredbe navodi da se trenutno u osam država članica EU-a na transakcije debitnim karticama ne primjenjuju međubankovne naknade ili se primjenjuju vrlo male naknade, bez osjetnog negativnog utjecaja na izdavanje i upotrebu kartica. Isto tako, Komisijina procjena utjecaja ide u prilog stavu da se za potrošačke debitne kartice ne bi trebala zaračunavati međubankovna naknada. (9) EGSO se zalaže za provedbu detaljnije analize kako bi se odredili stvarni troškovi višestranih bankovnih naknada za potrošače, bilo da je riječ o zaračunavanju dodatnih naknada ili izravnom povećanju cijena. |
| --- | --- |

2.16

Međutim, u samom se obrazloženju Uredbe navodi da se trenutno u osam država članica EU-a na transakcije debitnim karticama ne primjenjuju međubankovne naknade ili se primjenjuju vrlo male naknade, bez osjetnog negativnog utjecaja na izdavanje i upotrebu kartica. Isto tako, Komisijina procjena utjecaja ide u prilog stavu da se za potrošačke debitne kartice ne bi trebala zaračunavati međubankovna naknada. (9) EGSO se zalaže za provedbu detaljnije analize kako bi se odredili stvarni troškovi višestranih bankovnih naknada za potrošače, bilo da je riječ o zaračunavanju dodatnih naknada ili izravnom povećanju cijena.

9

| 2.17 | EGSO smatra da treba temeljitije razmotriti razine gornjih granica koje se predlažu u Uredbi o međubankovnim naknadama. Tržište debitnih kartica vrlo je razvijeno u gotovo svim državama članicama i nema potrebe za poticanjem uporabe ovih kartica putem reklamiranja koje bi se financiralo iz međubankovnih naknada. K tome, niže višestrane međubankovne naknade dovele bi do većeg prihvaćanja kartica i posljedično do većeg korištenja kartica pa prihodi banaka ne bi uopće, ili gotovo uopće, pali. |
| --- | --- |

2.17

EGSO smatra da treba temeljitije razmotriti razine gornjih granica koje se predlažu u Uredbi o međubankovnim naknadama. Tržište debitnih kartica vrlo je razvijeno u gotovo svim državama članicama i nema potrebe za poticanjem uporabe ovih kartica putem reklamiranja koje bi se financiralo iz međubankovnih naknada. K tome, niže višestrane međubankovne naknade dovele bi do većeg prihvaćanja kartica i posljedično do većeg korištenja kartica pa prihodi banaka ne bi uopće, ili gotovo uopće, pali.

| 2.18 | ESGO predlaže da se sadašnji prijedlog izmijeni tako da se za debitne kartice odrede sustavi bez višestranih bankovnih naknada, a da se za temelj uzmu najučinkovitiji postojeći nacionalni sustavi. U vezi s tim potrebno je revidirati gornju granicu za kreditne kartice koja iznosi 0,3% u cilju njezinog smanjenja na razinu koja bi bila u skladu s nižim ograničenjem za debitne kartice. Treba preispitati ove mjere te procijeniti kako utječu na poduzeća i potrošače. |
| --- | --- |

2.18

ESGO predlaže da se sadašnji prijedlog izmijeni tako da se za debitne kartice odrede sustavi bez višestranih bankovnih naknada, a da se za temelj uzmu najučinkovitiji postojeći nacionalni sustavi. U vezi s tim potrebno je revidirati gornju granicu za kreditne kartice koja iznosi 0,3% u cilju njezinog smanjenja na razinu koja bi bila u skladu s nižim ograničenjem za debitne kartice. Treba preispitati ove mjere te procijeniti kako utječu na poduzeća i potrošače.

| 2.19 | Uredbom o međubankovnim naknadama gornje granice će stupiti na snagu u dvije faze: prekogranične transakcije, za koje će gornje granice početi vrijediti dva mjeseca nakon stupanja na snagu i domaće transakcije, za koje će one početi vrijediti dvije godine nakon stupanja na snagu. EGSO propituje je li za domaće višestrane međubankovne naknade potrebno tako dugo prijelazno razdoblje. Većina se plaćanja obavi na lokalnoj razini, a tržište prekograničnih plaćanja vrlo je malo u usporedbi s njima. Iznosi međubankovnih naknada predstavljaju najveće opterećenje za trgovce, i stoga za potrošače, upravo na domaćem tržištu. Takvo dugo prijelazno razdoblje na domaćem tržištu može znatno odgoditi stvarne koristi koje Uredba donosi. |
| --- | --- |

2.19

Uredbom o međubankovnim naknadama gornje granice će stupiti na snagu u dvije faze: prekogranične transakcije, za koje će gornje granice početi vrijediti dva mjeseca nakon stupanja na snagu i domaće transakcije, za koje će one početi vrijediti dvije godine nakon stupanja na snagu. EGSO propituje je li za domaće višestrane međubankovne naknade potrebno tako dugo prijelazno razdoblje. Većina se plaćanja obavi na lokalnoj razini, a tržište prekograničnih plaćanja vrlo je malo u usporedbi s njima. Iznosi međubankovnih naknada predstavljaju najveće opterećenje za trgovce, i stoga za potrošače, upravo na domaćem tržištu. Takvo dugo prijelazno razdoblje na domaćem tržištu može znatno odgoditi stvarne koristi koje Uredba donosi.

| 2.20 | EGSO pozdravlja promjene pravila za prekogranično prihvaćanje, ali ustraje da one ne bi smjele dovesti do stvaranja novih prepreka između velikih i malih trgovaca. Prijedlog bi, po svom stupanju na snagu, omogućio prekogranično prihvaćanje potrošačkih kartica prema utvrđenim gornjim granicama. Ako što prije ne počne provedba na državnoj razini (kao što se preporučuje u točki 1.4 gore), moglo bi se dogoditi da samo veliki trgovci na malo odmah imaju koristi od gornjih granica prebacivanjem svojih operacija prihvaćanja na prekograničnu razinu, dok mala i srednja poduzeća, koja nemaju tu mogućnost, i dalje moraju plaćati visoke domaće stope. Ne može se pretpostaviti da će domaće banke dobrovoljno sniziti stope kako bi nadomjestile premještanje poslovanja na prekogranične prihvatitelje. Također smatramo da se komercijalne kartice trebaju uključiti u pravila o prekograničnom prihvaćanju tako da se navede da će vrijediti međubankovne naknade zemlje u kojoj prihvatitelj djeluje. |
| --- | --- |

2.20

EGSO pozdravlja promjene pravila za prekogranično prihvaćanje, ali ustraje da one ne bi smjele dovesti do stvaranja novih prepreka između velikih i malih trgovaca. Prijedlog bi, po svom stupanju na snagu, omogućio prekogranično prihvaćanje potrošačkih kartica prema utvrđenim gornjim granicama. Ako što prije ne počne provedba na državnoj razini (kao što se preporučuje u točki 1.4 gore), moglo bi se dogoditi da samo veliki trgovci na malo odmah imaju koristi od gornjih granica prebacivanjem svojih operacija prihvaćanja na prekograničnu razinu, dok mala i srednja poduzeća, koja nemaju tu mogućnost, i dalje moraju plaćati visoke domaće stope. Ne može se pretpostaviti da će domaće banke dobrovoljno sniziti stope kako bi nadomjestile premještanje poslovanja na prekogranične prihvatitelje. Također smatramo da se komercijalne kartice trebaju uključiti u pravila o prekograničnom prihvaćanju tako da se navede da će vrijediti međubankovne naknade zemlje u kojoj prihvatitelj djeluje.

| 2.21 | EGSO podržava ukidanje pravila o poštovanju svih kartica. Trgovci na malo bi mogli odbiti komercijalne kartice na koje se ne primijene gornje granice. Također bi, prema prijedlogu II. Direktive o uslugama platnog prometa, mogli za komercijalne kartice zaračunavati dodatne naknade. Time će trgovci potrošače moći razuvjeriti od korištenja kartica s višim naknadama. |
| --- | --- |

2.21

EGSO podržava ukidanje pravila o poštovanju svih kartica. Trgovci na malo bi mogli odbiti komercijalne kartice na koje se ne primijene gornje granice. Također bi, prema prijedlogu II. Direktive o uslugama platnog prometa, mogli za komercijalne kartice zaračunavati dodatne naknade. Time će trgovci potrošače moći razuvjeriti od korištenja kartica s višim naknadama.

| 2.22 | Međutim, EGSO nije potpuno siguran da je isključivanje trostranih sustava iz Uredbe dobra odluka te nije uvjeren u obrazloženje Komisije da će takve kartice i dalje biti usmjerene na imućne potrošače. (10) Postoji opasnost da će banke možda pokušati prebaciti svoje klijente na trostrane sustave ili čak na korištenje komercijalnih kartica koje uredba ne obuhvaća. |
| --- | --- |

2.22

Međutim, EGSO nije potpuno siguran da je isključivanje trostranih sustava iz Uredbe dobra odluka te nije uvjeren u obrazloženje Komisije da će takve kartice i dalje biti usmjerene na imućne potrošače. (10) Postoji opasnost da će banke možda pokušati prebaciti svoje klijente na trostrane sustave ili čak na korištenje komercijalnih kartica koje uredba ne obuhvaća.

10

| 2.23 | EGSO također zamjećuje da pravila nisu jasna kada je riječ o tome kada se komercijalne kartice trebaju ili moraju izdati. U mnogim se državama članicama individualnim poduzetnicima automatski izdaju komercijalne kartice ako otvore poslovni račun. Nije nam jasno kako se ta pravila određuju i mogu li mala poduzeća zatražiti nekomercijalnu karticu. K tome, mnoge tvrtke svojim zaposlenicima izdaju „poslovne” kartice koje se mogu koristiti za neposlovne svrhe. |
| --- | --- |

2.23

EGSO također zamjećuje da pravila nisu jasna kada je riječ o tome kada se komercijalne kartice trebaju ili moraju izdati. U mnogim se državama članicama individualnim poduzetnicima automatski izdaju komercijalne kartice ako otvore poslovni račun. Nije nam jasno kako se ta pravila određuju i mogu li mala poduzeća zatražiti nekomercijalnu karticu. K tome, mnoge tvrtke svojim zaposlenicima izdaju „poslovne” kartice koje se mogu koristiti za neposlovne svrhe.

| 2.24 | EGSO pozdravlja pravila za izbor aplikacije za plaćanje na terminalu. Uredbom se utvrđuje da, ako jedan uređaj ili kartica sadrži dvije ili više marke platnog instrumenta, banka pri izdavanju kartice u nju ne može ugraditi automatski izbor: potrošač ga mora izabrati sam u trenutku prodaje. Na taj se način potrošaču pruža dodatna sloboda da odabere najbolju metodu plaćanja za svoj gospodarski profil. Uredbom se također uklanja pravilo o nediskriminaciji i na taj način ublažuju pravila o podacima koje trgovac može i ne može dati kada je riječ o višestranim međubankovnim naknadama koje plaća. |
| --- | --- |

2.24

EGSO pozdravlja pravila za izbor aplikacije za plaćanje na terminalu. Uredbom se utvrđuje da, ako jedan uređaj ili kartica sadrži dvije ili više marke platnog instrumenta, banka pri izdavanju kartice u nju ne može ugraditi automatski izbor: potrošač ga mora izabrati sam u trenutku prodaje. Na taj se način potrošaču pruža dodatna sloboda da odabere najbolju metodu plaćanja za svoj gospodarski profil. Uredbom se također uklanja pravilo o nediskriminaciji i na taj način ublažuju pravila o podacima koje trgovac može i ne može dati kada je riječ o višestranim međubankovnim naknadama koje plaća.

| 2.25 | Uredba svojim člankom 5. pokušava spriječiti povišenje naknada u sustavu platnih kartica čime bi se kompenziralo smanjenje višestranih međubankovnih naknada. Članak svaku neto kompenzaciju koju banka izdavateljica primi od sustava platnih kartica u vezi s platnim transakcijama ili povezanim aktivnostima smatra međubankovnom naknadom. Međutim, nije jasno obraća li se u Uredbi dovoljno pažnje na naknade koje trgovcima zaračunavaju njihove vlastite banke prihvatiteljice, a koje mogu biti vrlo visoke, posebice za mala poduzeća koja nemaju veliku pregovaračku moć. |
| --- | --- |

2.25

Uredba svojim člankom 5. pokušava spriječiti povišenje naknada u sustavu platnih kartica čime bi se kompenziralo smanjenje višestranih međubankovnih naknada. Članak svaku neto kompenzaciju koju banka izdavateljica primi od sustava platnih kartica u vezi s platnim transakcijama ili povezanim aktivnostima smatra međubankovnom naknadom. Međutim, nije jasno obraća li se u Uredbi dovoljno pažnje na naknade koje trgovcima zaračunavaju njihove vlastite banke prihvatiteljice, a koje mogu biti vrlo visoke, posebice za mala poduzeća koja nemaju veliku pregovaračku moć.

| 2.26 | ESGO pozdravlja odredbu kojom će se sustav platnih kartica odvojiti od ostalih izvršitelja obrade. Na taj će se način spriječiti „okupljanje” kartičnih sustava i usluga obrade u jednu ugovornu ponudu te će trgovci stoga moći slobodno odabrati svoj način obrade. Time će se povećati konkurencija i omogućiti ulazak novih sudionika na tržište, što će dovesti do pada cijena. |
| --- | --- |

2.26

ESGO pozdravlja odredbu kojom će se sustav platnih kartica odvojiti od ostalih izvršitelja obrade. Na taj će se način spriječiti „okupljanje” kartičnih sustava i usluga obrade u jednu ugovornu ponudu te će trgovci stoga moći slobodno odabrati svoj način obrade. Time će se povećati konkurencija i omogućiti ulazak novih sudionika na tržište, što će dovesti do pada cijena.

| 2.27 | Što se tiče II. Direktive o uslugama platnog prometa, EGSO pozdravlja otvaranje tržišta koje će ona omogućiti. Uskladit će pravne odredbe i ukloniti nacionalna odstupanja koja su nastala kao posljedica fakultativne prirode nekih od trenutnih odredbi Direktive o uslugama platnog prometa. Osigurat će pravnu jasnoću što se tiče statusa novih modela platnog prometa tako što će ih sve objediniti pod jednim regulatornim okvirom. Tako će doći do veće konkurencije među pružateljima usluga, omogućit će se ulazak novih sudionika na tržište, potaknuti povećanje učinkovitosti i smanjiti troškovi. Na taj će se način potaknuti razvoj novih modela plaćanja za e-trgovinu. Također će pružiti sigurnost, transparentnost i odgovarajuće informacije za korisnike platnog prometa. |
| --- | --- |

2.27

Što se tiče II. Direktive o uslugama platnog prometa, EGSO pozdravlja otvaranje tržišta koje će ona omogućiti. Uskladit će pravne odredbe i ukloniti nacionalna odstupanja koja su nastala kao posljedica fakultativne prirode nekih od trenutnih odredbi Direktive o uslugama platnog prometa. Osigurat će pravnu jasnoću što se tiče statusa novih modela platnog prometa tako što će ih sve objediniti pod jednim regulatornim okvirom. Tako će doći do veće konkurencije među pružateljima usluga, omogućit će se ulazak novih sudionika na tržište, potaknuti povećanje učinkovitosti i smanjiti troškovi. Na taj će se način potaknuti razvoj novih modela plaćanja za e-trgovinu. Također će pružiti sigurnost, transparentnost i odgovarajuće informacije za korisnike platnog prometa.

| 2.28 | II. Direktiva o uslugama platnog prometa će također u svoje područje primjene uključiti treće pružatelje platnog prometa te izmijeniti definiciju usluga platnog prometa kako bi ona bila tehnološki neutralna, čime bi se promicao razvoj novih tehnologija. Uz to će otvoriti put za nove modele plaćanja tako što će se trećim pružateljima usluga platnog prometa omogućiti pristup podacima o računima potrošača. Treći pružatelji usluga će tako moći provjeriti raspolaže li potrošač koji želi izvršiti plaćanje preko interneta dovoljnim sredstvima na svojem računu i prenijeti odobrenje da taj potrošač izvrši plaćanje na banku potrošača. Za potrošače su predviđene mjere zaštite kako bi se osiguralo da su imali sve informacije na raspolaganju kad su trećim pružateljima usluga dali odobrenje da tako postupaju. |
| --- | --- |

2.28

II. Direktiva o uslugama platnog prometa će također u svoje područje primjene uključiti treće pružatelje platnog prometa te izmijeniti definiciju usluga platnog prometa kako bi ona bila tehnološki neutralna, čime bi se promicao razvoj novih tehnologija. Uz to će otvoriti put za nove modele plaćanja tako što će se trećim pružateljima usluga platnog prometa omogućiti pristup podacima o računima potrošača. Treći pružatelji usluga će tako moći provjeriti raspolaže li potrošač koji želi izvršiti plaćanje preko interneta dovoljnim sredstvima na svojem računu i prenijeti odobrenje da taj potrošač izvrši plaćanje na banku potrošača. Za potrošače su predviđene mjere zaštite kako bi se osiguralo da su imali sve informacije na raspolaganju kad su trećim pružateljima usluga dali odobrenje da tako postupaju.

| 2.29 | II. Direktiva o uslugama platnog prometa ništa ne govori o jednom elementu, a to je hoće li banka moći naknadu zaračunati trećem pružatelju usluga (a time i potrošaču) za izvršenje ovih usluga. Kad bi takve naknade bile raširene i visoke, vjerojatno više ne bi bilo nikakve koristi od poslovnog modela zasnovanog na trećim pružateljima usluga. Stoga snažno pozivamo regulatore da odrede da ove usluge trebaju biti besplatne, tj. dio normalnih usluga koje se pružaju prema ugovoru vlasnika računa. |
| --- | --- |

2.29

II. Direktiva o uslugama platnog prometa ništa ne govori o jednom elementu, a to je hoće li banka moći naknadu zaračunati trećem pružatelju usluga (a time i potrošaču) za izvršenje ovih usluga. Kad bi takve naknade bile raširene i visoke, vjerojatno više ne bi bilo nikakve koristi od poslovnog modela zasnovanog na trećim pružateljima usluga. Stoga snažno pozivamo regulatore da odrede da ove usluge trebaju biti besplatne, tj. dio normalnih usluga koje se pružaju prema ugovoru vlasnika računa.

| 2.30 | II. Direktiva o uslugama platnog prometa će uvesti neke promjene kada je riječ o poravnanju i namiri. Prema Direktivi o konačnosti namire, institucije platnog prometa ne smiju izravno sudjelovati u mehanizmima poravnanja i namire već im moraju pristupati neizravno, kroz velike banke. II. Direktiva o uslugama platnog prometa neće radikalno izmijeniti ovu situaciju: institucije platnog prometa nemaju sve izravan pristup sustavima poravnanja i namire. Prema II. Direktivi o uslugama platnog prometa, pravila za neizravni pristup moraju biti ista za sve vrste institucija platnog prometa (ako je potrebna zaštita od rizika namire). |
| --- | --- |

2.30

II. Direktiva o uslugama platnog prometa će uvesti neke promjene kada je riječ o poravnanju i namiri. Prema Direktivi o konačnosti namire, institucije platnog prometa ne smiju izravno sudjelovati u mehanizmima poravnanja i namire već im moraju pristupati neizravno, kroz velike banke. II. Direktiva o uslugama platnog prometa neće radikalno izmijeniti ovu situaciju: institucije platnog prometa nemaju sve izravan pristup sustavima poravnanja i namire. Prema II. Direktivi o uslugama platnog prometa, pravila za neizravni pristup moraju biti ista za sve vrste institucija platnog prometa (ako je potrebna zaštita od rizika namire).

| 2.31 | Dodatna stavka koju treba razmotriti je potreba da se poravnanje i namira u Europi provode u stvarnom vremenu ili što bliže stvarnom vremenu. U nekim jurisdikcijama takav sustav već postoji, a u drugima ga se razmatra. Američka Banka saveznih rezervi je u rujnu 2013. izdala savjetodavni dokument o ovom pitanju. Regulatori trebaju razmotriti hoće li nekom budućom regulatornom inicijativom ostvariti prijelaz na procese poravnanja i namire u stvarnom vremenu. |
| --- | --- |

2.31

Dodatna stavka koju treba razmotriti je potreba da se poravnanje i namira u Europi provode u stvarnom vremenu ili što bliže stvarnom vremenu. U nekim jurisdikcijama takav sustav već postoji, a u drugima ga se razmatra. Američka Banka saveznih rezervi je u rujnu 2013. izdala savjetodavni dokument o ovom pitanju. Regulatori trebaju razmotriti hoće li nekom budućom regulatornom inicijativom ostvariti prijelaz na procese poravnanja i namire u stvarnom vremenu.

| 2.32 | EGSO se nada da će II. Direktiva o uslugama platnog prometa na tržište platnog prometa dovesti nove sudionike koji će ponuditi rješenja za plaćanje korištenjem SEPA-inog kreditnog transfera i sustava izravnog terećenja. Takvi inovativni proizvodi platnog prometa uvelike bi smanjili troškove platnog prometa u e-trgovini i otvorili ih širem tržištu. Također bi vjerojatno bili sigurniji jer bi se prenosile informacije koje su mnogo manje osjetljive. Plaćanje karticama preko interneta zahtijeva unos velike količine osjetljivih podataka koji su zbog toga iznimno podložni prijevarama. Sadašnjim se sigurnosnim metodama (3-D secure itd.) tome pokušava doskočiti, ali su one nespretne i neodgovarajuće. |
| --- | --- |

2.32

EGSO se nada da će II. Direktiva o uslugama platnog prometa na tržište platnog prometa dovesti nove sudionike koji će ponuditi rješenja za plaćanje korištenjem SEPA-inog kreditnog transfera i sustava izravnog terećenja. Takvi inovativni proizvodi platnog prometa uvelike bi smanjili troškove platnog prometa u e-trgovini i otvorili ih širem tržištu. Također bi vjerojatno bili sigurniji jer bi se prenosile informacije koje su mnogo manje osjetljive. Plaćanje karticama preko interneta zahtijeva unos velike količine osjetljivih podataka koji su zbog toga iznimno podložni prijevarama. Sadašnjim se sigurnosnim metodama (3-D secure itd.) tome pokušava doskočiti, ali su one nespretne i neodgovarajuće.

Bruxelles, 11. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2011) 941 final.

1

(2)  SL C 351, 15.11.2012., str. 52.

2

(3)  Izvještaj ESB-a, „Društveni i privatni troškovi instrumenata platnog prometa građana” Povremena publikacija 137, rujan 2012.

3

(4)  COM(2013) 266 final, mišljenje EESC-a SL C 341, 21.11.2013, str. 40.

4

(5)  Komisija je imenovala Deloitte da provede studiju o troškovima prihvaćanja sredstava plaćanja.

5

(6)  Vidi Studiju o učinku Direktive 2007/64/EZ i primjeni Uredbe 924/2009 na

6

http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/framework/130724_study-impact-psd_en.pdf.

(7)  Elke Himmelsbach i Nico Siegel, TNS, Njemačka, „Skrivene naknade za kartično plaćanje: Hoće li transparentnost promijeniti ponašanje potrošača?”

7

(8)  Vidi Memorandum Europske komisije 13/719, 24. srpnja 2013.

8

(9)  Na stranici 193. navedeno je: „Mogućnost da se za debitne kartice zabrane međubankovne naknade, što bi potencijalno donijelo veću korist trgovcima i potrošačima, zaslužuje daljnje razmatranje. Na ovaj način osiguralo bi se da zrelost tržišta u EGP-u, osobito u pogledu izdavanja i upotrebe debitnih kartica, bude takva da za poticanje plaćanja debitnim karticama nije potrebno naplaćivati međubankovne naknade. Ubrzo nakon poduzimanja zakonodavnih mjera za međubankovne naknade mogla bi uslijediti revizija u tom smjeru.”

9

(10)  Vidi Memorandum Europske komisije 13/719, 24. srpnja 2013.

10

---

DODATAK MIŠLJENJU

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Sljedeće izmjene, koje su dobile barem jednu četvrtinu glasova, odbijene su za vrijeme rasprava (pravilo 54. stavak 3. Pravilnika):

Točka 2.18.

Izmijeniti kako slijedi:

ESGO predlaže da se sadašnji prijedlog izmijeni tako da se za debitne kartice odrede sustavi bez višestranih bankovnih naknada, kojima bi se za temelj uzelo najučinkovitiji postojeći nacionalni sustavi. U vezi s tim potrebno je revidirati gornju granicu za kreditne kartice koja iznosi 0,3% u cilju njezinog smanjenja
  postavljanja na prikladnu razinu koja bi bila u skladu s nižim ograničenjem za debitne kartice. Treba preispitati ove mjere te procijeniti kako utječu na poduzeća i potrošače.

Rezultat glasovanja:

Rezultat glasovanja:

| Za: | : | 49 |
| --- | --- | --- |
| Protiv: | : | 108 |
| Suzdržani: | : | 20 |

Za:

:

49

Protiv:

:

108

Suzdržani:

:

20

Točka 2.19.

Točka 2.19.

Izmijeniti kako slijedi:

Uredbom o međubankovnim naknadama gornje granice će stupiti na snagu u dvije faze: prekogranične transakcije, za koje će gornje granice početi vrijediti dva mjeseca nakon stupanja na snagu i domaće transakcije, za koje će one početi vrijediti dvije godine nakon stupanja na snagu. EGSO poziva Komisiju da strogo analizira učinak ove prve mjere na zainteresirane strane (potrošače, trgovce, poslodavce i zaposlenike tih sustava platnog prometa itd.) prije no što primijeni drugu fazu
  propituje je li za domaće višestrane međubankovne naknade potrebno tako dugo prijelazno razdoblje. Većina se plaćanja obavi na lokalnoj razini, a tržište prekograničnih plaćanja vrlo je malo u usporedbi s njima. Iznosi međubankovnih naknada predstavljaju najveće opterećenje za trgovce, i stoga za potrošače, upravo na domaćem tržištu. Takvo dugo prijelazno razdoblje na domaćem tržištu može znatno odgoditi stvarne koristi koje Uredba donosi.

Rezultat glasovanja:

Rezultat glasovanja:

| Za: | : | 48 |
| --- | --- | --- |
| Protiv: | : | 121 |
| Suzdržani: | : | 22 |

Za:

:

48

Protiv:

:

121

Suzdržani:

:

22

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/85

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja

COM(2013) 534 final

2014/C 170/14

Izvjestitelj: Eugen LUCAN

Dana 17. srpnja 2013., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Komisija je odlučila savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o sljedećem dokumentu:

„Prijedlog Uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja”

COM(2013) 534 final.

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje 20. studenog 2013.

Europski gospodarski i socijalni odbor usvojio je mišljenje na 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 11. prosinca 2013.), sa 176 glasova za, 7 protiv i 13 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1 | EGSO inicijativu Komisije smatra prikladnom. Uspostava Ureda europskog javnog tužitelja važan je korak u stvaranju novih pravnih mehanizama za zaštitu financijskih interesa Unije, kao i financijskih doprinosa europskih građana proračunu EU-a. |
| --- | --- |

1.1

EGSO inicijativu Komisije smatra prikladnom. Uspostava Ureda europskog javnog tužitelja važan je korak u stvaranju novih pravnih mehanizama za zaštitu financijskih interesa Unije, kao i financijskih doprinosa europskih građana proračunu EU-a.

| 1.2 | EGSO smatra da treba zaštititi financijske interese Unije, no misli da bi uredba trebala točno i precizno definirati (1) ne samo korištenu terminologiju već, naročito, i kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije te stoga podliježu progonu u državama članicama, kako bi se osigurala veća dosljednost sustava kaznenog prava EU-a. Te bi definicije trebale biti obuhvaćene samom uredbom, ili uključene u prilog koji bi slijedio obrazac Uredbe o Eurojustu, (2) te bi mogle biti upotpunjene direktivom. Uspostavljanjem tih definicija stvorio bi se okvir za buduće propise u vezi s kaznenim djelima koja štete financijskim interesima Unije te bi se zajamčilo poštovanje načela zakonitosti (nullum crimen sine lege). |
| --- | --- |

1.2

EGSO smatra da treba zaštititi financijske interese Unije, no misli da bi uredba trebala točno i precizno definirati (1) ne samo korištenu terminologiju već, naročito, i kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije te stoga podliježu progonu u državama članicama, kako bi se osigurala veća dosljednost sustava kaznenog prava EU-a. Te bi definicije trebale biti obuhvaćene samom uredbom, ili uključene u prilog koji bi slijedio obrazac Uredbe o Eurojustu, (2) te bi mogle biti upotpunjene direktivom. Uspostavljanjem tih definicija stvorio bi se okvir za buduće propise u vezi s kaznenim djelima koja štete financijskim interesima Unije te bi se zajamčilo poštovanje načela zakonitosti (nullum crimen sine lege).

1

2

nullum crimen sine lege

| 1.3 | EGSO smatra da ovlasti novog Ureda europskog javnog tužitelja trebaju ostati u granicama odredbi članka 86. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U nedostatku procjene učinka s obzirom na prekogranična kaznena djela, prerano je za proširenje ovlasti Ureda na temelju članka 86. stavka 4. |
| --- | --- |

1.3

EGSO smatra da ovlasti novog Ureda europskog javnog tužitelja trebaju ostati u granicama odredbi članka 86. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U nedostatku procjene učinka s obzirom na prekogranična kaznena djela, prerano je za proširenje ovlasti Ureda na temelju članka 86. stavka 4.

| 1.4 | U postupcima i parnicama u kojima je jedna od stranaka Ured europskog javnog tužitelja, EGSO preporučuje da se primjene postupovna jamstva za osumnjičenike, u skladu sa standardima primjerenima uredbi, posebno s Poveljom o temeljnim pravima Europske unije te, naročito, pravom na pošteno suđenje i pravom na obranu, budući da pružaju višu razinu zaštite od nacionalnih zakona. EGSO u „pravo na obranu” uključuje i obavezu poštovanja načela ravnopravnosti optužbe i obrane. |
| --- | --- |

1.4

U postupcima i parnicama u kojima je jedna od stranaka Ured europskog javnog tužitelja, EGSO preporučuje da se primjene postupovna jamstva za osumnjičenike, u skladu sa standardima primjerenima uredbi, posebno s Poveljom o temeljnim pravima Europske unije te, naročito, pravom na pošteno suđenje i pravom na obranu, budući da pružaju višu razinu zaštite od nacionalnih zakona. EGSO u „pravo na obranu” uključuje i obavezu poštovanja načela ravnopravnosti optužbe i obrane.

| 1.5 | EGSO predlaže da se proširi nadležnost odbora za praćenje Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) na način da mu se povjere nove ovlasti koje se tiču nadzora zajamčenih temeljnih ljudskih prava i sloboda, naročito u kontekstu uspostave Ureda europskog javnog tužitelja, kao i poštovanja prava osoba u kaznenim postupcima. Taj odbor za praćenje surađivat će sa svim stručnim skupinama EGSO-a, kao i s ostalim europskim i nacionalnim institucijama nadležnim na tom području. Taj će odbor Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (3) nadzirati i ocjenjivati poštovanje ljudskih prava u odnosima EU-a s državama članicama, kao i s trećim zemljama. |
| --- | --- |

1.5

EGSO predlaže da se proširi nadležnost odbora za praćenje Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) na način da mu se povjere nove ovlasti koje se tiču nadzora zajamčenih temeljnih ljudskih prava i sloboda, naročito u kontekstu uspostave Ureda europskog javnog tužitelja, kao i poštovanja prava osoba u kaznenim postupcima. Taj odbor za praćenje surađivat će sa svim stručnim skupinama EGSO-a, kao i s ostalim europskim i nacionalnim institucijama nadležnim na tom području. Taj će odbor Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (3) nadzirati i ocjenjivati poštovanje ljudskih prava u odnosima EU-a s državama članicama, kao i s trećim zemljama.

3

| 1.6 | EGSO smatra da bi u postupku preliminarne selekcije europskog javnog tužitelja skupina stručnjaka koja treba dati savjetodavno mišljenje Europskoj komisiji trebala uključiti po jednog predstavnika svakog od ovih tijela: samog EGSO-a, Odbora regija, Agencije za temeljna prava Europske unije, Revizorskog suda i Vijeća odvjetničkih komora Europe (CCBE). Tu savjetodavnu skupinu stručnjaka trebalo bi sačinjavati najmanje jedanaest članova. |
| --- | --- |

1.6

EGSO smatra da bi u postupku preliminarne selekcije europskog javnog tužitelja skupina stručnjaka koja treba dati savjetodavno mišljenje Europskoj komisiji trebala uključiti po jednog predstavnika svakog od ovih tijela: samog EGSO-a, Odbora regija, Agencije za temeljna prava Europske unije, Revizorskog suda i Vijeća odvjetničkih komora Europe (CCBE). Tu savjetodavnu skupinu stručnjaka trebalo bi sačinjavati najmanje jedanaest članova.

| 1.7 | EGSO smatra da bi bilo uputno u temeljna načela koja uređuju djelovanje Ureda europskog javnog tužitelja uključiti i načela zakonitosti te hijerarhijske podređenosti koja u uredbi nisu izričito navedena. |
| --- | --- |

1.7

EGSO smatra da bi bilo uputno u temeljna načela koja uređuju djelovanje Ureda europskog javnog tužitelja uključiti i načela zakonitosti te hijerarhijske podređenosti koja u uredbi nisu izričito navedena.

| 1.8 | EGSO je mišljenja da bi uredba također trebala utemeljiti dodatna jamstva koja se tiču prava i dužnosti europskih tužitelja, kao i njihove odgovornosti u slučaju zloupotrebe i teškog profesionalnog propusta. |
| --- | --- |

1.8

EGSO je mišljenja da bi uredba također trebala utemeljiti dodatna jamstva koja se tiču prava i dužnosti europskih tužitelja, kao i njihove odgovornosti u slučaju zloupotrebe i teškog profesionalnog propusta.

| 1.9 | EGSO upozorava da, uslijed odredbi o prihvatljivosti dokaza koje Ured europskog javnog tužitelja prikupi i predoči sudu, u slučaju kada su ti dokazi prihvaćeni bez provjere valjanosti, može doći do povrede načela ravnopravnosti stranaka u postupku. Budući da se u članku 32. stavku 5. uredbe navodi da osobe uključene u postupak „imaju sva postupovna prava koja su im omogućena u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom”, što svakako obuhvaća i postupak određivanja prihvatljivosti dokaza, nameće se zaključak da su odredbe uredbe proturječne, te mogu dovesti do povrede prava optuženih osoba u kaznenom postupku. |
| --- | --- |

1.9

EGSO upozorava da, uslijed odredbi o prihvatljivosti dokaza koje Ured europskog javnog tužitelja prikupi i predoči sudu, u slučaju kada su ti dokazi prihvaćeni bez provjere valjanosti, može doći do povrede načela ravnopravnosti stranaka u postupku. Budući da se u članku 32. stavku 5. uredbe navodi da osobe uključene u postupak „imaju sva postupovna prava koja su im omogućena u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom”, što svakako obuhvaća i postupak određivanja prihvatljivosti dokaza, nameće se zaključak da su odredbe uredbe proturječne, te mogu dovesti do povrede prava optuženih osoba u kaznenom postupku.

| 1.10 | Prikupljanje i obrada osobnih podataka trebali bi biti ograničeni samo na osobe za koje postoji osnovana sumnja da su počinile kazneno djelo koje utječe na financijske interese Unije. U suprotnom bi moglo doći do ozbiljnog i nesrazmjernog zadiranja u privatni život. |
| --- | --- |

1.10

Prikupljanje i obrada osobnih podataka trebali bi biti ograničeni samo na osobe za koje postoji osnovana sumnja da su počinile kazneno djelo koje utječe na financijske interese Unije. U suprotnom bi moglo doći do ozbiljnog i nesrazmjernog zadiranja u privatni život.

| 1.11 | EGSO smatra da će uspostava Europskog ureda javnog tužitelja doprinijeti zaštiti financijskih doprinosa europskih građana proračunu Unije. Potrebno je dosljedno navesti i uskladiti definicije koje se odnose na kaznena djela koja utječu na financijske interese, kako u prijedlogu uredbe tako i u prijedlogu direktive. |
| --- | --- |

1.11

EGSO smatra da će uspostava Europskog ureda javnog tužitelja doprinijeti zaštiti financijskih doprinosa europskih građana proračunu Unije. Potrebno je dosljedno navesti i uskladiti definicije koje se odnose na kaznena djela koja utječu na financijske interese, kako u prijedlogu uredbe tako i u prijedlogu direktive.

2.   Kontekst i opće napomene

Kontekst i opće napomene

| 2.1 | Rasprave u vezi s uspostavom Europskog ureda javnog tužitelja započele su prije više od deset godina. (4) U svibnju 2011. Komisija je usvojila komunikaciju o zaštiti financijskih interesa Europske unije putem kaznenog zakona i administrativnih istraga, (5) u kojoj je iznijela prijedloge za poboljšanje zaštite financijskih interesa EU-a. |
| --- | --- |

2.1

Rasprave u vezi s uspostavom Europskog ureda javnog tužitelja započele su prije više od deset godina. (4) U svibnju 2011. Komisija je usvojila komunikaciju o zaštiti financijskih interesa Europske unije putem kaznenog zakona i administrativnih istraga, (5) u kojoj je iznijela prijedloge za poboljšanje zaštite financijskih interesa EU-a.

4

5

| 2.2 | U slučajevima u kojima je, u posljednje tri godine, postojala sumnja na prijevaru riječ je o prosječnom iznosu od 500 milijuna eura godišnje, no pretpostavlja se da je stvarna vrijednost prijevara daleko veća. Samo je neznatan dio ukupne vrijednosti, manje od 10%, vraćen od počinitelja. (6) Procjenjuje se, također, da je 2010. godine 46% postupaka pokrenutih povodom kaznenih djela protiv financijskih interesa Unije (na razini država članica) poteklo iz javnog sektora, a 52% iz privatnog. Prema raspoloživim podacima, raspodjela prijevara s obzirom na djelatnosti je sljedeća: poljoprivreda 17%, cigarete 1%, carina 6%, izravna potrošnja ili kupovina 11%, institucije EU-a 27%, vanjska pomoć 19% i strukturni fondovi 19%. Iz OLAF-ovih izvještaja proizlazi da su te brojke uglavnom iste i za 2011. i 2012. Takva situacija zahtijeva specifična rješenja i mjere na razini kaznene politike Unije. |
| --- | --- |

2.2

U slučajevima u kojima je, u posljednje tri godine, postojala sumnja na prijevaru riječ je o prosječnom iznosu od 500 milijuna eura godišnje, no pretpostavlja se da je stvarna vrijednost prijevara daleko veća. Samo je neznatan dio ukupne vrijednosti, manje od 10%, vraćen od počinitelja. (6) Procjenjuje se, također, da je 2010. godine 46% postupaka pokrenutih povodom kaznenih djela protiv financijskih interesa Unije (na razini država članica) poteklo iz javnog sektora, a 52% iz privatnog. Prema raspoloživim podacima, raspodjela prijevara s obzirom na djelatnosti je sljedeća: poljoprivreda 17%, cigarete 1%, carina 6%, izravna potrošnja ili kupovina 11%, institucije EU-a 27%, vanjska pomoć 19% i strukturni fondovi 19%. Iz OLAF-ovih izvještaja proizlazi da su te brojke uglavnom iste i za 2011. i 2012. Takva situacija zahtijeva specifična rješenja i mjere na razini kaznene politike Unije.

