# Euroopa Liidu L 176/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 176 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide14. juuni 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 176

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide14. juuni 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/341/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 3. september 2013, riigiabi SA.32554 (09/C) kohta, mida Austria andis ümberkorraldusabina finantsgrupile Hypo Group Alpe Adria
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 5648 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/342/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 16. oktoober 2013, riigiabi nr SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005) kohta, mida Slovaki Vabariik andis äriühingule Frucona Košice a.s.
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 6261 all)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 98 — Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternate tüübikinnitust | 64 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 113 — Sümmeetrilist lähituld, kaugtuld või mõlemat kiirgavate ning hõõglampide, gaaslahenduslampide või LED-moodulitega varustatud mootorsõiduki esilaternate tüübikinnituse ühtsed sätted | 128 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2014/341/EL

*

Komisjoni otsus, 3. september 2013, riigiabi SA.32554 (09/C) kohta, mida Austria andis ümberkorraldusabina finantsgrupile Hypo Group Alpe Adria
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 5648 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 5648 all)

1

1

2014/342/EL

*

Komisjoni otsus, 16. oktoober 2013, riigiabi nr SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005) kohta, mida Slovaki Vabariik andis äriühingule Frucona Košice a.s.
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 6261 all)

   (
  1
  )

ex

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 6261 all)

1

38

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 98 — Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternate tüübikinnitust

64

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 113 — Sümmeetrilist lähituld, kaugtuld või mõlemat kiirgavate ning hõõglampide, gaaslahenduslampide või LED-moodulitega varustatud mootorsõiduki esilaternate tüübikinnituse ühtsed sätted

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 14.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/1

---

KOMISJONI OTSUS,

3. september 2013,

riigiabi SA.32554 (09/C) kohta,

mida Austria andis ümberkorraldusabina finantsgrupile Hypo Group Alpe Adria

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 5648 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/341/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud liikmesriikidel ja huvitatud isikutel esitada oma märkused eespool nimetatud sätete alusel (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 2008. aasta detsembris sai Hypo Group Alpe Adria (edaspidi „HGAA” või „pank”) Austria Vabariigilt Austria finantstoetusskeemi (2) alusel (edaspidi „finantstoetusskeem”) 900 miljonit eurot esimese taseme omavahendite osaluskapitalina (Partizipationskapital) (3). |
| --- | --- |

(1)

2008. aasta detsembris sai Hypo Group Alpe Adria (edaspidi „HGAA” või „pank”) Austria Vabariigilt Austria finantstoetusskeemi (2) alusel (edaspidi „finantstoetusskeem”) 900 miljonit eurot esimese taseme omavahendite osaluskapitalina (Partizipationskapital) (3).

| (2) | 29. aprillil 2009 edastas Austria komisjonile HGAA elujõulisuse taastamise kava. |
| --- | --- |

(2)

29. aprillil 2009 edastas Austria komisjonile HGAA elujõulisuse taastamise kava.

| (3) | Komisjon algatas oma 12. mai 2009. aasta otsusega juhtumis N 254/2009 („2009. aasta algatamisotsus”) (4) ametliku uurimismenetluse vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks) (5) artiklile 16, kuna tal oli kahtlusi, kas ümberkorraldusabi, mida Saksamaa andis 2008. aasta detsembris enamusaktsionärile BayernLB, on siseturuga kokkusobiv. Samas otsuses tõstatas komisjon küsimuse, kas HGAA puhul on tegemist põhimõtteliselt usaldusväärse pangaga. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon algatas oma 12. mai 2009. aasta otsusega juhtumis N 254/2009 („2009. aasta algatamisotsus”) (4) ametliku uurimismenetluse vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks) (5) artiklile 16, kuna tal oli kahtlusi, kas ümberkorraldusabi, mida Saksamaa andis 2008. aasta detsembris enamusaktsionärile BayernLB, on siseturuga kokkusobiv. Samas otsuses tõstatas komisjon küsimuse, kas HGAA puhul on tegemist põhimõtteliselt usaldusväärse pangaga.

| (4) | HGAA riigistati 23. detsembril 2009. Sellega seoses kiitis komisjon oma 23. detsembri 2009. aasta otsusega juhtumites C 16/2009 ja N 698/2009 (6) (edaspidi „2009. aasta detsembri päästmisotsus”) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel ajutiselt, st kuni põhjendatud ümberkorralduskava esitamiseni, heaks mitmed abimeetmed. Sama otsusega laiendas komisjon ametliku uurimismenetluse teistele HGAA suhtes võetud Austria abimeetmetele. |
| --- | --- |

(4)

HGAA riigistati 23. detsembril 2009. Sellega seoses kiitis komisjon oma 23. detsembri 2009. aasta otsusega juhtumites C 16/2009 ja N 698/2009 (6) (edaspidi „2009. aasta detsembri päästmisotsus”) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel ajutiselt, st kuni põhjendatud ümberkorralduskava esitamiseni, heaks mitmed abimeetmed. Sama otsusega laiendas komisjon ametliku uurimismenetluse teistele HGAA suhtes võetud Austria abimeetmetele.