6

| 2.3 | U srpnju 2012. Komisija je usvojila Prijedlog direktive o borbi protiv prijevare koja utječe na financijske interese Unije putem kaznenog prava. Predložena direktiva utvrdila je zajedničke definicije za kaznena djela protiv proračuna EU-a, uskladila minimalne sankcije (uključujući i zatvorsku kaznu za teža kaznena djela) te zajedničke rokove zastare. |
| --- | --- |

2.3

U srpnju 2012. Komisija je usvojila Prijedlog direktive o borbi protiv prijevare koja utječe na financijske interese Unije putem kaznenog prava. Predložena direktiva utvrdila je zajedničke definicije za kaznena djela protiv proračuna EU-a, uskladila minimalne sankcije (uključujući i zatvorsku kaznu za teža kaznena djela) te zajedničke rokove zastare.

| 2.4 | Čitava 2012. i početak 2013. obilježeni su nizom rasprava i sastanaka na razini EU-a u vezi s uspostavom Ureda europskog javnog tužitelja. (7) U svom govoru o stanju u Uniji održanom u rujnu 2012. predsjednik Barroso ponovno je istaknuo zalaganje Komisije za projekt osnivanja Ureda europskog javnog tužitelja. |
| --- | --- |

2.4

Čitava 2012. i početak 2013. obilježeni su nizom rasprava i sastanaka na razini EU-a u vezi s uspostavom Ureda europskog javnog tužitelja. (7) U svom govoru o stanju u Uniji održanom u rujnu 2012. predsjednik Barroso ponovno je istaknuo zalaganje Komisije za projekt osnivanja Ureda europskog javnog tužitelja.

7

| 2.5 | Dana 17. srpnja 2013. Komisija je predstavila paket zakonodavnih dokumenata koji obuhvaća više uredbi koje imaju za cilj izmjenu strukture Eurojusta, bolje upravljanje OLAF-om te osnivanje Europskog ureda javnog tužitelja. |
| --- | --- |

2.5

Dana 17. srpnja 2013. Komisija je predstavila paket zakonodavnih dokumenata koji obuhvaća više uredbi koje imaju za cilj izmjenu strukture Eurojusta, bolje upravljanje OLAF-om te osnivanje Europskog ureda javnog tužitelja.

| 2.6 | Glavna ja zadaća Ureda europskog javnog tužitelja suzbijanje kaznenih djela protiv financijskih interesa Unije. Bit će nadležan za pokretanje istrage i progona te, u određenim slučajevima, upućivanje osoba osumnjičenih za takva kaznena djela nadležnim tijelima država članica EU-a. |
| --- | --- |

2.6

Glavna ja zadaća Ureda europskog javnog tužitelja suzbijanje kaznenih djela protiv financijskih interesa Unije. Bit će nadležan za pokretanje istrage i progona te, u određenim slučajevima, upućivanje osoba osumnjičenih za takva kaznena djela nadležnim tijelima država članica EU-a.

3.   Prikaz Prijedloga Uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja

Prikaz Prijedloga Uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja

| 3.1 | Osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja nije obaveza već mogućnost. Prema Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Vijeće „može osnovati” Ured europskog javnog tužitelja ukoliko se takva odluka donese jednoglasno, uz prethodnu suglasnost Europskog parlamenta. Pravni temelj i pravila koja se odnose na uspostavu Ureda europskog javnog tužitelja određeni su člankom 86. UFEU-a u kojem se navodi: „Radi suzbijanja kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, Vijeće uredbama donesenima u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom može od Eurojusta osnovati Ured europskog javnog tužitelja.” |
| --- | --- |

3.1

Osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja nije obaveza već mogućnost. Prema Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Vijeće „može osnovati” Ured europskog javnog tužitelja ukoliko se takva odluka donese jednoglasno, uz prethodnu suglasnost Europskog parlamenta. Pravni temelj i pravila koja se odnose na uspostavu Ureda europskog javnog tužitelja određeni su člankom 86. UFEU-a u kojem se navodi: „Radi suzbijanja kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, Vijeće uredbama donesenima u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom može od Eurojusta osnovati Ured europskog javnog tužitelja.”

| 3.2 | U skladu s člankom 86. stavkom 4. UFEU-a, Europsko vijeće može proširiti ovlasti Ureda europskog javnog tužitelja kako bi obuhvatile borbu protiv osobito teških kaznenih djela s prekograničnim elementima. |
| --- | --- |

3.2

U skladu s člankom 86. stavkom 4. UFEU-a, Europsko vijeće može proširiti ovlasti Ureda europskog javnog tužitelja kako bi obuhvatile borbu protiv osobito teških kaznenih djela s prekograničnim elementima.

| 3.3 | Uredba o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja obuhvaća sljedeće: predmet i definicije; opća pravila (status i organizaciju Ureda, imenovanje i opoziv članova, načela); nadležnost; postupovna pravila s obzirom na istragu, progon i sudski postupak; pravila u vezi s postupovnim jamstvima; sudsko preispitivanje; zaštitu podataka; odnose Ureda europskog javnog tužitelja s europskim institucijama; utjecaj na proračun. |
| --- | --- |

3.3

Uredba o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja obuhvaća sljedeće: predmet i definicije; opća pravila (status i organizaciju Ureda, imenovanje i opoziv članova, načela); nadležnost; postupovna pravila s obzirom na istragu, progon i sudski postupak; pravila u vezi s postupovnim jamstvima; sudsko preispitivanje; zaštitu podataka; odnose Ureda europskog javnog tužitelja s europskim institucijama; utjecaj na proračun.

| 3.4 | Sudsko preispitivanje postupovnih mjera koje odredi Ured europskog javnog tužitelja u nadležnosti je nacionalnih sudova. |
| --- | --- |

3.4

Sudsko preispitivanje postupovnih mjera koje odredi Ured europskog javnog tužitelja u nadležnosti je nacionalnih sudova.

| 3.5 | U skladu s Ugovorima Unije, (8) Danska neće sudjelovati u Uredu europskog javnog tužitelja. |
| --- | --- |

3.5

U skladu s Ugovorima Unije, (8) Danska neće sudjelovati u Uredu europskog javnog tužitelja.

8

| 3.6 | Na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku primjenjuje se posebna odredba o nesudjelovanju u politikama na području pravosuđa i unutarnjih poslova, što znači da se te dvije države neće uključiti u taj sustav, osim ako dobrovoljno i izričito ne odluče u njemu sudjelovati. |
| --- | --- |

3.6

Na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku primjenjuje se posebna odredba o nesudjelovanju u politikama na području pravosuđa i unutarnjih poslova, što znači da se te dvije države neće uključiti u taj sustav, osim ako dobrovoljno i izričito ne odluče u njemu sudjelovati.

4.   Posebne napomene

Posebne napomene

4.1   Predmet, definicije, nadležnost

Predmet, definicije, nadležnost

| 4.1.1 | Iako se člankom 1. uredbe „osniva” Ured europskog javnog tužitelja, njegovo djelovanje i operativna sposobnost ovisit će isključivo o tome na koji će se način dugoročno primjenjivati direktiva o borbi protiv prijevare protiv financijskih interesa Unije, (9) kojom se definiraju kaznena djela i nezakonite radnje koje štete financijskim interesima Unije. Osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja korisno je sredstvo zaštite financijskog doprinosa europskih građana proračunu EU-a. |
| --- | --- |

4.1.1

Iako se člankom 1. uredbe „osniva” Ured europskog javnog tužitelja, njegovo djelovanje i operativna sposobnost ovisit će isključivo o tome na koji će se način dugoročno primjenjivati direktiva o borbi protiv prijevare protiv financijskih interesa Unije, (9) kojom se definiraju kaznena djela i nezakonite radnje koje štete financijskim interesima Unije. Osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja korisno je sredstvo zaštite financijskog doprinosa europskih građana proračunu EU-a.

9

| 4.1.2 | Direktiva o borbi protiv prijevare protiv financijskih interesa Unije govori o sljedećim kaznenim djelima koja štete financijskim interesima Unije: (10)







  i. | prijevara protiv financijskih interesa Unije (članak 3.); |
| --- | --- | --- |

4.1.2

Direktiva o borbi protiv prijevare protiv financijskih interesa Unije govori o sljedećim kaznenim djelima koja štete financijskim interesima Unije: (10)

10

i.

prijevara protiv financijskih interesa Unije (članak 3.);

| ii. | kaznena djela u vezi s prijevarom protiv financijskih interesa Unije (članak 4.): prosljeđivanje ili uskraćivanje podataka, pranje novca, obećavanje ili omogućavanje dobiti europskom dužnosniku; |
| --- | --- |

ii.

kaznena djela u vezi s prijevarom protiv financijskih interesa Unije (članak 4.): prosljeđivanje ili uskraćivanje podataka, pranje novca, obećavanje ili omogućavanje dobiti europskom dužnosniku;

| iii. | poticanje, suučesništvo ili pokušaj (članak 5. direktive navodi da ta kaznena djela trebaju biti kažnjena, ali ih ne definira). |
| --- | --- |

iii.

poticanje, suučesništvo ili pokušaj (članak 5. direktive navodi da ta kaznena djela trebaju biti kažnjena, ali ih ne definira).

| 4.1.3 | EGSO smatra da je nužno pravno definirati ta kaznena djela na jasan i izričit način, dodavanjem stavka koji će jasno odrediti ona kaznena djela koja su u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja. Osim toga, smatra da bi iz područja nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja trebalo izuzeti lakša kaznena djela, naime ona u kojima je šteta manja od određenog iznosa, primjerice 10 000 eura. Odbor smatra da sve definicije koje se nalaze u direktivi treba razraditi te ih uključiti u uredbu, uključujući i definiciju „javnog službenika”, (11) koja je iz javnog sektora proširena na privatni sektor. Sve definicije u prijedlogu uredbe i prijedlogu direktive trebaju biti jasno određene, detaljne, međusobno usklađene i ujednačene. |
| --- | --- |

4.1.3

EGSO smatra da je nužno pravno definirati ta kaznena djela na jasan i izričit način, dodavanjem stavka koji će jasno odrediti ona kaznena djela koja su u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja. Osim toga, smatra da bi iz područja nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja trebalo izuzeti lakša kaznena djela, naime ona u kojima je šteta manja od određenog iznosa, primjerice 10 000 eura. Odbor smatra da sve definicije koje se nalaze u direktivi treba razraditi te ih uključiti u uredbu, uključujući i definiciju „javnog službenika”, (11) koja je iz javnog sektora proširena na privatni sektor. Sve definicije u prijedlogu uredbe i prijedlogu direktive trebaju biti jasno određene, detaljne, međusobno usklađene i ujednačene.

11

| 4.1.4 | EGSO smatra da se jasnoća u određivanju predmeta, definicija i nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja može postići i izmjenom određenih članaka koji određuju polje djelovanja Ureda, (12) tako da se uputi na prilog koji bi bio sastavljen prema Uredbi o Eurojustu. (13) Njega bi mogao upotpuniti i uskladiti prijedlog direktive. |
| --- | --- |

4.1.4

EGSO smatra da se jasnoća u određivanju predmeta, definicija i nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja može postići i izmjenom određenih članaka koji određuju polje djelovanja Ureda, (12) tako da se uputi na prilog koji bi bio sastavljen prema Uredbi o Eurojustu. (13) Njega bi mogao upotpuniti i uskladiti prijedlog direktive.

12

13

| 4.1.5 | Potrebno je nadležnost Ureda europskog javnog tužitelja definirati na jasan i neosporiv način. Iako pojašnjenja u vezi kaznenih djela koja su u njegovoj stvarnoj nadležnosti upućuju na nacionalno zakonodavstvo kojim se provodi zakonodavstvo Unije (direktiva 2013/xx/UE), definiranje određenih obilježja tih kaznenih djela uredbom (primjerice, da je riječ o kaznenim djelima prekogranične prirode, koja štete interesima Unije ili su u njih umiješani europski dužnosnici, da navedemo samo nekoliko vrsta) omogućilo bi dosljednu kaznenu politiku u kojoj bi se sa svim vrstama kaznenih djela protiv financijskih interesa Unije postupalo jednako. |
| --- | --- |

4.1.5

Potrebno je nadležnost Ureda europskog javnog tužitelja definirati na jasan i neosporiv način. Iako pojašnjenja u vezi kaznenih djela koja su u njegovoj stvarnoj nadležnosti upućuju na nacionalno zakonodavstvo kojim se provodi zakonodavstvo Unije (direktiva 2013/xx/UE), definiranje određenih obilježja tih kaznenih djela uredbom (primjerice, da je riječ o kaznenim djelima prekogranične prirode, koja štete interesima Unije ili su u njih umiješani europski dužnosnici, da navedemo samo nekoliko vrsta) omogućilo bi dosljednu kaznenu politiku u kojoj bi se sa svim vrstama kaznenih djela protiv financijskih interesa Unije postupalo jednako.

| 4.1.6 | Uredba, međutim, ne bi trebala proširiti nadležnost Ureda europskog javnog tužitelja na kaznena djela za koja istragu provode nacionalni tužitelji. Nadalje, trebalo bi odrediti kriterije pomoću kojih se, u slučaju kada Ured europskog javnog tužitelja ima sporednu nadležnost, može odrediti „prevaga” (prevlast). Ukoliko se to ne učini, postoji opasnost od nedosljednosti u tumačenju i sudskoj praksi u različitim državama članicama. |
| --- | --- |

4.1.6

Uredba, međutim, ne bi trebala proširiti nadležnost Ureda europskog javnog tužitelja na kaznena djela za koja istragu provode nacionalni tužitelji. Nadalje, trebalo bi odrediti kriterije pomoću kojih se, u slučaju kada Ured europskog javnog tužitelja ima sporednu nadležnost, može odrediti „prevaga” (prevlast). Ukoliko se to ne učini, postoji opasnost od nedosljednosti u tumačenju i sudskoj praksi u različitim državama članicama.

| 4.1.7 | U slučaju prekogranične istrage, moguće su situacije u kojima države članice ne surađuju sa istražnim sustavom Ureda europskog javnog tužitelja. Suradnjom europskog javnog tužitelja i ovlaštenih europskih tužitelja izbjeglo bi se da se ista kaznena istraga pokreće u više država članica. Moglo bi se uspostaviti jednostavno pravilo s obzirom na sud kojem je predmet prvo bio upućen, tako da se kazneni progon pokreće u onoj državi članici čijim je tijelima sudske vlasti dotični predmet najprije bio podnesen. |
| --- | --- |

4.1.7

U slučaju prekogranične istrage, moguće su situacije u kojima države članice ne surađuju sa istražnim sustavom Ureda europskog javnog tužitelja. Suradnjom europskog javnog tužitelja i ovlaštenih europskih tužitelja izbjeglo bi se da se ista kaznena istraga pokreće u više država članica. Moglo bi se uspostaviti jednostavno pravilo s obzirom na sud kojem je predmet prvo bio upućen, tako da se kazneni progon pokreće u onoj državi članici čijim je tijelima sudske vlasti dotični predmet najprije bio podnesen.

4.2   Pravila o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja

Pravila o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja

| 4.2.1 | Iako europskog javnog tužitelja imenuje Vijeće uz pristanak Europskog parlamenta, Komisija i dalje ima značajnu ulogu u preliminarnom odabiru kandidata, budući da „predaje popis kandidata koji su ušli u uži izbor” i traži mišljenje „odbora koji je osnovala”. (14) U vezi s postupkom odabira europskog javnog tužitelja, EGSO preporučuje da Komisija u fazi savjetovanja broj članova skupine stručnjaka poveća sa sedam na jedanaest, da točno odredi broj onih koji će biti odabrani sa Suda Europske unije, s nacionalnih vrhovnih sudova i iz nacionalnih tijela javne vlasti nadležnih za progon, ili među drugim pravnim stručnjacima s visokom razinom stručnosti i iskustva, te da u taj savjetodavni odbor uključi po jednog predstavnika svakog od sljedećih tijela: samog EGSO-a, Odbora regija, Agencije za temeljna prava Europske unije, Revizorskog suda i Vijeća odvjetničkih komora Europe (CCBE). |
| --- | --- |

4.2.1

Iako europskog javnog tužitelja imenuje Vijeće uz pristanak Europskog parlamenta, Komisija i dalje ima značajnu ulogu u preliminarnom odabiru kandidata, budući da „predaje popis kandidata koji su ušli u uži izbor” i traži mišljenje „odbora koji je osnovala”. (14) U vezi s postupkom odabira europskog javnog tužitelja, EGSO preporučuje da Komisija u fazi savjetovanja broj članova skupine stručnjaka poveća sa sedam na jedanaest, da točno odredi broj onih koji će biti odabrani sa Suda Europske unije, s nacionalnih vrhovnih sudova i iz nacionalnih tijela javne vlasti nadležnih za progon, ili među drugim pravnim stručnjacima s visokom razinom stručnosti i iskustva, te da u taj savjetodavni odbor uključi po jednog predstavnika svakog od sljedećih tijela: samog EGSO-a, Odbora regija, Agencije za temeljna prava Europske unije, Revizorskog suda i Vijeća odvjetničkih komora Europe (CCBE).

14

| 4.2.2 | EGSO smatra da bi, sa zakonodavne strane, također bilo uputno ustanoviti specifična jamstva za suce kako bi se osigurala njihova neovisnost, pravednost i nepristranost, ali i kako bi se njima zajamčila zaštita i stabilnost. S tim u vezi EGSO ističe da je nemogućnost razrješenja tužitelja apsolutno neophodna, naročito kada postoje pritužbe protiv njih. |
| --- | --- |

4.2.2

EGSO smatra da bi, sa zakonodavne strane, također bilo uputno ustanoviti specifična jamstva za suce kako bi se osigurala njihova neovisnost, pravednost i nepristranost, ali i kako bi se njima zajamčila zaštita i stabilnost. S tim u vezi EGSO ističe da je nemogućnost razrješenja tužitelja apsolutno neophodna, naročito kada postoje pritužbe protiv njih.

| 4.2.3 | Europskog javnog tužitelja ili njegove zamjenike dužnosti razrješuje Sud Europske unije, na zahtjev Europskog parlamenta, Vijeća ili Europske komisije. Sud Europske unije ima nadležnost za štetu koju su građanima prouzročili ovlašteni europski tužitelji, europski javni tužitelj ili njegovi zamjenici. Sud razmatra tužbe koje se tiču takve štete te po njima postupa. EGSO smatra nužnim da, u slučaju parnica koje se tiču naknade štete, Sud Europske unije svoju odluku priopći Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.2.3

Europskog javnog tužitelja ili njegove zamjenike dužnosti razrješuje Sud Europske unije, na zahtjev Europskog parlamenta, Vijeća ili Europske komisije. Sud Europske unije ima nadležnost za štetu koju su građanima prouzročili ovlašteni europski tužitelji, europski javni tužitelj ili njegovi zamjenici. Sud razmatra tužbe koje se tiču takve štete te po njima postupa. EGSO smatra nužnim da, u slučaju parnica koje se tiču naknade štete, Sud Europske unije svoju odluku priopći Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.

| 4.2.4 | Trebalo bi, također, u temeljna načela koja uređuju djelovanje Ureda europskog javnog tužitelja uključiti i načela zakonitosti te hijerarhijske podređenosti koja u uredbi nisu izričito navedena. Ured europskog javnog tužitelja također bi trebao moći djelovati po službenoj dužnosti. Europski sustav kaznene istrage dobio bi na dosljednosti i ujednačenosti kada bi Ured europskog javnog tužitelja bio ovlašten OLAF-u upućivati direktive i upute obavezujuće naravi. |
| --- | --- |

4.2.4

Trebalo bi, također, u temeljna načela koja uređuju djelovanje Ureda europskog javnog tužitelja uključiti i načela zakonitosti te hijerarhijske podređenosti koja u uredbi nisu izričito navedena. Ured europskog javnog tužitelja također bi trebao moći djelovati po službenoj dužnosti. Europski sustav kaznene istrage dobio bi na dosljednosti i ujednačenosti kada bi Ured europskog javnog tužitelja bio ovlašten OLAF-u upućivati direktive i upute obavezujuće naravi.

| 4.2.5 | Trebalo bi, posredstvom odluka o unutarnjoj organizaciji, uspostaviti učinkovite mehanizme komunikacije koji bi jamčili neovisnost Ureda – javnog tužitelja, njegovih pomoćnika i osoblja – od bilo kakvog vanjskog utjecaja. |
| --- | --- |

4.2.5

Trebalo bi, posredstvom odluka o unutarnjoj organizaciji, uspostaviti učinkovite mehanizme komunikacije koji bi jamčili neovisnost Ureda – javnog tužitelja, njegovih pomoćnika i osoblja – od bilo kakvog vanjskog utjecaja.

| 4.2.6 | Prijedlog razlikuje dvije kategorije kaznenih djela, od kojih prva obuhvaća kaznena djela koja automatski potpadaju pod nadležnost Ureda europskog javnog tužitelja (članak 12.), dok druga kategorija (članak 13.) obuhvaća kaznena djela povezana s onima iz prve grupe (povezane činjenice). EGSO smatra da, dokle god ne postoji skup jasnih definicija samih kaznenih djela i onih koja se temelje na istim činjenicama, Ured europskog javnog tužitelja ne bi trebao biti nadležan i za kaznena djela za koja kaznenu istragu provode nacionalni javni tužitelji (kaznena djela usko povezana s onima protiv financijskih interesa Unije). Jedini kriteriji po kojima ta kaznena djela ulaze u njegovu nadležnost u uredbi su definirani izrazima „nadređena” (15) kaznena djela i kaznena djela koja „se temelje na istim činjenicama” koji, u nedostatku jasnih definicija kaznenih djela, doprinose izvjesnoj nepredvidivosti uredbe: s obzirom na što su ta kaznena djela nadređena? S obzirom na uključene osobe, na povrijeđene članke? S obzirom na financijski učinak? itd. |
| --- | --- |

4.2.6

Prijedlog razlikuje dvije kategorije kaznenih djela, od kojih prva obuhvaća kaznena djela koja automatski potpadaju pod nadležnost Ureda europskog javnog tužitelja (članak 12.), dok druga kategorija (članak 13.) obuhvaća kaznena djela povezana s onima iz prve grupe (povezane činjenice). EGSO smatra da, dokle god ne postoji skup jasnih definicija samih kaznenih djela i onih koja se temelje na istim činjenicama, Ured europskog javnog tužitelja ne bi trebao biti nadležan i za kaznena djela za koja kaznenu istragu provode nacionalni javni tužitelji (kaznena djela usko povezana s onima protiv financijskih interesa Unije). Jedini kriteriji po kojima ta kaznena djela ulaze u njegovu nadležnost u uredbi su definirani izrazima „nadređena” (15) kaznena djela i kaznena djela koja „se temelje na istim činjenicama” koji, u nedostatku jasnih definicija kaznenih djela, doprinose izvjesnoj nepredvidivosti uredbe: s obzirom na što su ta kaznena djela nadređena? S obzirom na uključene osobe, na povrijeđene članke? S obzirom na financijski učinak? itd.

15

4.3   Poslovnik o istragama, kaznenom progonu i sudskim postupcima

Poslovnik o istragama, kaznenom progonu i sudskim postupcima

| 4.3.1 | Istražne mjere predviđene uredbom, koja određuje koje vrste istražnih mjera Ured europskog javnog tužitelja može poduzeti i u kojim okolnostima, Ured treba provoditi samo u odnosu na kaznena djela koja ulaze u područje njegove stvarne nadležnosti. Potrebno je na razini Unije uskladiti različite vrste odluka koje Ured europskog javnog tužitelja može usvojiti po završetku istrage te, naročito, određene konkretne radnje, uključujući one koje se tiču podizanja optužnice ili okončanja istrage bez poduzimanja daljnjih koraka. |
| --- | --- |

4.3.1

Istražne mjere predviđene uredbom, koja određuje koje vrste istražnih mjera Ured europskog javnog tužitelja može poduzeti i u kojim okolnostima, Ured treba provoditi samo u odnosu na kaznena djela koja ulaze u područje njegove stvarne nadležnosti. Potrebno je na razini Unije uskladiti različite vrste odluka koje Ured europskog javnog tužitelja može usvojiti po završetku istrage te, naročito, određene konkretne radnje, uključujući one koje se tiču podizanja optužnice ili okončanja istrage bez poduzimanja daljnjih koraka.

| 4.3.2 | Kada se dokazni materijal koji Ured europskog javnog tužitelja prikupi i upotrijebi na sudu prihvati bez provjere valjanosti, može doći do neravnopravne situacije i povrede načela ravnopravnosti stranaka u sporu na štetu obrane. S obzirom da Ured europskog javnog tužitelja uživa prednosti koje pruža institucijska suradnja svih struktura, tijela, ureda i agencija Unije, kao i nadležnih tijela država članica, ni optuženik ni obrana nema na raspolaganju slična sredstva kako bi dokazali nepostojanje krivnje čime se krši načelo ravnopravnosti stranaka u postupku. |
| --- | --- |

4.3.2

Kada se dokazni materijal koji Ured europskog javnog tužitelja prikupi i upotrijebi na sudu prihvati bez provjere valjanosti, može doći do neravnopravne situacije i povrede načela ravnopravnosti stranaka u sporu na štetu obrane. S obzirom da Ured europskog javnog tužitelja uživa prednosti koje pruža institucijska suradnja svih struktura, tijela, ureda i agencija Unije, kao i nadležnih tijela država članica, ni optuženik ni obrana nema na raspolaganju slična sredstva kako bi dokazali nepostojanje krivnje čime se krši načelo ravnopravnosti stranaka u postupku.

| 4.3.3 | Mogućnost zaključivanja transakcije u interesu dobrog djelovanja pravosudnog sustava može biti inkompatibilna s nekim nacionalnim sustavima te bi morala biti podvrgnuta sudskom nadzoru. EGSO preporučuje Komisiji da u uredbi definira značenje izraza „transakcija” te da jasno odredi uvjete njezine primjene, naročito u slučajevima djela za koja je sporedna nadležnost dodijeljena Uredu europskog tužitelja. |
| --- | --- |

4.3.3

Mogućnost zaključivanja transakcije u interesu dobrog djelovanja pravosudnog sustava može biti inkompatibilna s nekim nacionalnim sustavima te bi morala biti podvrgnuta sudskom nadzoru. EGSO preporučuje Komisiji da u uredbi definira značenje izraza „transakcija” te da jasno odredi uvjete njezine primjene, naročito u slučajevima djela za koja je sporedna nadležnost dodijeljena Uredu europskog tužitelja.

| 4.3.4 | Postupovnim jamstvima, koja se, u skladu s primjenjivim standardima, naročito s Poveljom o temeljnim pravima Europske unije, dodjeljuju optuženicima i drugim osobama uključenim u postupak Ureda europskog javnog tužitelja, mogu se samostalno uspostaviti određena prava (pravo na šutnju, pravo na pravnu pomoć) koja još nisu uređena zakonodavstvom Unije. Ta bi se prava također trebala primjenjivati i na svjedoke, a ne samo na „osumnjičenike”. |
| --- | --- |

4.3.4

Postupovnim jamstvima, koja se, u skladu s primjenjivim standardima, naročito s Poveljom o temeljnim pravima Europske unije, dodjeljuju optuženicima i drugim osobama uključenim u postupak Ureda europskog javnog tužitelja, mogu se samostalno uspostaviti određena prava (pravo na šutnju, pravo na pravnu pomoć) koja još nisu uređena zakonodavstvom Unije. Ta bi se prava također trebala primjenjivati i na svjedoke, a ne samo na „osumnjičenike”.

4.4   Sudsko preispitivanje

Sudsko preispitivanje

| 4.4.1 | Kada donosi postupovne mjere, Ured europskog javnog tužitelja smatra se nacionalnim nadležnim tijelom u svrhu sudskog preispitivanja. Po mišljenju EGSO-a, trebalo bi omogućiti sudsko preispitivanje unutarnjih akata Ureda europskog javnog tužitelja na razini EU-a. |
| --- | --- |

4.4.1

Kada donosi postupovne mjere, Ured europskog javnog tužitelja smatra se nacionalnim nadležnim tijelom u svrhu sudskog preispitivanja. Po mišljenju EGSO-a, trebalo bi omogućiti sudsko preispitivanje unutarnjih akata Ureda europskog javnog tužitelja na razini EU-a.

| 4.4.2 | Unutarnja pravila o djelovanju Ureda europskog javnog tužitelja (poslovnik) ne mogu se odnositi samo na dodjeljivanje predmeta, već trebaju uključiti mnoge druge, vrlo značajne aspekte, kao što su hijerarhija, struktura, upravljanje, posebni zadaci, itd. Iako ta unutarnja pravila nisu izvršiva već imaju samo međuinstitucijsku vrijednost, može se, u svrhu pravne sigurnosti, smatrati da ona stvaraju pravo te bi se u tom smislu europski građani pod kaznenom istragom na njih trebali moći pozvati. Ta je mogućnost u skladu s člankom 86. stavkom 3. Ugovora, koji propisuje da zakonodavac Unije utvrđuje pravila koja se primjenjuju na sudsko preispitivanje postupovnih radnji koje poduzima Ured europskog javnog tužitelja u obnašanju svojih funkcija. |
| --- | --- |

4.4.2

Unutarnja pravila o djelovanju Ureda europskog javnog tužitelja (poslovnik) ne mogu se odnositi samo na dodjeljivanje predmeta, već trebaju uključiti mnoge druge, vrlo značajne aspekte, kao što su hijerarhija, struktura, upravljanje, posebni zadaci, itd. Iako ta unutarnja pravila nisu izvršiva već imaju samo međuinstitucijsku vrijednost, može se, u svrhu pravne sigurnosti, smatrati da ona stvaraju pravo te bi se u tom smislu europski građani pod kaznenom istragom na njih trebali moći pozvati. Ta je mogućnost u skladu s člankom 86. stavkom 3. Ugovora, koji propisuje da zakonodavac Unije utvrđuje pravila koja se primjenjuju na sudsko preispitivanje postupovnih radnji koje poduzima Ured europskog javnog tužitelja u obnašanju svojih funkcija.

4.5   Zaštita osobnih podataka

Zaštita osobnih podataka

| 4.5.1 | U specifičnom kontekstu Ureda europskog javnog tužitelja, pravila o sustavu zaštite podataka točnije određuju i upotpunjuju zakonodavstvo Unije koje se odnosi na obradu osobnih podataka od strane tijela EU-a. (16) Ti se podaci mogu proslijediti trećim zemljama samo ako je to određeno sporazumom. Takav prijenos dopušten je samo ako je apsolutno neophodan za progon određenog kaznenog djela te ukoliko treća država kojoj su ti podaci proslijeđeni poštuje i jamči, putem sporazuma, istu razinu zaštite podataka kao EU. Nadzor obrade svih podataka u okviru djelovanja Ureda europskog javnog tužitelja treba biti povjeren kako Europskom nadzorniku za zaštitu podataka (EDPS) tako i nadležnim nacionalnim tijelima. |
| --- | --- |

4.5.1

U specifičnom kontekstu Ureda europskog javnog tužitelja, pravila o sustavu zaštite podataka točnije određuju i upotpunjuju zakonodavstvo Unije koje se odnosi na obradu osobnih podataka od strane tijela EU-a. (16) Ti se podaci mogu proslijediti trećim zemljama samo ako je to određeno sporazumom. Takav prijenos dopušten je samo ako je apsolutno neophodan za progon određenog kaznenog djela te ukoliko treća država kojoj su ti podaci proslijeđeni poštuje i jamči, putem sporazuma, istu razinu zaštite podataka kao EU. Nadzor obrade svih podataka u okviru djelovanja Ureda europskog javnog tužitelja treba biti povjeren kako Europskom nadzorniku za zaštitu podataka (EDPS) tako i nadležnim nacionalnim tijelima.

16

| 4.5.2 | Obrada osobnih podataka trebala bi biti ograničena samo na osobe za koje postoji osnovana sumnja da su počinile kazneno djelo protiv financijskih interesa Unije. U suprotnom bi moglo doći do teškog i nesrazmjernog zadiranja u privatni život te do povrede Povelje o temeljnim pravima EU-a. |
| --- | --- |

4.5.2

Obrada osobnih podataka trebala bi biti ograničena samo na osobe za koje postoji osnovana sumnja da su počinile kazneno djelo protiv financijskih interesa Unije. U suprotnom bi moglo doći do teškog i nesrazmjernog zadiranja u privatni život te do povrede Povelje o temeljnim pravima EU-a.

| 4.5.3 | EGSO smatra da se prikupljanje određenih podataka, navedenih u članku 37. stavku 4., smije poduzeti samo ako je apsolutno neophodno i ako postoji čvrsta i temeljna uzročno-posljedična veza s djelima koja su predmet istrage. Prikupljanje određenih dodatnih osobnih podataka, navedenih u članku 37. stavku 4., mora biti opravdano kao nužno za istragu te mora poštovati Povelju o temeljnim pravima EU-a, Europsku konvenciju o ljudskim pravima te sva naprednija pravila država članica na području zaštite podataka. |
| --- | --- |

4.5.3

EGSO smatra da se prikupljanje određenih podataka, navedenih u članku 37. stavku 4., smije poduzeti samo ako je apsolutno neophodno i ako postoji čvrsta i temeljna uzročno-posljedična veza s djelima koja su predmet istrage. Prikupljanje određenih dodatnih osobnih podataka, navedenih u članku 37. stavku 4., mora biti opravdano kao nužno za istragu te mora poštovati Povelju o temeljnim pravima EU-a, Europsku konvenciju o ljudskim pravima te sva naprednija pravila država članica na području zaštite podataka.

| 4.5.4 | EGSO smatra da osobni podaci trebaju biti izbrisani iz dosjea i registara ukoliko nisu apsolutno neophodni te u predmetima u kojima nije podignuta optužnica. |
| --- | --- |

4.5.4

EGSO smatra da osobni podaci trebaju biti izbrisani iz dosjea i registara ukoliko nisu apsolutno neophodni te u predmetima u kojima nije podignuta optužnica.

Bruxelles, 11. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Vidi članak 2. točku b), članak 4. stavak 1. i članak 12. dokumenta COM(2013) 534 final, kao i objašnjenja iznesena pod točkom 4.1 ovog mišljenja: „Predmet, definicije, nadležnost”.

1

(2)  COM(2013) 535 final, članak 3. stavak 1.: „Nadležnost Eurojusta obuhvaća oblike kaznenih djela iz Priloga 1.”

2

(3)  Taj odbor djeluje u sklopu stručne skupine REX. Stručna skupina SOC također je nadležna za aktivno građanstvo i zaštitu temeljnih ljudskih prava.

3

(4)  Vidi Zelenu knjigu o kaznenopravnoj zaštiti financijskih interesa Zajednice i o uspostavi dužnosti europskog javnog tužitelja, COM (2001)715 final od 11. prosinca 2001.

4

(5)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0293:FIN:EN:PDF.

5

(6)  Sažetak procjene učinka SWD(2013) 275 final, str. 2., stavak 1.2.

6

(7)  COM(2013) 534 final – str. 3. i 4.

7

(8)  Članci 1. i 2. Protokola br. 22 uz UFEU.

8

(9)  Na tu se direktivu u članku 2. točki b) uredbe upućuje kao na „direktivu 2013/xx/EU”.

9

(10)  U Prijedlogu uredbe COM(2013) 534 final također se jasno navodi da je riječ o „direktivi 2013/xx/EU”.

10

(11)  COM(2012) 363 final, članak 4., stavak 5.

11

(12)  Vidi članak 1. točka b), članak 4. stavak 1. i članak 12. dokumenta COM(2013) 53 final.

12

(13)  COM(2013) 535 final, članak 3. stavak 1.: „Nadležnost Eurojusta obuhvaća oblike kaznenih djela iz Priloga 1.”

13

(14)  COM(2013) 534 final, članak 8. stavak 3.

14

(15)  COM(2013) 534, članak 13. „Sporedna nadležnost”, stavak 1.

15

(16)  Naročito je to Uredba (EZ) br. 45/2001 o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka.

16

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/91 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/91

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Akcijskom planu za europsku industriju željeza i čelika

COM(2013) 407 final

2014/C 170/15

Izvjestitelj: Claude ROLIN

Suizvjestitelj Zbigniew KOTOWSKI

Dana 3. srpnja 2013. godine, sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Komisija se odlučila savjetovati s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

Akcijskom planu za europsku industriju željeza i čelika

COM(2013) 407 final.

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI), odgovorno za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojilo je mišljenje 21. studenog 2013.

Europski gospodarski i socijalni odbor usvojio je mišljenje na 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 11. prosinca 2013.), sa 156 glasova za, 5 protiv i 9 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1 | EGSO pozdravlja Akcijski plan za europsku industriju željeza i čelika, koji je Europska Komisija predstavila 11. lipnja 2013. EGSO ovaj akcijski plan smatra prvim korakom prema naprijed i prepoznaje sektor čelika kao strateški važan sektor za Europu i za pokretanje rasta. Međutim, uspjeh ovog plana ovisit će o ostvarenju ovih izjava. |
| --- | --- |

1.1

EGSO pozdravlja Akcijski plan za europsku industriju željeza i čelika, koji je Europska Komisija predstavila 11. lipnja 2013. EGSO ovaj akcijski plan smatra prvim korakom prema naprijed i prepoznaje sektor čelika kao strateški važan sektor za Europu i za pokretanje rasta. Međutim, uspjeh ovog plana ovisit će o ostvarenju ovih izjava.

| 1.2 | Akcijski plan je specifičan prijedlog ali bi njegova provedba mogla potrajati mjesecima, čak i godinama. Međutim, s obzirom na brzinu opadanja proizvodnje i prihoda u ovoj godini, potrebne su pravovremene akcije za pomoć radnicima pogođenim krizom te povratak pozitivnog ulagačkog ozračja u sektor i proizvodne lance koji o njemu ovise. Nepoduzimanje ovakvih mjera može imati za posljedicu daljnja zatvaranja poduzeća i više izgubljenih radnih mjesta. U tom kontekstu, EGSO poziva Europsku komisiju da objavi, što je prije moguće, plan s preciznim rokovima za provedbu Akcijskog plana. O planu bi trebalo raspravljati sa socijalnim partnerima na sljedećem sastanku Skupine na visokoj razini. |
| --- | --- |

1.2

Akcijski plan je specifičan prijedlog ali bi njegova provedba mogla potrajati mjesecima, čak i godinama. Međutim, s obzirom na brzinu opadanja proizvodnje i prihoda u ovoj godini, potrebne su pravovremene akcije za pomoć radnicima pogođenim krizom te povratak pozitivnog ulagačkog ozračja u sektor i proizvodne lance koji o njemu ovise. Nepoduzimanje ovakvih mjera može imati za posljedicu daljnja zatvaranja poduzeća i više izgubljenih radnih mjesta. U tom kontekstu, EGSO poziva Europsku komisiju da objavi, što je prije moguće, plan s preciznim rokovima za provedbu Akcijskog plana. O planu bi trebalo raspravljati sa socijalnim partnerima na sljedećem sastanku Skupine na visokoj razini.

| 1.3 | Akcijski plan je poprilično nejasan kad se radi o konkretnim mjerama koje treba poduzeti i neprikladno pristupa cikličkoj dimenziji krize. Kako bi se osigurala strateška važnost ovog sektora za europsku prerađivačku industriju i zapošljavanje te kako bi se spriječilo njegovo daljnje smanjivanje, EGSO poziva Europsku komisiju da poduzme hitne mjere, uključujući:






  — | izvođenje detaljne procjene postojećih kapaciteta uz sudjelovanje socijalnih partnera; |
| --- | --- | --- |

1.3

Akcijski plan je poprilično nejasan kad se radi o konkretnim mjerama koje treba poduzeti i neprikladno pristupa cikličkoj dimenziji krize. Kako bi se osigurala strateška važnost ovog sektora za europsku prerađivačku industriju i zapošljavanje te kako bi se spriječilo njegovo daljnje smanjivanje, EGSO poziva Europsku komisiju da poduzme hitne mjere, uključujući:

—

izvođenje detaljne procjene postojećih kapaciteta uz sudjelovanje socijalnih partnera;

| — | poduzimanje mjera za olakšavanje upotrebe i prijevoza starog željeza i sprječavanje nezakonitog izvoza; |
| --- | --- |

—

poduzimanje mjera za olakšavanje upotrebe i prijevoza starog željeza i sprječavanje nezakonitog izvoza;

| — | obilno korištenje strukturnih fondova EU-a te osiguranje dovoljne sektorske usmjerenosti prilikom njihovog dodjeljivanja. |
| --- | --- |

—

obilno korištenje strukturnih fondova EU-a te osiguranje dovoljne sektorske usmjerenosti prilikom njihovog dodjeljivanja.

| — | razvijanje privremenih mjera (kao npr. kratkoročno zapošljavanje tj. „kurzarbeit” u Njemačkoj) uz javnu potporu i/ili jačanje postojećih mjera kako bi se osiguralo zadržavanje radnika u industriji željeza i čelika; |
| --- | --- |

—

razvijanje privremenih mjera (kao npr. kratkoročno zapošljavanje tj. „kurzarbeit” u Njemačkoj) uz javnu potporu i/ili jačanje postojećih mjera kako bi se osiguralo zadržavanje radnika u industriji željeza i čelika;

| — | povećanje potražnje u krajnjim sektorima proizvodnje, između ostaloga i neposrednom provedbom predloženih mjera za automobilsku i građevinsku industriju. Općenito govoreći, mora se postići prava ravnoteža između fiskalne konsolidacije, tj. mjera štednje, i aktivnih industrijskih politika koje stvaraju ulaganja i radna mjesta (1). Oslanjanje na automobilski i građevinski sektor neće biti dovoljno za povećavanje potražnje čelika. |
| --- | --- |

—

povećanje potražnje u krajnjim sektorima proizvodnje, između ostaloga i neposrednom provedbom predloženih mjera za automobilsku i građevinsku industriju. Općenito govoreći, mora se postići prava ravnoteža između fiskalne konsolidacije, tj. mjera štednje, i aktivnih industrijskih politika koje stvaraju ulaganja i radna mjesta (1). Oslanjanje na automobilski i građevinski sektor neće biti dovoljno za povećavanje potražnje čelika.

1

| — | pružanje puno veće podrške, uključujući i javne potpore, za ulaganja u razvoj novih tehnologija i procesa za pokretanje daljnje nadogradnje instalacija i postrojenja; |
| --- | --- |

—

pružanje puno veće podrške, uključujući i javne potpore, za ulaganja u razvoj novih tehnologija i procesa za pokretanje daljnje nadogradnje instalacija i postrojenja;

| — | uvođenje održivog modela proizvodnje čelika za podupiranje europske industrije željeza i čelika. Potreban je hitan razvoj i promicanje europskih standarda održivosti, poput Oznake za proizvode čelične konstrukcije (SustSteel); |
| --- | --- |

—

uvođenje održivog modela proizvodnje čelika za podupiranje europske industrije željeza i čelika. Potreban je hitan razvoj i promicanje europskih standarda održivosti, poput Oznake za proizvode čelične konstrukcije (SustSteel);

| — | Europski fond za prilagodbu globalizaciji ne bi trebao nuditi naknadne mjere već se usredotočiti na predviđanje promjena, primjerice olakšanim uvođenjem novih tehnologija i pomaganjem radnicima da se prilagode novim tehnologijama. |
| --- | --- |

—

Europski fond za prilagodbu globalizaciji ne bi trebao nuditi naknadne mjere već se usredotočiti na predviđanje promjena, primjerice olakšanim uvođenjem novih tehnologija i pomaganjem radnicima da se prilagode novim tehnologijama.

| 1.4 | Potrebno je hitno se usredotočiti na postizanje europskih održivih klimatskih, energetskih i trgovinskih politika, omogućujući prijelaz sektora na gospodarstvo učinkovitih resursa s niskom razinom emisije ugljika i potrošnje energije, te izbjeći da EU-ova industrija željeza i čelika sama snosi teret troškova. Ovo će se također postići promicanjem ambicioznih politika istraživanje, razvoja i inovacija npr. u okviru programa Obzor 2020. i uz aktivnu podršku za širenje novih, čišćih te resursno i energetski učinkovitijih tehnologija. |
| --- | --- |

1.4

Potrebno je hitno se usredotočiti na postizanje europskih održivih klimatskih, energetskih i trgovinskih politika, omogućujući prijelaz sektora na gospodarstvo učinkovitih resursa s niskom razinom emisije ugljika i potrošnje energije, te izbjeći da EU-ova industrija željeza i čelika sama snosi teret troškova. Ovo će se također postići promicanjem ambicioznih politika istraživanje, razvoja i inovacija npr. u okviru programa Obzor 2020. i uz aktivnu podršku za širenje novih, čišćih te resursno i energetski učinkovitijih tehnologija.

| 1.5 | EGSO podržava opći cilj borbe protiv klimatskih promjena kao i postupke EU-a u tom pogledu. Međutim, treba pažljivo razmotriti posebna obilježja sektora, posebno ona koja se odnose na tehnološka ograničenja, kao i na već uložene napore. Ciljevi industrije željeza i čelika moraju biti tehnički i ekonomski izvedivi. U najmanju ruku moraju biti postavljeni tako da klimatske politike EU-a, posebice europski sustav trgovanja emisijama, najuspješnijim poduzećima EU-a ne nametnu dodatne troškove, barem dok se ne postigne sveobuhvatni međunarodni sporazum o klimatskim promjenama koji će utvrditi iste uvjete i mjere za industriju željeza i čelika u cijelom svijetu. |
| --- | --- |

1.5

EGSO podržava opći cilj borbe protiv klimatskih promjena kao i postupke EU-a u tom pogledu. Međutim, treba pažljivo razmotriti posebna obilježja sektora, posebno ona koja se odnose na tehnološka ograničenja, kao i na već uložene napore. Ciljevi industrije željeza i čelika moraju biti tehnički i ekonomski izvedivi. U najmanju ruku moraju biti postavljeni tako da klimatske politike EU-a, posebice europski sustav trgovanja emisijama, najuspješnijim poduzećima EU-a ne nametnu dodatne troškove, barem dok se ne postigne sveobuhvatni međunarodni sporazum o klimatskim promjenama koji će utvrditi iste uvjete i mjere za industriju željeza i čelika u cijelom svijetu.

| 1.6 | Potrebno je maksimalno povećati privremene kompenzacijske mjere u drugom i nakon trećeg trgovinskog razdoblja, kako bi se nadoknadila povećanja cijena električne energije diljem EU-a, povezana sa sustavom za trgovanje emisijama (ETS). EGSO poziva Europsku komisiju da dodatno ispita ovaj problem i brzo poduzme odgovarajuće mjere. |
| --- | --- |

1.6

Potrebno je maksimalno povećati privremene kompenzacijske mjere u drugom i nakon trećeg trgovinskog razdoblja, kako bi se nadoknadila povećanja cijena električne energije diljem EU-a, povezana sa sustavom za trgovanje emisijama (ETS). EGSO poziva Europsku komisiju da dodatno ispita ovaj problem i brzo poduzme odgovarajuće mjere.

| 1.7 | EGSO podržava ideju uspostave europskog programa za financiranje širenja novih i inovativnih tehnologija u industrijama u kojima se troši mnogo energije, koji bi se financirao iz dobiti nastale prodajom emisijskih jedinica. |
| --- | --- |

1.7

EGSO podržava ideju uspostave europskog programa za financiranje širenja novih i inovativnih tehnologija u industrijama u kojima se troši mnogo energije, koji bi se financirao iz dobiti nastale prodajom emisijskih jedinica.

| 1.8 | Uvođenje naprednih tehnologija poput programa ULCOS trebali bi se i ubuduće promicati. Za EGSO je izrazito važno pomno praćenje podataka o emisiji CO2 i energetskoj učinkovitosti postrojenja za proizvodnju željeza i čelika. |
| --- | --- |

1.8

Uvođenje naprednih tehnologija poput programa ULCOS trebali bi se i ubuduće promicati. Za EGSO je izrazito važno pomno praćenje podataka o emisiji CO2 i energetskoj učinkovitosti postrojenja za proizvodnju željeza i čelika.

2

| 1.9 | Reciprocitet i stvaranje ravnopravnih uvjeta natjecanja na svjetskoj razini mora biti prioritet Europske komisije. S obzirom na nedostatak ravnopravnih uvjeta natjecanja i na širenje protekcionističkih trendova kod zemalja u ubrzanom razvoju, EGSO poziva Europsku komisiju da poduzme čvršće mjere za obranu europske industrije željeza i čelika, uključujući i upotrebu instrumenata trgovinske obrane, na ciljani i brzi način. |
| --- | --- |

1.9

Reciprocitet i stvaranje ravnopravnih uvjeta natjecanja na svjetskoj razini mora biti prioritet Europske komisije. S obzirom na nedostatak ravnopravnih uvjeta natjecanja i na širenje protekcionističkih trendova kod zemalja u ubrzanom razvoju, EGSO poziva Europsku komisiju da poduzme čvršće mjere za obranu europske industrije željeza i čelika, uključujući i upotrebu instrumenata trgovinske obrane, na ciljani i brzi način.

| 1.10 | EGSO pozdravlja usvajanje kvalitetnog okvira za predviđanje promjena i restrukturiranje, koji određuje najbolje prakse iz ovog područja. Smatra da bi ovaj okvir trebali koristiti različiti dionici kao minimalni europski standard predviđanja i upravljanja promjenama na društveno odgovoran način promicanjem obuke, usavršavanjem vještina i podržavanjem ponovnog osposobljavanja, ukoliko je ono potrebno. Ovo također treba biti prilika da se europski sektor željeza i čelika učini privlačnijim za mlade i visoko kvalificirane osobe. Nadalje, trebalo bi razviti dugotrajna rješenja kao odgovor na generacijske promjene. Socijalni partneri na svim razinama mogu igrati proaktivnu ulogu u tom pogledu. |
| --- | --- |

1.10

EGSO pozdravlja usvajanje kvalitetnog okvira za predviđanje promjena i restrukturiranje, koji određuje najbolje prakse iz ovog područja. Smatra da bi ovaj okvir trebali koristiti različiti dionici kao minimalni europski standard predviđanja i upravljanja promjenama na društveno odgovoran način promicanjem obuke, usavršavanjem vještina i podržavanjem ponovnog osposobljavanja, ukoliko je ono potrebno. Ovo također treba biti prilika da se europski sektor željeza i čelika učini privlačnijim za mlade i visoko kvalificirane osobe. Nadalje, trebalo bi razviti dugotrajna rješenja kao odgovor na generacijske promjene. Socijalni partneri na svim razinama mogu igrati proaktivnu ulogu u tom pogledu.

| 1.11 | EGSO smatra da bi, zbog lakšeg socijalno odgovornog prelaska na konkurentniju europsku industriju željeza i čelika, EU-ov sektor željeza i čelika, poput ostalih sektora, trebao imati jednaki pristup europskim, nacionalnim i regionalnim fondovima. |
| --- | --- |

1.11

EGSO smatra da bi, zbog lakšeg socijalno odgovornog prelaska na konkurentniju europsku industriju željeza i čelika, EU-ov sektor željeza i čelika, poput ostalih sektora, trebao imati jednaki pristup europskim, nacionalnim i regionalnim fondovima.

2.   Uvod

Uvod

| 2.1 | Kao što Europska komisija ističe u svom akcijskom planu za konkurentnu i održivu industriju željeza i čelika u Europi, „EU je drugi najveći proizvođač čelika na svijetu, s proizvodnjom od preko 177 milijuna tona na godinu, što čini 11% svjetske proizvodnje”. Industrija je široko rasprostranjena u cijeloj Europi, s najmanje 500 proizvodnih pogona u 24 države članice. |
| --- | --- |

2.1

Kao što Europska komisija ističe u svom akcijskom planu za konkurentnu i održivu industriju željeza i čelika u Europi, „EU je drugi najveći proizvođač čelika na svijetu, s proizvodnjom od preko 177 milijuna tona na godinu, što čini 11% svjetske proizvodnje”. Industrija je široko rasprostranjena u cijeloj Europi, s najmanje 500 proizvodnih pogona u 24 države članice.

| 2.2 | EGSO ponovno ističe da je europska industrija željeza i čelika okosnica europskog blagostanja i neizostavan dio europskog lanca opskrbe, koji razvija i proizvodi na tisuće različitih inovativnih rješenja za čelik u Europi i time omogućuje izravno i neizravno zapošljavanje i izdržavanje milijuna europskih građana. |
| --- | --- |

2.2

EGSO ponovno ističe da je europska industrija željeza i čelika okosnica europskog blagostanja i neizostavan dio europskog lanca opskrbe, koji razvija i proizvodi na tisuće različitih inovativnih rješenja za čelik u Europi i time omogućuje izravno i neizravno zapošljavanje i izdržavanje milijuna europskih građana.

| 2.3 | Nažalost, postaje sve jasnije da je ova industrija snažno potresena gospodarskom krizom koja trenutno pogađa cijelu Europu. Industrija željeza i čelika oslanja se na sektore poput automobilskog i građevinskog, čije aktivnosti od 2008. bilježe strmi pad. Ovo je pak dovelo do smanjene potražnje željeza i čelika u Europi. |
| --- | --- |

2.3

Nažalost, postaje sve jasnije da je ova industrija snažno potresena gospodarskom krizom koja trenutno pogađa cijelu Europu. Industrija željeza i čelika oslanja se na sektore poput automobilskog i građevinskog, čije aktivnosti od 2008. bilježe strmi pad. Ovo je pak dovelo do smanjene potražnje željeza i čelika u Europi.

| 2.4 | Slabija potražnja željeza i čelika u Europi postala je očigledna s pojavom privremenih ili trajnih zatvaranja proizvodnih pogona i s gubitkom od preko 60 000 radnih mjesta u ovom sektoru. |
| --- | --- |

2.4

Slabija potražnja željeza i čelika u Europi postala je očigledna s pojavom privremenih ili trajnih zatvaranja proizvodnih pogona i s gubitkom od preko 60 000 radnih mjesta u ovom sektoru.

| 2.5 | Od vitalne je važnosti da Europa poduzme ubrzane mjere kako bi obuzdala krizu koja trenutno pogađa čitavu industriju željeza i čelika. Iz tog razloga EGSO pozdravlja nedavnu inicijativu Europske komisije da poduzme mjere za potporu europskoj industriji željeza i čelika. |
| --- | --- |

2.5

Od vitalne je važnosti da Europa poduzme ubrzane mjere kako bi obuzdala krizu koja trenutno pogađa čitavu industriju željeza i čelika. Iz tog razloga EGSO pozdravlja nedavnu inicijativu Europske komisije da poduzme mjere za potporu europskoj industriji željeza i čelika.

| 2.6 | Ovo je prvi put da je Komisija predložila sveobuhvatni akcijski plan za željezo i čelik, jedanaest godina nakon isteka Ugovora o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik (EZUČ) iz 2002. Rezultat je to zajedničkih napora Komisije i socijalnih partnera da se pogura pitanje industrijske politike kako općenito tako i u pogledu glavnih proizvodnih sektora. Ovo je ujedno i prvi korak prema stvarnoj industrijskoj politici koja obuhvaća politike poput trgovine, istraživanja i razvoja, okoliša, klime i energije. |
| --- | --- |

2.6

Ovo je prvi put da je Komisija predložila sveobuhvatni akcijski plan za željezo i čelik, jedanaest godina nakon isteka Ugovora o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik (EZUČ) iz 2002. Rezultat je to zajedničkih napora Komisije i socijalnih partnera da se pogura pitanje industrijske politike kako općenito tako i u pogledu glavnih proizvodnih sektora. Ovo je ujedno i prvi korak prema stvarnoj industrijskoj politici koja obuhvaća politike poput trgovine, istraživanja i razvoja, okoliša, klime i energije.

| 2.7 | Plan predlaže niz mjera i preporuka na području potražnje, energije i energetske učinkovitosti, klimatske politike, tržišnog natjecanja, trgovine, sirovina, istraživanja i inovacija i društvenih aspekata, kao što su pristup europskim strukturnim fondovima za ublažavanje socijalnih troškova predviđanja i upravljanja promjenama te poticanje zapošljavanja mladih radi jačanja konkurentnosti ovog sektora. |
| --- | --- |

2.7

Plan predlaže niz mjera i preporuka na području potražnje, energije i energetske učinkovitosti, klimatske politike, tržišnog natjecanja, trgovine, sirovina, istraživanja i inovacija i društvenih aspekata, kao što su pristup europskim strukturnim fondovima za ublažavanje socijalnih troškova predviđanja i upravljanja promjenama te poticanje zapošljavanja mladih radi jačanja konkurentnosti ovog sektora.

| 2.8 | Socijalni partneri u sektoru željeza i čelika doprinijeli su ovoj dugoročnoj strategiji u okviru Odbora EU-a za socijalni dijalog razvijanjem sveobuhvatnog pregleda izazova s kojima se suočava europska industrija željeza i čelika. Ova zajednička analiza poslužila je kao osnova za okrugli stol na visokoj razini, pokrenut od strane Europske komisije s ciljem razvijanja akcijskog plana za konkurentnu i održivu industriju željeza i čelika u Europi. |
| --- | --- |

2.8

Socijalni partneri u sektoru željeza i čelika doprinijeli su ovoj dugoročnoj strategiji u okviru Odbora EU-a za socijalni dijalog razvijanjem sveobuhvatnog pregleda izazova s kojima se suočava europska industrija željeza i čelika. Ova zajednička analiza poslužila je kao osnova za okrugli stol na visokoj razini, pokrenut od strane Europske komisije s ciljem razvijanja akcijskog plana za konkurentnu i održivu industriju željeza i čelika u Europi.

| 2.9 | Čelik, kao strateška okosnica europske prerađivačke industrije, i dalje zadržava ulogu pokretača tehnoloških inovacija, što je od vitalne važnosti za stvaranje vrijednosti u krajnjim sektorima poput automobilske industrije, građevinarstva, svemirske industrije i energije, itd. Snažan sektor željeza i čelika od vitalne je važnosti za Europu ako želi postići svoj cilj da industrija čini 20% BDP-a umjesto trenutnih 15,2% (2). |
| --- | --- |

2.9

Čelik, kao strateška okosnica europske prerađivačke industrije, i dalje zadržava ulogu pokretača tehnoloških inovacija, što je od vitalne važnosti za stvaranje vrijednosti u krajnjim sektorima poput automobilske industrije, građevinarstva, svemirske industrije i energije, itd. Snažan sektor željeza i čelika od vitalne je važnosti za Europu ako želi postići svoj cilj da industrija čini 20% BDP-a umjesto trenutnih 15,2% (2).

2

| 2.10 | Europska industrija željeza i čelika ima mnogo prednosti poput modernih postrojenja, naprednih proizvoda, zahtjevnih klijenata koji je prisiljavaju na neprekidnu inovaciju proizvoda te važno domaće tržište i kvalificiranu radnu snagu. Međutim, danas se suočava s velikim izazovima: niskom potražnjom, povećanim troškovima energije, oslanjanjem na uvezene sirovine i često nepoštenim tržišnim natjecanjem. |
| --- | --- |

2.10

Europska industrija željeza i čelika ima mnogo prednosti poput modernih postrojenja, naprednih proizvoda, zahtjevnih klijenata koji je prisiljavaju na neprekidnu inovaciju proizvoda te važno domaće tržište i kvalificiranu radnu snagu. Međutim, danas se suočava s velikim izazovima: niskom potražnjom, povećanim troškovima energije, oslanjanjem na uvezene sirovine i često nepoštenim tržišnim natjecanjem.

| 2.11 | Akcijski plan je dokument koji sadrži najvažnije stavke o sektoru željeza i čelika s posebnim naglaskom na popis mogućih mjera za provedbu na različitim institucijskim razinama i od strane glavnih dionika. |
| --- | --- |

2.11

Akcijski plan je dokument koji sadrži najvažnije stavke o sektoru željeza i čelika s posebnim naglaskom na popis mogućih mjera za provedbu na različitim institucijskim razinama i od strane glavnih dionika.

| 2.12 | Kao što je Europska komisija predvidjela, službena Skupina na visokoj razini nadgledat će provedbu plana i njegov utjecaj na konkurentnost, održivost i zapošljavanje unutar sektora. |
| --- | --- |

2.12

Kao što je Europska komisija predvidjela, službena Skupina na visokoj razini nadgledat će provedbu plana i njegov utjecaj na konkurentnost, održivost i zapošljavanje unutar sektora.

3.   Komentari Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Komentari Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

| 3.1 | EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da je alarmantno stanje s kojim se suočava Europski sektor čelika na dnevnom redu Europske komisije. Savjetovanje je socijalnim partnerima i državama članicama dalo priliku da izraze svoje mišljenje o ovom sektoru i njegovim nedostacima te da predlože moguća rješenja za očuvanje snažnog sektora čelika u Europi. Ova savjetovanja doživjela su svoj vrhunac u izradi akcijskog plana za konkurentnu i održivu industriju željeza i čelika u Europi. |
| --- | --- |

3.1

EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da je alarmantno stanje s kojim se suočava Europski sektor čelika na dnevnom redu Europske komisije. Savjetovanje je socijalnim partnerima i državama članicama dalo priliku da izraze svoje mišljenje o ovom sektoru i njegovim nedostacima te da predlože moguća rješenja za očuvanje snažnog sektora čelika u Europi. Ova savjetovanja doživjela su svoj vrhunac u izradi akcijskog plana za konkurentnu i održivu industriju željeza i čelika u Europi.

| 3.2 | Ovaj plan je prvi korak strategije čiji je cilj pomoći sektoru čelika da se suprotstavi današnjim glavnim gospodarskim, društvenim i ekološkim izazovima i stvoriti „novi” okvir industrijske politike radi očuvanja konkurentne industrije željeza i čelika i održavanja njezine radne snage u Europi. Izjave iz akcijskog plana su optimistične, ali će konačni uspjeh ovog plana ovisiti o njihovom ostvarenju u praksi. Ukoliko se on ne temelji na jasnoj kratkoročnoj, srednjoročnoj i dugoročnoj strategiji i nije popraćen potrebnim pravnim, financijskim i logističkim instrumentima, njegov potencijalni učinak neće biti ostvaren. |
| --- | --- |

3.2

Ovaj plan je prvi korak strategije čiji je cilj pomoći sektoru čelika da se suprotstavi današnjim glavnim gospodarskim, društvenim i ekološkim izazovima i stvoriti „novi” okvir industrijske politike radi očuvanja konkurentne industrije željeza i čelika i održavanja njezine radne snage u Europi. Izjave iz akcijskog plana su optimistične, ali će konačni uspjeh ovog plana ovisiti o njihovom ostvarenju u praksi. Ukoliko se on ne temelji na jasnoj kratkoročnoj, srednjoročnoj i dugoročnoj strategiji i nije popraćen potrebnim pravnim, financijskim i logističkim instrumentima, njegov potencijalni učinak neće biti ostvaren.

| 3.3 | EGSO smatra da bi provedba plana trebala omogućiti da se:






  — | stvore okvirni uvjeti za kratkoročno i dugoročno održavanje međunarodne konkurentnosti i održivog razvoja europske industrije željeza i čelika. Sposobnost industrije da odgovori na promijenjene gospodarske okolnosti pod utjecajem je politika koje se provode na području istraživanja i inovacija, zaštite okoliša, energije, trgovine, tržišnog natjecanja i potreba potrošača. Plan bi za cilj trebao imati oblikovanje tih politika kako bi se na prikladan način mogle nositi s izazovima s kojima se suočava industrija željeza i čelika. |
| --- | --- | --- |

3.3

EGSO smatra da bi provedba plana trebala omogućiti da se:

—

stvore okvirni uvjeti za kratkoročno i dugoročno održavanje međunarodne konkurentnosti i održivog razvoja europske industrije željeza i čelika. Sposobnost industrije da odgovori na promijenjene gospodarske okolnosti pod utjecajem je politika koje se provode na području istraživanja i inovacija, zaštite okoliša, energije, trgovine, tržišnog natjecanja i potreba potrošača. Plan bi za cilj trebao imati oblikovanje tih politika kako bi se na prikladan način mogle nositi s izazovima s kojima se suočava industrija željeza i čelika.

| — | podrži industrija željeza i čelika – koja je već neko vrijeme jako pogođena gospodarskom krizom – kako bi se lakše nosila s gospodarskim padom. Ova industrija od samog početka krize odlučno reagira na pad potražnje za čelikom, uvodeći stalne i privremene rezove u proizvodnim kapacitetima. Od 2008. godine broj radnih mjesta u industriji željeza i čelika smanjen je za 15,5% (izvor: EUROFER). |
| --- | --- |

—

podrži industrija željeza i čelika – koja je već neko vrijeme jako pogođena gospodarskom krizom – kako bi se lakše nosila s gospodarskim padom. Ova industrija od samog početka krize odlučno reagira na pad potražnje za čelikom, uvodeći stalne i privremene rezove u proizvodnim kapacitetima. Od 2008. godine broj radnih mjesta u industriji željeza i čelika smanjen je za 15,5% (izvor: EUROFER).

| — | osigura da budućnosti industrije željeza i čelika u Europi ne bude ugrožena. Neizgledno je da se zaustavljeni pogoni za proizvodnju i neaktivne visoke peći mogu zamijeniti ili vratiti u pogon. EGSO smatra da bi se uz porast potražnje gospodarstvo EU-a moglo suočiti sa stvarnim rizikom da postane uvoznik željeznih i čeličnih konstrukcija. |
| --- | --- |

—

osigura da budućnosti industrije željeza i čelika u Europi ne bude ugrožena. Neizgledno je da se zaustavljeni pogoni za proizvodnju i neaktivne visoke peći mogu zamijeniti ili vratiti u pogon. EGSO smatra da bi se uz porast potražnje gospodarstvo EU-a moglo suočiti sa stvarnim rizikom da postane uvoznik željeznih i čeličnih konstrukcija.

| — | poboljša poslovno okruženje i regulatorni uvjeti za proizvodnju željeza i čelika u Europi. Cijene sirovina i energije i regulatorni troškovi u Europi među najvišima su u svijetu. Cijene plina u Europskoj uniji su tri do četiri puta više, a cijene električne energije dvostruko više, od onih u SAD-u. Predviđa se još veći jaz ukoliko se ne poduzmu odgovarajuće mjere. |
| --- | --- |

—

poboljša poslovno okruženje i regulatorni uvjeti za proizvodnju željeza i čelika u Europi. Cijene sirovina i energije i regulatorni troškovi u Europi među najvišima su u svijetu. Cijene plina u Europskoj uniji su tri do četiri puta više, a cijene električne energije dvostruko više, od onih u SAD-u. Predviđa se još veći jaz ukoliko se ne poduzmu odgovarajuće mjere.

| — | podrže radnici i regije koje su jako pogođene krizom ali i poboljša način planiranja i upravljanja promjenama promicanjem obuke, usavršavanjem vještina i podržavanjem ponovnog osposobljavanja, kada je ono potrebno. Izgubljeno je na tisuće radnih mjesta a mnoga su i dalje ugrožena. Osim toga, bilježi se općeniti porast u broju privremenih poslova, što dodatno otežava prijenos neophodnih vještina te znanja i iskustva. U nekim slučajevima ovo može utjecati na kakvoću proizvodnje ili ugroziti sigurnost radnika. |
| --- | --- |

—

podrže radnici i regije koje su jako pogođene krizom ali i poboljša način planiranja i upravljanja promjenama promicanjem obuke, usavršavanjem vještina i podržavanjem ponovnog osposobljavanja, kada je ono potrebno. Izgubljeno je na tisuće radnih mjesta a mnoga su i dalje ugrožena. Osim toga, bilježi se općeniti porast u broju privremenih poslova, što dodatno otežava prijenos neophodnih vještina te znanja i iskustva. U nekim slučajevima ovo može utjecati na kakvoću proizvodnje ili ugroziti sigurnost radnika.

Općenito

Općenito

| 3.4 | Jedan od glavnih ciljeva Komisijine komunikacije o industrijskoj politici je osigurati da industrijski sektor dosegne razinu od 20% BDP-a Europske unije do 2020. godine. EGSO podržava ovaj cilj budući da bi bio od koristi i sektoru željeza i čelika. Međutim, taj će cilj vjerojatno biti teško postići bez lakšeg pristupa financijskim institucijama poput Europske investicijske banke i Europske banke za obnovu i razvoj. |
| --- | --- |

3.4

Jedan od glavnih ciljeva Komisijine komunikacije o industrijskoj politici je osigurati da industrijski sektor dosegne razinu od 20% BDP-a Europske unije do 2020. godine. EGSO podržava ovaj cilj budući da bi bio od koristi i sektoru željeza i čelika. Međutim, taj će cilj vjerojatno biti teško postići bez lakšeg pristupa financijskim institucijama poput Europske investicijske banke i Europske banke za obnovu i razvoj.

| 3.5 | Situacija na tržištu prisilit će proizvođače da nastave s provođenjem zahtjevnih strukturalnih promjena (nije isključena mogućnost udruživanja, preuzimanja i bankrota). Mnogim proizvođačima željeza i čelika trenutno je vrlo teško, ako ne i nemoguće, financirati neophodna, ali i skupa, ulaganja u inovacije, inovativno stupnjevanje čelika, poboljšanu ponudu gotovih proizvoda, dodatno smanjenje troškova prema vrsti i uvođenje usluga u kojima se koristi čelik iz vlastite proizvodnje. |
| --- | --- |

3.5

Situacija na tržištu prisilit će proizvođače da nastave s provođenjem zahtjevnih strukturalnih promjena (nije isključena mogućnost udruživanja, preuzimanja i bankrota). Mnogim proizvođačima željeza i čelika trenutno je vrlo teško, ako ne i nemoguće, financirati neophodna, ali i skupa, ulaganja u inovacije, inovativno stupnjevanje čelika, poboljšanu ponudu gotovih proizvoda, dodatno smanjenje troškova prema vrsti i uvođenje usluga u kojima se koristi čelik iz vlastite proizvodnje.

Odgovarajući regulatorni okvir

Odgovarajući regulatorni okvir

| 3.6 | Prema nedavnoj studiji, koju je naručila Europska komisija, o procjeni kumulativnog troška za europsku industriju željeza i čelika, regulatorni troškovi u normalnim vremenima nisu glavni uzroci raskoraka u konkurentnosti cijena. Međutim, u vremenima krize regulatorni troškovi EU-a mogu imati značajan utjecaj na konkurentnost industrije željeza i čelika (3). Regulatorni okvir bi stoga trebalo procijeniti s obzirom na troškove, kao i s obzirom na koristi. |
| --- | --- |

3.6

Prema nedavnoj studiji, koju je naručila Europska komisija, o procjeni kumulativnog troška za europsku industriju željeza i čelika, regulatorni troškovi u normalnim vremenima nisu glavni uzroci raskoraka u konkurentnosti cijena. Međutim, u vremenima krize regulatorni troškovi EU-a mogu imati značajan utjecaj na konkurentnost industrije željeza i čelika (3). Regulatorni okvir bi stoga trebalo procijeniti s obzirom na troškove, kao i s obzirom na koristi.

3

| 3.7 | Socijalni partneri u sektoru željeza i čelika moraju biti aktivno uključeni u procjenu regulatornog okvira. |
| --- | --- |

3.7

Socijalni partneri u sektoru željeza i čelika moraju biti aktivno uključeni u procjenu regulatornog okvira.

Poticanje potražnje željeza i čelika

Poticanje potražnje željeza i čelika

| 3.8 | Kao što je Europska komisija naglasila, "potražnja željeza i čelika u EU-u ovisi o gospodarskom i financijskom statusu nekolicine ključnih industrija koja koriste željezo i čelik, primjerice graditeljstva i automobilskog sektora (4). Nažalost, trenutna ekonomska kriza stavlja veliki pritisak na potražnju iz ovih sektora što uzrokuje pad u bruto potražnji željeza i čelika. |
| --- | --- |

3.8

Kao što je Europska komisija naglasila, "potražnja željeza i čelika u EU-u ovisi o gospodarskom i financijskom statusu nekolicine ključnih industrija koja koriste željezo i čelik, primjerice graditeljstva i automobilskog sektora (4). Nažalost, trenutna ekonomska kriza stavlja veliki pritisak na potražnju iz ovih sektora što uzrokuje pad u bruto potražnji željeza i čelika.

4

| 3.9 | Europska komisija se oslanja na svoj plan „CARS 2020. (5)” i na inicijativu za podršku održivog graditeljstva (6) kako bi se potakla potražnja željeza i čelika u Europi. S obzirom na hitnost trenutne situacije u industriji željeza i čelika, ovi planovi nisu dovoljno konkretni i neće biti dovoljni za kratkoročni utjecaj na sektor željeza i čelika. |
| --- | --- |

3.9

Europska komisija se oslanja na svoj plan „CARS 2020. (5)” i na inicijativu za podršku održivog graditeljstva (6) kako bi se potakla potražnja željeza i čelika u Europi. S obzirom na hitnost trenutne situacije u industriji željeza i čelika, ovi planovi nisu dovoljno konkretni i neće biti dovoljni za kratkoročni utjecaj na sektor željeza i čelika.

5

6

| 3.10 | Potražnja željeza i čelika može se potaknuti olakšanjem pokretanja značajne infrastrukture usmjerene na budućnost i povećanjem kupovne moći europskih građana, s ciljem poticanja oporavka na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

3.10

Potražnja željeza i čelika može se potaknuti olakšanjem pokretanja značajne infrastrukture usmjerene na budućnost i povećanjem kupovne moći europskih građana, s ciljem poticanja oporavka na domaćem tržištu.

Ravnopravni uvjeti natjecanja na međunarodnoj razini

Ravnopravni uvjeti natjecanja na međunarodnoj razini

| 3.11 | Tijekom proteklog desetljeća, industrija željeza i čelika Europske unije bila je uvelike oštećena nepoštenim trgovinskim praksama, protekcionizmom iz trećih zemalja i prevelikom koncentracijom proizvođača sirovina. Potrebno je, stoga, na ciljani i ubrzani način hitno procijeniti mogućnost suzbijanja svih nepoštenih postupaka s kojima se europska industrija željeza i čelika suočava. Još nužnije je da se ovo uradi uzimajući u obzir kapacitet viškova ovog sektora na svjetskoj razini, što dovodi do toga da neke treće zemlje pribjegavaju nepoštenim praksama za izvoz viška svojih proizvoda. |
| --- | --- |

3.11

Tijekom proteklog desetljeća, industrija željeza i čelika Europske unije bila je uvelike oštećena nepoštenim trgovinskim praksama, protekcionizmom iz trećih zemalja i prevelikom koncentracijom proizvođača sirovina. Potrebno je, stoga, na ciljani i ubrzani način hitno procijeniti mogućnost suzbijanja svih nepoštenih postupaka s kojima se europska industrija željeza i čelika suočava. Još nužnije je da se ovo uradi uzimajući u obzir kapacitet viškova ovog sektora na svjetskoj razini, što dovodi do toga da neke treće zemlje pribjegavaju nepoštenim praksama za izvoz viška svojih proizvoda.

Korištenje energetskih, klimatskih i resursnih politika te politika energetske učinkovitosti za povećanje konkurentnosti

Korištenje energetskih, klimatskih i resursnih politika te politika energetske učinkovitosti za povećanje konkurentnosti

| 3.12 | Europska industrija željeza i čelika imat će uspješnu budućnost samo ako tvrtke budu na samom vrhu svjetskih tehnoloških dostignuća, posebice kada je riječ o primjeni najnovijih tehnologija proizvodnje koje se odnose na smanjenje emisije CO2 i na energetsku učinkovitost, pod uvjetom da su ekonomski isplative. |
| --- | --- |

3.12

Europska industrija željeza i čelika imat će uspješnu budućnost samo ako tvrtke budu na samom vrhu svjetskih tehnoloških dostignuća, posebice kada je riječ o primjeni najnovijih tehnologija proizvodnje koje se odnose na smanjenje emisije CO2 i na energetsku učinkovitost, pod uvjetom da su ekonomski isplative.

2

| 3.13 | Industrija željeza i čelika, kao industrija koja troši mnogo energije, trenutno se suočava sa visokim cijenama energije u usporedbi s većinom svojih međunarodnih konkurenata. Budući da se radi o industriji koja zahtijeva veliki kapital, stabilnost, predvidljivost i svjetska konkurentnost cijena energije, ključ su dugoročnog razvoja ovog sektora. |
| --- | --- |

3.13

Industrija željeza i čelika, kao industrija koja troši mnogo energije, trenutno se suočava sa visokim cijenama energije u usporedbi s većinom svojih međunarodnih konkurenata. Budući da se radi o industriji koja zahtijeva veliki kapital, stabilnost, predvidljivost i svjetska konkurentnost cijena energije, ključ su dugoročnog razvoja ovog sektora.

| 3.14 | Akcijski plan opravdano se usredotočuje na doprinos željeznih i čeličnih proizvoda i materijala smanjenju emisija CO2. Što se tiče proizvodnih postupaka, industrija se sa sadašnjim tehnologijama približila svojim granicama i stoga sve do 2050. neće biti u mogućnosti doseći temeljne ciljeve koje je predložila Komisija. Značajni napredak moguće je postići samo korištenjem naprednih tehnologija. Stoga su istraživanja, razvoj i inovacije, kao i resursi za njihovo financiranje od iznimne važnosti. U tom kontekstu, EGSO pozdravlja prijedlog Komisije da u okviru programa Obzor 2020. podrži istraživanje i razvoj, kao i probne i pilot projekte za nove i čišće energetski i resursno učinkovitije tehnologije. |
| --- | --- |

3.14

Akcijski plan opravdano se usredotočuje na doprinos željeznih i čeličnih proizvoda i materijala smanjenju emisija CO2. Što se tiče proizvodnih postupaka, industrija se sa sadašnjim tehnologijama približila svojim granicama i stoga sve do 2050. neće biti u mogućnosti doseći temeljne ciljeve koje je predložila Komisija. Značajni napredak moguće je postići samo korištenjem naprednih tehnologija. Stoga su istraživanja, razvoj i inovacije, kao i resursi za njihovo financiranje od iznimne važnosti. U tom kontekstu, EGSO pozdravlja prijedlog Komisije da u okviru programa Obzor 2020. podrži istraživanje i razvoj, kao i probne i pilot projekte za nove i čišće energetski i resursno učinkovitije tehnologije.