| (5) | 22. juunil 2010 laiendas komisjon ametlikku uurimismenetlust veelgi. Selle põhjus seisnes eelkõige asjaolus, et 16. aprillil 2010 esitatud HGAA läbivaadatud ümberkorralduskavas ei olnud näidatud, kuidas tagatakse panga elujõulisuse taastamine ja saavutatakse kulude asjakohane jagamine ning kuidas abist põhjustatud konkurentsimoonutused piisaval määral tasakaalustatakse. Lisaks pikendas komisjon heakskiitu abile, mille ta oli oma 2009. aasta detsembri päästmisotsusega kuni ümberkorralduskava uurimise lõpuni ajutiselt siseturuga kokkusobivaks tunnistanud (edaspidi „2010. aasta pikendamisotsus”) (7). |
| --- | --- |

(5)

22. juunil 2010 laiendas komisjon ametlikku uurimismenetlust veelgi. Selle põhjus seisnes eelkõige asjaolus, et 16. aprillil 2010 esitatud HGAA läbivaadatud ümberkorralduskavas ei olnud näidatud, kuidas tagatakse panga elujõulisuse taastamine ja saavutatakse kulude asjakohane jagamine ning kuidas abist põhjustatud konkurentsimoonutused piisaval määral tasakaalustatakse. Lisaks pikendas komisjon heakskiitu abile, mille ta oli oma 2009. aasta detsembri päästmisotsusega kuni ümberkorralduskava uurimise lõpuni ajutiselt siseturuga kokkusobivaks tunnistanud (edaspidi „2010. aasta pikendamisotsus”) (7).

| (6) | 29. detsembril 2010 teatas Austria täiendavast HGAA suhtes võetud abimeetmest 200 miljoni euro suuruse varalise tagatise vormis. Komisjon kiitis selle abimeetme heaks 19. juuli 2011. aasta otsusega juhtumites SA.32172 (2011/NN) ja SA.32554 (8) (2009/C) (edaspidi „2011. aasta juuli päästmisotsus”). |
| --- | --- |

(6)

29. detsembril 2010 teatas Austria täiendavast HGAA suhtes võetud abimeetmest 200 miljoni euro suuruse varalise tagatise vormis. Komisjon kiitis selle abimeetme heaks 19. juuli 2011. aasta otsusega juhtumites SA.32172 (2011/NN) ja SA.32554 (8) (2009/C) (edaspidi „2011. aasta juuli päästmisotsus”).

| (7) | 7. veebruaril 2011 teavitas komisjon Austriat ja Saksamaad sellest, et HGAA-ga seotud menetlus juhtumis N 698/2009 (9) eraldatakse BayernLB-ga seotud menetlusest juhtumis C 16/2009. HGAA-ga seotud menetlus registreeriti seejärel juhtumina SA.32554 (2009/C). Käesolevas otsuses käsitletakse eranditult juhtumit SA.32554 (2009/C). |
| --- | --- |

(7)

7. veebruaril 2011 teavitas komisjon Austriat ja Saksamaad sellest, et HGAA-ga seotud menetlus juhtumis N 698/2009 (9) eraldatakse BayernLB-ga seotud menetlusest juhtumis C 16/2009. HGAA-ga seotud menetlus registreeriti seejärel juhtumina SA.32554 (2009/C). Käesolevas otsuses käsitletakse eranditult juhtumit SA.32554 (2009/C).

| (8) | 21. aprillil 2011 esitas Austria uue HGAA ümberkorralduskava. |
| --- | --- |

(8)

21. aprillil 2011 esitas Austria uue HGAA ümberkorralduskava.

| (9) | 3. detsembril 2012 teatas Austria täiendavast HGAA suhtes võetud abimeetmest Austria Vabariigi tehtud kapitalisüstina nimiväärtuseta aktsiate raames ja riikliku garantiina HGAA välja antud allutatud võlainstrumentidele. Teade sisaldas HGAA jaoks üksjagu kohustusi. Komisjon kiitis need meetmed 5. detsembri 2012. aasta otsusega juhtumis SA.32554 (2009/C) (10) (edaspidi „2012. aasta detsembri päästmisotsus”) ajutiselt heaks. Heakskiit oli seotud Austria lubadustega täita teatavad kohustused. Austria täitis need kohustused siiski ainult osaliselt. |
| --- | --- |

(9)

3. detsembril 2012 teatas Austria täiendavast HGAA suhtes võetud abimeetmest Austria Vabariigi tehtud kapitalisüstina nimiväärtuseta aktsiate raames ja riikliku garantiina HGAA välja antud allutatud võlainstrumentidele. Teade sisaldas HGAA jaoks üksjagu kohustusi. Komisjon kiitis need meetmed 5. detsembri 2012. aasta otsusega juhtumis SA.32554 (2009/C) (10) (edaspidi „2012. aasta detsembri päästmisotsus”) ajutiselt heaks. Heakskiit oli seotud Austria lubadustega täita teatavad kohustused. Austria täitis need kohustused siiski ainult osaliselt.

| (10) | 5. oktoobril 2012 esitas Austria hagi BayernLB-d käsitleva juhtumiga SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) seotud 25. juuli 2012. aasta otsuse tühistamiseks. Hiljem nimetatud otsus tühistati ja asendati komisjoni 5. veebruari 2013. aasta otsusega (12) (edaspidi „BayernLB otsus”). |
| --- | --- |

(10)

5. oktoobril 2012 esitas Austria hagi BayernLB-d käsitleva juhtumiga SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) seotud 25. juuli 2012. aasta otsuse tühistamiseks. Hiljem nimetatud otsus tühistati ja asendati komisjoni 5. veebruari 2013. aasta otsusega (12) (edaspidi „BayernLB otsus”).

| (11) | Menetluse üksikasjaliku kirjelduse osas viidatakse 2009. aasta algatamisotsusele, 2009. aasta detsembri päästmisotsusele, 2010. aasta pikendamisotsusele, 2011. aasta juuli päästmisotsusele ning 2012. aasta detsembri päästmisotsusele. |
| --- | --- |

(11)

Menetluse üksikasjaliku kirjelduse osas viidatakse 2009. aasta algatamisotsusele, 2009. aasta detsembri päästmisotsusele, 2010. aasta pikendamisotsusele, 2011. aasta juuli päästmisotsusele ning 2012. aasta detsembri päästmisotsusele.

| (12) | Austria, panga ja komisjoni talituste esindajad käsitlesid HGAA ümberkorralduskavasid ja nende vastavaid muudatusi ajavahemikul 2010. aasta juulist 2013. aasta augustini arvukatel kohtumistel ja telefonikonverentsidel ning muudes teabevahetuse vormides. |
| --- | --- |

(12)

Austria, panga ja komisjoni talituste esindajad käsitlesid HGAA ümberkorralduskavasid ja nende vastavaid muudatusi ajavahemikul 2010. aasta juulist 2013. aasta augustini arvukatel kohtumistel ja telefonikonverentsidel ning muudes teabevahetuse vormides.

| (13) | 29. juunil 2013 teatas Austria ümberkorralduskavast, milles oli ette nähtud HGAA likvideerimine; seda kava täiendati 27. augustil 2013. |
| --- | --- |

(13)

29. juunil 2013 teatas Austria ümberkorralduskavast, milles oli ette nähtud HGAA likvideerimine; seda kava täiendati 27. augustil 2013.

2.   KIRJELDUS

2.1.   ABISAAJA PANK

| (14) | HGAA on kogu maailmas tegutsev finantsgrupp asukohaga Klagenfurt (Kärnten), kust Hypo Alpe Adria Bank-International (edaspidi „HBInt”) kaudu kontrollitakse ja juhitakse pangandus- ja liisingutegevust, sealhulgas lõpetamisele minevat osa. HBInt täidab kogu grupiga seotud keskseid ülesandeid, nagu näiteks grupi järelevalve (controlling) ja bilansi koostamine, õigusvaldkond ja nõuetele vastavus, likviidsuse juhtimine, emissioonide korraldamine ning HGAA tütarettevõtjate refinantseerimine. |
| --- | --- |

(14)

HGAA on kogu maailmas tegutsev finantsgrupp asukohaga Klagenfurt (Kärnten), kust Hypo Alpe Adria Bank-International (edaspidi „HBInt”) kaudu kontrollitakse ja juhitakse pangandus- ja liisingutegevust, sealhulgas lõpetamisele minevat osa. HBInt täidab kogu grupiga seotud keskseid ülesandeid, nagu näiteks grupi järelevalve (controlling) ja bilansi koostamine, õigusvaldkond ja nõuetele vastavus, likviidsuse juhtimine, emissioonide korraldamine ning HGAA tütarettevõtjate refinantseerimine.

| (15) | 2012. aasta lõpus oli HGAA bilansimaht kokku 33,8 miljardit eurot ja riskiga kaalutud varad moodustasid ligikaudu 21 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(15)

2012. aasta lõpus oli HGAA bilansimaht kokku 33,8 miljardit eurot ja riskiga kaalutud varad moodustasid ligikaudu 21 miljardit eurot.

| (16) | HGAA on 100 % ulatuses Austria Vabariigi omandis (13). |
| --- | --- |

(16)

HGAA on 100 % ulatuses Austria Vabariigi omandis (13).

| (17) | 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli HGAA oma panganduse ja/või liisinguga tegelevate tütarettevõtjate kaudu esindatud järgmises kaheteistkümnes riigis: Austria, Sloveenia, Itaalia, Saksamaa, Ungari, Bulgaaria, Horvaatia, Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Ukraina ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |
| --- | --- |

(17)

31. detsembri 2008. aasta seisuga oli HGAA oma panganduse ja/või liisinguga tegelevate tütarettevõtjate kaudu esindatud järgmises kaheteistkümnes riigis: Austria, Sloveenia, Itaalia, Saksamaa, Ungari, Bulgaaria, Horvaatia, Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Ukraina ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

| (18) | Praegu tegutseb HGAA Austrias koos HBA-ga. Lisaks on ta esindatud Sloveenias (koos HBS-i ja liisinguettevõttega HLS), Horvaatias (koos HBC ja integreeritud liisinguettevõttega HAALC), Bosnias ja Hertsegoviinas (mõlema pangaga, st HBFBiH-ga ja – Serblaste Vabariigis – HBRS-iga, sealhulgas liisinguettevõte HLRS), Serbias (koos HBSE-ga) ja Montenegros (koos HBM-ga) (koos „Kagu-Euroopa riigid”). |
| --- | --- |

(18)