2

| 3.15 | Iako se korištenjem postojećih tehnologija industrija približava svojim granicama, još uvijek postoje postrojenja koja nisu u potpunosti iscrpila svoj potencijal za poboljšanje energetske ili resursne učinkovitosti, temeljen na postojećim tehnologijama. Trebalo bi poticati poduzeća na ulaganja u najbolje dostupne tehnologije. |
| --- | --- |

3.15

Iako se korištenjem postojećih tehnologija industrija približava svojim granicama, još uvijek postoje postrojenja koja nisu u potpunosti iscrpila svoj potencijal za poboljšanje energetske ili resursne učinkovitosti, temeljen na postojećim tehnologijama. Trebalo bi poticati poduzeća na ulaganja u najbolje dostupne tehnologije.

| 3.16 | Energetski resursi i cijene trenutno su vodeći trendovi u inovaciji. Iako najveća odgovornost za ulaganje u istraživanje, razvoj i inovacije leži u samoj industriji željeza i čelika, potrebna je snažnija potpora za istraživanje i razvoj, probne i pilot projekte te za širenje novih tehnologija. Budući da sirovine i energija predstavljaju najveći financijski teret, potrebno je smanjiti razlike između troškova EU-a i njegovih glavnih konkurenata. |
| --- | --- |

3.16

Energetski resursi i cijene trenutno su vodeći trendovi u inovaciji. Iako najveća odgovornost za ulaganje u istraživanje, razvoj i inovacije leži u samoj industriji željeza i čelika, potrebna je snažnija potpora za istraživanje i razvoj, probne i pilot projekte te za širenje novih tehnologija. Budući da sirovine i energija predstavljaju najveći financijski teret, potrebno je smanjiti razlike između troškova EU-a i njegovih glavnih konkurenata.

| 3.17 | Kriza i stroga proračunska ograničenja ozbiljno su ugrozili mogućnost kompenzacija za proizvođače čelika u nekim zemljama članicama, što će vjerojatno stvoriti nepravednu situaciju diljem Europe. |
| --- | --- |

3.17

Kriza i stroga proračunska ograničenja ozbiljno su ugrozili mogućnost kompenzacija za proizvođače čelika u nekim zemljama članicama, što će vjerojatno stvoriti nepravednu situaciju diljem Europe.

Inovacije

Inovacije

| 3.18 | Tijekom posljednjih nekoliko desetljeća, europska industrija željeza i čelika zadržala je konkurentnu prednost nad svojim tržišnim suparnicima zbog poboljšanja učinkovitosti, inovativnih proizvoda i značajnog povećanja produktivnosti rada. Međutim, u sadašnjoj situaciji teško je postići dodatno poboljšanje na ovom području, sve dok se situacija na tržištu i regulatorno poslovno okruženje ne poboljšaju. |
| --- | --- |

3.18

Tijekom posljednjih nekoliko desetljeća, europska industrija željeza i čelika zadržala je konkurentnu prednost nad svojim tržišnim suparnicima zbog poboljšanja učinkovitosti, inovativnih proizvoda i značajnog povećanja produktivnosti rada. Međutim, u sadašnjoj situaciji teško je postići dodatno poboljšanje na ovom području, sve dok se situacija na tržištu i regulatorno poslovno okruženje ne poboljšaju.

| 3.19 | Razvoj novih i ekonomski isplativih tehnologija treba uskladiti s poboljšanjem konkurentnosti europskih željezara u odnosu na njihove svjetske konkurente. Manja potrošnja energije i sirovina u proizvodnji dovest će do smanjenja troškova, te će na taj način europska industrija željeza i čelika postati konkurentnija. |
| --- | --- |

3.19

Razvoj novih i ekonomski isplativih tehnologija treba uskladiti s poboljšanjem konkurentnosti europskih željezara u odnosu na njihove svjetske konkurente. Manja potrošnja energije i sirovina u proizvodnji dovest će do smanjenja troškova, te će na taj način europska industrija željeza i čelika postati konkurentnija.

Socijalna dimenzija: potreba za restrukturiranjem i vještinama

Socijalna dimenzija: potreba za restrukturiranjem i vještinama

| 3.20 | Plan prepoznaje problem buduće nestašice vještina, pretežno kao posljedice dobne piramide, ali ne posvećuje dovoljno pozornosti „gubitku” znanja i vještina uslijed restrukturiranja. Nadalje, generacijske smjene zahtijevat će sustavna rješenja, osobito u pogledu naglog porasta nezaposlenosti među mladima. |
| --- | --- |

3.20

Plan prepoznaje problem buduće nestašice vještina, pretežno kao posljedice dobne piramide, ali ne posvećuje dovoljno pozornosti „gubitku” znanja i vještina uslijed restrukturiranja. Nadalje, generacijske smjene zahtijevat će sustavna rješenja, osobito u pogledu naglog porasta nezaposlenosti među mladima.

| 3.21 | Promicanje privremenih mjera za potporu radnika neophodno je za suočavanje s ekonomskom krizom i zadržavanje radne snage i vještina ključnih za budućnost industrije željeza i čelika. |
| --- | --- |

3.21

Promicanje privremenih mjera za potporu radnika neophodno je za suočavanje s ekonomskom krizom i zadržavanje radne snage i vještina ključnih za budućnost industrije željeza i čelika.

Skupina na visokoj razini

Skupina na visokoj razini

| 3.22 | S obzirom na zabrinjavajuću situaciju u kojoj se nalazi europski sektor za željezo i čelik, razočaravajuće je primijetiti da Komisija ima namjeru organizirati sastanak Skupine na visokoj razini samo jednom godišnje. Imajući na umu trenutačnu promjenjivost ovog sektora, bit će potrebno neprekidno izvještavanje o situaciji, kako bi se mogle donositi utemeljene odluke. |
| --- | --- |

3.22

S obzirom na zabrinjavajuću situaciju u kojoj se nalazi europski sektor za željezo i čelik, razočaravajuće je primijetiti da Komisija ima namjeru organizirati sastanak Skupine na visokoj razini samo jednom godišnje. Imajući na umu trenutačnu promjenjivost ovog sektora, bit će potrebno neprekidno izvještavanje o situaciji, kako bi se mogle donositi utemeljene odluke.

| 3.23 | Konačno, u roku od 12 mjeseci nakon usvajanja akcijskog plana, potrebno je izvršiti procjenu utjecaja ovog plana na konkurentnost u europskoj industriji željeza i čelika. Kako bi se osigurala najpreciznija i najobjektivnija moguća procjena, iznimno je važno sudjelovanje socijalnih partnera u raspravama. Izražena je potreba za većom suradnjom predstavnika poslodavaca i radnika na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini, kao i na razini samih poduzeća, kako bi se obvezali na provedbu ovog plana. |
| --- | --- |

3.23

Konačno, u roku od 12 mjeseci nakon usvajanja akcijskog plana, potrebno je izvršiti procjenu utjecaja ovog plana na konkurentnost u europskoj industriji željeza i čelika. Kako bi se osigurala najpreciznija i najobjektivnija moguća procjena, iznimno je važno sudjelovanje socijalnih partnera u raspravama. Izražena je potreba za većom suradnjom predstavnika poslodavaca i radnika na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini, kao i na razini samih poduzeća, kako bi se obvezali na provedbu ovog plana.

Bruxelles, 11. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  CESE 1094/2013- CCMI/108.

1

(2)  COM (2012) 582 final.

2

(3)  Centar za europske političke studije, Procjena utjecaja kumulativnog troška na europsku industriju željeza i čelika (Assessment of Cumulative Cost Impact for the Steel Industry), 2013.

3

Procjena utjecaja kumulativnog troška na europsku industriju željeza i čelika (Assessment of Cumulative Cost Impact for the Steel Industry)

(4)  COM (2013) 407.

4

(5)  COM (2012) 636 final.

5

(6)  COM (2012) 433 final.

6

---

DODATAK

mišljenju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Sljedeća izmjena, koja je dobila barem jednu četvrtinu glasova, odbijena je za vrijeme plenarnog zasjedanja (pravilo 54. točka 3. Poslovnika):

Točka 1.11

izbrisati daljnje određivanje fondova kako slijedi:

| 1.11 | EGSO smatra da bi, zbog lakšeg socijalno odgovornog prelaska na konkurentniju industriju željeza i čelika, EU-ov sektor željeza i čelika, poput ostalih sektora, trebao imati jednak pristup europskim nacionalnim i regionalnim fondovima. |
| --- | --- |

1.11

EGSO smatra da bi, zbog lakšeg socijalno odgovornog prelaska na konkurentniju industriju željeza i čelika, EU-ov sektor željeza i čelika, poput ostalih sektora, trebao imati jednak pristup europskim nacionalnim i regionalnim fondovima.

Obrazloženje

Skraćivanjem teksta izbjegava se detaljno određivanje fondova i operatorima omogućava dovoljna fleksibilnost bez uvođenja mogućih tržišnih nejednakosti u sami sektor.

Rezultat glasovanja:

| Za: | : | 70 |
| --- | --- | --- |
| Protiv: | : | 77 |
| Suzdržani: | : | 12 |

Za:

:

70

Protiv:

:

77

Suzdržani:

:

12

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/98 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/98

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Europskoj godini razvoja (2015.)

2014/C 170/16

Samostalni izvjestitelj: Andris GOBIŅŠ

Dana 18. rujna 2013. godine, sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europski parlament odlučio je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

Europskoj godini razvoja (2015.)

Stručna skupina za vanjske poslove, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je njegovo mišljenje 5. studenog 2013.

Europski socijalni i gospodarski odbor usvojio je mišljenje na svom 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 10. prosinca), sa 144 glasa za, 2 protiv i 1 suzdržanim.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1 | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja činjenicu da je Europska komisija odgovorila na zajedničku inicijativu civilnog društva i EGSO-a da se 2015. godina proglasi Europskom godinom razvoja. |
| --- | --- |

1.1

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja činjenicu da je Europska komisija odgovorila na zajedničku inicijativu civilnog društva i EGSO-a da se 2015. godina proglasi Europskom godinom razvoja.

| 1.2 | Odbor snažno podupire amandmane na nacrt prijedloga Europske komisije o Europskoj godini razvoja (1) koje je predložila Konfederacija europskih nevladinih organizacija za pomoć i razvoj (CONCORD) (2) te nacrte amandmana Europskog parlamenta (3). Odbor ističe da je o većini ovih ideja raspravljala neformalna radna skupina za Europsku godinu razvoja te da su djelomično spomenuti u drugim EGSO-ovim mišljenjima i na EGSO-ovoj debatnoj stranici o Europskoj godini. |
| --- | --- |

1.2

Odbor snažno podupire amandmane na nacrt prijedloga Europske komisije o Europskoj godini razvoja (1) koje je predložila Konfederacija europskih nevladinih organizacija za pomoć i razvoj (CONCORD) (2) te nacrte amandmana Europskog parlamenta (3). Odbor ističe da je o većini ovih ideja raspravljala neformalna radna skupina za Europsku godinu razvoja te da su djelomično spomenuti u drugim EGSO-ovim mišljenjima i na EGSO-ovoj debatnoj stranici o Europskoj godini.

1

2

3

| 1.3 | Europska godina razvoja bit će prva Europska godina obilježena snažnom globalnom dimenzijom i temeljena na pravima. EGSO poziva ustanove EU-a da učine sve kako bi ispunile ciljeve koje je naveo CONCORD: ova Europska godina „jedinstvena je prilika za značajan građanski angažman i širu javnu raspravu o europskoj viziji globalnog razvoja unutar Europe, kao i na ostalim kontinentima, s naglaskom na ljudskim pravima, održivosti okoliša i socijalnoj koheziji (4).” |
| --- | --- |

1.3

Europska godina razvoja bit će prva Europska godina obilježena snažnom globalnom dimenzijom i temeljena na pravima. EGSO poziva ustanove EU-a da učine sve kako bi ispunile ciljeve koje je naveo CONCORD: ova Europska godina „jedinstvena je prilika za značajan građanski angažman i širu javnu raspravu o europskoj viziji globalnog razvoja unutar Europe, kao i na ostalim kontinentima, s naglaskom na ljudskim pravima, održivosti okoliša i socijalnoj koheziji (4).”

4

| 1.4 | Odbor poziva svoje partnere u drugim regijama svijeta da podrže Svjetsku godinu razvoja 2015. u svojim regijama, budući da je za pripremu ostalo dovoljno vremena. |
| --- | --- |

1.4

Odbor poziva svoje partnere u drugim regijama svijeta da podrže Svjetsku godinu razvoja 2015. u svojim regijama, budući da je za pripremu ostalo dovoljno vremena.

| 1.5 | Glavni naglasak mora biti na najodrživijim i najrelevantnijim aspektima razvojne suradnje, kao što su globalna solidarnost i pravda, koherentnost razvojnih politika, ciljevi održivog razvoja, globalna javna dobra i izazovi te uloga europskih građana kao potrošača i sudionika u globalnom gospodarstvu. Uska pitanja i pitanja koja se bave odnosom primatelj-davatelj ne bi trebala biti prioritet. |
| --- | --- |

1.5

Glavni naglasak mora biti na najodrživijim i najrelevantnijim aspektima razvojne suradnje, kao što su globalna solidarnost i pravda, koherentnost razvojnih politika, ciljevi održivog razvoja, globalna javna dobra i izazovi te uloga europskih građana kao potrošača i sudionika u globalnom gospodarstvu. Uska pitanja i pitanja koja se bave odnosom primatelj-davatelj ne bi trebala biti prioritet.

| 1.6 | Potrebno je staviti naglasak i na ulogu privatnog sektora u razvoju (5) jer zemlje u razvoju često nemaju razvojne strategije za mala i srednja poduzeća (MSP) što uključuje i zadruge. Takve razvojne strategije mogu doprinijeti iskorjenjivanju siromaštva i olakšavanju uključivog rasta. Europsko iskustvo s politikom podrške za MSP-e u suradnji sa socijalnim partnerima i zainteresiranim nevladinim organizacijama trebalo bi se prenijeti na ciljan i relevantan način na države u razvoju u cilju postizanja održivog rasta u sva tri stupa – gospodarskom društvenom i okolišnom. |
| --- | --- |

1.6

Potrebno je staviti naglasak i na ulogu privatnog sektora u razvoju (5) jer zemlje u razvoju često nemaju razvojne strategije za mala i srednja poduzeća (MSP) što uključuje i zadruge. Takve razvojne strategije mogu doprinijeti iskorjenjivanju siromaštva i olakšavanju uključivog rasta. Europsko iskustvo s politikom podrške za MSP-e u suradnji sa socijalnim partnerima i zainteresiranim nevladinim organizacijama trebalo bi se prenijeti na ciljan i relevantan način na države u razvoju u cilju postizanja održivog rasta u sva tri stupa – gospodarskom društvenom i okolišnom.

5

| 1.7 | EGSO ponavlja da je ključ uspjeha prethodnih Europskih godina u bliskoj suradnji između ustanova i tijela EU-a i civilnog društva na nacionalnoj razini, kao i na razini EU-a. Stoga Odbor poziva da se bez odgađanja osnuju radne skupine s više dionika kako bi se osigurala pravodobna i primjereno strukturirana suradnja. Iz tog razloga EGSO snažno podupire osnivanje Saveza organizacija civilnog društva (OCD). |
| --- | --- |

1.7

EGSO ponavlja da je ključ uspjeha prethodnih Europskih godina u bliskoj suradnji između ustanova i tijela EU-a i civilnog društva na nacionalnoj razini, kao i na razini EU-a. Stoga Odbor poziva da se bez odgađanja osnuju radne skupine s više dionika kako bi se osigurala pravodobna i primjereno strukturirana suradnja. Iz tog razloga EGSO snažno podupire osnivanje Saveza organizacija civilnog društva (OCD).

| 1.8 | Aktivnosti na više razina koje provode OCD-i (njihove aktivnosti na nacionalnoj razini, razini EU-a i razini partnerskih država) igraju ključnu ulogu u oblikovanju političkih procesa – stoga bi OCD-ovi i njihove aktivnosti trebali biti apsolutni prioritet tijekom Europske godine razvoja i dobiti većinu financijskih sredstava. Radi boljih kratkoročnih i dugoročnih rezultata Europske godine razvoja, ključno je izbjegavati trošenje novca na skupe kampanje pod vodstvom agencija za odnose s javnošću ili takve usluge smanjiti na potpuni minimum (kako je navedeno u točki 3.6. ovog mišljenja). |
| --- | --- |

1.8

Aktivnosti na više razina koje provode OCD-i (njihove aktivnosti na nacionalnoj razini, razini EU-a i razini partnerskih država) igraju ključnu ulogu u oblikovanju političkih procesa – stoga bi OCD-ovi i njihove aktivnosti trebali biti apsolutni prioritet tijekom Europske godine razvoja i dobiti većinu financijskih sredstava. Radi boljih kratkoročnih i dugoročnih rezultata Europske godine razvoja, ključno je izbjegavati trošenje novca na skupe kampanje pod vodstvom agencija za odnose s javnošću ili takve usluge smanjiti na potpuni minimum (kako je navedeno u točki 3.6. ovog mišljenja).

| 1.9 | Odbor poziva ustanove EU-a da se koriste raspravama trijaloga kako bi se usredotočile na održive rezultate i sudjelovanje umjesto kampanja ili aktivnosti informiranja. Kako bi se to postiglo, potrebno je izmijeniti nekoliko dijelova nekih članaka prijedloga Europske komisije, kako je navedeno u 3. i 4. dijelu ovoga mišljenja, a promjene su potrebne i u Uvodnoj izjavi i prilozima koji, zbog ograničenog prostora, ne mogu biti obuhvaćeni ovim mišljenjem. |
| --- | --- |

1.9

Odbor poziva ustanove EU-a da se koriste raspravama trijaloga kako bi se usredotočile na održive rezultate i sudjelovanje umjesto kampanja ili aktivnosti informiranja. Kako bi se to postiglo, potrebno je izmijeniti nekoliko dijelova nekih članaka prijedloga Europske komisije, kako je navedeno u 3. i 4. dijelu ovoga mišljenja, a promjene su potrebne i u Uvodnoj izjavi i prilozima koji, zbog ograničenog prostora, ne mogu biti obuhvaćeni ovim mišljenjem.

| 1.10 | S obzirom na to da su tradicije i povijest razvojne suradnje vrlo različiti i da se nije mogla pronaći nijedna jedinstvena formula za terminologiju, aktivnosti itd., najbolji rezultati mogli bi se postići decentraliziranim pristupom, opisanim u točki 3.5 ovog mišljenja. U 3. i 4. dijelu ovog mišljenja navodi se nekoliko prijedloga koje valja uzeti u obzir prilikom priprema za Europsku godinu u cilju približavanja inicijative građanima. |
| --- | --- |

1.10

S obzirom na to da su tradicije i povijest razvojne suradnje vrlo različiti i da se nije mogla pronaći nijedna jedinstvena formula za terminologiju, aktivnosti itd., najbolji rezultati mogli bi se postići decentraliziranim pristupom, opisanim u točki 3.5 ovog mišljenja. U 3. i 4. dijelu ovog mišljenja navodi se nekoliko prijedloga koje valja uzeti u obzir prilikom priprema za Europsku godinu u cilju približavanja inicijative građanima.

2.   Opće napomene

Opće napomene

| 2.1 | Europska godina ima posebnu ulogu u komunikaciji i aktivnoj uključenosti građana te institucionalnim igračima i sve većem broju organizacija civilnog društva omogućuje da organiziraju zajedničke događaje na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. |
| --- | --- |

2.1

Europska godina ima posebnu ulogu u komunikaciji i aktivnoj uključenosti građana te institucionalnim igračima i sve većem broju organizacija civilnog društva omogućuje da organiziraju zajedničke događaje na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.

| 2.2 | Milenijske razvojne ciljeve treba ispuniti do 2015. godine. Vrhunac bi trebala biti evaluacija dobivenih rezultata i donošenje nove strategije ili paradigme za sljedeće desetljeće. EU je odigrala ključnu ulogu u pitanjima razvoja te određivanju milenijskih razvojnih ciljeva. Iako je razvojna suradnja mnogo više od razvojne pomoći, valja napomenuti da većina ukupne službene razvojne pomoći (60%) dolazi iz EU-a i njegovih država članica. EU i njegovi građani, zajedno sa svojim partnerima iz zemalja u razvoju, trebali bi igrati ključnu ulogu u debatama nakon 2015. godine. |
| --- | --- |

2.2

Milenijske razvojne ciljeve treba ispuniti do 2015. godine. Vrhunac bi trebala biti evaluacija dobivenih rezultata i donošenje nove strategije ili paradigme za sljedeće desetljeće. EU je odigrala ključnu ulogu u pitanjima razvoja te određivanju milenijskih razvojnih ciljeva. Iako je razvojna suradnja mnogo više od razvojne pomoći, valja napomenuti da većina ukupne službene razvojne pomoći (60%) dolazi iz EU-a i njegovih država članica. EU i njegovi građani, zajedno sa svojim partnerima iz zemalja u razvoju, trebali bi igrati ključnu ulogu u debatama nakon 2015. godine.

| 2.3 | Prema podacima Eurobarometra (6), približno 20 milijuna ljudi u EU-u osobno je uključeno u nevladine razvojne organizacije (uključujući volontere), približno 130 milijuna građana EU-a donira organizacijama koje pomažu zemljama u razvoju i ukupno 72% građana EU-a osobno podupire ideju o pomaganju zemljama s niskim pokazateljima razvoja. |
| --- | --- |

2.3

Prema podacima Eurobarometra (6), približno 20 milijuna ljudi u EU-u osobno je uključeno u nevladine razvojne organizacije (uključujući volontere), približno 130 milijuna građana EU-a donira organizacijama koje pomažu zemljama u razvoju i ukupno 72% građana EU-a osobno podupire ideju o pomaganju zemljama s niskim pokazateljima razvoja.

6

| 2.4 | Sve više ljudi razumije da razvoj počinje unutar naših vlastitih zemalja i naših vlastitih života poštenom trgovinom, zaštitom okoliša, sudjelovanjem u političkim procesima itd. |
| --- | --- |

2.4

Sve više ljudi razumije da razvoj počinje unutar naših vlastitih zemalja i naših vlastitih života poštenom trgovinom, zaštitom okoliša, sudjelovanjem u političkim procesima itd.

| 2.5 | Brzorastuća, široka i uključiva koalicija pristaša, uz snažnu potporu povjerenika za razvoj EU-a, g. Andrisa Piebalgsa i njegova tima, pod vodstvom nacionalnih i europskih OCD-a (Europski pokret) Latvija, Latvijska platforma za razvojnu suradnju (LAPAS), Konfederacija europskih nevladinih organizacija za pomoć i razvoj (CONCORD) te EGSO (7) ujedinili su ključne dionike, uključujući širok raspon OCD-ova, Odbor regija i Europski parlament. Partneri su od samog početka djelovali imajući za cilj uspješnu i ambicioznu Europsku godinu s konkretnim rezultatima. |
| --- | --- |

2.5

Brzorastuća, široka i uključiva koalicija pristaša, uz snažnu potporu povjerenika za razvoj EU-a, g. Andrisa Piebalgsa i njegova tima, pod vodstvom nacionalnih i europskih OCD-a (Europski pokret) Latvija, Latvijska platforma za razvojnu suradnju (LAPAS), Konfederacija europskih nevladinih organizacija za pomoć i razvoj (CONCORD) te EGSO (7) ujedinili su ključne dionike, uključujući širok raspon OCD-ova, Odbor regija i Europski parlament. Partneri su od samog početka djelovali imajući za cilj uspješnu i ambicioznu Europsku godinu s konkretnim rezultatima.

7

3.   Posebne napomene

Posebne napomene

| 3.1 | EGSO poziva ustanove EU-a da se koriste raspravama trijaloga kako bi Europsku godinu razvoja obogatili s više sadržaja i mjera i time osigurali bolje i održivije ciljeve (npr.: političkim procesima, obvezama, poboljšanjem horizontalnog i strukturnog dijaloga itd.). |
| --- | --- |

3.1

EGSO poziva ustanove EU-a da se koriste raspravama trijaloga kako bi Europsku godinu razvoja obogatili s više sadržaja i mjera i time osigurali bolje i održivije ciljeve (npr.: političkim procesima, obvezama, poboljšanjem horizontalnog i strukturnog dijaloga itd.).

više sadržaja i mjera i time osigurali bolje i održivije ciljeve

| 3.2 | EGSO podsjeća na svoj izvorni prijedlog sadržaja Godine: „EGSO poziva na obraćanje više pažnje na razvojnu suradnju, globalnu solidarnost i raspravu o Milenijskim razvojnim ciljevima. Predlaže da se 2015. godina posveti temi „razvoja i suradnje” (privremeni naslov). Budući da su EU i države članice također odlučile postići ove ciljeve do 2015. godine, Odbor predlaže da se ova Europska godina iskoristi kako bi se podigla svijest na osobnoj razini, razini civilnog društva te nacionalnoj i europskoj razini, kao i zato da bi se promicao osjećaj zajedničke odgovornosti za postizanje već postavljenih ciljeva te ciljeva koji će se postaviti nakon 2015. godine” (8). |
| --- | --- |

3.2

EGSO podsjeća na svoj izvorni prijedlog sadržaja Godine: „EGSO poziva na obraćanje više pažnje na razvojnu suradnju, globalnu solidarnost i raspravu o Milenijskim razvojnim ciljevima. Predlaže da se 2015. godina posveti temi „razvoja i suradnje” (privremeni naslov). Budući da su EU i države članice također odlučile postići ove ciljeve do 2015. godine, Odbor predlaže da se ova Europska godina iskoristi kako bi se podigla svijest na osobnoj razini, razini civilnog društva te nacionalnoj i europskoj razini, kao i zato da bi se promicao osjećaj zajedničke odgovornosti za postizanje već postavljenih ciljeva te ciljeva koji će se postaviti nakon 2015. godine” (8).

EGSO podsjeća na svoj izvorni prijedlog sadržaja Godine

8

| 3.3 | Angažiranje i uključivanje europskih građana i organizacija civilnog društva te njihovih partnera diljem svijeta u razvoj i politički dijalog o globalnom razvoju i globalnoj pravdi ključ je uspjeha Europske godine i uspješnog razvoja. OCD-ovi imaju ključnu ulogu u prikupljanju sredstava i provedbi razvojnih aktivnosti, ali i u političkim procesima. Ovo je posebice istinito za mlađe generacije koje su više povezane sa svijetom u cjelini preko društvenih i drugih medija te su svjesniji gorućih pitanja koje će oni, kao budući vođe, trebati riješiti. Stoga je smisleno i direktno uključivanje djece i mladih, posebice djevojčica, u rasprave Europske godine od velike važnosti. Mora postojati i značajna i izravna uključenost građana različitih interesa, društvenog podrijetla itd. Prethodno spomenuti aspekti trebaju se propisno odražavati u pripremi i provedbi Godine, njezinu sadržaju i financijama. |
| --- | --- |

3.3

Angažiranje i uključivanje europskih građana i organizacija civilnog društva te njihovih partnera diljem svijeta u razvoj i politički dijalog o globalnom razvoju i globalnoj pravdi ključ je uspjeha Europske godine i uspješnog razvoja. OCD-ovi imaju ključnu ulogu u prikupljanju sredstava i provedbi razvojnih aktivnosti, ali i u političkim procesima. Ovo je posebice istinito za mlađe generacije koje su više povezane sa svijetom u cjelini preko društvenih i drugih medija te su svjesniji gorućih pitanja koje će oni, kao budući vođe, trebati riješiti. Stoga je smisleno i direktno uključivanje djece i mladih, posebice djevojčica, u rasprave Europske godine od velike važnosti. Mora postojati i značajna i izravna uključenost građana različitih interesa, društvenog podrijetla itd. Prethodno spomenuti aspekti trebaju se propisno odražavati u pripremi i provedbi Godine, njezinu sadržaju i financijama.

Angažiranje i uključivanje europskih građana i organizacija civilnog društva te njihovih partnera diljem svijeta

| 3.4 | Odbor podupire decentralizirani pristup za Europsku godinu. Radne skupine na nacionalnoj razini trebaju utvrditi nacionalni moto, slogan ili pozivnicu za Europsku godinu razvoja koji najbolje odražava stanje u državi članici. Radne skupine na razini EU-a i nacionalnoj razini trebaju biti osnovane najkasnije dva mjeseca nakon donošenja prijedloga i imati pristup financijskim sredstvima dodijeljenima za Europsku godinu. Rad radnih skupina i potpora njihovu radu trebaju se nastaviti nakon Europske godine. Organizirano civilno društvo treba igrati ključnu ulogu u radnim skupinama. |
| --- | --- |

3.4

Odbor podupire decentralizirani pristup za Europsku godinu. Radne skupine na nacionalnoj razini trebaju utvrditi nacionalni moto, slogan ili pozivnicu za Europsku godinu razvoja koji najbolje odražava stanje u državi članici. Radne skupine na razini EU-a i nacionalnoj razini trebaju biti osnovane najkasnije dva mjeseca nakon donošenja prijedloga i imati pristup financijskim sredstvima dodijeljenima za Europsku godinu. Rad radnih skupina i potpora njihovu radu trebaju se nastaviti nakon Europske godine. Organizirano civilno društvo treba igrati ključnu ulogu u radnim skupinama.

Odbor podupire decentralizirani pristup za Europsku godinu.

| 3.5 | EGSO pozdravlja Komisiju zbog njezina plana da uloži značajan iznos financijskih sredstava kako bi osigurala uspjeh Europske godine. Istodobno, Odbor izražava svoju zabrinutost što je u ovoj fazi samo vrlo mali postotak tog financiranja namijenjen za angažman i aktivnosti civilnog društva, iako bi to osiguralo najbolju održivost i rezultate za Europsku godinu. Valja izbjegavati korištenje financijskih sredstava za postojeće ili nove ugovore i ponude na području odnosa s javnošću ili ih smanjiti na potpuni minimum, jer u nekim slučajevima posao čak može biti kontraproduktivan za ciljeve Europske godine. |
| --- | --- |

3.5

EGSO pozdravlja Komisiju zbog njezina plana da uloži značajan iznos financijskih sredstava kako bi osigurala uspjeh Europske godine. Istodobno, Odbor izražava svoju zabrinutost što je u ovoj fazi samo vrlo mali postotak tog financiranja namijenjen za angažman i aktivnosti civilnog društva, iako bi to osiguralo najbolju održivost i rezultate za Europsku godinu. Valja izbjegavati korištenje financijskih sredstava za postojeće ili nove ugovore i ponude na području odnosa s javnošću ili ih smanjiti na potpuni minimum, jer u nekim slučajevima posao čak može biti kontraproduktivan za ciljeve Europske godine.

da uloži značajan iznos financijskih sredstava

| 3.6 | Na temelju dobre prakse prethodnih Europskih godina, Odbor izražava svoju potporu za osnivanje širokog i uključivog Saveza OCD-a koji bi, kao i prethodnih godina, trebao imati vodeću ulogu u planiranju i provedbi Europske godine. EGSO predlaže obraćanje posebne pozornosti bliskoj suradnji s članovima i tijelima EGSO-a te ostalim dionicima, kao i s članovima Saveza na razini EU-a i razini država članica. |
| --- | --- |

3.6

Na temelju dobre prakse prethodnih Europskih godina, Odbor izražava svoju potporu za osnivanje širokog i uključivog Saveza OCD-a koji bi, kao i prethodnih godina, trebao imati vodeću ulogu u planiranju i provedbi Europske godine. EGSO predlaže obraćanje posebne pozornosti bliskoj suradnji s članovima i tijelima EGSO-a te ostalim dionicima, kao i s članovima Saveza na razini EU-a i razini država članica.

širokog i uključivog Saveza OCD-a

| 3.7 | Dobru praksu imenovanja „ambasadora Europske godine” također treba nastaviti u 2015. godini. To nudi velike prilike za podizanje javne svijesti o ciljevima Europske godine i potporu tim ciljevima. |
| --- | --- |

3.7

Dobru praksu imenovanja „ambasadora Europske godine” također treba nastaviti u 2015. godini. To nudi velike prilike za podizanje javne svijesti o ciljevima Europske godine i potporu tim ciljevima.

imenovanja „ambasadora Europske godine”

| 3.8 | Odbor je predan razvijanju mehanizama suradnje na svim relevantnim razinama kako bi se osigurale najbolja moguća suradnja i sinergije među ustanovama i tijelima EU-a. Tijekom Europske godine treba započeti suradnju s Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

3.8

Odbor je predan razvijanju mehanizama suradnje na svim relevantnim razinama kako bi se osigurale najbolja moguća suradnja i sinergije među ustanovama i tijelima EU-a. Tijekom Europske godine treba započeti suradnju s Ujedinjenim narodima.

mehanizama suradnje

| 3.9 | Odbor snažno podupire prijedloge za Europsku godinu o kojima se raspravljalo u neformalnoj radnoj skupini za Europsku godinu i internetskim raspravama na stranici EGSO-a namijenjenoj za tu temu. Ideje koje su izrazili OCD-i i partneri predstavio je CONCORD (9). Ustanove EU-a trebale bi učiniti sve što je moguće kako bi osigurale da Europska godina bude:






  — | nadahnjujuća: trebao bi to biti proces u kojem svi sudionici zajednički raspravljaju i razvijaju nove zamisli i nove prakse o razvoju te postižu konsenzus o pitanju „Što globalna pravda znači za Europu i njezine građane?” |
| --- | --- | --- |

3.9

Odbor snažno podupire prijedloge za Europsku godinu o kojima se raspravljalo u neformalnoj radnoj skupini za Europsku godinu i internetskim raspravama na stranici EGSO-a namijenjenoj za tu temu. Ideje koje su izrazili OCD-i i partneri predstavio je CONCORD (9). Ustanove EU-a trebale bi učiniti sve što je moguće kako bi osigurale da Europska godina bude:

9

—

nadahnjujuća: trebao bi to biti proces u kojem svi sudionici zajednički raspravljaju i razvijaju nove zamisli i nove prakse o razvoju te postižu konsenzus o pitanju „Što globalna pravda znači za Europu i njezine građane?”

nadahnjujuća

| — | participativna: građane i njihove stavove o globalnoj pravdi stavlja u središte te ih čini glavnim sudionicima rasprave. To zahtijeva da im se pruži jednaka prilika da izraze svoje ideje i ideje svojih organizacija, što znači pomak s „informiranja građana kako bi se podigla njihova svijest” na „zajedničku raspravu o njihovim stajalištima o globalnom razvoju”. |
| --- | --- |

—

participativna: građane i njihove stavove o globalnoj pravdi stavlja u središte te ih čini glavnim sudionicima rasprave. To zahtijeva da im se pruži jednaka prilika da izraze svoje ideje i ideje svojih organizacija, što znači pomak s „informiranja građana kako bi se podigla njihova svijest” na „zajedničku raspravu o njihovim stajalištima o globalnom razvoju”.

participativna

| — | dosljedna: razvojna politika mora biti dosljedna, a tijekom Europske godine s tog stajališta valja raspravljati i o ostalim politikama Europske komisije osim razvojne (trgovina, financije, poljoprivreda itd.). |
| --- | --- |

—

dosljedna: razvojna politika mora biti dosljedna, a tijekom Europske godine s tog stajališta valja raspravljati i o ostalim politikama Europske komisije osim razvojne (trgovina, financije, poljoprivreda itd.).

dosljedna

| — | proces obrazovanja i podizanja svijesti o razvoju: Europsku godinu trebalo bi smatrati participativnim procesom obrazovanja i podizanja svijesti o razvoju na temelju pedagoških načela i vrijednosti Europskog konsenzusa o razvojnom obrazovanju. |
| --- | --- |

—

proces obrazovanja i podizanja svijesti o razvoju: Europsku godinu trebalo bi smatrati participativnim procesom obrazovanja i podizanja svijesti o razvoju na temelju pedagoških načela i vrijednosti Europskog konsenzusa o razvojnom obrazovanju.

proces obrazovanja i podizanja svijesti o razvoju

| — | globalna: s partnerima izvan Europe potrebno je u svakoj raspravi postupati jednako. |
| --- | --- |

—

globalna: s partnerima izvan Europe potrebno je u svakoj raspravi postupati jednako.

globalna

| 3.10 | Odbor također snažno podupire sljedeće prijedloge koje je predstavio izvjestitelj Europskog parlamenta (10):






  — | promijeniti naziv godine – Europska godina razvojaza razvoj; |
| --- | --- | --- |

3.10

Odbor također snažno podupire sljedeće prijedloge koje je predstavio izvjestitelj Europskog parlamenta (10):

10

—

promijeniti naziv godine – Europska godina razvojaza razvoj;

promijeniti naziv godine

razvoja

| — | posebnu pažnju posvetiti građanima koji žive u državama članicama bez dugotrajne tradicije na području razvojne suradnje
   (11), dok EGSO u tim državama predlaže pronalaženje posebnih rješenja kako bi se izbjegli rasprostranjeni problemi sufinanciranja; |
| --- | --- |

—

posebnu pažnju posvetiti građanima koji žive u državama članicama bez dugotrajne tradicije na području razvojne suradnje
   (11), dok EGSO u tim državama predlaže pronalaženje posebnih rješenja kako bi se izbjegli rasprostranjeni problemi sufinanciranja;

državama članicama bez dugotrajne tradicije na području razvojne suradnje

11

| — | povećati svijest građana Unije o njihovu doprinosu i udjelu u globalnom razvoju i o mogućnostima za pravedniji globalni razvoj te učiniti razvoj sastavnim dijelom nacionalnih obrazovnih programa
   (12); |
| --- | --- |

—

povećati svijest građana Unije o njihovu doprinosu i udjelu u globalnom razvoju i o mogućnostima za pravedniji globalni razvoj te učiniti razvoj sastavnim dijelom nacionalnih obrazovnih programa
   (12);

učiniti razvoj sastavnim dijelom nacionalnih obrazovnih programa

12

| — | osigurati uključenost partnera iz zemalja u razvoju (13); |
| --- | --- |

—

osigurati uključenost partnera iz zemalja u razvoju (13);

13

| — | „Podići svijest i poticati raspravu o utjecaju koji pojedinačne, lokalne, regionalne, nacionalne i europske odluke i odabiri mogu imati na globalni razvoj i na ljude koji žive u zemljama u razvoju u cilju boljeg razumijevanja politike” (14); |
| --- | --- |