Praegu tegutseb HGAA Austrias koos HBA-ga. Lisaks on ta esindatud Sloveenias (koos HBS-i ja liisinguettevõttega HLS), Horvaatias (koos HBC ja integreeritud liisinguettevõttega HAALC), Bosnias ja Hertsegoviinas (mõlema pangaga, st HBFBiH-ga ja – Serblaste Vabariigis – HBRS-iga, sealhulgas liisinguettevõte HLRS), Serbias (koos HBSE-ga) ja Montenegros (koos HBM-ga) (koos „Kagu-Euroopa riigid”).

| (19) | Panga paljude tööstuslike valdusettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes on algatatud likvideerimisprotsess. Itaalia HBI lõpetas 1. juuli 2013. aasta seisuga uute tehingute tegemise. Muude likvideerimisele minevate tütarettevõtjate hulka kuuluvad Horvaatia liisinguettevõte HLC ja pangavarade ülekandmise tulemusena tekkinud Horvaatia likvideerimisotstarbeline ettevõte H-ABDUCO, Austria liisinguettevõte HLA, Saksa liisinguettevõte HLG, Montenegros liisinguettevõte HLM ja pangavarade ülekandmise tulemusena tekkinud likvideerimisotstarbeline ettevõte HDM, Ungari liisinguettevõte HLHU, Bulgaaria liisinguettevõte HLBG, Makedoonia liisinguettevõte HLMK, Ukraina liisinguettevõte HLUA, Bosnias ja Hertsegoviinas liisinguettevõte HETABiH ja pangavarade ülekandmise tulemusena tekkinud likvideerimisotstarbeline ettevõte BORA, Serbia liisinguettevõtted HLSE ja HRSE, mõlemad Sloveenia ettevõtted TCK ja TCV, mis tekkisid pangandus- ja liisingutegevuse ülekandmise tulemusena, ning Itaalia liisinguettevõte HLI (14). Alpe Adria Privatbank Liechtensteinis on juba likvideeritud. |
| --- | --- |

(19)

Panga paljude tööstuslike valdusettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes on algatatud likvideerimisprotsess. Itaalia HBI lõpetas 1. juuli 2013. aasta seisuga uute tehingute tegemise. Muude likvideerimisele minevate tütarettevõtjate hulka kuuluvad Horvaatia liisinguettevõte HLC ja pangavarade ülekandmise tulemusena tekkinud Horvaatia likvideerimisotstarbeline ettevõte H-ABDUCO, Austria liisinguettevõte HLA, Saksa liisinguettevõte HLG, Montenegros liisinguettevõte HLM ja pangavarade ülekandmise tulemusena tekkinud likvideerimisotstarbeline ettevõte HDM, Ungari liisinguettevõte HLHU, Bulgaaria liisinguettevõte HLBG, Makedoonia liisinguettevõte HLMK, Ukraina liisinguettevõte HLUA, Bosnias ja Hertsegoviinas liisinguettevõte HETABiH ja pangavarade ülekandmise tulemusena tekkinud likvideerimisotstarbeline ettevõte BORA, Serbia liisinguettevõtted HLSE ja HRSE, mõlemad Sloveenia ettevõtted TCK ja TCV, mis tekkisid pangandus- ja liisingutegevuse ülekandmise tulemusena, ning Itaalia liisinguettevõte HLI (14). Alpe Adria Privatbank Liechtensteinis on juba likvideeritud.

| (20) | Järgmistes põhjendustes antakse ülevaade ettevõtte jätkuvalt tegutsevatest üksustest. |
| --- | --- |

(20)

Järgmistes põhjendustes antakse ülevaade ettevõtte jätkuvalt tegutsevatest üksustest.

| (21) | Austria tütarettevõtja HBA osutab pangateenuseid era-, korporatiiv- ja institutsionaalsetele klientidele. Ta pakub kõiki klassikalisi universaalpanga teenuseid. HBA-l on tugev piirkondlik esindatus Kärntenis ja tegevuskohad Viinis ja Salzburgis. Tema turuosa Austrias on varade alusel vähem kui [...] (15) % ja hoiuste alusel [...] %. |
| --- | --- |

(21)

Austria tütarettevõtja HBA osutab pangateenuseid era-, korporatiiv- ja institutsionaalsetele klientidele. Ta pakub kõiki klassikalisi universaalpanga teenuseid. HBA-l on tugev piirkondlik esindatus Kärntenis ja tegevuskohad Viinis ja Salzburgis. Tema turuosa Austrias on varade alusel vähem kui [...] (15) % ja hoiuste alusel [...] %.

| (22) | Sloveenias on grupp esindatud pangaga HBS (turuosa varade alusel ligikaudu [...] % ja hoiuste alusel [...] %). Liisinguettevõte HLS on keskendunud vallasvara liisingule ja teostab ka valitud kinnisvaraliisingu tehinguid. |
| --- | --- |

(22)

Sloveenias on grupp esindatud pangaga HBS (turuosa varade alusel ligikaudu [...] % ja hoiuste alusel [...] %). Liisinguettevõte HLS on keskendunud vallasvara liisingule ja teostab ka valitud kinnisvaraliisingu tehinguid.