—

„Podići svijest i poticati raspravu o utjecaju koji pojedinačne, lokalne, regionalne, nacionalne i europske odluke i odabiri mogu imati na globalni razvoj i na ljude koji žive u zemljama u razvoju u cilju boljeg razumijevanja politike” (14);

koji pojedinačne, lokalne, regionalne, nacionalne i europske odluke i odabiri

14

| — | „Komisija na te [koordinacijske] sastanke kao promatrače poziva predstavnike civilnog društva i predstavnike Europskog parlamenta” (15). |
| --- | --- |

—

„Komisija na te [koordinacijske] sastanke kao promatrače poziva predstavnike civilnog društva i predstavnike Europskog parlamenta” (15).

civilnog društva

15

4.   Dodatne preporuke za amandmane na prijedlog Europske komisije
   (16)

Dodatne preporuke za amandmane na prijedlog Europske komisije

16

| 4.1 | Članak 1. (dodatna rečenica). Nacionalni podnaslov učinkovitije bi odrazio razlike u tradicijama, izazovima i potencijalu svake države članice: „godina 2015. proglašava se 'Europskom godinom za razvoj' [...] Podnaslov i moto, slogan ili pozivnica za godinu trebaju se utvrditi na razini države članice.” |
| --- | --- |

4.1

Članak 1. (dodatna rečenica). Nacionalni podnaslov učinkovitije bi odrazio razlike u tradicijama, izazovima i potencijalu svake države članice: „godina 2015. proglašava se 'Europskom godinom za razvoj' [...] Podnaslov i moto, slogan ili pozivnica za godinu trebaju se utvrditi na razini države članice.”

za

Podnaslov i moto, slogan ili pozivnica za godinu trebaju se utvrditi na razini države članice

| 4.2 | Članak 2. (prvi dio) – Snažniji fokus na angažiranju mogao bi biti koristan, svi dionici navode se kao jednakopravni partneri: – „obavijestiti građane EU-a o razvojnoj suradnji EU-a i uključiti ih u rasprave o tome
  isticanju onoga što Europska unija već može postići kao globalni razvojni partner
  najveći donator pomoći i složiti se da može učiniti još i više uz veću koherentnost i bolju koordinaciju s
  s ukupnom pomoći država članica, institucija i drugih sudionika državama članicama, njihovim ustanovama i drugim sudionicima.” |
| --- | --- |

4.2

Članak 2. (prvi dio) – Snažniji fokus na angažiranju mogao bi biti koristan, svi dionici navode se kao jednakopravni partneri: – „obavijestiti građane EU-a o razvojnoj suradnji EU-a i uključiti ih u rasprave o tome
  isticanju onoga što Europska unija već može postići kao globalni razvojni partner
  najveći donator pomoći i složiti se da može učiniti još i više uz veću koherentnost i bolju koordinaciju s
  s ukupnom pomoći država članica, institucija i drugih sudionika državama članicama, njihovim ustanovama i drugim sudionicima.”

i uključiti ih u rasprave o tome

isticanju onoga

globalni razvojni partner

najveći donator pomoći

složiti se

uz veću koherentnost i bolju koordinaciju s

s ukupnom pomoći država članica, institucija i drugih sudionika

drugim sudionicima

| 4.3 | Članak 2. (drugi dio) – Prema mišljenju EGSO-a na temu Trgovina, rast i globalna pitanja: trgovinska politika kao osnovna komponenta Strategije Europa 2020.: poticati aktivan i značajan interes i sudjelovanje europskih građana u razvojnoj suradnji te njegovati osjećaj odgovornosti i prilike u pogledu pojedinačnih odluka i nacionalnih i međunarodnih obveza (uključujući i djelokrug rada nakon 2015.) te sudjelovanje u oblikovanju i provedbi politike; i" |
| --- | --- |

4.3

Članak 2. (drugi dio) – Prema mišljenju EGSO-a na temu Trgovina, rast i globalna pitanja: trgovinska politika kao osnovna komponenta Strategije Europa 2020.: poticati aktivan i značajan interes i sudjelovanje europskih građana u razvojnoj suradnji te njegovati osjećaj odgovornosti i prilike u pogledu pojedinačnih odluka i nacionalnih i međunarodnih obveza (uključujući i djelokrug rada nakon 2015.) te sudjelovanje u oblikovanju i provedbi politike; i"

Trgovina, rast i globalna pitanja: trgovinska politika kao osnovna komponenta Strategije Europa 2020.

i značajan

sudjelovanje

pojedinačnih odluka i nacionalnih i međunarodnih obveza (uključujući i djelokrug rada nakon 2015.) te

| 4.4 | Članak 2. (treći dio) – Tekst se previše temelji na razmišljanju o pomoći i donatorima te stvara vrlo uzak fokus: – „podići svijest o ulozi razvojne suradnje EU-a koja omogućuje širok raspon koristi za sve sudionike uključene u EU i njezine države partnere
  kao primatelje, ali i za državljane EU-a u svijetu koji se mijenja i koji je sve više međuovisan”; |
| --- | --- |

4.4

Članak 2. (treći dio) – Tekst se previše temelji na razmišljanju o pomoći i donatorima te stvara vrlo uzak fokus: – „podići svijest o ulozi razvojne suradnje EU-a koja omogućuje širok raspon koristi za sve sudionike uključene u EU i njezine države partnere
  kao primatelje, ali i za državljane EU-a u svijetu koji se mijenja i koji je sve više međuovisan”;

sve sudionike uključene u EU i njezine države partnere

kao primatelje, ali i za državljane EU-a

| 4.5 | Članak 2. (novi dio) – Održivi rezultati u političkim procesima na razini EU-a i nacionalnim razinama od ključne su važnosti i dio koji nedostaje u sadašnjem prijedlogu: –„postići održive rezultate i poboljšanja, gdje je to potrebno (npr. na dnevnom redu unutarnje i vanjske politike i razvojnim politikama, koherentnost, učinkovitost, pristup temeljen na pravima, osnaživanje žena, održivi razvoj, sigurnost (

  securitability

  )/sigurnost ljudi, sudjelovanje i razmjena, instrumenti i strukture za civilno društvo, uključujući poslovne organizacije i sindikate itd.)”. |
| --- | --- |

4.5

Članak 2. (novi dio) – Održivi rezultati u političkim procesima na razini EU-a i nacionalnim razinama od ključne su važnosti i dio koji nedostaje u sadašnjem prijedlogu: –„postići održive rezultate i poboljšanja, gdje je to potrebno (npr. na dnevnom redu unutarnje i vanjske politike i razvojnim politikama, koherentnost, učinkovitost, pristup temeljen na pravima, osnaživanje žena, održivi razvoj, sigurnost (

  securitability

  )/sigurnost ljudi, sudjelovanje i razmjena, instrumenti i strukture za civilno društvo, uključujući poslovne organizacije i sindikate itd.)”.

„postići održive rezultate i poboljšanja, gdje je to potrebno (npr. na dnevnom redu unutarnje i vanjske politike i razvojnim politikama, koherentnost, učinkovitost, pristup temeljen na pravima, osnaživanje žena, održivi razvoj, sigurnost (

securitability

)/sigurnost ljudi, sudjelovanje i razmjena, instrumenti i strukture za civilno društvo, uključujući poslovne organizacije i sindikate itd.)

| 4.6 | Članak 3. (1. dio, prva alineja) – Komunikacija mora biti dvosmjeran proces, različite strane nedavno su snažno kritizirale kampanje za Europsku godinu: – „komunikacijskekampanje
  aktivnosti za raspravu i usuglašavanje o ključnim pitanjima
  širenje ključnih poruka namijenjenima općoj javnosti i pojedinačnim publikama, uključujući i putem društvenih medija;” |
| --- | --- |

4.6

Članak 3. (1. dio, prva alineja) – Komunikacija mora biti dvosmjeran proces, različite strane nedavno su snažno kritizirale kampanje za Europsku godinu: – „komunikacijskekampanje
  aktivnosti za raspravu i usuglašavanje o ključnim pitanjima
  širenje ključnih poruka namijenjenima općoj javnosti i pojedinačnim publikama, uključujući i putem društvenih medija;”

kampanje

aktivnosti

raspravu i usuglašavanje o ključnim pitanjima

širenje ključnih poruka

| 4.7 | Članak 3. (1. dio, druga alineja) – Uspješne radne skupine na nacionalnoj i razini EU-a pokazale su se jednim od ključnih elemenata za uspjeh Europske godine. Da bi bile transparentne, rasprave moraju imati konkretne i mjerljive rezultate: – „organiziranje otvorenog i inkluzivnog političkog procesa kojim će upravljati radne skupine s više dionika, uključujući konferencije, događaje i inicijative sa svim relevantnim dionicima, kako bi se promicalo aktivno sudjelovanje i rasprava, podigla svijest na europskoj razini te osigurali rezultati i poboljšanja, kad je to potrebno;” |
| --- | --- |

4.7

Članak 3. (1. dio, druga alineja) – Uspješne radne skupine na nacionalnoj i razini EU-a pokazale su se jednim od ključnih elemenata za uspjeh Europske godine. Da bi bile transparentne, rasprave moraju imati konkretne i mjerljive rezultate: – „organiziranje otvorenog i inkluzivnog političkog procesa kojim će upravljati radne skupine s više dionika, uključujući konferencije, događaje i inicijative sa svim relevantnim dionicima, kako bi se promicalo aktivno sudjelovanje i rasprava, podigla svijest na europskoj razini te osigurali rezultati i poboljšanja, kad je to potrebno;”

otvorenog i inkluzivnog političkog procesa kojim će upravljati radne skupine s više dionika, uključujući

te osigurali rezultati i poboljšanja, kad je to potrebno

| 4.8 | Članak 3. (1. dio, nova alineja) –godina „o” razvoju nezamisliva je bez izravne uključenosti dionika u zemljama u razvoju i iz njih: – „aktivnosti u granicama EU-a i izvan tih granica, do partnerskih zemalja, njihovih stanovnika i organizacija;” |
| --- | --- |

4.8

Članak 3. (1. dio, nova alineja) –godina „o” razvoju nezamisliva je bez izravne uključenosti dionika u zemljama u razvoju i iz njih: – „aktivnosti u granicama EU-a i izvan tih granica, do partnerskih zemalja, njihovih stanovnika i organizacija;”

„aktivnosti u granicama EU-a i izvan tih granica, do partnerskih zemalja, njihovih stanovnika i organizacija;

| 4.9 | Članak 3. (1. dio, nova alineja) – EGSO i Europska komisija u svom radnom dokumentu navode da pravodobna priprema i aktivnosti praćenja, kao i poveznice između tematskih godina mogu za Europsku godinu osigurati bolje rezultate: – aktivnosti pripreme za Europsku godinu i praćenja nakon Europske godine na nacionalnim i razinama EU-a; |
| --- | --- |

4.9

Članak 3. (1. dio, nova alineja) – EGSO i Europska komisija u svom radnom dokumentu navode da pravodobna priprema i aktivnosti praćenja, kao i poveznice između tematskih godina mogu za Europsku godinu osigurati bolje rezultate: – aktivnosti pripreme za Europsku godinu i praćenja nakon Europske godine na nacionalnim i razinama EU-a;

– aktivnosti pripreme za Europsku godinu i praćenja nakon Europske godine na nacionalnim i razinama EU-a

| 4.10 | Članak 4. (2. dio) – Kao što je objašnjeno u točki 4.7.: „Nacionalni koordinatori, u bliskoj suradnji s Komisijom, savjetuju i surađuju
  osnivaju nacionalnu radnu skupinu/upravljačku skupinu koju čini širok raspon relevantnih dionika, uključujući civilno društvo [...].” |
| --- | --- |

4.10

Članak 4. (2. dio) – Kao što je objašnjeno u točki 4.7.: „Nacionalni koordinatori, u bliskoj suradnji s Komisijom, savjetuju i surađuju
  osnivaju nacionalnu radnu skupinu/upravljačku skupinu koju čini širok raspon relevantnih dionika, uključujući civilno društvo [...].”

savjetuju i surađuju

osnivaju nacionalnu radnu skupinu/upravljačku skupinu koju čini

| 4.11 | Prilog: Detalji o mjerama spomenutima u članku 3. dijelu A. Izravne inicijative Unije (prvi stavak) – Treba poduprijeti decentralizirani pristup kako bi se odražavale stvarnosti različitih država članica, OCD-i ne bi trebali biti isključeni iz provođenja svojih prijedloga: „Financiranje će općenito biti u obliku izravne kupovine robe i usluga u skladu s natječajima otvorenima za OCD-e, privatni sektor i ostale
  postojeće okvirne ugovore. [...]” |
| --- | --- |

4.11

Prilog: Detalji o mjerama spomenutima u članku 3. dijelu A. Izravne inicijative Unije (prvi stavak) – Treba poduprijeti decentralizirani pristup kako bi se odražavale stvarnosti različitih država članica, OCD-i ne bi trebali biti isključeni iz provođenja svojih prijedloga: „Financiranje će općenito biti u obliku izravne kupovine robe i usluga u skladu s natječajima otvorenima za OCD-e, privatni sektor i ostale
  postojeće okvirne ugovore. [...]”

u skladu s natječajima otvorenima za OCD-e, privatni sektor i ostale

postojeće okvirne ugovore

| 4.12 | Prilog: Detalji o mjerama spomenutima u članku 3. dijelu A. Izravne inicijative Unije (nova točka) – Na temelju najbolje prakse prethodnih godina: Godine 2013. više od 60 mreža OCD-ova diljem EU-a sudjelovalo je u koordinaciji i provedbi Europske godine s aktivnostima na razini EU-a i nacionalnoj razini, za rad Saveza ključna je primjerena potpora: – „podržavanje usklađivanja civilnog društva prema utvrđenome modelu „Savez za Europsku godinu”; |
| --- | --- |

4.12

Prilog: Detalji o mjerama spomenutima u članku 3. dijelu A. Izravne inicijative Unije (nova točka) – Na temelju najbolje prakse prethodnih godina: Godine 2013. više od 60 mreža OCD-ova diljem EU-a sudjelovalo je u koordinaciji i provedbi Europske godine s aktivnostima na razini EU-a i nacionalnoj razini, za rad Saveza ključna je primjerena potpora: – „podržavanje usklađivanja civilnog društva prema utvrđenome modelu „Savez za Europsku godinu”;

podržavanje usklađivanja civilnog društva prema utvrđenome modelu „Savez za Europsku godinu”

Bruxelles, 10. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini razvoja (2015.), COM(2013) 509 final.

1

Prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini razvoja

(2)  CONCORD-ova reakcija na prijedlog Europske komisije o Europskoj godini razvoja 2015.

2

(3)  Nacrt izvješća o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini razvoja (2015.), izvjestitelj Charles Goerens, 2013/0238(COD)

3

Nacrt izvješća o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini razvoja (2015.)

(4)  CONCORD-ova reakcija na prijedlog Europske komisije o Europskoj godini razvoja 2015.

4

(5)  Mišljenje EGSO-a o Sudjelovanju privatnog sektora u razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. godine, SL C 67, 6. 3. 2014., str. 1.-5.

5

Sudjelovanju privatnog sektora u razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. godine

(6)  Posebni Eurobarometar br. 352, lipanj 2010. http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_352_en.pdf

6

(7)  Andris Gobiņš (Europski pokret – Latvija i Europski gospodarski i socijalni odbor) i Māra Sīmane (Latvijska platforma za razvojnu suradnju (LAPAS)) inicijativu su prvi put predstavili i o njoj raspravljali na Općoj skupštini CONOCRD-a 22. lipnja 2011. Osnovana je neformalna radna skupina, a službeno glasovanje održano je na plenarnoj sjednici EGSO-a od 7. prosinca 2011. o njegovom mišljenju na temu Trgovina, rast i globalna pitanja: trgovinska politika kao osnovna komponenta Strategije Europa 2020. uključivalo je i zahtjev za Europsku godinu razvoja i suradnje.

7

Trgovina, rast i globalna pitanja: trgovinska politika kao osnovna komponenta Strategije Europa 2020.

(8)  Mišljenje EGSO-a na temu Trgovina, rast i globalna pitanja: trgovinska politika kao osnovna komponenta Strategije Europa 2020., SL C 43, 15. 2. 2012., str. 73. – 78.

8

Trgovina, rast i globalna pitanja: trgovinska politika kao osnovna komponenta Strategije Europa 2020.

(9)  Vidi CONCORD-ovu reakciju na prijedlog Europske komisije o Europskoj godini razvoja 2015., rujan 2013.

9

Europskoj godini razvoja 2015.

(10)  Nacrt izvješća o Prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini razvoja (2015.), Izvjestitelj Charles Goerens, 2013/0238(COD).

10

Europskoj godini razvoja

(11)  Isti izvor: 14. i 31.amandman.

11

(12)  Isti izvor, prilagodba 17. amandmana.

12

(13)  Isti izvor, 18., 19., 21., 28. i 30. amandman.

13

(14)  Isti izvor, 20. amandman.

14

(15)  Isti izvor, 27. amandman.

15

(16)  Prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini razvoja (2015.), COM(2013) 509 final.

16

Europskoj godini razvoja

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/104 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/104

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zdravlju životinja

COM(2013) 260 final – 2013/0136 (COD),

Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o proizvodnji i tržišnoj dostupnosti biljnog reprodukcijskog materijala (Zakon o biljnom reprodukcijskom materijalu)

COM(2013) 262 final – 2013/0137 (COD),

Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama protiv biljnih nametnika

COM(2013) 267 final – 2013/0141 (COD)

2014/C 170/17

Izvjestitelj: g. Armands KRAUZE

Dana 23. svibnja 2013. Europski parlament, a 31. svibnja i 7. lipnja 2013. Vijeće., odlučili su, sukladno članku 43. stavku 2., članku 114. stavku 3., članku 168. stavku 4. točki b) i članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o sljedećim prijedlozima:

Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zdravlju životinja

COM(2013) 260 final - 2013/0136 COD

Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o proizvodnji i tržišnoj dostupnosti biljnog reprodukcijskog materijala (zakon o biljnom reprodukcijskom materijalu)

COM(2013) 262 final – 2013/0137 (COD)

Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama protiv biljnih nametnika

COM(2013) 267 final – 2013/0141 (COD)

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša, odgovorna za pripremu rada Odbora na tu temu, usvojila je mišljenje 6. studenoga 2013.

Europski gospodarski i socijalni odbor mišljenje je usvojio na 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 10. prosinca), sa 146 glasova za, 1 protiv i 2 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1 | EGSO pozdravlja i uvelike podržava Komisijine prijedloge uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o zdravlju životinja, zdravlju bilja te o kvaliteti biljnog reprodukcijskog materijala. Smatra da je postojanje dosljednih i transparentnih pravila, pod uvjetom da se pravilno provode u svim državama članicama EU-a, nužan preduvjet za osiguranje pravedne tržišne konkurencije među svim tržišnim subjektima u Europi. |
| --- | --- |

1.1

EGSO pozdravlja i uvelike podržava Komisijine prijedloge uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o zdravlju životinja, zdravlju bilja te o kvaliteti biljnog reprodukcijskog materijala. Smatra da je postojanje dosljednih i transparentnih pravila, pod uvjetom da se pravilno provode u svim državama članicama EU-a, nužan preduvjet za osiguranje pravedne tržišne konkurencije među svim tržišnim subjektima u Europi.

| 1.2 | Međutim, EGSO predlaže neke nacrte izmjena prijedloga o zdravlju životinja, kako bi tekst uredbe postao razumljiviji. |
| --- | --- |

1.2

Međutim, EGSO predlaže neke nacrte izmjena prijedloga o zdravlju životinja, kako bi tekst uredbe postao razumljiviji.

| 1.3 | EGSO poziva Komisiju da uvede sve potrebne sigurnosne mjere u zakonodavstvo i da osigura dovoljno sredstava iz fondova EU-a kako bi se izbjegle opasnosti povezane s divljim životinjama koje bi, migrirajući iz trećih zemalja i prelazeći vanjske kopnene granice EU-a, mogle proširiti opasne zarazne bolesti u EU. |
| --- | --- |

1.3

EGSO poziva Komisiju da uvede sve potrebne sigurnosne mjere u zakonodavstvo i da osigura dovoljno sredstava iz fondova EU-a kako bi se izbjegle opasnosti povezane s divljim životinjama koje bi, migrirajući iz trećih zemalja i prelazeći vanjske kopnene granice EU-a, mogle proširiti opasne zarazne bolesti u EU.

| 1.4 | EGSO ističe da zakonodavni akti EU-a, osobito na području zdravlja bilja, moraju biti u skladu sa stajalištima koja je EU usvojio u prošlosti na međunarodnoj razini te napominje da prijedlog Komisije, koji se odnosi na uspostavljanje međunarodnih standarda za zdravlje bilja, za sada nije u skladu s ranije izraženim stajalištem Unije u pogledu uključivanja invazivnih vrsta u mjere za zdravlje bilja. |
| --- | --- |

1.4

EGSO ističe da zakonodavni akti EU-a, osobito na području zdravlja bilja, moraju biti u skladu sa stajalištima koja je EU usvojio u prošlosti na međunarodnoj razini te napominje da prijedlog Komisije, koji se odnosi na uspostavljanje međunarodnih standarda za zdravlje bilja, za sada nije u skladu s ranije izraženim stajalištem Unije u pogledu uključivanja invazivnih vrsta u mjere za zdravlje bilja.

| 1.5 | EGSO pozdravlja uvođenje u zakon o zdravlju bilja nove mogućnosti odštete dotičnim subjektima za vrijednost uništenih biljaka, biljnih proizvoda ili drugih predmeta koji podliježu iskorjenjivanju ili mjerama sprečavanja širenja. |
| --- | --- |

1.5

EGSO pozdravlja uvođenje u zakon o zdravlju bilja nove mogućnosti odštete dotičnim subjektima za vrijednost uništenih biljaka, biljnih proizvoda ili drugih predmeta koji podliježu iskorjenjivanju ili mjerama sprečavanja širenja.

| 1.6 | EGSO izražava zabrinutost da bi EU, uzimajući u obzir promjene koje Komisija predlaže za režim zdravlja bilja, mogao pokvariti dobre rezultate na području zdravlja bilja u mjeri u kojoj bi to moglo naškoditi izvoznim mogućnostima država članica a proizvođačima donijeti veće troškove u borbi protiv bolesti i nametnika. |
| --- | --- |

1.6

EGSO izražava zabrinutost da bi EU, uzimajući u obzir promjene koje Komisija predlaže za režim zdravlja bilja, mogao pokvariti dobre rezultate na području zdravlja bilja u mjeri u kojoj bi to moglo naškoditi izvoznim mogućnostima država članica a proizvođačima donijeti veće troškove u borbi protiv bolesti i nametnika.

| 1.7 | EGSO je skeptičan prema uključivanju kategorije šumskog reprodukcijskog materijala u nacrt uredbe, budući da Komisija nije iznijela uvjerljive argumente o prednostima koje bi iz toga mogle proizići za šumarski sektor. |
| --- | --- |

1.7

EGSO je skeptičan prema uključivanju kategorije šumskog reprodukcijskog materijala u nacrt uredbe, budući da Komisija nije iznijela uvjerljive argumente o prednostima koje bi iz toga mogle proizići za šumarski sektor.

2.   Opće obavijesti o zakonodavnim inicijativama

Opće obavijesti o zakonodavnim inicijativama

| 2.1 | U svakom od tri dotična područja, tj. zdravlju životinja, zdravlju biljaka te kretanju biljnog reprodukcijskog materijala, postoje svakovrsne prepreke na razini EU-a. One stvaraju poteškoće tržišnim subjektima pa je vrlo važno izmijeniti zakonodavstvo kako bi se smanjio administrativni teret koji pogađa proizvođače, pružatelje usluga, kupce i slične korisnike usluga te poboljšalo poslovno okružje. |
| --- | --- |

2.1

U svakom od tri dotična područja, tj. zdravlju životinja, zdravlju biljaka te kretanju biljnog reprodukcijskog materijala, postoje svakovrsne prepreke na razini EU-a. One stvaraju poteškoće tržišnim subjektima pa je vrlo važno izmijeniti zakonodavstvo kako bi se smanjio administrativni teret koji pogađa proizvođače, pružatelje usluga, kupce i slične korisnike usluga te poboljšalo poslovno okružje.

| 2.2 | U pogledu zdravlja životinja, postoji niz problema sa zakonima koji su trenutno na snazi: politika je u ovom području zapletena, postoji žaljenja vrijedan nedostatak opće strategije te se nedovoljna pažnja posvećuje sprečavanju bolesti, koje bi trebalo usmjeriti na potrebu uspostave i primjene strožih biosigurnosnih pravila za mjesta gdje se drže životinje. |
| --- | --- |

2.2

U pogledu zdravlja životinja, postoji niz problema sa zakonima koji su trenutno na snazi: politika je u ovom području zapletena, postoji žaljenja vrijedan nedostatak opće strategije te se nedovoljna pažnja posvećuje sprečavanju bolesti, koje bi trebalo usmjeriti na potrebu uspostave i primjene strožih biosigurnosnih pravila za mjesta gdje se drže životinje.

| 2.3 | Prijedlog Komisije koji se odnosi na zdravlje životinja stavlja veći naglasak na mjere sprečavanja, praćenje bolesti, inspekcije i istraživanja, s ciljem da smanji učestalost takvih bolesti i učinak epidemija kada se dogode; slično tome, postoje odredbe koje se odnose na kopnene i vodene životinje. |
| --- | --- |

2.3

Prijedlog Komisije koji se odnosi na zdravlje životinja stavlja veći naglasak na mjere sprečavanja, praćenje bolesti, inspekcije i istraživanja, s ciljem da smanji učestalost takvih bolesti i učinak epidemija kada se dogode; slično tome, postoje odredbe koje se odnose na kopnene i vodene životinje.

| 2.4 | Zdravlje biljaka je također ključno za zaštitu bioraznolikosti i usluga ekosustava. Posebno su opasni nametnici sa drugih kontinenata. Kada ih se unese u EU, ove strane vrste uzrokuju znatnu gospodarsku štetu. Ukoliko se nastane na našem teritoriju, ovi novi nametnici mogu dovesti do toga da države koje nisu članice EU-a usvoje trgovinska ograničenja te tako naškode našem izvozu. |
| --- | --- |

2.4

Zdravlje biljaka je također ključno za zaštitu bioraznolikosti i usluga ekosustava. Posebno su opasni nametnici sa drugih kontinenata. Kada ih se unese u EU, ove strane vrste uzrokuju znatnu gospodarsku štetu. Ukoliko se nastane na našem teritoriju, ovi novi nametnici mogu dovesti do toga da države koje nisu članice EU-a usvoje trgovinska ograničenja te tako naškode našem izvozu.

| 2.5 | U pogledu zdravlja bilja, prijedlog Komisije navodi određivanje pojma karantenskih štetnih organizama i njihove podjele u kategorije, a ti bi se kriteriji potom koristili za određivanje štetnog organizma kao karantenskog štetnog organizma. Komisija je pomoću provedbenih akata ovlaštena usvajati popise pojedinih biljaka, biljnih i drugih proizvoda koji su predmet zabrana te posebna pravila o njihovu uvozu i opticaju unutar EU-a, kao i pravila kojima se uređuje uvoz i kretanje biljaka i biljnih proizvoda te drugih stvari u zaštićenim područjima. |
| --- | --- |

2.5

U pogledu zdravlja bilja, prijedlog Komisije navodi određivanje pojma karantenskih štetnih organizama i njihove podjele u kategorije, a ti bi se kriteriji potom koristili za određivanje štetnog organizma kao karantenskog štetnog organizma. Komisija je pomoću provedbenih akata ovlaštena usvajati popise pojedinih biljaka, biljnih i drugih proizvoda koji su predmet zabrana te posebna pravila o njihovu uvozu i opticaju unutar EU-a, kao i pravila kojima se uređuje uvoz i kretanje biljaka i biljnih proizvoda te drugih stvari u zaštićenim područjima.

| 2.6 | Što se tiče biljnog reprodukcijskog materijala, Komisijin prijedlog nastoji nadopuniti zakonodavstvo na polju stavljanja na tržište sjemenja i drugih biljnih reprodukcijskih materijala, vodeći računa o postignutom tehničkom napretku u izboru biljaka, brzom razvoju međunarodnoga tržišta i potrebi da se podrži biljna biološka raznolikost a smanje administrativni troškovi i tereti kako za nadležna tijela tako i za tržišne subjekte. |
| --- | --- |

2.6

Što se tiče biljnog reprodukcijskog materijala, Komisijin prijedlog nastoji nadopuniti zakonodavstvo na polju stavljanja na tržište sjemenja i drugih biljnih reprodukcijskih materijala, vodeći računa o postignutom tehničkom napretku u izboru biljaka, brzom razvoju međunarodnoga tržišta i potrebi da se podrži biljna biološka raznolikost a smanje administrativni troškovi i tereti kako za nadležna tijela tako i za tržišne subjekte.

3.   Pozadina i sažetak Komisijina prijedloga

Pozadina i sažetak Komisijina prijedloga

| 3.1 | Dana 6. svibnja 2013. Europska Komisija usvojila je i javnosti predočila razmatranja o zdravlju životinja, zdravlju bilja i o kvaliteti biljnog reprodukcijskog materijala. |
| --- | --- |

3.1

Dana 6. svibnja 2013. Europska Komisija usvojila je i javnosti predočila razmatranja o zdravlju životinja, zdravlju bilja i o kvaliteti biljnog reprodukcijskog materijala.

Zdravlje životinja

Zdravlje životinja

| 3.2 | Zakonski okvir o zdravlju životinja koji je trenutno na snazi u Europskoj uniji sastoji se od otprilike 50 direktiva i uredbi te 400 propisa sekundarnog zakonodavstva. U 2004. Komisija je provela procjenu zakonodavnih tekstova u području politike zdravlja životinja. Nakon te procjene, osmišljena je u 2007. nova strategija za zdravlje životinja. U svojoj komunikaciji od 6. svibnja 2013., Komisija je postavila zakonski okvir temeljen na toj strategiji EU-a za zdravlje životinja, objavljenoj 2007. |
| --- | --- |

3.2

Zakonski okvir o zdravlju životinja koji je trenutno na snazi u Europskoj uniji sastoji se od otprilike 50 direktiva i uredbi te 400 propisa sekundarnog zakonodavstva. U 2004. Komisija je provela procjenu zakonodavnih tekstova u području politike zdravlja životinja. Nakon te procjene, osmišljena je u 2007. nova strategija za zdravlje životinja. U svojoj komunikaciji od 6. svibnja 2013., Komisija je postavila zakonski okvir temeljen na toj strategiji EU-a za zdravlje životinja, objavljenoj 2007.

| 3.3 | Komisija predlaže pojednostavljenje zakonskog okvira temeljem dobrog upravljanja, u skladu s međunarodnim standardima, usmjeravajući se na dugoročne preventivne mjere i uspostavu suradnje sa svim zainteresiranim stranama. |
| --- | --- |

3.3

Komisija predlaže pojednostavljenje zakonskog okvira temeljem dobrog upravljanja, u skladu s međunarodnim standardima, usmjeravajući se na dugoročne preventivne mjere i uspostavu suradnje sa svim zainteresiranim stranama.

| 3.4 | U prijedlogu Komisije navodi se stvaranje uvjeta za učinkovite mehanizme za brzi odgovor na pojave bolesti, prvenstveno u pogledu novih izazova poput onih koji upravo nastaju; dodjelu jasnih i uravnoteženih uloga nadležnim tijelima, institucijama Europske unije, poljoprivrednom sektoru i vlasnicima životinja te utvrđivanje podjele njihovih odgovornosti; određivanje dužnosti različitih dionika poput gospodarskih subjekata, veterinara, vlasnika kućnih ljubimaca i stručnjaka za životinje, jer sva su ova pitanja ključna za održavanje zdravlja životinja. |
| --- | --- |

3.4

U prijedlogu Komisije navodi se stvaranje uvjeta za učinkovite mehanizme za brzi odgovor na pojave bolesti, prvenstveno u pogledu novih izazova poput onih koji upravo nastaju; dodjelu jasnih i uravnoteženih uloga nadležnim tijelima, institucijama Europske unije, poljoprivrednom sektoru i vlasnicima životinja te utvrđivanje podjele njihovih odgovornosti; određivanje dužnosti različitih dionika poput gospodarskih subjekata, veterinara, vlasnika kućnih ljubimaca i stručnjaka za životinje, jer sva su ova pitanja ključna za održavanje zdravlja životinja.

| 3.5 | Važno je da Komisija bude voljna umanjiti smetnje u trgovini, voditi računa o posebnostima malih stočnih farmi i mikro poduzeća te uspostaviti pojednostavljene postupke kako bi se izbjegli nepotrebna birokracija i nerazmjerno visoki troškovi, istovremeno osiguravajući strogu primjenu visokih standarda zdravlja životinja. |
| --- | --- |

3.5

Važno je da Komisija bude voljna umanjiti smetnje u trgovini, voditi računa o posebnostima malih stočnih farmi i mikro poduzeća te uspostaviti pojednostavljene postupke kako bi se izbjegli nepotrebna birokracija i nerazmjerno visoki troškovi, istovremeno osiguravajući strogu primjenu visokih standarda zdravlja životinja.

| 3.6 | Važno je što je više moguće smanjiti posljedice bolesti životinja po zdravlje životinja i ljudi, po dobrobit životinja, po gospodarstvo i društvo podizanjem svijesti o bolestima, pripremnim mjerama za odgovor na njih, praćenjem i brzim mjerama odaziva na nacionalnoj i razini i razini EU-a. |
| --- | --- |

3.6

Važno je što je više moguće smanjiti posljedice bolesti životinja po zdravlje životinja i ljudi, po dobrobit životinja, po gospodarstvo i društvo podizanjem svijesti o bolestima, pripremnim mjerama za odgovor na njih, praćenjem i brzim mjerama odaziva na nacionalnoj i razini i razini EU-a.

| 3.7 | Jedan od najvažnijih ciljeva Komisijina prijedloga je osigurati pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta životinja i proizvoda životinjskoga podrijetla, istovremeno osiguravajući visoku razinu zaštite zdravlja životinja i ljudi, uz podršku ciljevima strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

3.7

Jedan od najvažnijih ciljeva Komisijina prijedloga je osigurati pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta životinja i proizvoda životinjskoga podrijetla, istovremeno osiguravajući visoku razinu zaštite zdravlja životinja i ljudi, uz podršku ciljevima strategije Europa 2020.

Zdravlje biljaka

Zdravlje biljaka

| 3.8 | Prijedlog Uredbe Europskoga parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama protiv biljnih nametnika, koji uključuje odredbe o prepoznavanju opasnosti po zdravlje bilja koje proizlaze iz tih organizama te smanjenje tih opasnosti na prihvatljivu razinu, izrađen je temeljem Komisijina prijedloga iz 2008. koji predlaže reviziju Direktive 2000/29/EC o zdravlju bilja. Prijedlog opoziva nekoliko kontrolnih direktiva koje se odnose na upravljanje pojedinim karantenskim štetnim organizmima za koje se zna da su prisutni u EU-u. |
| --- | --- |

3.8

Prijedlog Uredbe Europskoga parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama protiv biljnih nametnika, koji uključuje odredbe o prepoznavanju opasnosti po zdravlje bilja koje proizlaze iz tih organizama te smanjenje tih opasnosti na prihvatljivu razinu, izrađen je temeljem Komisijina prijedloga iz 2008. koji predlaže reviziju Direktive 2000/29/EC o zdravlju bilja. Prijedlog opoziva nekoliko kontrolnih direktiva koje se odnose na upravljanje pojedinim karantenskim štetnim organizmima za koje se zna da su prisutni u EU-u.

| 3.9 | U pogledu uvoza bilja, Komisijin prijedlog donosi novi okvir koji u igru uvodi njene nadležnosti u obliku usvajanja provedbenih akata usmjerenih na suzbijanje opasnosti od različitih biljnih vrsta koje dolaze iz zemalja izvan EU-a i zahtijevaju mjere predostrožnosti. Sadrži dodatne uvjete nametnute karantenskim postajama i određuje da za propisane biljke unesene u EU u putničkoj prtljazi neće biti više odstupanja. Zbog toga će ubuduće za njihov uvoz ovim putem biti potreban fitosanitarni certifikat. |
| --- | --- |

3.9

U pogledu uvoza bilja, Komisijin prijedlog donosi novi okvir koji u igru uvodi njene nadležnosti u obliku usvajanja provedbenih akata usmjerenih na suzbijanje opasnosti od različitih biljnih vrsta koje dolaze iz zemalja izvan EU-a i zahtijevaju mjere predostrožnosti. Sadrži dodatne uvjete nametnute karantenskim postajama i određuje da za propisane biljke unesene u EU u putničkoj prtljazi neće biti više odstupanja. Zbog toga će ubuduće za njihov uvoz ovim putem biti potreban fitosanitarni certifikat.

| 3.10 | Što se tiče kretanja biljnih proizvoda unutar EU-a, u Komisijinom prijedlogu gospodarski subjekti podijeljeni su u kategorije, ovisno o njihovoj stručnosti, te su određene njihove odgovornosti i dužnosti koje proizlaze iz pravila o takvom kretanju bilja, biljnih proizvoda i drugih propisanih proizvoda. Određuje se obvezna prijava stručnih gospodarskih subjekata u registar koji će uključivati i one od kojih se zahtijeva prijava pod uvjetima nacrta propisa o biljnom reprodukcijskom materijalu pa će se na taj način smanjiti teret administrativnih formalnosti. |
| --- | --- |

3.10

Što se tiče kretanja biljnih proizvoda unutar EU-a, u Komisijinom prijedlogu gospodarski subjekti podijeljeni su u kategorije, ovisno o njihovoj stručnosti, te su određene njihove odgovornosti i dužnosti koje proizlaze iz pravila o takvom kretanju bilja, biljnih proizvoda i drugih propisanih proizvoda. Određuje se obvezna prijava stručnih gospodarskih subjekata u registar koji će uključivati i one od kojih se zahtijeva prijava pod uvjetima nacrta propisa o biljnom reprodukcijskom materijalu pa će se na taj način smanjiti teret administrativnih formalnosti.

| 3.11 | Prijedlog uključuje planove za elektronički sustav izvješćivanja, kako bi države članice mogle brzo i jednoobrazno prijaviti pojavu štetnih organizama na njihovu teritoriju; slično tome, postoje planovi za podizanje javne svijesti, povećanje broja izvještaja, izjava i drugih programa te za izvođenje simulacija izvanrednih stanja. |
| --- | --- |

3.11

Prijedlog uključuje planove za elektronički sustav izvješćivanja, kako bi države članice mogle brzo i jednoobrazno prijaviti pojavu štetnih organizama na njihovu teritoriju; slično tome, postoje planovi za podizanje javne svijesti, povećanje broja izvještaja, izjava i drugih programa te za izvođenje simulacija izvanrednih stanja.