| (23) | Horvaatia HBC on universaalpank (turuosa varade alusel ligikaudu [...] % ja hoiuste alusel [...] %). HAALC tegutseb liisingu valdkonnas ja tema turuosa on uue finantseerimise mahu alusel ligikaudu [...] %. |
| --- | --- |

(23)

Horvaatia HBC on universaalpank (turuosa varade alusel ligikaudu [...] % ja hoiuste alusel [...] %). HAALC tegutseb liisingu valdkonnas ja tema turuosa on uue finantseerimise mahu alusel ligikaudu [...] %.

| (24) | Bosnias ja Hertsegoviinas tegutseb kaks erinevat panka: HBRS Serblaste Vabariigis (turuosa varade alusel ligikaudu [...] % ja hoiuste alusel [...] %) ning HBFBiH Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioonis (turuosa varade alusel ligikaudu [...] %). HBRS omandis oleva liisinguettevõtte HLRS turuosa on uue finantseerimise mahu alusel ligikaudu [...] %. |
| --- | --- |

(24)

Bosnias ja Hertsegoviinas tegutseb kaks erinevat panka: HBRS Serblaste Vabariigis (turuosa varade alusel ligikaudu [...] % ja hoiuste alusel [...] %) ning HBFBiH Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioonis (turuosa varade alusel ligikaudu [...] %). HBRS omandis oleva liisinguettevõtte HLRS turuosa on uue finantseerimise mahu alusel ligikaudu [...] %.

| (25) | Montenegro HBM turuosa varade alusel on ligikaudu [...] %. Pangas teostatava liisingutegevuse turuosa on [...] %. |
| --- | --- |

(25)

Montenegro HBM turuosa varade alusel on ligikaudu [...] %. Pangas teostatava liisingutegevuse turuosa on [...] %.

| (26) | Serbia HBSE äritegevus on keskendunud era- ja korporatiivklientide segmendile (turuosa varade alusel ligikaudu [...] % ja hoiuste alusel [...] %). |
| --- | --- |

(26)

Serbia HBSE äritegevus on keskendunud era- ja korporatiivklientide segmendile (turuosa varade alusel ligikaudu [...] % ja hoiuste alusel [...] %).

2.2.   ABIMEETMED

Detsember 2008 – BayernLB meetmed ja riiklikud meetmed Austria finantstoetusskeemi raames

| (27) | 2008. aastal sai HGAA toetust oma tollaselt aktsionärilt BayernLB-lt ja Austria Vabariigilt.






  — | 2008. aasta detsembris sai HGAA 700 miljoni euro suuruse kapitalisüsti BayernLB-lt, oma tollaselt enamusaktsionärilt, kes oli samal kuul saanud omakorda riigiabi Baieri liidumaalt. |
| --- | --- | --- |

(27)

2008. aastal sai HGAA toetust oma tollaselt aktsionärilt BayernLB-lt ja Austria Vabariigilt.

—

2008. aasta detsembris sai HGAA 700 miljoni euro suuruse kapitalisüsti BayernLB-lt, oma tollaselt enamusaktsionärilt, kes oli samal kuul saanud omakorda riigiabi Baieri liidumaalt.

| — | 29. detsembril 2008 sai HGAA finantstoetusskeemi alusel Austria Vabariigilt 900 miljonit eurot esimese taseme omavahendite osaluskapitalina ning võlakirjaemissioonide jaoks likviidsusgarantiisid summas 1,35 miljardit eurot. |
| --- | --- |

—

29. detsembril 2008 sai HGAA finantstoetusskeemi alusel Austria Vabariigilt 900 miljonit eurot esimese taseme omavahendite osaluskapitalina ning võlakirjaemissioonide jaoks likviidsusgarantiisid summas 1,35 miljardit eurot.

Detsember 2009 – riiklik rekapitaliseerimine ja garantiid

| (28) | Oma riigistamise raames sai HGAA järgmist abi:






  — | Austria tähtajaline varaline tagatis finantstoetusskeemi alusel summas 100 miljonit eurot raskustes olevatele pankadele kehtestatud tingimustel; |
| --- | --- | --- |

(28)

Oma riigistamise raames sai HGAA järgmist abi:

—

Austria tähtajaline varaline tagatis finantstoetusskeemi alusel summas 100 miljonit eurot raskustes olevatele pankadele kehtestatud tingimustel;

| — | Austria kapitalisüst finantstoetusskeemi alusel summas 450 miljonit eurot raskustes olevatele pankadele kehtestatud tingimustel. |
| --- | --- |

—

Austria kapitalisüst finantstoetusskeemi alusel summas 450 miljonit eurot raskustes olevatele pankadele kehtestatud tingimustel.

Jaanuar 2011 – varaline tagatis

| (29) | Täiendava väärtuskärpe vajaduse tõttu andis Austria HGAA-le ajavahemikuks 31. detsembrist 2010 kuni 30. juunini 2013 varalise tagatise summas 200 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(29)

Täiendava väärtuskärpe vajaduse tõttu andis Austria HGAA-le ajavahemikuks 31. detsembrist 2010 kuni 30. juunini 2013 varalise tagatise summas 200 miljonit eurot.