Biljni reprodukcijski materijal

Biljni reprodukcijski materijal

| 3.12 | Na polju biljnog reprodukcijskog materijala, Komisija je usvojila prijedlog Uredbe Europskoga parlamenta i Vijeća o proizvodnji i tržišnoj dostupnosti biljnog reprodukcijskog materijala (zakon o biljnom reprodukcijskom materijalu), koji kodificira i izmjenjuje zakonodavstvo o stavljanju takvog materijala na tržište. On opoziva i zamjenjuje dvanaest direktiva Vijeća. |
| --- | --- |

3.12

Na polju biljnog reprodukcijskog materijala, Komisija je usvojila prijedlog Uredbe Europskoga parlamenta i Vijeća o proizvodnji i tržišnoj dostupnosti biljnog reprodukcijskog materijala (zakon o biljnom reprodukcijskom materijalu), koji kodificira i izmjenjuje zakonodavstvo o stavljanju takvog materijala na tržište. On opoziva i zamjenjuje dvanaest direktiva Vijeća.

| 3.13 | Zakonodavstvo o biljnom reprodukcijskom materijalu treba revidirati s obzirom na to da su direktive navedene u prijedlogu zastarjele, izmijenjene i dopunjene više puta te su nedosljedne u svojim obrazloženjima i pristupu: zbunjujuće su i države članice redovito nailaze na poteškoće u njihovu razumijevanju pri njihovom prenošenju, što pak ishodi smetnjama među tržišnim subjektima jer utječu na uvjete u kojima oni rade. Štoviše, s obzirom na veliki broj direktiva koje uređuju ovo područje, one nisu vrlo dobro usklađene s drugim propisima koji se odnose na zdravlje bilja ili kontrolu tržišta. |
| --- | --- |

3.13

Zakonodavstvo o biljnom reprodukcijskom materijalu treba revidirati s obzirom na to da su direktive navedene u prijedlogu zastarjele, izmijenjene i dopunjene više puta te su nedosljedne u svojim obrazloženjima i pristupu: zbunjujuće su i države članice redovito nailaze na poteškoće u njihovu razumijevanju pri njihovom prenošenju, što pak ishodi smetnjama među tržišnim subjektima jer utječu na uvjete u kojima oni rade. Štoviše, s obzirom na veliki broj direktiva koje uređuju ovo područje, one nisu vrlo dobro usklađene s drugim propisima koji se odnose na zdravlje bilja ili kontrolu tržišta.

| 3.14 | Nacrt Uredbe o biljnom reprodukcijskom materijalu obuhvaća sjeme za poljoprivredne vrste, reprodukcijski materijal za kultivirano bilje (povrće, voćke, bobičasto grmlje i ukrasno bilje) i šumski reprodukcijski materijal. Sukladno tome, uvodi se generički izraz „biljni reprodukcijski materijal”, koji se odnosi kako na sjemenke tako i na reprodukcijski materijal. |
| --- | --- |

3.14

Nacrt Uredbe o biljnom reprodukcijskom materijalu obuhvaća sjeme za poljoprivredne vrste, reprodukcijski materijal za kultivirano bilje (povrće, voćke, bobičasto grmlje i ukrasno bilje) i šumski reprodukcijski materijal. Sukladno tome, uvodi se generički izraz „biljni reprodukcijski materijal”, koji se odnosi kako na sjemenke tako i na reprodukcijski materijal.

| 3.15 | Jedini slučajevi na koje se nacrt uredbe neće primjenjivati odnose se na kretanje biljnog reprodukcijskog materijala namijenjenog pokusima i korištenju u znanstvene svrhe te namijenjenog uzgoju (selekciji) ili pohrani u banke gena, kao i na reprodukcijski materijal čije vrste razmjenjuju osobe koje nisu stručni gospodarski subjekti. |
| --- | --- |

3.15

Jedini slučajevi na koje se nacrt uredbe neće primjenjivati odnose se na kretanje biljnog reprodukcijskog materijala namijenjenog pokusima i korištenju u znanstvene svrhe te namijenjenog uzgoju (selekciji) ili pohrani u banke gena, kao i na reprodukcijski materijal čije vrste razmjenjuju osobe koje nisu stručni gospodarski subjekti.

| 3.16 | Odredbe koje se u nacrtu uredbe odnose na šumski reprodukcijski materijal preciziraju da države članice mogu propisati strože uvjete za materijal dostupan krajnjim korisnicima. U slučaju takvog šumskog reprodukcijskog materijala, novi nacrt uredbe nameće vlastima prekomjerne dodatne administrativne formalnosti, što bi moglo dovesti do povećanog administrativnog tereta za gospodarske subjekte. |
| --- | --- |

3.16

Odredbe koje se u nacrtu uredbe odnose na šumski reprodukcijski materijal preciziraju da države članice mogu propisati strože uvjete za materijal dostupan krajnjim korisnicima. U slučaju takvog šumskog reprodukcijskog materijala, novi nacrt uredbe nameće vlastima prekomjerne dodatne administrativne formalnosti, što bi moglo dovesti do povećanog administrativnog tereta za gospodarske subjekte.

4.   Opći i posebni komentari

Opći i posebni komentari

Zdravlje životinja

Zdravlje životinja

| 4.1 | EGSO je suzdržan o moći Komisije da usvoji delegirane i provedbene akte u okviru Lisabonskog ugovora. Njegova zabrinutost posebice se odnosi na osjetljiva pitanja za zemlje članice u smislu da neće biti u mogućnosti, u slučaju delegiranih akata, osigurati da se određene nacionalne ili regionalne okolnosti uzmu u obzir. |
| --- | --- |

4.1

EGSO je suzdržan o moći Komisije da usvoji delegirane i provedbene akte u okviru Lisabonskog ugovora. Njegova zabrinutost posebice se odnosi na osjetljiva pitanja za zemlje članice u smislu da neće biti u mogućnosti, u slučaju delegiranih akata, osigurati da se određene nacionalne ili regionalne okolnosti uzmu u obzir.

| 4.2 | EGSO skreće pažnju na činjenicu da u blizini vanjskih kopnenih granica EU-a postoji povećana opasnost od divljih životinja koje šire zarazne životinjske bolesti u državama članicama. Međutim, prijedlogom se pokušava proširiti mogući opseg mjera kontrole bolesti koje se sada mogu skladnije primjenjivati na divlje životinje, i predviđa niz biosigurnosnih i drugih mjera sprečavanja koje se mogu poduzeti na granicama EU-a. U tom smislu, EGSO poziva Komisiju da osigura sve potrebne sigurnosne mjere i dovoljno europskog financiranja kako bi se otklonila ova opasnost. |
| --- | --- |

4.2

EGSO skreće pažnju na činjenicu da u blizini vanjskih kopnenih granica EU-a postoji povećana opasnost od divljih životinja koje šire zarazne životinjske bolesti u državama članicama. Međutim, prijedlogom se pokušava proširiti mogući opseg mjera kontrole bolesti koje se sada mogu skladnije primjenjivati na divlje životinje, i predviđa niz biosigurnosnih i drugih mjera sprečavanja koje se mogu poduzeti na granicama EU-a. U tom smislu, EGSO poziva Komisiju da osigura sve potrebne sigurnosne mjere i dovoljno europskog financiranja kako bi se otklonila ova opasnost.

| 4.3 | Potrebno je odrediti grupu ljudi koji su dužni prijaviti svoje sumnje u vezi s izbijanjem životinjskih bolesti. Vlasnici životinja dužni su pratiti zdravstveno stanje životinja koje posjeduju. |
| --- | --- |

4.3

Potrebno je odrediti grupu ljudi koji su dužni prijaviti svoje sumnje u vezi s izbijanjem životinjskih bolesti. Vlasnici životinja dužni su pratiti zdravstveno stanje životinja koje posjeduju.

| 4.4 | EGSO primjećuje nedosljednosti u uporabi termina „gospodarski subjekt” i „stručnjak za životinje”, pa predlaže da se ponudi objašnjenje ovih izraza kako bi se utvrdilo da pravo vlasništva pripada „gospodarskom subjektu”. Također ističe da uloga pripisana „stručnjaku za životinje” nije nigdje razjašnjena u tekstu prijedloga. |
| --- | --- |

4.4

EGSO primjećuje nedosljednosti u uporabi termina „gospodarski subjekt” i „stručnjak za životinje”, pa predlaže da se ponudi objašnjenje ovih izraza kako bi se utvrdilo da pravo vlasništva pripada „gospodarskom subjektu”. Također ističe da uloga pripisana „stručnjaku za životinje” nije nigdje razjašnjena u tekstu prijedloga.

| 4.5 | EGSO poziva Europsku komisiju da objavi, što je prije moguće, strukturirani popis životinjskih bolesti, kako bi se mjere za njihovo sprečavanje i nadzor mogle vrednovati. Važno je usvojiti prilagodljiv pristup kako bi se popis po potrebi mogao ažurirati. On bi trebala biti sastavljen u bliskoj suradnji s državama članicama i drugim zainteresiranim stranama. |
| --- | --- |

4.5

EGSO poziva Europsku komisiju da objavi, što je prije moguće, strukturirani popis životinjskih bolesti, kako bi se mjere za njihovo sprečavanje i nadzor mogle vrednovati. Važno je usvojiti prilagodljiv pristup kako bi se popis po potrebi mogao ažurirati. On bi trebala biti sastavljen u bliskoj suradnji s državama članicama i drugim zainteresiranim stranama.

| 4.6 | EGSO želi ukazati na nedosljednost u terminologiji između Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o nekomercijalnom kretanju kućnih ljubimaca (u daljnjem tekstu „uredba o kućnim ljubimcima”) s jedne strane, te prijedloga Komisije o kojemu se ovdje raspravlja s druge. To treba ispraviti. Teško je razumjeti pravni odnos između fizičke osobe (posjednika) i vlasnika životinja, iako uredba o kućnim ljubimcima određuje „ovlaštenu osobu” kao „bilo koju fizičku osobu koja ima pisano odobrenje vlasnika da izvrši nekomercijalni premještaj kućnog ljubimca u ime vlasnika”. |
| --- | --- |

4.6

EGSO želi ukazati na nedosljednost u terminologiji između Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o nekomercijalnom kretanju kućnih ljubimaca (u daljnjem tekstu „uredba o kućnim ljubimcima”) s jedne strane, te prijedloga Komisije o kojemu se ovdje raspravlja s druge. To treba ispraviti. Teško je razumjeti pravni odnos između fizičke osobe (posjednika) i vlasnika životinja, iako uredba o kućnim ljubimcima određuje „ovlaštenu osobu” kao „bilo koju fizičku osobu koja ima pisano odobrenje vlasnika da izvrši nekomercijalni premještaj kućnog ljubimca u ime vlasnika”.

| 4.7 | Kako bi se izbjeglo pribjegavanje slobodnom tumačenju, EGSO predlaže da se navede da Komisija sastavlja delegirani akt o stjecanju osnovnih vještina za gospodarske subjekte i stručnjake za životinje. |
| --- | --- |

4.7

Kako bi se izbjeglo pribjegavanje slobodnom tumačenju, EGSO predlaže da se navede da Komisija sastavlja delegirani akt o stjecanju osnovnih vještina za gospodarske subjekte i stručnjake za životinje.

| 4.8 | U pogledu zdravstvenih ispitivanja za pojedine sektore, poput akvakulture i pčelarstva, preporučuje ovlastiti isključivo dobro obučene i ovlaštene stručnjake za obavljanje veterinarskih poslova. |
| --- | --- |

4.8

U pogledu zdravstvenih ispitivanja za pojedine sektore, poput akvakulture i pčelarstva, preporučuje ovlastiti isključivo dobro obučene i ovlaštene stručnjake za obavljanje veterinarskih poslova.

| 4.9 | EGSO poziva Komisiju da osigura jasnu i razumljivu identifikaciju mehanizama u zakonodavstvu za naknadu štete stočarima u slučaju širenja zarazne bolesti. |
| --- | --- |

4.9

EGSO poziva Komisiju da osigura jasnu i razumljivu identifikaciju mehanizama u zakonodavstvu za naknadu štete stočarima u slučaju širenja zarazne bolesti.

| 4.10 | EGSO predlaže da se sektori poput peradarstva uključe u programe ruralnog razvoja za financiranje poljoprivrednih ulaganja potrebnih za poštovanje novih pravila o zdravlju životinja. |
| --- | --- |

4.10

EGSO predlaže da se sektori poput peradarstva uključe u programe ruralnog razvoja za financiranje poljoprivrednih ulaganja potrebnih za poštovanje novih pravila o zdravlju životinja.

Zdravlje biljaka

Zdravlje biljaka

| 4.11 | Što se tiče karantene, nacrt teksta o zdravlju bilja sadrži ujednačene odredbe i postupke te predviđa pojednostavljeni režim biljnog zdravlja za prodaju u ograničenim količinama. Međutim, male količine zaraženih biljaka ili biljnih proizvoda mogu imati velik utjecaj na stanje u EU-u po pitanju biljnog zdravlja. |
| --- | --- |

4.11

Što se tiče karantene, nacrt teksta o zdravlju bilja sadrži ujednačene odredbe i postupke te predviđa pojednostavljeni režim biljnog zdravlja za prodaju u ograničenim količinama. Međutim, male količine zaraženih biljaka ili biljnih proizvoda mogu imati velik utjecaj na stanje u EU-u po pitanju biljnog zdravlja.

| 4.12 | Za potrebe određivanja štetnih organizama, prijedlog koristi kriterije koji nisu u skladu s načelima Međunarodne konvencije za zaštitu biljaka (u daljnjem tekstu IPPC). Također koristi izraze i definicije koji značajno odstupaju od terminologije i značenja korištenih u toj konvenciji i u standardima za mjere biljnog zdravlja. Ovakve neusklađenosti mogu dovesti do nesporazuma s trećim zemljama i tako stvoriti poteškoće za izvoz biljaka i biljnih proizvoda. |
| --- | --- |

4.12

Za potrebe određivanja štetnih organizama, prijedlog koristi kriterije koji nisu u skladu s načelima Međunarodne konvencije za zaštitu biljaka (u daljnjem tekstu IPPC). Također koristi izraze i definicije koji značajno odstupaju od terminologije i značenja korištenih u toj konvenciji i u standardima za mjere biljnog zdravlja. Ovakve neusklađenosti mogu dovesti do nesporazuma s trećim zemljama i tako stvoriti poteškoće za izvoz biljaka i biljnih proizvoda.

| 4.13 | EGSO pozdravlja uvođenje u zakon o zdravlju bilja nove mogućnosti odštete dotičnim subjektima za vrijednost uništenih biljaka, biljnih proizvoda ili drugih predmeta koji podliježu iskorjenjivanju ili mjerama sprečavanja širenja. Sličan pristup već postoji za životinje u okviru Veterinarskog fonda EU-a. Naknada za vrijednost uništenih biljaka itd. zakonski će se provesti nakon usvajanja zakona o biljnom zdravlju. Bilo bi poželjno ovo osigurati već s početkom Višegodišnjeg financijskog okvira za 2014. – 2020., bez daljnje odgode. |
| --- | --- |

4.13

EGSO pozdravlja uvođenje u zakon o zdravlju bilja nove mogućnosti odštete dotičnim subjektima za vrijednost uništenih biljaka, biljnih proizvoda ili drugih predmeta koji podliježu iskorjenjivanju ili mjerama sprečavanja širenja. Sličan pristup već postoji za životinje u okviru Veterinarskog fonda EU-a. Naknada za vrijednost uništenih biljaka itd. zakonski će se provesti nakon usvajanja zakona o biljnom zdravlju. Bilo bi poželjno ovo osigurati već s početkom Višegodišnjeg financijskog okvira za 2014. – 2020., bez daljnje odgode.

| 4.14 | S obzirom da je EU, zajedno sa svakom od država članica, potpisao Međunarodnu konvenciju za zaštitu biljaka i Sporazum o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera, može se očekivati da će promjene koje su učinjene u definicijama ishoditi neprimjenjivanjem načela te konvencije i međunarodnoga sporazuma. |
| --- | --- |

4.14

S obzirom da je EU, zajedno sa svakom od država članica, potpisao Međunarodnu konvenciju za zaštitu biljaka i Sporazum o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera, može se očekivati da će promjene koje su učinjene u definicijama ishoditi neprimjenjivanjem načela te konvencije i međunarodnoga sporazuma.

| 4.15 | EGSO ima zadrške o promjenama zahtjeva koji se odnose na provedbu biljne putovnice za biljke i biljne proizvode namijenjene sadnji u zaštićenim područjima, s obzirom da prijedlog predviđa da to više neće biti zahtjev za krajnje korisnike, jer će se time povećati rizik širenja novih biljaka koje sačinjavaju karantenske štetne organizme. |
| --- | --- |

4.15

EGSO ima zadrške o promjenama zahtjeva koji se odnose na provedbu biljne putovnice za biljke i biljne proizvode namijenjene sadnji u zaštićenim područjima, s obzirom da prijedlog predviđa da to više neće biti zahtjev za krajnje korisnike, jer će se time povećati rizik širenja novih biljaka koje sačinjavaju karantenske štetne organizme.

| 4.16 | EGSO ne može podržati prijedlog koji zahtijeva od gospodarskih subjekata, a posebice od poljoprivrednika, da, u slučaju otkrivanja karantenskih štetnih organizama brzo primijene sve mjere biljne karantene nužne za uklanjanje ovih štetnih organizama, s obzirom da je jamčenje dugoročnog zdravlja bilja zadatak i gospodarska investicija nadležnih tijela, dok bi dodatni troškovi oslabili konkurentnost gospodarskih subjekata. |
| --- | --- |

4.16

EGSO ne može podržati prijedlog koji zahtijeva od gospodarskih subjekata, a posebice od poljoprivrednika, da, u slučaju otkrivanja karantenskih štetnih organizama brzo primijene sve mjere biljne karantene nužne za uklanjanje ovih štetnih organizama, s obzirom da je jamčenje dugoročnog zdravlja bilja zadatak i gospodarska investicija nadležnih tijela, dok bi dodatni troškovi oslabili konkurentnost gospodarskih subjekata.

| 4.17 | Iako pozdravlja Komisijin pristup izvozu u zemlje izvan EU-a i mogućnost primanja predizvoznog certifikata, EGSO strahuje da ovaj novi zakon neće riješiti probleme koji trenutno postoje u pogledu ovjeravanja izvoznih roba kada njihova zemlja podrijetla nije i država koja je izdala certifikat. EGSO je također i dalje zabrinut zbog dvostrukih ispitivanja i inspekcija kojima će europske tvrtke i dalje biti podložne na vlastiti trošak. |
| --- | --- |

4.17

Iako pozdravlja Komisijin pristup izvozu u zemlje izvan EU-a i mogućnost primanja predizvoznog certifikata, EGSO strahuje da ovaj novi zakon neće riješiti probleme koji trenutno postoje u pogledu ovjeravanja izvoznih roba kada njihova zemlja podrijetla nije i država koja je izdala certifikat. EGSO je također i dalje zabrinut zbog dvostrukih ispitivanja i inspekcija kojima će europske tvrtke i dalje biti podložne na vlastiti trošak.

Biljni reprodukcijski materijal

Biljni reprodukcijski materijal

| 4.18 | Prema nacrtu uredbe o kojoj se raspravlja, definicija „gospodarskog subjekta” ne obuhvaća privatne osobe. „Stručni gospodarski subjekt” se određuje kao bilo koja fizička ili pravna osoba koja kao svoju struku obavlja najmanje jednu od sljedećih djelatnosti povezanih s biljnim reprodukcijskim materijalom: proizvodnju, uzgoj, održavanje, pružanje usluga, skladištenje ili stavljanje na tržište. Kako bi pregledi bili jednostavniji, ovi se stručni gospodarski subjekti moraju registrirati. |
| --- | --- |

4.18

Prema nacrtu uredbe o kojoj se raspravlja, definicija „gospodarskog subjekta” ne obuhvaća privatne osobe. „Stručni gospodarski subjekt” se određuje kao bilo koja fizička ili pravna osoba koja kao svoju struku obavlja najmanje jednu od sljedećih djelatnosti povezanih s biljnim reprodukcijskim materijalom: proizvodnju, uzgoj, održavanje, pružanje usluga, skladištenje ili stavljanje na tržište. Kako bi pregledi bili jednostavniji, ovi se stručni gospodarski subjekti moraju registrirati.

| 4.19 | Treba objasniti formulaciju nove odredbe koja se odnosi na stručne gospodarske subjekte, budući da je teško razumjeti njen opseg: točnije, odnosi li se samo na njih ili se primjenjuje i na nestručne osobe? |
| --- | --- |

4.19

Treba objasniti formulaciju nove odredbe koja se odnosi na stručne gospodarske subjekte, budući da je teško razumjeti njen opseg: točnije, odnosi li se samo na njih ili se primjenjuje i na nestručne osobe?

| 4.20 | Nacrt uredbe koji je predložila Komisija sadrži i mnoga druga siva područja, primjerice u pogledu načina na koji se odredbe te uredbe trebaju primjenjivati na proizvodnju šumskog reprodukcijskog materijala i na praćenje njegove prodaje, koji se razlikuju od onih primjenjivih na reprodukcijski materijal poljoprivrednih usjeva u pogledu sustava klasifikacije, definicija i temeljnih načela za inspekciju i nadzor, za koje bi bilo korisno da se ne mijenjaju. Osim toga, mjere koje su na snazi za proizvodnju i ovjeru takvih šumskih reprodukcijskih materijala u skladu su s OECD-ovim okvirom. |
| --- | --- |

4.20

Nacrt uredbe koji je predložila Komisija sadrži i mnoga druga siva područja, primjerice u pogledu načina na koji se odredbe te uredbe trebaju primjenjivati na proizvodnju šumskog reprodukcijskog materijala i na praćenje njegove prodaje, koji se razlikuju od onih primjenjivih na reprodukcijski materijal poljoprivrednih usjeva u pogledu sustava klasifikacije, definicija i temeljnih načela za inspekciju i nadzor, za koje bi bilo korisno da se ne mijenjaju. Osim toga, mjere koje su na snazi za proizvodnju i ovjeru takvih šumskih reprodukcijskih materijala u skladu su s OECD-ovim okvirom.

| 4.21 | EGSO ne može prihvatiti da se od proizvođača zahtijeva pokrivanje svih troškova povezanih sa sirovinama korištenim za proizvodnju šumskog reprodukcijskog materijala, s obzirom na to da će takva odredba vjerojatno smanjiti zanimanje za upis novog materijala visoke genetske kvalitete ove vrste, što bi moglo negativno utjecati na nove nasade u EU-u Proizvodnja takvih sirovina za proizvodnju šumskog reprodukcijskog materijala dugoročni je pothvat koji omogućuje povrat ulaganja tek nakon nekoliko desetljeća. |
| --- | --- |

4.21

EGSO ne može prihvatiti da se od proizvođača zahtijeva pokrivanje svih troškova povezanih sa sirovinama korištenim za proizvodnju šumskog reprodukcijskog materijala, s obzirom na to da će takva odredba vjerojatno smanjiti zanimanje za upis novog materijala visoke genetske kvalitete ove vrste, što bi moglo negativno utjecati na nove nasade u EU-u Proizvodnja takvih sirovina za proizvodnju šumskog reprodukcijskog materijala dugoročni je pothvat koji omogućuje povrat ulaganja tek nakon nekoliko desetljeća.

| 4.22 | EGSO pozdravlja činjenicu da će se reprodukcijski materijal koji međusobno razmjenjuju osobe koje nisu stručni gospodarski subjekti isključiti iz opsega uredbe, koju treba sastaviti tako da omogući sakupljačima ili susjedima razmjenu sjemenja ili bilja bez straha da time možda krše zakon. |
| --- | --- |

4.22

EGSO pozdravlja činjenicu da će se reprodukcijski materijal koji međusobno razmjenjuju osobe koje nisu stručni gospodarski subjekti isključiti iz opsega uredbe, koju treba sastaviti tako da omogući sakupljačima ili susjedima razmjenu sjemenja ili bilja bez straha da time možda krše zakon.

Bruxelles, 10. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/110 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/110

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća koji izmjenjuje Uredbu Vijeća (EZ) br. 1698/2005 o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR)

COM/2013/0521 final – 2013/0247 (COD)

2014/C 170/18

Izvjestitelj: g. BOLAND

Dana 10. odnosno 17. rujna 2013., sukladno članku 43. stavku 2. i članku 207. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europski parlament i Europsko vijeće odlučili su savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 o potpori ruralnome razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR)

COM/2013/0521 final – 2013/0247 (COD).

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša, odgovorna za pripremu rada Odbora na tu temu, usvojila je mišljenje 6. studenoga.

Europski gospodarski i socijalni odbor mišljenje je usvojio na 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 10. prosinca), sa 142 glasa za, 2 protiv i 2 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1 | EGSO snažno podupire prijedlog Europske komisije o izmjeni Članka 70. stavka 4c. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 o produženju odstupanja za države članice kojima prijete ozbiljne teškoće u pogledu financijske stabilnosti, čime im se omogućava korištenje više stope sufinanciranja, kako bi u potpunosti provele programe ruralnoga razvoja. |
| --- | --- |

1.1

EGSO snažno podupire prijedlog Europske komisije o izmjeni Članka 70. stavka 4c. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 o produženju odstupanja za države članice kojima prijete ozbiljne teškoće u pogledu financijske stabilnosti, čime im se omogućava korištenje više stope sufinanciranja, kako bi u potpunosti provele programe ruralnoga razvoja.

| 1.2 | EGSO podupire ovaj prijedlog, ukoliko će se primijeniti do završetka tekućega programa 2007.-2013., kao i programa koji slijedi. |
| --- | --- |

1.2

EGSO podupire ovaj prijedlog, ukoliko će se primijeniti do završetka tekućega programa 2007.-2013., kao i programa koji slijedi.

| 1.3 | EGSO preporučuje da države članice, koje tijekom trajanja programa 2013. – 2020. ostanu sudionice programa financijske stabilnosti, trebaju imati korist od ovih mjera sufinanciranja. |
| --- | --- |

1.3

EGSO preporučuje da države članice, koje tijekom trajanja programa 2013. – 2020. ostanu sudionice programa financijske stabilnosti, trebaju imati korist od ovih mjera sufinanciranja.

| 1.4 | EGSO napominje da će ukupni proračun ostati jednak, ali pozdravlja primjedbu da bi se potreba za odobrenim sredstvima za plaćanje u proračunu za 2014. mogla povećati za 90 milijuna EUR, ukoliko države članice nastave primjenjivati povećane stope sufinanciranja. |
| --- | --- |

1.4

EGSO napominje da će ukupni proračun ostati jednak, ali pozdravlja primjedbu da bi se potreba za odobrenim sredstvima za plaćanje u proračunu za 2014. mogla povećati za 90 milijuna EUR, ukoliko države članice nastave primjenjivati povećane stope sufinanciranja.

| 1.5 | EGSO preporučuje, u skladu sa svojim prethodnim mišljenjima o potpori državama članicama pogođenima financijskom nestabilnošću, da se nastavi postupati pravično. |
| --- | --- |

1.5

EGSO preporučuje, u skladu sa svojim prethodnim mišljenjima o potpori državama članicama pogođenima financijskom nestabilnošću, da se nastavi postupati pravično.

2.   Objašnjenje i kontekst

Objašnjenje i kontekst

| 2.1 | Europska komisija obvezuje se osigurati potpunu provedbu programa ruralnog razvoja u okviru Zajedničke poljoprivredne politike te će pružiti najveću moguću korist seoskim zajednicama u svim državama članicama, a posebice u državama pogođenima financijskom krizom. |
| --- | --- |

2.1

Europska komisija obvezuje se osigurati potpunu provedbu programa ruralnog razvoja u okviru Zajedničke poljoprivredne politike te će pružiti najveću moguću korist seoskim zajednicama u svim državama članicama, a posebice u državama pogođenima financijskom krizom.

| 2.2 | Zbog financijske krize i činjenice da mnoge zemlje moraju provoditi snažne mjere fiskalne konsolidacije, jasno je da će se pojaviti teškoće glede sufinanciranja programa. |
| --- | --- |

2.2

Zbog financijske krize i činjenice da mnoge zemlje moraju provoditi snažne mjere fiskalne konsolidacije, jasno je da će se pojaviti teškoće glede sufinanciranja programa.

| 2.3 | U nekim slučajevima te teškoće mogu umanjiti ukupnu razinu pomoći korisnicima, čime će pak biti zakinuto seosko stanovništvo. |
| --- | --- |

2.3

U nekim slučajevima te teškoće mogu umanjiti ukupnu razinu pomoći korisnicima, čime će pak biti zakinuto seosko stanovništvo.

| 2.4 | Primjećuje se da je sedam zemalja neposredno ugroženo. To su Cipar, Grčka, Irska, Latvija, Mađarska, Portugal i Rumunjska, također poznate kao zemlje programa. Također se primjećuje da Mađarska, Rumunjska i Latvija više ne sudjeluju u programu prilagodbe. |
| --- | --- |

2.4

Primjećuje se da je sedam zemalja neposredno ugroženo. To su Cipar, Grčka, Irska, Latvija, Mađarska, Portugal i Rumunjska, također poznate kao zemlje programa. Također se primjećuje da Mađarska, Rumunjska i Latvija više ne sudjeluju u programu prilagodbe.

| 2.5 | Cilj je prijedloga također omogućiti tim i drugim državama članicama da posve provedu program ruralnoga razvoja, kako bi se projekti mogli nastaviti bez gubitka potpore. |
| --- | --- |

2.5

Cilj je prijedloga također omogućiti tim i drugim državama članicama da posve provedu program ruralnoga razvoja, kako bi se projekti mogli nastaviti bez gubitka potpore.

3.   Bit Komisijina prijedloga

Bit Komisijina prijedloga

| 3.1 | Prijedlog sadrži odredbe kojima bi se državama članicama omogućilo koristiti povećane stope sufinanciranja, bez izmjene ukupno im dodijeljenih iznosa u skladu s politikom ruralnoga razvoja za razdoblje 2007. – 2013. Na taj će način države članice u kritičnome trenutku na raspolaganje dobiti dodatne financijske izvore, čime će se olakšati nastavak provedbe programa na terenu. |
| --- | --- |

3.1

Prijedlog sadrži odredbe kojima bi se državama članicama omogućilo koristiti povećane stope sufinanciranja, bez izmjene ukupno im dodijeljenih iznosa u skladu s politikom ruralnoga razvoja za razdoblje 2007. – 2013. Na taj će način države članice u kritičnome trenutku na raspolaganje dobiti dodatne financijske izvore, čime će se olakšati nastavak provedbe programa na terenu.

| 3.2 | Nema nikakva utjecaja na odobrena sredstva jer se ne predlaže nikakva izmjena najvećih mogućih iznosa za financiranja iz EPFRR-a, predviđenih operativnim programima za programsko razdoblje 2007. – 2013. Potreba za odobrenim sredstvima za plaćanje u proračunu za 2014. godinu može se, međutim, povećati za 90 milijuna EUR ako države članice nastave primjenjivati povećane stope sufinanciranja. |
| --- | --- |

3.2

Nema nikakva utjecaja na odobrena sredstva jer se ne predlaže nikakva izmjena najvećih mogućih iznosa za financiranja iz EPFRR-a, predviđenih operativnim programima za programsko razdoblje 2007. – 2013. Potreba za odobrenim sredstvima za plaćanje u proračunu za 2014. godinu može se, međutim, povećati za 90 milijuna EUR ako države članice nastave primjenjivati povećane stope sufinanciranja.

| 3.3 | S obzirom na zahtjeve država članica da iskoriste dobrobiti ove mjere, te uzimajući u obzir razvoj podnesaka za privremena plaćanja, Komisija će provjeriti stanje i, bude li potrebno, razmotriti odgovarajuće mjere. |
| --- | --- |

3.3

S obzirom na zahtjeve država članica da iskoriste dobrobiti ove mjere, te uzimajući u obzir razvoj podnesaka za privremena plaćanja, Komisija će provjeriti stanje i, bude li potrebno, razmotriti odgovarajuće mjere.

| 3.4 | EGSO je već sastavljao slična mišljenja, u kojima prepoznaje teškoće sufinanciranja s kojima se suočavaju države članice koje su u programima financijske stabilnosti. Ona uključuju mišljenja NAT/613, „Fiskalna konsolidacija/Europski fond za ribarstvo” i ECO/352, „Financijsko upravljanje i pravila za opoziv odobrenih sredstava državama članicama koje se suočavaju s ozbiljnim poteškoćama”. |
| --- | --- |

3.4

EGSO je već sastavljao slična mišljenja, u kojima prepoznaje teškoće sufinanciranja s kojima se suočavaju države članice koje su u programima financijske stabilnosti. Ona uključuju mišljenja NAT/613, „Fiskalna konsolidacija/Europski fond za ribarstvo” i ECO/352, „Financijsko upravljanje i pravila za opoziv odobrenih sredstava državama članicama koje se suočavaju s ozbiljnim poteškoćama”.

4.   Opće napomene

Opće napomene

| 4.1 | Važnost programa ruralnoga razvoja u smislu društvene i gospodarske koristi za sve zemlje članice dobro je dokumentirana Tim se programom seoskim područjima omogućuje zadržati svoje stanovništvo pružajući im mogućnost da se poslovno natječu s tvrtkama bližima središtu, a u društvenome pogledu poboljšava se kakvoća života ljudi koji žive u zabačenijim područjima. |
| --- | --- |

4.1

Važnost programa ruralnoga razvoja u smislu društvene i gospodarske koristi za sve zemlje članice dobro je dokumentirana Tim se programom seoskim područjima omogućuje zadržati svoje stanovništvo pružajući im mogućnost da se poslovno natječu s tvrtkama bližima središtu, a u društvenome pogledu poboljšava se kakvoća života ljudi koji žive u zabačenijim područjima.

| 4.2 | Trenutačna financijska kriza ozbiljno je naudila gospodarskome rastu i financijskoj stabilnosti u određenim državama članicama, a također je pridonijela niskoj stopi rasta u EU općenito. |
| --- | --- |

4.2

Trenutačna financijska kriza ozbiljno je naudila gospodarskome rastu i financijskoj stabilnosti u određenim državama članicama, a također je pridonijela niskoj stopi rasta u EU općenito.

| 4.3 | U državama članicama u kojima se provodi stroga fiskalna stega, sa strogo ciljanim ograničenjima potrošnje koja su im nametnula vanjska tijela poput Međunarodnoga monetarnoga fonda, Europske središnje banke ili drugih, jasno je da one neće biti u položaju jamčiti za bilo kakve obveze sufinanciranja programa ruralnoga razvoja, kako predviđa EU. |
| --- | --- |

4.3

U državama članicama u kojima se provodi stroga fiskalna stega, sa strogo ciljanim ograničenjima potrošnje koja su im nametnula vanjska tijela poput Međunarodnoga monetarnoga fonda, Europske središnje banke ili drugih, jasno je da one neće biti u položaju jamčiti za bilo kakve obveze sufinanciranja programa ruralnoga razvoja, kako predviđa EU.

| 4.4 | Važno je da EGSO prepozna da financijska kriza utječe na sufinanciranje tekućega programa 2007. – 2013. To će imati ozbiljne učinke na projekte koji su pri završetku ili su predviđeni nastaviti se do kraja 2015. godine. |
| --- | --- |

4.4

Važno je da EGSO prepozna da financijska kriza utječe na sufinanciranje tekućega programa 2007. – 2013. To će imati ozbiljne učinke na projekte koji su pri završetku ili su predviđeni nastaviti se do kraja 2015. godine.

| 4.5 | Kako bi se ispravio taj problem, koji bi mogao u nepovoljan položaj dovesti neka seoska područja, moguće je osigurati najveću moguću iskoristivost dostupnih fondova iz EPFRR-a kao što stoji u članku 70. stavku 4 točke c) Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005, produljenjem njihove primjenjivosti do konačnoga datuma podobnosti potrošnje za programsko razdoblje 2007. – 2013., 31. prosinca 2015. |
| --- | --- |

4.5

Kako bi se ispravio taj problem, koji bi mogao u nepovoljan položaj dovesti neka seoska područja, moguće je osigurati najveću moguću iskoristivost dostupnih fondova iz EPFRR-a kao što stoji u članku 70. stavku 4 točke c) Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005, produljenjem njihove primjenjivosti do konačnoga datuma podobnosti potrošnje za programsko razdoblje 2007. – 2013., 31. prosinca 2015.

| 4.6 | Postoje vremenska ograničenja za privremena plaćanja i za konačne isplate temeljena na razdoblju u kojemu država članica prima financijsku pomoć u skladu s Uredbom (EU) br. 407/2010, Uredbom (EZ) 332/2002 ili Ugovorom koji uspostavlja Europski stabilizacijski mehanizam. Na žalost, moguće je da će se države članice nastaviti suočavati s financijskim teškoćama i nakon toga razdoblja te će biti ograničene u smislu svojih sposobnosti sufinanciranja tih programa. |
| --- | --- |

4.6

Postoje vremenska ograničenja za privremena plaćanja i za konačne isplate temeljena na razdoblju u kojemu država članica prima financijsku pomoć u skladu s Uredbom (EU) br. 407/2010, Uredbom (EZ) 332/2002 ili Ugovorom koji uspostavlja Europski stabilizacijski mehanizam. Na žalost, moguće je da će se države članice nastaviti suočavati s financijskim teškoćama i nakon toga razdoblja te će biti ograničene u smislu svojih sposobnosti sufinanciranja tih programa.

| 4.7 | U skladu sa zaključcima Europskoga vijeća od 7. i 8. veljače 2013. te također kako predviđa Članak 22. Uredbe o zajedničkim odredbama, stopa sufinanciranja povećana je za 10 postotnih bodova. To će se u programskome razdoblju 2014. – 2020. primjenjivati do 30. lipnja 2016., kada će se mogućnost povećanja ponovno razmotriti. Kako se programska razdoblja 2007. – 2013. i 2014. – 2020. preklapaju, nužno je osigurati usklađeno i jedinstveno postupanje prema državama članicama koje u tim dvama razdobljima primaju financijsku pomoć. Stoga bi države članice koje primaju financijsku pomoć trebale moći koristiti povećanje stope sufinanciranja do kraja razdoblja prihvatljivosti te ga potraživati u svojim zahtjevima za konačnom isplatom čak i ako se financijska pomoć više ne pruža. |
| --- | --- |

4.7

U skladu sa zaključcima Europskoga vijeća od 7. i 8. veljače 2013. te također kako predviđa Članak 22. Uredbe o zajedničkim odredbama, stopa sufinanciranja povećana je za 10 postotnih bodova. To će se u programskome razdoblju 2014. – 2020. primjenjivati do 30. lipnja 2016., kada će se mogućnost povećanja ponovno razmotriti. Kako se programska razdoblja 2007. – 2013. i 2014. – 2020. preklapaju, nužno je osigurati usklađeno i jedinstveno postupanje prema državama članicama koje u tim dvama razdobljima primaju financijsku pomoć. Stoga bi države članice koje primaju financijsku pomoć trebale moći koristiti povećanje stope sufinanciranja do kraja razdoblja prihvatljivosti te ga potraživati u svojim zahtjevima za konačnom isplatom čak i ako se financijska pomoć više ne pruža.

| 4.8 | Mogućnost povećanja privremenih plaćanja i konačnih isplata iznad uobičajene stope sufinanciranja ne bi se trebala ograničiti na vremensko razdoblje tijekom kojega država članica prima financijsku pomoć u skladu s Uredbom (EU) br. 407/2010, Uredbom (EZ) br. 332/2002 ili Ugovorom o uspostavi Europskog stabilizacijskog mehanizma jer se država članica nastavlja suočavati s ozbiljnim poteškoćama u osiguravanju sufinanciranja iz nacionalnog proračuna, čak i nakon završetka primanja financijske pomoći. |
| --- | --- |

4.8

Mogućnost povećanja privremenih plaćanja i konačnih isplata iznad uobičajene stope sufinanciranja ne bi se trebala ograničiti na vremensko razdoblje tijekom kojega država članica prima financijsku pomoć u skladu s Uredbom (EU) br. 407/2010, Uredbom (EZ) br. 332/2002 ili Ugovorom o uspostavi Europskog stabilizacijskog mehanizma jer se država članica nastavlja suočavati s ozbiljnim poteškoćama u osiguravanju sufinanciranja iz nacionalnog proračuna, čak i nakon završetka primanja financijske pomoći.

| 4.9 | Predviđa se da izmjena odgovarajuće uredbe 1698/205 neće imati nikakve financijske posljedice. Tomu je razlog to što će globalna omotnica za ruralni razvoj ostati nepromijenjena. Komisija, međutim, može iznova provjeriti plaćanja državama članicama kako se bude bližio završetak ukupnoga programa. |
| --- | --- |

4.9

Predviđa se da izmjena odgovarajuće uredbe 1698/205 neće imati nikakve financijske posljedice. Tomu je razlog to što će globalna omotnica za ruralni razvoj ostati nepromijenjena. Komisija, međutim, može iznova provjeriti plaćanja državama članicama kako se bude bližio završetak ukupnoga programa.