Detsember 2012 – riiklik rekapitaliseerimine ja garantii

| (30) | Austria finantsjärelevalveasutuse otsuse alusel pidi HGAA täitma 31. detsembri 2012. aasta seisuga kõrgema, 12,04 %-lise kapitalimäära nõude. Austria ametiasutused võtsid seetõttu HGAA suhtes järgmised abimeetmed:






  — | kapitali suurendamine 500 miljoni euro võrra nimiväärtuseta aktsiate ostmise teel ja |
| --- | --- | --- |

(30)

Austria finantsjärelevalveasutuse otsuse alusel pidi HGAA täitma 31. detsembri 2012. aasta seisuga kõrgema, 12,04 %-lise kapitalimäära nõude. Austria ametiasutused võtsid seetõttu HGAA suhtes järgmised abimeetmed:

—

kapitali suurendamine 500 miljoni euro võrra nimiväärtuseta aktsiate ostmise teel ja

| — | riiklik garantii allutatud teise taseme omavahendite instrumentidele nimiväärtusega 1 miljard eurot. |
| --- | --- |

—

riiklik garantii allutatud teise taseme omavahendite instrumentidele nimiväärtusega 1 miljard eurot.

| (31) | Panga ja seni heakskiidetud abimeetmete üksikasjalik kirjeldus on esitatud algatamisotsuse põhjendustes 17–19, 2009. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendustes 13–15 ja 27–40, 2011. aasta juuli päästmisotsuse põhjendustes 15–19 ja 2012. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendustes 10–12. |
| --- | --- |

(31)

Panga ja seni heakskiidetud abimeetmete üksikasjalik kirjeldus on esitatud algatamisotsuse põhjendustes 17–19, 2009. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendustes 13–15 ja 27–40, 2011. aasta juuli päästmisotsuse põhjendustes 15–19 ja 2012. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendustes 10–12.

2.3.   VEEL VÕTMATA TÄIENDAVAD ABIMEETMED

| (32) | Ümberkorralduskava näeb ajavahemikuks 2013–2017 lõpetamisele mineva osa jaoks ette täiendava kapitalivajaduse ligikaudu 2,6 miljardit eurot (alusstsenaarium), pessimistliku stsenaariumi puhul on summa 4,7 miljardit eurot ja stressistsenaariumi puhul 5,4 miljardit eurot. Eeldusel et kapital eraldatakse likviidses vormis, moodustaks HGAA täiendav likviidsusvajadus alusstsenaariumi puhul 2,5 miljardit eurot ja kasvaks pessimistliku stsenaariumi puhul hinnangute kohaselt 2017. aastaks 3,3 miljardi euroni. (Kui kapitalimeetmed ei peaks likviidsust mõjutama, oleksid võib-olla vajalikud suuremad likviidsusmeetmed.) |
| --- | --- |

(32)

Ümberkorralduskava näeb ajavahemikuks 2013–2017 lõpetamisele mineva osa jaoks ette täiendava kapitalivajaduse ligikaudu 2,6 miljardit eurot (alusstsenaarium), pessimistliku stsenaariumi puhul on summa 4,7 miljardit eurot ja stressistsenaariumi puhul 5,4 miljardit eurot. Eeldusel et kapital eraldatakse likviidses vormis, moodustaks HGAA täiendav likviidsusvajadus alusstsenaariumi puhul 2,5 miljardit eurot ja kasvaks pessimistliku stsenaariumi puhul hinnangute kohaselt 2017. aastaks 3,3 miljardi euroni. (Kui kapitalimeetmed ei peaks likviidsust mõjutama, oleksid võib-olla vajalikud suuremad likviidsusmeetmed.)

| (33) | Austria taotles komisjonilt ettevaatuse mõttes heakskiitu riigiabile, mis võiks olla vajalik täiendava kapitali- või likviidsusvajaduse katmiseks sellisel viisil, et tagatud oleks kõikide järelevalvealaste nõuete täitmine või kahjumite katmine. Eraldatud kapitali summa on piiratud regulatsioonides ette nähtud miinimumkapitali nõuete järgimiseks vajaliku summaga, mille peab kinnitama pädev järelevalveasutus. |
| --- | --- |

(33)

Austria taotles komisjonilt ettevaatuse mõttes heakskiitu riigiabile, mis võiks olla vajalik täiendava kapitali- või likviidsusvajaduse katmiseks sellisel viisil, et tagatud oleks kõikide järelevalvealaste nõuete täitmine või kahjumite katmine. Eraldatud kapitali summa on piiratud regulatsioonides ette nähtud miinimumkapitali nõuete järgimiseks vajaliku summaga, mille peab kinnitama pädev järelevalveasutus.

2.4.   HGAA VARASEMATE AKTSIONÄRIDE PANUS

| (34) | Enne riigistamist olid HGAA omanikud BayernLB (67,08 %), Kärnteni liidumaa Kärntner Landesholdingu kaudu (12,42 %), Grazer Wechselseitige Versicherung AG („GRAWE”) (20,48 %) ja Hypo Alpe Adria töötajate fond (0,02 %). |
| --- | --- |

(34)

Enne riigistamist olid HGAA omanikud BayernLB (67,08 %), Kärnteni liidumaa Kärntner Landesholdingu kaudu (12,42 %), Grazer Wechselseitige Versicherung AG („GRAWE”) (20,48 %) ja Hypo Alpe Adria töötajate fond (0,02 %).