Bruxelles, 10. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/113

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1013/2006 o pošiljkama otpada”

COM(2013) 516 final – 2013/0239 (COD)

2014/C 170/19

Glavni izvjestitelj: g. Stéphane BUFFETAUT (SK. I-FR)

Dana 27. rujna i 8. listopada 2013., sukladno članku 192. i članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Vijeće i Europski parlament odlučili su savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1013/2006 o pošiljkama otpada

COM(2013) 516 final – 2013/0239 (COD)

Dana 17. rujna 2013. Predsjedništvo Europskog gospodarskog i socijalnog odbora zatražilo je od Stručne skupine za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš da pripremi rad Odbora za taj predmet.

S obzirom na hitnu prirodu posla, Europski gospodarski i socijalni odbor imenovao je g. Buffetauta glavnim izvjestiteljem na svom 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 10. prosinca 2013.) i usvojio sljedeće mišljenje sa 121 glasa za i jednim suzdržanim.

1.   Zaključci

| 1.1 | Prijedlog promjena Uredbe, u potpunosti opravdan u svom načelu, trebao bi omogućiti uspješniju borbu protiv nezakonitih pošiljki otpada i njihove neodgovarajuće obrade. Time što je definirao jasan i usklađen okvir za provođenje kontrola, novi zakon pruža metodološku pomoć državama članicama, te bi ih trebao potaknuti da provode učinkovitiji nadzor, tim više što će planovi biti revidirani svake godine i promijenjeni u skladu s potrebama. |
| --- | --- |

1.1

Prijedlog promjena Uredbe, u potpunosti opravdan u svom načelu, trebao bi omogućiti uspješniju borbu protiv nezakonitih pošiljki otpada i njihove neodgovarajuće obrade. Time što je definirao jasan i usklađen okvir za provođenje kontrola, novi zakon pruža metodološku pomoć državama članicama, te bi ih trebao potaknuti da provode učinkovitiji nadzor, tim više što će planovi biti revidirani svake godine i promijenjeni u skladu s potrebama.

| 1.2 | Kad je riječ o izvozu, činjenica da nadležna tijela imaju pravo zahtijevati dokaz da je pošiljka u potpunosti u skladu sa zakonskim obavezama u pogledu načina, tehnologija i normi obrade otpada koje se koriste u objektima za oporabu u zemlji uvoza, bi trebala omogućiti učinkovitiju borbu protiv nezakonitog izvoza, za koji se, nažalost, zna da se nalazi u rukama organiziranog kriminala. |
| --- | --- |

1.2

Kad je riječ o izvozu, činjenica da nadležna tijela imaju pravo zahtijevati dokaz da je pošiljka u potpunosti u skladu sa zakonskim obavezama u pogledu načina, tehnologija i normi obrade otpada koje se koriste u objektima za oporabu u zemlji uvoza, bi trebala omogućiti učinkovitiju borbu protiv nezakonitog izvoza, za koji se, nažalost, zna da se nalazi u rukama organiziranog kriminala.

| 1.3 | Uspostavljanje učinkovitog i usklađenog nadzora trebalo bi također omogućiti suzbijanje slučajeva nepoštenog tržišnog natjecanja u kojima se poduzeća koja poštuju pravila i djeluju pošteno i transparento nalaze u lošijem položaju u odnosu na ona koja ne se ne obaziru na zakonske obaveze, zaobilaze ih ili ih namjerno krše. |
| --- | --- |

1.3

Uspostavljanje učinkovitog i usklađenog nadzora trebalo bi također omogućiti suzbijanje slučajeva nepoštenog tržišnog natjecanja u kojima se poduzeća koja poštuju pravila i djeluju pošteno i transparento nalaze u lošijem položaju u odnosu na ona koja ne se ne obaziru na zakonske obaveze, zaobilaze ih ili ih namjerno krše.

| 1.4 | Poželjno je uvesti bolju organizaciju plana nadzora kako zbog zaštite javnog zdravlja i okoliša, tako i zbog održavanja zdravog tržišnog natjecanja u sektoru i zbog borbe protiv mafijaških praksi. Potrebno je ipak imati na umu da mobilizacija dodatnih praktičnih sredstava povlači za sobom neizbježne troškove i zahtijeva od država članica da definiraju prioritete u javnim troškovima. |
| --- | --- |

1.4

Poželjno je uvesti bolju organizaciju plana nadzora kako zbog zaštite javnog zdravlja i okoliša, tako i zbog održavanja zdravog tržišnog natjecanja u sektoru i zbog borbe protiv mafijaških praksi. Potrebno je ipak imati na umu da mobilizacija dodatnih praktičnih sredstava povlači za sobom neizbježne troškove i zahtijeva od država članica da definiraju prioritete u javnim troškovima.

2.   Kontekst

| 2.1 | Osam godina nakon uvođenja Uredbe br. 1013/2006, Komisija želi izvući zaključke iz stečenog iskustva kako bi poboljšala njezine odredbe i unijela promjene koje imaju za cilj, s jedne strane, pojednostavljivanje postupaka, a s druge, uvođenje učinkovitijeg nadzora kako bi se izbjegao nezakonit prijevoz osobito opasnih otpada. |
| --- | --- |

2.1

Osam godina nakon uvođenja Uredbe br. 1013/2006, Komisija želi izvući zaključke iz stečenog iskustva kako bi poboljšala njezine odredbe i unijela promjene koje imaju za cilj, s jedne strane, pojednostavljivanje postupaka, a s druge, uvođenje učinkovitijeg nadzora kako bi se izbjegao nezakonit prijevoz osobito opasnih otpada.

| 2.2 | Podsjetimo da je cilj te Uredbe bio prenijeti u zakonodavstvo EU-a odredbe OECD-a i Baselske konvencije o pošiljkama otpada, izgladiti poteškoće u primjeni uredbe iz 1993., potaknuti usklađivanje pravila na međunarodnoj razini na području prekograničnih pošiljki otpada te pojednostaviti i pojasniti tekst. |
| --- | --- |

2.2

Podsjetimo da je cilj te Uredbe bio prenijeti u zakonodavstvo EU-a odredbe OECD-a i Baselske konvencije o pošiljkama otpada, izgladiti poteškoće u primjeni uredbe iz 1993., potaknuti usklađivanje pravila na međunarodnoj razini na području prekograničnih pošiljki otpada te pojednostaviti i pojasniti tekst.

| 2.3 | Iako je pitanje usklađenosti europskog zakonodavstva s međunarodnim konvencijama riješeno, i dalje je potrebno poboljšavati nadzor, posvećujući pažnju prvenstveno opasnom otpadu i otpadu koji se nezakonito šalje kako bi se stavio u odlagalište ili obradio na način koji nije u skladu s normama. U praksi, radi se o učinkovitijem nadzoru najproblematičnijeg otpada. |
| --- | --- |

2.3

Iako je pitanje usklađenosti europskog zakonodavstva s međunarodnim konvencijama riješeno, i dalje je potrebno poboljšavati nadzor, posvećujući pažnju prvenstveno opasnom otpadu i otpadu koji se nezakonito šalje kako bi se stavio u odlagalište ili obradio na način koji nije u skladu s normama. U praksi, radi se o učinkovitijem nadzoru najproblematičnijeg otpada.

| 2.4 | Potrebno je podsjetiti da unutar Europske unije sve pošiljke otpada za oporabu mogu slobodno cirkulirati. Kad je u pitanju neopasan otpad, za te pošiljke nije potrebna slati nikakve prethodne obavijesti i one podliježu samo općim mjerama informiranja. S druge strane, pošiljke opasnog otpada koji je namijenjen za oporabu, te pošiljke otpada za zbrinjavanje, zahtijevaju obavještavanje i prethodnu pismenu suglasnost. |
| --- | --- |

2.4

Potrebno je podsjetiti da unutar Europske unije sve pošiljke otpada za oporabu mogu slobodno cirkulirati. Kad je u pitanju neopasan otpad, za te pošiljke nije potrebna slati nikakve prethodne obavijesti i one podliježu samo općim mjerama informiranja. S druge strane, pošiljke opasnog otpada koji je namijenjen za oporabu, te pošiljke otpada za zbrinjavanje, zahtijevaju obavještavanje i prethodnu pismenu suglasnost.

| 2.5 | Provođenje ovog zakonodavstva podrazumijeva da se njegova provedba nadzire. Stoga se predviđa da će države članice organizirati inspekcije poduzeća u skladu s okvirnom Direktivom o otpadu, kao i nadzor pošiljki, bez obzira šalju li se one cestovnim prometom, putem luka ili drugim prijevoznim sredstvima. Nadzor se također može provoditi na kraju lanca, u objektima za oporabu ili zbrinjavanje otpada. |
| --- | --- |

2.5

Provođenje ovog zakonodavstva podrazumijeva da se njegova provedba nadzire. Stoga se predviđa da će države članice organizirati inspekcije poduzeća u skladu s okvirnom Direktivom o otpadu, kao i nadzor pošiljki, bez obzira šalju li se one cestovnim prometom, putem luka ili drugim prijevoznim sredstvima. Nadzor se također može provoditi na kraju lanca, u objektima za oporabu ili zbrinjavanje otpada.

| 2.6 | Države članice provode taj nadzor na njima odgovarajući način. Uredba o pošiljkama otpada ne precizira nikakav poseban način provođenja tog nadzora. U praksi, ta sloboda koju države članice imaju rezultirala je velikim razlikama u provođenju nadzora. Neke države članice su uvele učinkovitije mjere, a neke manje učinkovite, uglavnom zato što nemaju dovoljno sredstava za to. Ta situacija navodi izvoznike nezakonitog otpada da šalju otpad iz država članica čiji su sistemi nadzora nedostatni. |
| --- | --- |

2.6

Države članice provode taj nadzor na njima odgovarajući način. Uredba o pošiljkama otpada ne precizira nikakav poseban način provođenja tog nadzora. U praksi, ta sloboda koju države članice imaju rezultirala je velikim razlikama u provođenju nadzora. Neke države članice su uvele učinkovitije mjere, a neke manje učinkovite, uglavnom zato što nemaju dovoljno sredstava za to. Ta situacija navodi izvoznike nezakonitog otpada da šalju otpad iz država članica čiji su sistemi nadzora nedostatni.

| 2.7 | Naravno, najveći problemi nezakonitih pošiljki tiču se opasnog otpada te otpada koji se šalje na odlagalište ili se obrađuje na neodgovarajući način i ne poštujući norme koje su na snazi. Posljedice mogu biti teške i za ljudsko zdravlje i za okoliš. |
| --- | --- |

2.7

Naravno, najveći problemi nezakonitih pošiljki tiču se opasnog otpada te otpada koji se šalje na odlagalište ili se obrađuje na neodgovarajući način i ne poštujući norme koje su na snazi. Posljedice mogu biti teške i za ljudsko zdravlje i za okoliš.

| 2.8 | Jedna od neželjenih posljedica nezakonitih pošiljaka je isto tako i činjenica da velike razlike u provođenju nadzora među državama članicama uzrokuju narušavanje tržišnog natjecanja. Tako su poduzeća koja poštuju zakon u nepovoljnijem položaju u odnosu na poduzeća koja mogu djelovati u državama u kojima pravila podliježu rijetkom ili slabom nadzoru. |
| --- | --- |

2.8

Jedna od neželjenih posljedica nezakonitih pošiljaka je isto tako i činjenica da velike razlike u provođenju nadzora među državama članicama uzrokuju narušavanje tržišnog natjecanja. Tako su poduzeća koja poštuju zakon u nepovoljnijem položaju u odnosu na poduzeća koja mogu djelovati u državama u kojima pravila podliježu rijetkom ili slabom nadzoru.

| 2.9 | Komisija stoga predlaže reviziju Uredbe u cilju sprječavanja ovakvih nezakonitih i opasnih djelovanja. Cilj revizije je da podrži i usmjeri inspekcije država članica kako bi one bolje kontrolirale promet visokorizičnog otpada. |
| --- | --- |

2.9

Komisija stoga predlaže reviziju Uredbe u cilju sprječavanja ovakvih nezakonitih i opasnih djelovanja. Cilj revizije je da podrži i usmjeri inspekcije država članica kako bi one bolje kontrolirale promet visokorizičnog otpada.

3.   Sadržaj prijedloga

| 3.1 | Osim činjenice da Komisija dodaje definiciju ponovne uporabe proizvoda koji nisu otpad i da želi biti ovlaštena da usvaja delegirane akte koji se tiču tehničkih i organizacijskih uvjeta za razmjenu podataka i informacija, suština prijedloga je u promjeni članka 50 Uredbe. |
| --- | --- |

3.1

Osim činjenice da Komisija dodaje definiciju ponovne uporabe proizvoda koji nisu otpad i da želi biti ovlaštena da usvaja delegirane akte koji se tiču tehničkih i organizacijskih uvjeta za razmjenu podataka i informacija, suština prijedloga je u promjeni članka 50 Uredbe.

| 3.2 | Cilj tih promjena je: |
| --- | --- |

3.2

Cilj tih promjena je:

| 3.2.1 | da se države članice potaknu da organiziraju nadzor poduzeća te da uvedu nasumične provjere kako pošiljaka tako i postupka oporabe i zbrinjavanja otpada; |
| --- | --- |

3.2.1

da se države članice potaknu da organiziraju nadzor poduzeća te da uvedu nasumične provjere kako pošiljaka tako i postupka oporabe i zbrinjavanja otpada;

| 3.2.2 | da države članice naprave planove za inspekcije pošiljaka, uključujući inspekcije objekata i poduzeća, kao i prijevoza (cestovnog, željezničkog, lučkog). |
| --- | --- |

3.2.2

da države članice naprave planove za inspekcije pošiljaka, uključujući inspekcije objekata i poduzeća, kao i prijevoza (cestovnog, željezničkog, lučkog).

| 3.3 | Komisija određuje elemente koje ti planovi moraju sadržavati, uključujući sedam točaka kojih se države članice moraju pridržavati i koje moraju uzeti u obzir. |
| --- | --- |

3.3

Komisija određuje elemente koje ti planovi moraju sadržavati, uključujući sedam točaka kojih se države članice moraju pridržavati i koje moraju uzeti u obzir.

| 3.4 | To su: strategija koja se provodi, uz napomenu korištenih sredstava, procjena rizika nezakonitih tokova otpada, utvrđivanje prioriteta, informacije o broju i tipu planiranih inspekcija na odlagalištima i u prijevozu, dodjela zadataka svakom uključenom nadležnom tijelu, postojeći načini suradnje među tim tijelima, procjena potrebe za obukom inspektora. Predviđa se da se ti planovi revidiraju svake godine. |
| --- | --- |

3.4

To su: strategija koja se provodi, uz napomenu korištenih sredstava, procjena rizika nezakonitih tokova otpada, utvrđivanje prioriteta, informacije o broju i tipu planiranih inspekcija na odlagalištima i u prijevozu, dodjela zadataka svakom uključenom nadležnom tijelu, postojeći načini suradnje među tim tijelima, procjena potrebe za obukom inspektora. Predviđa se da se ti planovi revidiraju svake godine.

| 3.5 | Komisija u to uključuje mjere o odgovarajućoj zaštiti pošiljki otpada kao i provođenje djelatnosti oporabe u skladu sa zakonom. |
| --- | --- |

3.5

Komisija u to uključuje mjere o odgovarajućoj zaštiti pošiljki otpada kao i provođenje djelatnosti oporabe u skladu sa zakonom.

4.   Opće napomene

| 4.1 | Situacija koju Komisija opisuje, obim nezakonitih pošiljki i razlika u situacijama s obzirom na nadzor i provođenje zakonodavstva opravdavaju želju da se intervenira kako bi se suzbio fenomen nezakonitih pošiljki i smanjio rizik za zdravlje i okoliš koji proizlazi iz njih, kao i situacije u kojima se poduzeća koja ispravno provode propise nalaze u nepovoljnijem položaju. |
| --- | --- |

4.1

Situacija koju Komisija opisuje, obim nezakonitih pošiljki i razlika u situacijama s obzirom na nadzor i provođenje zakonodavstva opravdavaju želju da se intervenira kako bi se suzbio fenomen nezakonitih pošiljki i smanjio rizik za zdravlje i okoliš koji proizlazi iz njih, kao i situacije u kojima se poduzeća koja ispravno provode propise nalaze u nepovoljnijem položaju.

| 4.2 | No, novo se zakonodavstvo ne smije pretvoriti u formalne administrativne mjere koje su u skladu s novim pravilima, ali ne provode ništa konkretno. To će zahtijevati korištenje novih financijskih sredstava, što predstavlja osjetljivu zadaću za financijski slabije države članice koje moraju korigirati javnu potrošnju. |
| --- | --- |

4.2

No, novo se zakonodavstvo ne smije pretvoriti u formalne administrativne mjere koje su u skladu s novim pravilima, ali ne provode ništa konkretno. To će zahtijevati korištenje novih financijskih sredstava, što predstavlja osjetljivu zadaću za financijski slabije države članice koje moraju korigirati javnu potrošnju.

| 4.3 | Planirani postupci trebaju stoga biti jednostavni kako bi države članice, koje to još ne rade na pravilan način, uvele, ili čak poboljšale, potreban nadzor. Bojazan od poziva na Sud zbog nepoštivanja obaveza koje proizlaze iz ugovora mogla bi potaknuti revnost država članica, isto kao i aktivnosti građana koji imaju opravdani interes u tom pitanju. |
| --- | --- |

4.3

Planirani postupci trebaju stoga biti jednostavni kako bi države članice, koje to još ne rade na pravilan način, uvele, ili čak poboljšale, potreban nadzor. Bojazan od poziva na Sud zbog nepoštivanja obaveza koje proizlaze iz ugovora mogla bi potaknuti revnost država članica, isto kao i aktivnosti građana koji imaju opravdani interes u tom pitanju.

Bruxelles, 10. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 170/116

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća kojom se izmjenjuje Uredba (EZ) br. 216/2008 na području zračnih luka, upravljanja zračnim prometom i uslugama zračne plovidbe te prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi jedinstvenog europskog neba (preinaka) i Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o ubrzanju provedbe Jedinstvenog europskog neba

COM(2013) 408 final – COM(2013) 409 final – 2013/0187 (COD) i COM(2013) 410 final – 2013/0186 (COD)

2014/C 170/20

Izvjestitelj: Thomas MCDONOGH

Dana 1. srpnja 2013. Europski parlament, a 17. srpnja 2013. Vijeće Europske unije, odlučili su, sukladno člancima 100. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća kojom se izmjenjuje Uredba (EZ) br. 216/2008 na području zračnih luka, upravljanja zračnim prometom i uslugama zračne plovidbe te prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi Jedinstvenog europskog neba (preinaka) i Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o ubrzanju provedbe Jedinstvenog europskog neba

COM(2013) 408 final – COM(2013) 409 final – 2013/0187 (COD) i COM(2013) 410 final – 2013/0186 (COD).

Stručna skupina za prijevoz, energetiku, infrastrukturu i informacijsko društvo, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje 19. studenog 2013.

Europski gospodarski i socijalni odbor usvojio je mišljenje na 494. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2013. (sastanak od 11. prosinca), sa 180 glasova za, 1 protiv i 2 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1 | Postizanje Jedinstvenog europskog neba (SES) ostaje ključni prioritet europske zrakoplovne politike, s do sada još neostvarenom mogućnošću da ostvari znatne uštede i poboljšanja u kakvoći, sigurnosti, utjecaju na okoliš i kapacitetu za zrakoplovni sektor pa i za europsko gospodarstvo u cjelini. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) neprestano je tijekom proteklih godina dizao glas civilnog društva u raspravi o SES-u te je usvojio nekoliko tematskih mišljenja (1) kojima je znatno pridonio širok raspon zrakoplovnih dionika. U svim je tim mišljenjima EGSO dao snažnu potporu projektu SES-a. |
| --- | --- |

1.1

Postizanje Jedinstvenog europskog neba (SES) ostaje ključni prioritet europske zrakoplovne politike, s do sada još neostvarenom mogućnošću da ostvari znatne uštede i poboljšanja u kakvoći, sigurnosti, utjecaju na okoliš i kapacitetu za zrakoplovni sektor pa i za europsko gospodarstvo u cjelini. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) neprestano je tijekom proteklih godina dizao glas civilnog društva u raspravi o SES-u te je usvojio nekoliko tematskih mišljenja (1) kojima je znatno pridonio širok raspon zrakoplovnih dionika. U svim je tim mišljenjima EGSO dao snažnu potporu projektu SES-a.

1

| 1.2 | Zakonodavni prijedlozi predstavljaju razvoj, a ne prevrat i nadograđuju, a ne istiskuju prethodne reforme. Ipak bi trebali znatno pridonijeti preobrazbi europskog sustava upravljanja zračnim prometom (ATM) u učinkovitiji, integrirani zračni prostor, nadograđujući rezultate već postignute od 2004. |
| --- | --- |

1.2

Zakonodavni prijedlozi predstavljaju razvoj, a ne prevrat i nadograđuju, a ne istiskuju prethodne reforme. Ipak bi trebali znatno pridonijeti preobrazbi europskog sustava upravljanja zračnim prometom (ATM) u učinkovitiji, integrirani zračni prostor, nadograđujući rezultate već postignute od 2004.

| 1.3 | EGSO poziva države članice da pokažu hrabrost i političku volju za brzo stvaranje SES-a, a Europsku komisiju da preuzme puno vodstvo nad postupkom provedbe. |
| --- | --- |

1.3

EGSO poziva države članice da pokažu hrabrost i političku volju za brzo stvaranje SES-a, a Europsku komisiju da preuzme puno vodstvo nad postupkom provedbe.

| 1.4 | Ključ za provedbu neophodne i dugo očekivane reforme europskog zračnog prostora je sveobuhvatan Program izvedbe. Neispunjavanje ciljeva isplativosti u prvom referentnom razdoblju (RP1) čini još važnijim da ciljevi postavljeni za RP2 potiču oblikovanje stvarnih, djelujućih Funkcionalnih blokova zračnog prostora (FAB), ostvarujući sinergije i uklanjajući sadašnja područja udvajanja između 37 različitih pružatelja usluga zračne plovidbe (ANSP). |
| --- | --- |

1.4

Ključ za provedbu neophodne i dugo očekivane reforme europskog zračnog prostora je sveobuhvatan Program izvedbe. Neispunjavanje ciljeva isplativosti u prvom referentnom razdoblju (RP1) čini još važnijim da ciljevi postavljeni za RP2 potiču oblikovanje stvarnih, djelujućih Funkcionalnih blokova zračnog prostora (FAB), ostvarujući sinergije i uklanjajući sadašnja područja udvajanja između 37 različitih pružatelja usluga zračne plovidbe (ANSP).

| 1.5 | Ostvarenje pravog SES-a, iako uz početne poteškoće, potaknut će trajan rast europskog zračnog prometa, stvarajući znatne nove prilike za zapošljavanje i izgled za ustroj europske karijere za kontrolore. |
| --- | --- |

1.5

Ostvarenje pravog SES-a, iako uz početne poteškoće, potaknut će trajan rast europskog zračnog prometa, stvarajući znatne nove prilike za zapošljavanje i izgled za ustroj europske karijere za kontrolore.

| 1.6 | Čitav socijalni dijalog treba provesti bez daljnjeg odgađanja. Samo sveobuhvatno partnerstvo službi za ljudske resurse u europskom zrakoplovstvu može osigurati nužnu ravnomjernu predanost svih strana te usklađen pristup ostvarenju pravog SES-a, na korist zapošljavanja u svim dijelovima zrakoplovnog vrijednosnog lanca, okoliša te osobito europskih potrošača. |
| --- | --- |

1.6

Čitav socijalni dijalog treba provesti bez daljnjeg odgađanja. Samo sveobuhvatno partnerstvo službi za ljudske resurse u europskom zrakoplovstvu može osigurati nužnu ravnomjernu predanost svih strana te usklađen pristup ostvarenju pravog SES-a, na korist zapošljavanja u svim dijelovima zrakoplovnog vrijednosnog lanca, okoliša te osobito europskih potrošača.

| 1.7 | Stapanje i učvršćenje FAB-ova te smanjenje njihova broja treba čim prije provesti. Zamisao virtualnih središta predstavlja tehničku inovaciju sukladnu Programu za istraživanja o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR) te istovremeno omogućuje tekući i društveno prihvatljivi prijelaz. U tu svrhu, uvođenje SESAR-a zahtijevat će preobrazbu ATM-a. Standardizaciju opreme za ATM treba provesti diljem EU-a. |
| --- | --- |

1.7

Stapanje i učvršćenje FAB-ova te smanjenje njihova broja treba čim prije provesti. Zamisao virtualnih središta predstavlja tehničku inovaciju sukladnu Programu za istraživanja o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR) te istovremeno omogućuje tekući i društveno prihvatljivi prijelaz. U tu svrhu, uvođenje SESAR-a zahtijevat će preobrazbu ATM-a. Standardizaciju opreme za ATM treba provesti diljem EU-a.

| 1.8 | Granice FAB-ova također treba razmotriti kako bi se osiguralo da su ispravnog oblika i veličine kako bi poslužili svrsi u koju su uspostavljeni. Tijekovi prometa, sinergije pružanja usluga i moguća poboljšanja izvedbe trebali bi biti ispravnom odrednicom sastava FAB-a prije nego puka zemljopisna blizina/kulturna pripadnost. |
| --- | --- |

1.8

Granice FAB-ova također treba razmotriti kako bi se osiguralo da su ispravnog oblika i veličine kako bi poslužili svrsi u koju su uspostavljeni. Tijekovi prometa, sinergije pružanja usluga i moguća poboljšanja izvedbe trebali bi biti ispravnom odrednicom sastava FAB-a prije nego puka zemljopisna blizina/kulturna pripadnost.

| 1.9 | Snažno se podupire predloženo jačanje funkcije upravitelja mreže, čime se prednost daje koristima europske mreže umjesto ograničenim državnim interesima. |
| --- | --- |

1.9

Snažno se podupire predloženo jačanje funkcije upravitelja mreže, čime se prednost daje koristima europske mreže umjesto ograničenim državnim interesima.

| 1.10 | Odbor uvažava inicijativu za razdvajanje pratećih usluga ATM-a, čime ih se otvara većoj konkurenciji. Ustraje u tome da Komisija, prije primjene tih mjera, bez ikakve daljnje odgode priredi pripreme za neovisno istraživanje utjecaja o učincima, posebice na njihove socijalne vidove i na zapošljavanje (2). |
| --- | --- |

1.10

Odbor uvažava inicijativu za razdvajanje pratećih usluga ATM-a, čime ih se otvara većoj konkurenciji. Ustraje u tome da Komisija, prije primjene tih mjera, bez ikakve daljnje odgode priredi pripreme za neovisno istraživanje utjecaja o učincima, posebice na njihove socijalne vidove i na zapošljavanje (2).

2

| 1.11 | Određujući ciljeve koji poboljšavaju učinkovitost, istovremeno zadržavajući kakvoću radnih uvjeta i poboljšavajući zrakoplovnu sigurnost. |
| --- | --- |

1.11

Određujući ciljeve koji poboljšavaju učinkovitost, istovremeno zadržavajući kakvoću radnih uvjeta i poboljšavajući zrakoplovnu sigurnost.

| 1.12 | Korisnici zračnog prostora moraju se više uključiti u oblikovanje politike. |
| --- | --- |

1.12

Korisnici zračnog prostora moraju se više uključiti u oblikovanje politike.

2.   Uvod

Uvod

| 2.1 | Europska zrakoplovna industrija ima ključnu ulogu u europskom gospodarstvu jer promiče trgovinu i turizam te služi kao sredstvo za rast zaposlenosti. Kontrola zračnog prometa ključan je činitelj u vrijednosnom lancu zrakoplovne industrije. Ona treba osigurati sigurno, brzo i isplativo odvijanje zračnog prometa, smanjujući time na najmanju moguću mjeru potrošnju goriva, ispuštanje ugljika i vrijeme letenja. |
| --- | --- |

2.1

Europska zrakoplovna industrija ima ključnu ulogu u europskom gospodarstvu jer promiče trgovinu i turizam te služi kao sredstvo za rast zaposlenosti. Kontrola zračnog prometa ključan je činitelj u vrijednosnom lancu zrakoplovne industrije. Ona treba osigurati sigurno, brzo i isplativo odvijanje zračnog prometa, smanjujući time na najmanju moguću mjeru potrošnju goriva, ispuštanje ugljika i vrijeme letenja.

| 2.2 | Međutim, usluge zračne plovidbe u Europi razvijale su se uglavnom unutar državnih granica, pa je svaka država članica uspostavila vlastiti sustav ATM-a, što je dovelo do skupe i neučinkovite strukturne rascjepkanosti europskog zračnoga prostora te do upornog nedovoljnog odgovaranja na potrebe njihovih korisnika – zračnih prijevoznika, i u konačnici, korisnika koji ih plaćaju. |
| --- | --- |

2.2

Međutim, usluge zračne plovidbe u Europi razvijale su se uglavnom unutar državnih granica, pa je svaka država članica uspostavila vlastiti sustav ATM-a, što je dovelo do skupe i neučinkovite strukturne rascjepkanosti europskog zračnoga prostora te do upornog nedovoljnog odgovaranja na potrebe njihovih korisnika – zračnih prijevoznika, i u konačnici, korisnika koji ih plaćaju.

| 2.3 | Provedba SES-a i uz nju vezana reforma europskog sustava ATM-a moraju se ubrzati, kako bi se pomoglo korisnicima našeg zračnog prostora u teškom globalnom natjecateljskom okruženju koje uključuje zrakoplovne sile u nastajanju poput Ukrajine ili Turske u neposrednom susjedstvu EU-a (3) i omogućilo budući gospodarski rast. S obzirom da su zakonodavni paketi SES I i SES II do sada donosili razočaravajuće rezultate, Komisija predlaže pažljivo osmišljen daljnji zakonodavni prijedlog (4) koji bi omogućio ubrzanu provedbu SES-a. Ovaj posljednji zakonodavni paket SES II+ sastoji se od preinaka četiriju uredbi kojima je stvoreno Jedinstveno europsko nebo (5) te od izmjene uredbe kojom se uspostavlja Europska agencija za zrakoplovnu sigurnost (6). |
| --- | --- |

2.3

Provedba SES-a i uz nju vezana reforma europskog sustava ATM-a moraju se ubrzati, kako bi se pomoglo korisnicima našeg zračnog prostora u teškom globalnom natjecateljskom okruženju koje uključuje zrakoplovne sile u nastajanju poput Ukrajine ili Turske u neposrednom susjedstvu EU-a (3) i omogućilo budući gospodarski rast. S obzirom da su zakonodavni paketi SES I i SES II do sada donosili razočaravajuće rezultate, Komisija predlaže pažljivo osmišljen daljnji zakonodavni prijedlog (4) koji bi omogućio ubrzanu provedbu SES-a. Ovaj posljednji zakonodavni paket SES II+ sastoji se od preinaka četiriju uredbi kojima je stvoreno Jedinstveno europsko nebo (5) te od izmjene uredbe kojom se uspostavlja Europska agencija za zrakoplovnu sigurnost (6).

3

4

5

6

3.   Opće napomene

Opće napomene

| 3.1 | Cilj inicijative SES je poboljšati ukupnu učinkovitost načina na koji se europski zračni prostor uređuje i na koji se njime upravlja. |
| --- | --- |

3.1

Cilj inicijative SES je poboljšati ukupnu učinkovitost načina na koji se europski zračni prostor uređuje i na koji se njime upravlja.

| 3.2 | Temeljem analize sadržane u sadašnjoj Komunikaciji (7) te povezane procjene učinka (8), Komisija predlaže zakonodavni paket (SES2+) (9) kako bi učvrstila i, gdje je to moguće, ubrzala postupak reforme upravljanja zračnim prometom (ATM) u Europi, daljnjim poboljšavanjem kakvoće, učinkovitosti, sigurnosti i utjecaja na okoliš u odredbama usluga zračne plovidbe (ANS) i nastavkom usmjeravanja k učvršćenju europskog sustava ATM-a. Izvještaji Odjela za provjeru provedbe Europske organizacije za sigurnost zračne plovidbe (Eurocontrol) pokazali su da su neučinkovitosti i rascjepkanost sustava samo u 2010. godini prouzročili više od 4 milijarde eura troškova koje se moglo izbjeći. |
| --- | --- |

3.2

Temeljem analize sadržane u sadašnjoj Komunikaciji (7) te povezane procjene učinka (8), Komisija predlaže zakonodavni paket (SES2+) (9) kako bi učvrstila i, gdje je to moguće, ubrzala postupak reforme upravljanja zračnim prometom (ATM) u Europi, daljnjim poboljšavanjem kakvoće, učinkovitosti, sigurnosti i utjecaja na okoliš u odredbama usluga zračne plovidbe (ANS) i nastavkom usmjeravanja k učvršćenju europskog sustava ATM-a. Izvještaji Odjela za provjeru provedbe Europske organizacije za sigurnost zračne plovidbe (Eurocontrol) pokazali su da su neučinkovitosti i rascjepkanost sustava samo u 2010. godini prouzročili više od 4 milijarde eura troškova koje se moglo izbjeći.

7

8

9

| 3.3 | Prvo problemsko područje obuhvaćeno procjenom učinka SES2+ nedostatak je učinkovitosti i isplativosti u pružanju ANS-a u Europi. On je i dalje vrlo neučinkovit u pogledu isplativosti i učinkovitosti letenja i kapaciteta. U usporedbi sa Sjedinjenim Državama, čiji je zračni prostor slične veličine, razmjeri ovog problema još su jasniji. U SAD-u zračni prostor nadzire jedan pružatelj usluga, dok u Europi na zračnim putovima postoji 38 pružatelja usluga. Američki pružatelj usluga nadzire gotovo 70% više letova s 38% manje osoblja. Glavni uzroci te razlike u učinkovitosti i produktivnosti su otpor država članica EU-a prema dovoljnom širenju ciljeva isplativosti iz prvog referentnog razdoblja programa izvedbe, podbačaj čak i tih skromnih ciljeva, neučinkovit nadzor i provedba nadzornih tijela te nerazmjerno velik broj pomoćnog osoblja koje radi za pružatelje usluga. |
| --- | --- |

3.3

Prvo problemsko područje obuhvaćeno procjenom učinka SES2+ nedostatak je učinkovitosti i isplativosti u pružanju ANS-a u Europi. On je i dalje vrlo neučinkovit u pogledu isplativosti i učinkovitosti letenja i kapaciteta. U usporedbi sa Sjedinjenim Državama, čiji je zračni prostor slične veličine, razmjeri ovog problema još su jasniji. U SAD-u zračni prostor nadzire jedan pružatelj usluga, dok u Europi na zračnim putovima postoji 38 pružatelja usluga. Američki pružatelj usluga nadzire gotovo 70% više letova s 38% manje osoblja. Glavni uzroci te razlike u učinkovitosti i produktivnosti su otpor država članica EU-a prema dovoljnom širenju ciljeva isplativosti iz prvog referentnog razdoblja programa izvedbe, podbačaj čak i tih skromnih ciljeva, neučinkovit nadzor i provedba nadzornih tijela te nerazmjerno velik broj pomoćnog osoblja koje radi za pružatelje usluga.

| 3.4 | Od ukupnih pristojbi ATM-a u Europi, 60% ih ostvaruje 5 pružatelja usluga (10). Ključno pitanje je zašto takvi veliki operatori, s ekonomijom razmjera, stvaraju dvostruko a ponekad i četverostruko veće troškove od njihovih manjih protustrana. Tome je tako unatoč svim ekonomskim teorijama, koje govore suprotno. Radi se o ukupnoj vrijednosti izravnih i neizravnih troškova za referentno razdoblje 2015.—2019., koju Odjel za provjeru provedbe Eurocontrola procjenjuje na više od 70 milijardi eura. |
| --- | --- |

3.4

Od ukupnih pristojbi ATM-a u Europi, 60% ih ostvaruje 5 pružatelja usluga (10). Ključno pitanje je zašto takvi veliki operatori, s ekonomijom razmjera, stvaraju dvostruko a ponekad i četverostruko veće troškove od njihovih manjih protustrana. Tome je tako unatoč svim ekonomskim teorijama, koje govore suprotno. Radi se o ukupnoj vrijednosti izravnih i neizravnih troškova za referentno razdoblje 2015.—2019., koju Odjel za provjeru provedbe Eurocontrola procjenjuje na više od 70 milijardi eura.

10

Sa programom izvedbe SES-a, koji na razini EU-a postavlja ciljeve za drugo referentno razdoblje (RP2), kojima državni planovi pojedinih država članica EU-a moraju dati razmjeran doprinos, jasno je da postizanje sveukupnih ciljeva EU-a za isplativost kritično ovisi o tome da zemlje koje ostvaruju većinu pristojbi ostvare svoj udio u traženim poboljšanjima. To se od njih nije doživjelo u prvom referentnom razdoblju (RP1).

| 3.5 | Drugi ključni problem kojim se treba pozabaviti je rascjepkan sustav ATM-a. Europski ATM sastoji se od 28 državnih tijela koja nadziru više od sto pružatelja ANS-a, a svako od njih nadzire odvojeno državno regulatorno tijelo, što dovodi do očekivanih razlika u sustavima, pravilima i postupcima. Postoje mnogi dodatni troškovi uzrokovani prisutnošću velikog broja pružatelja usluga u Europi, koji samostalno odlučuju o svojim programima kapitalnih ulaganja, odvojeno nabavljajući i održavajući vlastite sustave, koji često nisu uskladivi sa sustavima drugih pružatelja ANS-a (11). Te teškoće usložnjavaju zasebna obuka osoblja, stvaranje različitih operativnih postupaka i ograničavanje pružanja usluga na mali zračni prostor. Svake godine je 38 velikih pružatelja usluga ANS-a zajedno trošilo milijardu eura na kapitalnu opremu, ali ništa od toga nije bilo usklađeno niti proučeno u pogledu koristi za čitavu mrežu. |
| --- | --- |

3.5

Drugi ključni problem kojim se treba pozabaviti je rascjepkan sustav ATM-a. Europski ATM sastoji se od 28 državnih tijela koja nadziru više od sto pružatelja ANS-a, a svako od njih nadzire odvojeno državno regulatorno tijelo, što dovodi do očekivanih razlika u sustavima, pravilima i postupcima. Postoje mnogi dodatni troškovi uzrokovani prisutnošću velikog broja pružatelja usluga u Europi, koji samostalno odlučuju o svojim programima kapitalnih ulaganja, odvojeno nabavljajući i održavajući vlastite sustave, koji često nisu uskladivi sa sustavima drugih pružatelja ANS-a (11). Te teškoće usložnjavaju zasebna obuka osoblja, stvaranje različitih operativnih postupaka i ograničavanje pružanja usluga na mali zračni prostor. Svake godine je 38 velikih pružatelja usluga ANS-a zajedno trošilo milijardu eura na kapitalnu opremu, ali ništa od toga nije bilo usklađeno niti proučeno u pogledu koristi za čitavu mrežu.

11

| 3.6 | Ciljevi inicijative SES 2+ su postići bolju usklađenost tog trenutno odvojenog donošenja odluka i poticati veću korist za mrežu te suradnju. |
| --- | --- |

3.6

Ciljevi inicijative SES 2+ su postići bolju usklađenost tog trenutno odvojenog donošenja odluka i poticati veću korist za mrežu te suradnju.

4.   Razvoj izvedbe usluga zračne plovidbe

Razvoj izvedbe usluga zračne plovidbe

| 4.1 | Europa se krajem 1990-ih suočila s velikim zastojem i neučinkovitošću u pružanju usluga kontrole zračnog prometa. Više od desetljeća kasnije, rascjepkanost europskog zračnog prostora ostaje velika. |
| --- | --- |

4.1

Europa se krajem 1990-ih suočila s velikim zastojem i neučinkovitošću u pružanju usluga kontrole zračnog prometa. Više od desetljeća kasnije, rascjepkanost europskog zračnog prostora ostaje velika.

| 4.2 | U 2011., ukupan izravni i neizravni trošak kontrole zračnog prometa u Europi iznosio je otprilike 14 milijardi eura. Samo izravni troškovi (prikupljeni u obliku korisničkih pristojbi) čine više od 20% ukupnih operativnih troškova, isključujući gorivo, najučinkovitijih zračnih prijevoznika. Za razliku od ostalih oblika prijevoza, sve ove troškove pokrivaju korisnici, dakle potrošači. |
| --- | --- |

4.2

U 2011., ukupan izravni i neizravni trošak kontrole zračnog prometa u Europi iznosio je otprilike 14 milijardi eura. Samo izravni troškovi (prikupljeni u obliku korisničkih pristojbi) čine više od 20% ukupnih operativnih troškova, isključujući gorivo, najučinkovitijih zračnih prijevoznika. Za razliku od ostalih oblika prijevoza, sve ove troškove pokrivaju korisnici, dakle potrošači.

| 4.3 | Dok se produktivnost (mjerena satima po kontroloru zračnog prometa) povećala za nekih 18% u posljednjem desetljeću, ukupni troškovi zapošljavanja kontrolora zračnog prometa porasli su brže (za gotovo 40%). Kontrolori, su samo trećina ukupnog osoblja pružatelja ANS-a, što ukazuje na vrlo visok udio pomoćnog osoblja (oko 30 000 u 2011.). |
| --- | --- |

4.3

Dok se produktivnost (mjerena satima po kontroloru zračnog prometa) povećala za nekih 18% u posljednjem desetljeću, ukupni troškovi zapošljavanja kontrolora zračnog prometa porasli su brže (za gotovo 40%). Kontrolori, su samo trećina ukupnog osoblja pružatelja ANS-a, što ukazuje na vrlo visok udio pomoćnog osoblja (oko 30 000 u 2011.).

5.   Poboljšanje učinkovitosti SES-a

Poboljšanje učinkovitosti SES-a

| 5.1 | Iskustvo pokazuje da države članice koje su jedini ili većinski vlasnik pružatelja usluga imaju izraženu težnju usredotočivanja na zdrave dotoke prihoda iz sustava kontrole zračnog prometa koji financiraju korisnici. Oni, stoga, mogu oklijevati da podrže temeljite promjene prema integriranijem operativnom zračnom prostoru, što može nametnuti ograničenja za trenutačne putove kroz nacionalni zračni prostor kojima države/pružatelji ANS-a daju prednost, vjerojatno imajući na umu ostvarivanje prihoda. |
| --- | --- |

5.1

Iskustvo pokazuje da države članice koje su jedini ili većinski vlasnik pružatelja usluga imaju izraženu težnju usredotočivanja na zdrave dotoke prihoda iz sustava kontrole zračnog prometa koji financiraju korisnici. Oni, stoga, mogu oklijevati da podrže temeljite promjene prema integriranijem operativnom zračnom prostoru, što može nametnuti ograničenja za trenutačne putove kroz nacionalni zračni prostor kojima države/pružatelji ANS-a daju prednost, vjerojatno imajući na umu ostvarivanje prihoda.

| 5.2 | Povezaniji mrežni pristup planiranju zračnih putova mogao bi smanjiti prosječnu duljinu trajanja letova kroz europski zračni prostor za nekih 10 minuta, smanjujući potrošnju goriva i, sukladno tome, ispuštanje CO2. Dok zbog trenutne neučinkovitosti pružatelji ANS-a ne osjećaju nikakve stvarne negativne posljedice, teret troškova snose kupci usluga zrakoplovnih prijevoznika, pa se on neizbježno prenosi na potrošače. |
| --- | --- |

5.2

Povezaniji mrežni pristup planiranju zračnih putova mogao bi smanjiti prosječnu duljinu trajanja letova kroz europski zračni prostor za nekih 10 minuta, smanjujući potrošnju goriva i, sukladno tome, ispuštanje CO2. Dok zbog trenutne neučinkovitosti pružatelji ANS-a ne osjećaju nikakve stvarne negativne posljedice, teret troškova snose kupci usluga zrakoplovnih prijevoznika, pa se on neizbježno prenosi na potrošače.

2.

| 5.3 | Prema sadašnjem sustavu, države članice u Povjerenstvu za jedinstveno nebo (SSC) imaju zadnju riječ o ciljevima, usvajanju izvedbenih planova te prihvaćanju popravnih mjera u slučaju da se ciljevi ne ostvare. Kao što je navedeno u jednom ranijem mišljenju EGSO-a (12), korisnici i pružatelji ANS-a trebaju moći prisustvovati sastancima SSC-a, po potrebi, kao promatrači. Odbor priznaje da je Komisija učinila neki napor za bolje savjetovanje s nedržavnim dionicima SES-a, i to uspostavljajući zasebno Tijelo za industrijsko savjetovanje (13), ali smatra da učinkovita provedba SES-a zahtijeva smisleni dijalog i puno sudjelovanje svih dionika i država. |
| --- | --- |

5.3

Prema sadašnjem sustavu, države članice u Povjerenstvu za jedinstveno nebo (SSC) imaju zadnju riječ o ciljevima, usvajanju izvedbenih planova te prihvaćanju popravnih mjera u slučaju da se ciljevi ne ostvare. Kao što je navedeno u jednom ranijem mišljenju EGSO-a (12), korisnici i pružatelji ANS-a trebaju moći prisustvovati sastancima SSC-a, po potrebi, kao promatrači. Odbor priznaje da je Komisija učinila neki napor za bolje savjetovanje s nedržavnim dionicima SES-a, i to uspostavljajući zasebno Tijelo za industrijsko savjetovanje (13), ali smatra da učinkovita provedba SES-a zahtijeva smisleni dijalog i puno sudjelovanje svih dionika i država.

12

13

| 5.4 | U svom novom zakonodavnom paketu Komisija predlaže jačanje mehanizama nadzora i kažnjavanja. Budući da je Komisiji povjeren Program izvedbe i snosi za njega konačnu odgovornost, EGSO snažno podupire Komisijin prijedlog da članove Tijela za vrednovanje izvedbe izravno imenuje Komisija, kako bi se zaštitila neovisnost. |
| --- | --- |

5.4

U svom novom zakonodavnom paketu Komisija predlaže jačanje mehanizama nadzora i kažnjavanja. Budući da je Komisiji povjeren Program izvedbe i snosi za njega konačnu odgovornost, EGSO snažno podupire Komisijin prijedlog da članove Tijela za vrednovanje izvedbe izravno imenuje Komisija, kako bi se zaštitila neovisnost.

6.   Posebne napomene

Posebne napomene

| 6.1 | Konkurencija je najbolji regulator, ali ona posve izostaje u pružanju temeljne usluge ATM-a. U stvarnosti, ne bi bilo izvedivo razmatrati uvođenje konkurencije u sve usluge ATM-a u kratkom ili srednjem roku. Analiza Komisije ukazuje da su, barem sa sadašnjom tehnologijom, temeljne usluge kontrole zračnog prometa prirodni monopoli. S izostankom konkurencije, važnije je da postoji snažno i učinkovito ekonomsko reguliranje takvih monopolističkih pružatelja usluga, kako bi poslužilo kao zamjena za konkurenciju. Stoga EGSO podupire prijedlog, koji se podrazumijeva u SES II+, da Komisija posluži kao europski ekonomski regulator ATM-a. |
| --- | --- |

6.1

Konkurencija je najbolji regulator, ali ona posve izostaje u pružanju temeljne usluge ATM-a. U stvarnosti, ne bi bilo izvedivo razmatrati uvođenje konkurencije u sve usluge ATM-a u kratkom ili srednjem roku. Analiza Komisije ukazuje da su, barem sa sadašnjom tehnologijom, temeljne usluge kontrole zračnog prometa prirodni monopoli. S izostankom konkurencije, važnije je da postoji snažno i učinkovito ekonomsko reguliranje takvih monopolističkih pružatelja usluga, kako bi poslužilo kao zamjena za konkurenciju. Stoga EGSO podupire prijedlog, koji se podrazumijeva u SES II+, da Komisija posluži kao europski ekonomski regulator ATM-a.

| 6.2 | Cilj prvog paketa SES iz 2004. godine bio je uvođenje tržišnih ustroja za pružanje usluga podrške, kako bi se poboljšala njihova učinkovitost. Malo se u stvarnosti postiglo, iako su u dvama slučajevima u kojima se poduzelo takve mjere – u Švedskoj i Ujedinjenom Kraljevstvu – rezultati pozitivni (jedan od pružatelja usluga ANS-a procijenio je uštedu na oko 50% u usporedbi s unutarnjim pružanjem usluga podrške). |
| --- | --- |

6.2

Cilj prvog paketa SES iz 2004. godine bio je uvođenje tržišnih ustroja za pružanje usluga podrške, kako bi se poboljšala njihova učinkovitost. Malo se u stvarnosti postiglo, iako su u dvama slučajevima u kojima se poduzelo takve mjere – u Švedskoj i Ujedinjenom Kraljevstvu – rezultati pozitivni (jedan od pružatelja usluga ANS-a procijenio je uštedu na oko 50% u usporedbi s unutarnjim pružanjem usluga podrške).

| 6.3 | Usluge podrške, poput meteorologije, zrakoplovnih obavijesti, komunikacijske, navigacijske ili usluge nadzora, praktičniji su prijedlozi. Mnogo je poduzeća unutar i izvan svijeta ATM-a koja bi mogla ponuditi takve usluge. Njihovu uslugu može u podijeliti nekoliko pružatelja usluga kako bi se postigla najveća konkurencija, ili – kako je nedavno predložio Eurocontrol u svojoj analizi koncepta „centraliziranih usluga” – biti dodijeljena jednom pružatelju ili skupini pružatelja koji mogu podupirati nekoliko temeljnih pružatelja. |
| --- | --- |

6.3

Usluge podrške, poput meteorologije, zrakoplovnih obavijesti, komunikacijske, navigacijske ili usluge nadzora, praktičniji su prijedlozi. Mnogo je poduzeća unutar i izvan svijeta ATM-a koja bi mogla ponuditi takve usluge. Njihovu uslugu može u podijeliti nekoliko pružatelja usluga kako bi se postigla najveća konkurencija, ili – kako je nedavno predložio Eurocontrol u svojoj analizi koncepta „centraliziranih usluga” – biti dodijeljena jednom pružatelju ili skupini pružatelja koji mogu podupirati nekoliko temeljnih pružatelja.

| 6.4 | Komisija smatra da treba uvesti tržišne mehanizme kako bi se povećala učinkovitost pružanja usluga podrške. Komisija u svojem zakonodavnom paketu predlaže da se nastavi razdvajanje i otvaranje tržištu nekih od tih gore spomenutih usluga podrške. Većinu područja koje je Eurocontrol predložio na početnom popisu kandidata za centralizirane usluge, a koji se vrti oko upravljanja podacima, mogle bi pokriti strane izvan svijeta ATM-a. Stoga u obzir treba uzeti pozivanje na javne natječaje i drugih osim postojećih pružatelja ANS-a, kako bi se uvelo neke elemente konkurencije, a posebice konkurentnije javno nadmetanje. |
| --- | --- |

6.4

Komisija smatra da treba uvesti tržišne mehanizme kako bi se povećala učinkovitost pružanja usluga podrške. Komisija u svojem zakonodavnom paketu predlaže da se nastavi razdvajanje i otvaranje tržištu nekih od tih gore spomenutih usluga podrške. Većinu područja koje je Eurocontrol predložio na početnom popisu kandidata za centralizirane usluge, a koji se vrti oko upravljanja podacima, mogle bi pokriti strane izvan svijeta ATM-a. Stoga u obzir treba uzeti pozivanje na javne natječaje i drugih osim postojećih pružatelja ANS-a, kako bi se uvelo neke elemente konkurencije, a posebice konkurentnije javno nadmetanje.

| 6.5 | Nekoliko poteškoća u provedbi SES-a može se pripisati poteškoćama s kojima se suočavaju Državna nadzorna tijela (NSA): neodgovarajući izvori, te manjak stručnosti i neovisnosti kako od vlada, tako i od pružatelja ANS-a. Nerješavanje tih nedostataka znatno će ugroziti provedbu SES-a. Mnoštvo državnih nadzornih tijela u Europi u opreci je sa SAD-om, gdje postoji samo jedan regulator. EU-ovo uređivanje ATM-a – možda na temelju FAB-a – poboljšalo bi kako postojanost tako i provedbu SES-a te bi pomoglo smanjiti trošak nadzora, koji snose korisnici, u konačnici potrošači. |
| --- | --- |

6.5

Nekoliko poteškoća u provedbi SES-a može se pripisati poteškoćama s kojima se suočavaju Državna nadzorna tijela (NSA): neodgovarajući izvori, te manjak stručnosti i neovisnosti kako od vlada, tako i od pružatelja ANS-a. Nerješavanje tih nedostataka znatno će ugroziti provedbu SES-a. Mnoštvo državnih nadzornih tijela u Europi u opreci je sa SAD-om, gdje postoji samo jedan regulator. EU-ovo uređivanje ATM-a – možda na temelju FAB-a – poboljšalo bi kako postojanost tako i provedbu SES-a te bi pomoglo smanjiti trošak nadzora, koji snose korisnici, u konačnici potrošači.

7.   Uklanjanje rascjepkanosti europskog sustava ATM-a

Uklanjanje rascjepkanosti europskog sustava ATM-a

| 7.1 | Namjera preoblikovanja Funkcionalnih blokova zračnog prostora (FAB) je boriti se protiv rascjepkanosti zračnog prostora uspostavom suradnje između pružatelja ANS-a te optimizirati organiziranost i uporabu zračnog prostora i zračnih putova iznad velikih prostora, postižući tako ukupnu sinergiju ekonomijom razmjera. |
| --- | --- |

7.1

Namjera preoblikovanja Funkcionalnih blokova zračnog prostora (FAB) je boriti se protiv rascjepkanosti zračnog prostora uspostavom suradnje između pružatelja ANS-a te optimizirati organiziranost i uporabu zračnog prostora i zračnih putova iznad velikih prostora, postižući tako ukupnu sinergiju ekonomijom razmjera.

| 7.2 | Iako su države članice i njihovi pružatelji ANS-a mnogo učinili na stvaranju FAB-ova, sadržajnost napretka razočarava. Najavljeno je devet FAB-ova, ali nijedan još nije posve djelatan, dok se za većinu čini da ispunjavaju tek formalne zahtjeve, umjesto da razvijaju sinergije ili ekonomije razmjera. |
| --- | --- |

7.2

Iako su države članice i njihovi pružatelji ANS-a mnogo učinili na stvaranju FAB-ova, sadržajnost napretka razočarava. Najavljeno je devet FAB-ova, ali nijedan još nije posve djelatan, dok se za većinu čini da ispunjavaju tek formalne zahtjeve, umjesto da razvijaju sinergije ili ekonomije razmjera.

| 7.3 | Istinski, – a ne samo puki institucionalni – razvoj FAB-ova često se blokira iz straha da će dotok prihoda od zračnih pristojba pasti, u nekim slučajevima i više od 30%, ako se takvi razvoji ostvare te se racionaliziraju usluge, npr. skraćivanjem zračnih putova. Snažan otpor osoblja koje brani svoju sadašnju razinu zaposlenosti dodatno je pitanje s kojim se države članice moraju u tom pogledu suočiti. Iako je ta nesigurnost razumljiva, ona je neutemeljena. Učinkovitije upravljanje zračnim prometom kroz stvaranje Jedinstvenog europskog neba ne samo u imenu, s brzim tehnološkim napretkom, učinit će neprekidan rast zračnoga prometa u Europi sigurnijim, štiteći zaposlenost i prenoseći veću odgovornost na kontrolore koji će imati veću upravljačku i nadzornu ulogu. |
| --- | --- |

7.3

Istinski, – a ne samo puki institucionalni – razvoj FAB-ova često se blokira iz straha da će dotok prihoda od zračnih pristojba pasti, u nekim slučajevima i više od 30%, ako se takvi razvoji ostvare te se racionaliziraju usluge, npr. skraćivanjem zračnih putova. Snažan otpor osoblja koje brani svoju sadašnju razinu zaposlenosti dodatno je pitanje s kojim se države članice moraju u tom pogledu suočiti. Iako je ta nesigurnost razumljiva, ona je neutemeljena. Učinkovitije upravljanje zračnim prometom kroz stvaranje Jedinstvenog europskog neba ne samo u imenu, s brzim tehnološkim napretkom, učinit će neprekidan rast zračnoga prometa u Europi sigurnijim, štiteći zaposlenost i prenoseći veću odgovornost na kontrolore koji će imati veću upravljačku i nadzornu ulogu.

| 7.4 | Nadalje, tvrdnje o teškoćama s državnom suverenošću koriste se za zaštitu postojećih monopola, u ime zaštite vojne infrastrukture, ciljeva i operacija u europskom zračnom prostoru. Iako su stvarne vojne potrebe opravdano zaštićene SES-om, jasna granica između tih opravdanih potreba i pretjerane zaštite državnih interesa često je nejasna. Postoje primjeri prijenosa zračnog prostora i oni nisu doveli do stvarnih teškoća sa suverenošću.
  Na području zrakoplovstva, ključne državne zračne luke uspješno su privatizirane, s prekograničnim vlasništvom. ATM zapravo je infrastrukturna usluga i u Europi postoji mnogo primjera postojećih ili planiranih prekograničnih privatizacija ključnih infrastrukturnih usluga na području energije, uključujući osjetljivo područje proizvodnje nuklearne energije, telekomunikacija, vode itd. Jedan djelomično privatiziran europski pružatelj ANS-a je, zapravo, u djelomičnom vlasništvu nedržavnih interesa. |
| --- | --- |

7.4

Nadalje, tvrdnje o teškoćama s državnom suverenošću koriste se za zaštitu postojećih monopola, u ime zaštite vojne infrastrukture, ciljeva i operacija u europskom zračnom prostoru. Iako su stvarne vojne potrebe opravdano zaštićene SES-om, jasna granica između tih opravdanih potreba i pretjerane zaštite državnih interesa često je nejasna. Postoje primjeri prijenosa zračnog prostora i oni nisu doveli do stvarnih teškoća sa suverenošću.

Na području zrakoplovstva, ključne državne zračne luke uspješno su privatizirane, s prekograničnim vlasništvom. ATM zapravo je infrastrukturna usluga i u Europi postoji mnogo primjera postojećih ili planiranih prekograničnih privatizacija ključnih infrastrukturnih usluga na području energije, uključujući osjetljivo područje proizvodnje nuklearne energije, telekomunikacija, vode itd. Jedan djelomično privatiziran europski pružatelj ANS-a je, zapravo, u djelomičnom vlasništvu nedržavnih interesa.

| 7.5 | EGSO priznaje namjeru Komisije da nastavi s prekršajnim postupcima protiv država članica u vezi s FAB-ovima, a posebice onih koje u predstojećim mjesecima ne pokažu jasan napredak u reformama. Dok je usklađena provedba SES-a svih država članica pod vodstvom Komisije daleko najpoželjniji izbor, strogi prekršajni postupci trebaju biti posljednje rješenje za nepoštivanje pravila. Komisija također s pravom ostaje predana tome da FAB-ovi usvoje organizacijske modele prikladne integriranijoj europskoj mreži operativnog zračnog prostora. |
| --- | --- |

7.5

EGSO priznaje namjeru Komisije da nastavi s prekršajnim postupcima protiv država članica u vezi s FAB-ovima, a posebice onih koje u predstojećim mjesecima ne pokažu jasan napredak u reformama. Dok je usklađena provedba SES-a svih država članica pod vodstvom Komisije daleko najpoželjniji izbor, strogi prekršajni postupci trebaju biti posljednje rješenje za nepoštivanje pravila. Komisija također s pravom ostaje predana tome da FAB-ovi usvoje organizacijske modele prikladne integriranijoj europskoj mreži operativnog zračnog prostora.

| 7.6 | EGSO također podržava Komisijin prijedlog iz ovog zakonodavnog paketa da se koncept FAB-a dalje razvija, kako bi postao fleksibilno i na izvedbu usmjereno sredstvo pružateljima ANS-a, utemeljeno na industrijskom partnerstvu i sposobno postići ciljeve postavljene programom izvedbe SES-a. |
| --- | --- |

7.6

EGSO također podržava Komisijin prijedlog iz ovog zakonodavnog paketa da se koncept FAB-a dalje razvija, kako bi postao fleksibilno i na izvedbu usmjereno sredstvo pružateljima ANS-a, utemeljeno na industrijskom partnerstvu i sposobno postići ciljeve postavljene programom izvedbe SES-a.

8.   Uloga Eurocontrola

Uloga Eurocontrola

| 8.1 | Eurocontrol i dalje ima važnu ulogu u provedbi SES-a. Izvorno uspostavljen da omogući skupni sustav kontrole zračnog prometa u šest europskih zemalja, tijekom godina je preuzeo niz drugih zadataka. Uvođenjem Jedinstvenog europskog neba, Eurocontrol se treba iznova usredotočiti na svoju temeljnu ulogu usklađivanja pružanja usluga. |
| --- | --- |

8.1

Eurocontrol i dalje ima važnu ulogu u provedbi SES-a. Izvorno uspostavljen da omogući skupni sustav kontrole zračnog prometa u šest europskih zemalja, tijekom godina je preuzeo niz drugih zadataka. Uvođenjem Jedinstvenog europskog neba, Eurocontrol se treba iznova usredotočiti na svoju temeljnu ulogu usklađivanja pružanja usluga.

| 8.2 | Kako bi bolje uskladili svoja djelovanja, EU i Eurocontrol su 2012. godine potpisali sporazum na visokoj razini (14) koji priznaje doprinos koji Eurocontrol može dati uspostavi učinkovitog europskog sustava ATM-a podržavajući Komisiju, odnosno jedinstvenog europskog regulatora ATM-a kojeg imenuje EU. U tom će pogledu Eurocontrol nastaviti podupirati i pomagati Komisiju i Europsku agenciju za sigurnost zračnog prometa (EASA) u izradi relevantnih pravila i uredbi. |
| --- | --- |

8.2

Kako bi bolje uskladili svoja djelovanja, EU i Eurocontrol su 2012. godine potpisali sporazum na visokoj razini (14) koji priznaje doprinos koji Eurocontrol može dati uspostavi učinkovitog europskog sustava ATM-a podržavajući Komisiju, odnosno jedinstvenog europskog regulatora ATM-a kojeg imenuje EU. U tom će pogledu Eurocontrol nastaviti podupirati i pomagati Komisiju i Europsku agenciju za sigurnost zračnog prometa (EASA) u izradi relevantnih pravila i uredbi.

14

| 8.3 | Važni koraci već su poduzeti, a završni dio postupka reforme Eurocontrola započeo je u 2013. godini. On ostaje međuvladinom organizacijom, a njegovo uređenje i tijela za donošenje odluka (poput Privremenog vijeća) još ne odražavaju promjene do kojih su dovele nedavne reforme. Komisija podržava trenutnu reformu Eurocontrola koja će se usredotočiti na upravljanje i djelovanje europske mreže ATM-a. EU je već priznao osobitu važnost ove uloge time što je Eurocontrolu povjerio mandat da obavlja dužnosti upravljanja mrežom uspostavljene zakonodavstvom o SAS-u. Ovaj razvoj treba promicati u punom skladu sa zakonodavnim okvirom SES-a i pokretanjem SESAR-a. K tome, to se ne može ostvariti bez pomaka u upravljanju ovom organizacijom prema okruženju koje je više usmjereno na industriju. |
| --- | --- |

8.3

Važni koraci već su poduzeti, a završni dio postupka reforme Eurocontrola započeo je u 2013. godini. On ostaje međuvladinom organizacijom, a njegovo uređenje i tijela za donošenje odluka (poput Privremenog vijeća) još ne odražavaju promjene do kojih su dovele nedavne reforme. Komisija podržava trenutnu reformu Eurocontrola koja će se usredotočiti na upravljanje i djelovanje europske mreže ATM-a. EU je već priznao osobitu važnost ove uloge time što je Eurocontrolu povjerio mandat da obavlja dužnosti upravljanja mrežom uspostavljene zakonodavstvom o SAS-u. Ovaj razvoj treba promicati u punom skladu sa zakonodavnim okvirom SES-a i pokretanjem SESAR-a. K tome, to se ne može ostvariti bez pomaka u upravljanju ovom organizacijom prema okruženju koje je više usmjereno na industriju.

| 8.4 | Budući da je Program izvedbe ključan za postizanje SES-a, odgovornost za provjeru predviđanja prometa i jediničnih stopa u državama članicama EU-a treba prijeći s Eurocontrolova Proširenog odbora na Tijelo za vrednovanje izvedbe koje ih treba nadzirati u ime Komisije. Kako Prošireni odbor izvještava Eurocontrolovo Privremeno vijeće, a time i države članice EU-a, predloženi prijenos provjere predviđanja država članica EU-a o prometu i jediničnim stopama na Tijelo za vrednovanje izvedbe bilo bi logičnije u kontekstu Programa izvedbe i sukladno predloženoj ulozi Komisije kao europskog gospodarskog regulatora za ATM. Provjeru predviđanja prometa i jediničnih stopa članica Eurocontrola koje nisu i članice EU-a, što je slučaj i sa Programom izvedbe SES-a, treba nastaviti provoditi Eurocontrolov Prošireni odbor. |
| --- | --- |

8.4

Budući da je Program izvedbe ključan za postizanje SES-a, odgovornost za provjeru predviđanja prometa i jediničnih stopa u državama članicama EU-a treba prijeći s Eurocontrolova Proširenog odbora na Tijelo za vrednovanje izvedbe koje ih treba nadzirati u ime Komisije. Kako Prošireni odbor izvještava Eurocontrolovo Privremeno vijeće, a time i države članice EU-a, predloženi prijenos provjere predviđanja država članica EU-a o prometu i jediničnim stopama na Tijelo za vrednovanje izvedbe bilo bi logičnije u kontekstu Programa izvedbe i sukladno predloženoj ulozi Komisije kao europskog gospodarskog regulatora za ATM. Provjeru predviđanja prometa i jediničnih stopa članica Eurocontrola koje nisu i članice EU-a, što je slučaj i sa Programom izvedbe SES-a, treba nastaviti provoditi Eurocontrolov Prošireni odbor.

| 8.5 | Komisija je imenovala Eurocontrol da izvršava dužnost mrežnog upravitelja, pod upravom Vijeća mrežnih upravitelja. Dužnost mrežnog upravitelja već se pokazuje korisnom. |
| --- | --- |

8.5

Komisija je imenovala Eurocontrol da izvršava dužnost mrežnog upravitelja, pod upravom Vijeća mrežnih upravitelja. Dužnost mrežnog upravitelja već se pokazuje korisnom.

| 8.6 | Na koncept industrijskog partnerstva za bolje pružanje usluga treba gledati kao na cilj koji će se također uklopiti u daljnju reformu Eurocontrola. U tom će cilju pružatelji ANS-a i korisnici zračnog prostora sudjelovati u mrežnom upravitelju kao u nekoj vrsti zajedničkog pothvata. Ovaj model osigurava razdvajanje od regulatornih tijela jer mrežnog upravitelja pretvara iz međuvladine organizacije koja nadgleda velik broj blokova državnog zračnog prostora u racionalniju službu za usklađivanje zračne plovidbe, usredotočenu na stvaranje učinkovitije i isplativije mreže europskog zračnog prostora, koja je dostojna imena – Jedinstveno europsko nebo. |
| --- | --- |

8.6

Na koncept industrijskog partnerstva za bolje pružanje usluga treba gledati kao na cilj koji će se također uklopiti u daljnju reformu Eurocontrola. U tom će cilju pružatelji ANS-a i korisnici zračnog prostora sudjelovati u mrežnom upravitelju kao u nekoj vrsti zajedničkog pothvata. Ovaj model osigurava razdvajanje od regulatornih tijela jer mrežnog upravitelja pretvara iz međuvladine organizacije koja nadgleda velik broj blokova državnog zračnog prostora u racionalniju službu za usklađivanje zračne plovidbe, usredotočenu na stvaranje učinkovitije i isplativije mreže europskog zračnog prostora, koja je dostojna imena – Jedinstveno europsko nebo.

| 8.7 | EGSO pozdravlja Komisijin prijedlog iz ovog zakonodavnog paketa da se učvrsti uloga mrežnog upravitelja, utemeljena na racionaliziranom upravljanju koje daje važniju ulogu industriji – pružateljima ANS-a, korisnicima zračnog prostora i zračnim lukama. |
| --- | --- |

8.7

EGSO pozdravlja Komisijin prijedlog iz ovog zakonodavnog paketa da se učvrsti uloga mrežnog upravitelja, utemeljena na racionaliziranom upravljanju koje daje važniju ulogu industriji – pružateljima ANS-a, korisnicima zračnog prostora i zračnim lukama.

9.   Uloga Europske agencije za zrakoplovnu sigurnost (EASA) u ATM-u

Uloga Europske agencije za zrakoplovnu sigurnost (EASA) u ATM-u

| 9.1 | EASA je od 2002. godine ključna za zrakoplovnu sigurnosnu politiku EU-a, s ciljem da postigne visoku i ravnomjernu razinu sigurnosti uz istovremeno promicanje tradicionalnih ciljeva EU-a kao što su jednaki uvjeti, sloboda kretanja, zaštita okoliša, izbjegavanje regulatornih udvajanja, promicanje pravila ICAO-a (15) itd. |
| --- | --- |

9.1

EASA je od 2002. godine ključna za zrakoplovnu sigurnosnu politiku EU-a, s ciljem da postigne visoku i ravnomjernu razinu sigurnosti uz istovremeno promicanje tradicionalnih ciljeva EU-a kao što su jednaki uvjeti, sloboda kretanja, zaštita okoliša, izbjegavanje regulatornih udvajanja, promicanje pravila ICAO-a (15) itd.

15

| 9.2 | Zakonodavstvo poziva Komisiju da predloži izmjene kojima bi uklonila preklapanja nakon što se uspostave odgovarajuća provedbena pravila EASA-e. |
| --- | --- |

9.2

Zakonodavstvo poziva Komisiju da predloži izmjene kojima bi uklonila preklapanja nakon što se uspostave odgovarajuća provedbena pravila EASA-e.

| 9.3 | ATM se razlikovao u tome što je učinjena razlika između pravila „sigurnosti” i „nesigurnosti”, s obzirom na snažnu preostalu ulogu koju Eurocontrol igra u pitanjima nesigurnosti. |
| --- | --- |

9.3

ATM se razlikovao u tome što je učinjena razlika između pravila „sigurnosti” i „nesigurnosti”, s obzirom na snažnu preostalu ulogu koju Eurocontrol igra u pitanjima nesigurnosti.

| 9.4 | Kako se bliži pokretanje projekta SESAR, povećava se opasnost da se pogorša problem usklađivanja različitih tehničkih pravila jer sve s tim povezane tehnologije i koncepte mora omogućiti ili odobriti regulatorni sustav. Moramo prijeći na jedinstvenu regulatornu strategiju, ustroj pravila i postupak savjetovanja pod okriljem EASA-e. |
| --- | --- |

9.4

Kako se bliži pokretanje projekta SESAR, povećava se opasnost da se pogorša problem usklađivanja različitih tehničkih pravila jer sve s tim povezane tehnologije i koncepte mora omogućiti ili odobriti regulatorni sustav. Moramo prijeći na jedinstvenu regulatornu strategiju, ustroj pravila i postupak savjetovanja pod okriljem EASA-e.

| 9.5 | Komisija u ovom zakonodavnom paketu predlaže ukloniti preklapanja između uredbi o SES-u i EASA-i, te shodno tome podijeliti posao između tih različitih institucija. Komisija se stoga treba usredotočiti na ključna pitanja gospodarskih propisa, dok će EASA osiguravati usklađenu izradu i nadzor svih tehničkih pravila, koristeći stručnost Eurocontrola. |
| --- | --- |

9.5

Komisija u ovom zakonodavnom paketu predlaže ukloniti preklapanja između uredbi o SES-u i EASA-i, te shodno tome podijeliti posao između tih različitih institucija. Komisija se stoga treba usredotočiti na ključna pitanja gospodarskih propisa, dok će EASA osiguravati usklađenu izradu i nadzor svih tehničkih pravila, koristeći stručnost Eurocontrola.

10.   Socijalni dijalog

Socijalni dijalog

| 10.1 | Socijalnim dijalogom trebaju se hitno pozabaviti svi dionici u zrakoplovnom vrijednosnom lancu, kako je navedeno u nedavnom razmatračkom mišljenju EGSO-a (16) o SESII+. To je ključno za provedbu SES-a. |
| --- | --- |

10.1

Socijalnim dijalogom trebaju se hitno pozabaviti svi dionici u zrakoplovnom vrijednosnom lancu, kako je navedeno u nedavnom razmatračkom mišljenju EGSO-a (16) o SESII+. To je ključno za provedbu SES-a.

16

| 10.2 | U skladu s tim, treba krenuti prema izradi standarda na razini čitavog EU-a, kako bi se zaštitilo radna mjesta i kakvoću u zrakoplovstvu. Peti stup Jedinstvenog europskog neba stoga igra ključnu ulogu u naporima da se ispravno razmotre izazovi na području zapošljavanja, mobilnosti radnika, promjena u upravljanju osobljem i daljnjeg obrazovanja. Socijalni dijalog stoga treba osnažiti i ne smije se baviti samo sektorom upravljanja zračnim prijevozom, već treba biti otvoren i socijalnim partnerima izvan usluga zračne plovidbe i obuhvaćati rasprave o socijalnom učinku na radnike u uslugama zračne plovidbe, zrakoplovnim tvrtkama i zračnim lukama, te pitanje zaštite radnih mjesta u zrakoplovstvu u cjelini. |
| --- | --- |

10.2

U skladu s tim, treba krenuti prema izradi standarda na razini čitavog EU-a, kako bi se zaštitilo radna mjesta i kakvoću u zrakoplovstvu. Peti stup Jedinstvenog europskog neba stoga igra ključnu ulogu u naporima da se ispravno razmotre izazovi na području zapošljavanja, mobilnosti radnika, promjena u upravljanju osobljem i daljnjeg obrazovanja. Socijalni dijalog stoga treba osnažiti i ne smije se baviti samo sektorom upravljanja zračnim prijevozom, već treba biti otvoren i socijalnim partnerima izvan usluga zračne plovidbe i obuhvaćati rasprave o socijalnom učinku na radnike u uslugama zračne plovidbe, zrakoplovnim tvrtkama i zračnim lukama, te pitanje zaštite radnih mjesta u zrakoplovstvu u cjelini.

Bruxelles, 11. prosinca 2013.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  SL C 182, 4. 8. 2009, str. 50.-55.; SL C 376, 22. 12. 2011, str. 38.-43.; SL C 198, 10. 7. 2013, str. 9.-13.

1

(2)  Cf. SL C 198, 10. 7. 2013, str. 9.-13. (točka 4.7).

2

(3)  SL C 198, 10. 7. 2013, str. 51.-55.

3

(4)  Idem.

4

(5)  COM(2013) 410 final.

5

(6)  COM(2013) 409 final.

6

(7)  COM(2013) 408 final.

7

(8)  SWD(2013) 206 final.

8

(9)  COM(2013) 409 i 410 final.

9

(10)  Vidi kao referencu: Pregledna tablica „Izračun jediničnih stopa za 2014. – Prilagodbe i prihodi”; u: Obavijesni list „Početne procjene pristojbi za zračne putove, osnovica troškova i jediničnih stopa” koje je izdao Prošireni odbor Eurocontrola za promjene zračnih putova 16. srpnja 2013. (str. 6.); http://www.eurocontrol.int/sites/default/files/content/documents/route-charges/operation-reports/cer-99-2013-3452-fin_item_2-en.pdf.

10

(11)  Cf. Izvještaj EUROCONTROLA o Usporedbi američke i europske operativne izvedbe u upravljaju zračnim prometom, 2010.

11

(12)  SL C 198, 10. 7. 2013., str. 9.

12

(13)  Tijelo za industrijsko savjetovanje (ICB) prvi se put sastalo 2004. Prema Komisijinim mrežnim stranicama, ono pruža „priliku svim dijelovima industrije da kažu Europskoj komisiji što očekuju od Jedinstvenoga europskoga neba i iznesu svoje poglede na izbore i vremenske rasporede. Komisija namjerava uporabiti ICB-ov savjet kako bi usmjeravala ne samo zakonodavne inicijative, nego i ulaganja Komisije u standardizaciju, istraživanja i infrastrukturu.” (http://ec.europa.eu/transport/modes/air/single_european_sky/consultation_body_en.htm).

13

(14)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/12/st13/st13792.en12.pdf.

14

(15)  Međunarodna organizacija za civilno zrakoplovstvo

15

(16)  SL C 198, 10. 7. 2013., str. 9.

16

---