| (35) | Kõik omanikud loobusid oma õigustest aktsionäridena, võõrandades oma aktsiad sümboolse ühe euro suuruse hinna eest Austriale. |
| --- | --- |

(35)

Kõik omanikud loobusid oma õigustest aktsionäridena, võõrandades oma aktsiad sümboolse ühe euro suuruse hinna eest Austriale.

| (36) | BayernLB loobus kõikidest oma õigustest aktsionärina, sealhulgas ka juba sissemakstud täiendavast kapitalist (teise taseme omavahendid) summas 300 miljonit eurot ja vabastas HGAA kohustusest maksta tagasi varem antud laenud summas 525 miljonit eurot (16). |
| --- | --- |

(36)

BayernLB loobus kõikidest oma õigustest aktsionärina, sealhulgas ka juba sissemakstud täiendavast kapitalist (teise taseme omavahendid) summas 300 miljonit eurot ja vabastas HGAA kohustusest maksta tagasi varem antud laenud summas 525 miljonit eurot (16).

| (37) | HGAA likviidsuse tagamiseks tegi BayernLB uuesti kättesaadavaks 2009. aasta detsembris lõppenud likviidsusliini summas [...] eurot. Peale selle lepiti kokku, et HGAA võib hoida 31. detsembrini 2013 enda käes talle grupisisese finantseerimise kaudu eraldatud BayernLB [...] eurot. 2014. aastal jääksid HGAA kätte BayernLB finantsvahendid summas [...] eurot, 2015. aastal finantsvahendid summas [...] eurot. Panga osadeks jagamise või muu majanduslikult võrreldava meetme puhul, mille järgselt ei ole HGAA elujõulisus enam tagatud, garanteerib need summad Austria (17). |
| --- | --- |

(37)

HGAA likviidsuse tagamiseks tegi BayernLB uuesti kättesaadavaks 2009. aasta detsembris lõppenud likviidsusliini summas [...] eurot. Peale selle lepiti kokku, et HGAA võib hoida 31. detsembrini 2013 enda käes talle grupisisese finantseerimise kaudu eraldatud BayernLB [...] eurot. 2014. aastal jääksid HGAA kätte BayernLB finantsvahendid summas [...] eurot, 2015. aastal finantsvahendid summas [...] eurot. Panga osadeks jagamise või muu majanduslikult võrreldava meetme puhul, mille järgselt ei ole HGAA elujõulisus enam tagatud, garanteerib need summad Austria (17).

| (38) | BayernLB eraldas HGAA-le juba 2008. aastal kapitali summas 700 miljonit eurot, mis on nüüdseks täielikult ära tarvitatud, kuna seda kasutati täies ulatuses kahjumi katmiseks. |
| --- | --- |

(38)

BayernLB eraldas HGAA-le juba 2008. aastal kapitali summas 700 miljonit eurot, mis on nüüdseks täielikult ära tarvitatud, kuna seda kasutati täies ulatuses kahjumi katmiseks.

| (39) | GRAWE märkis 30 miljoni euro ulatuses mittekonverteeritavat esimese taseme omavahendeid (osaluskapital) dividendiga 6 % aastas alates 2013. aastast (juhul kui teenitakse kasumit). 30. mail 2011 vähendati osaluskapitali nimiväärtust pärast kapitali vähendamist 9 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(39)

GRAWE märkis 30 miljoni euro ulatuses mittekonverteeritavat esimese taseme omavahendeid (osaluskapital) dividendiga 6 % aastas alates 2013. aastast (juhul kui teenitakse kasumit). 30. mail 2011 vähendati osaluskapitali nimiväärtust pärast kapitali vähendamist 9 miljoni euroni.

| (40) | GRAWE tegi lisaks 31. detsembrini 2013 kättesaadavaks tagatud likviidsuse summas 100 miljonit eurot (50 miljonit eurot tagati Austria võlakirjadega ja 50 miljonit eurot muude tagatud võlakirjade väljaandmiseks lubatud varadega). |
| --- | --- |

(40)

GRAWE tegi lisaks 31. detsembrini 2013 kättesaadavaks tagatud likviidsuse summas 100 miljonit eurot (50 miljonit eurot tagati Austria võlakirjadega ja 50 miljonit eurot muude tagatud võlakirjade väljaandmiseks lubatud varadega).

| (41) | Kärnteni liidumaa andis 2009. aasta detsembris panuse panga toetamisse järgmiste meetmetega:






  — | kapitalisüst summas 200 miljonit eurot kahes etapis. Kärnten konverteeris 50 miljonit eurot teise taseme omavahendeid ligikaudu 31 miljoniks euroks esimese taseme omavahendite osaluskapitaliks ja eraldas 150 miljonit eurot osaluskapitali vormis. Osaluskapitali juurde kuulub kasumist sõltuv 6 % suurune dividend, mis tuleks esmakordselt välja maksta 2013. majandusaastal. Esialgu eraldatud osaluskapitali kogusumma 181 miljonit eurot on vahepeal kapitali vähendamise tulemusena vähenenud 55 miljoni euroni; |
| --- | --- | --- |

(41)

Kärnteni liidumaa andis 2009. aasta detsembris panuse panga toetamisse järgmiste meetmetega:

—

kapitalisüst summas 200 miljonit eurot kahes etapis. Kärnten konverteeris 50 miljonit eurot teise taseme omavahendeid ligikaudu 31 miljoniks euroks esimese taseme omavahendite osaluskapitaliks ja eraldas 150 miljonit eurot osaluskapitali vormis. Osaluskapitali juurde kuulub kasumist sõltuv 6 % suurune dividend, mis tuleks esmakordselt välja maksta 2013. majandusaastal. Esialgu eraldatud osaluskapitali kogusumma 181 miljonit eurot on vahepeal kapitali vähendamise tulemusena vähenenud 55 miljoni euroni;

| — | likviidsusmeetmed summas ligikaudu 200 miljonit eurot, mille Kärnteni liidumaa eraldab olemasolevate ärisuhete raames. |
| --- | --- |

—

likviidsusmeetmed summas ligikaudu 200 miljonit eurot, mille Kärnteni liidumaa eraldab olemasolevate ärisuhete raames.

| (42) | Allpool toodud tabel annab ülevaate HGAA-le eraldatud osaluskapitali esialgsetest summadest (kõik eraldati HBInt-ile) ja selle praegusest suurusest. Tuleb märkida, et osaluskapitaliga ei ole seotud mingeid hääleõigusi. Kõik hääleõiguslikud aktsiad on Austria Vabariigi käes.

  Tabel 1


  Osaluskapitali ülevaade








  Osaluskapital, liigitatud varasemate aktsionäride kaupa |
| --- | --- |
| | Esialgne summa (eurodes) | Pärast kapitali vähendamist ja muid meetmeid (konverteerimine jne) |
| GRAWE | 30 000 000 | 9 170 369 |
| Kärnteni liidumaa | 30 772 982 | 9 406 653 |
| Kärnteni liidumaa | 150 000 000 | 45 851 845 |
| Vahesumma | 210 772 982 | 64 428 867 |
| Austria Vabariik | 900 000 000 | 275 111 073 |
| Kokku | 1 110 772 982 | 339 539 940 |

(42)

Allpool toodud tabel annab ülevaate HGAA-le eraldatud osaluskapitali esialgsetest summadest (kõik eraldati HBInt-ile) ja selle praegusest suurusest. Tuleb märkida, et osaluskapitaliga ei ole seotud mingeid hääleõigusi. Kõik hääleõiguslikud aktsiad on Austria Vabariigi käes.

Tabel 1

Osaluskapitali ülevaade

Osaluskapital, liigitatud varasemate aktsionäride kaupa

Esialgne summa (eurodes)

Pärast kapitali vähendamist ja muid meetmeid (konverteerimine jne)

GRAWE

30 000 000

9 170 369

Kärnteni liidumaa

30 772 982

9 406 653

Kärnteni liidumaa

150 000 000

45 851 845

Vahesumma

210 772 982

64 428 867

Austria Vabariik

900 000 000

275 111 073

Kokku

1 110 772 982

339 539 940

| (43) | HGAA ostis selgelt alla nimiväärtust tagasi erinevad hübriid- ja muud kapitaliinstrumendid või tühistas need tervikuna ja suurendas sellega oma kapitalibaasi: 2012. aasta aprillis tegi HGAA tehingu, mis viis esimese taseme omavahendite suurendamiseni 153 miljoni euro võrra. 2012. aasta augustis tühistas ta mõned hübriidsed instrumendid ja genereeris selle kaudu täiendavad 23,5 miljonit eurot kapitali. 2012. aasta detsembris pakkus HGAA jälle välja kapitaliinstrumentide tagasiostu, mis viis erakorralise kasumini summas [...] eurot. |
| --- | --- |

(43)

HGAA ostis selgelt alla nimiväärtust tagasi erinevad hübriid- ja muud kapitaliinstrumendid või tühistas need tervikuna ja suurendas sellega oma kapitalibaasi: 2012. aasta aprillis tegi HGAA tehingu, mis viis esimese taseme omavahendite suurendamiseni 153 miljoni euro võrra. 2012. aasta augustis tühistas ta mõned hübriidsed instrumendid ja genereeris selle kaudu täiendavad 23,5 miljonit eurot kapitali. 2012. aasta detsembris pakkus HGAA jälle välja kapitaliinstrumentide tagasiostu, mis viis erakorralise kasumini summas [...] eurot.

| (44) | HGAA kahjumi tõttu jäid omakapitaliinstrumentide (osaluskapitali või muude hübriidsete kapitaliinstrumentide) omanikud ilma ka kasumist sõltuvatest dividendi- või kupongimaksetest. 2009. aasta ja 2010. aasta eest võis HGAA seetõttu jätta [...] eurot välja maksmata. |
| --- | --- |

(44)

HGAA kahjumi tõttu jäid omakapitaliinstrumentide (osaluskapitali või muude hübriidsete kapitaliinstrumentide) omanikud ilma ka kasumist sõltuvatest dividendi- või kupongimaksetest. 2009. aasta ja 2010. aasta eest võis HGAA seetõttu jätta [...] eurot välja maksmata.

2.5.   HGAA PROBLEEMIDE PÕHJUSED

| (45) | HGAA probleemid tuleb kirjutada esmajoones soodsal riigi garanteeritud finantseerimisel põhineva agressiivse kasvustrateegia arvele. |
| --- | --- |

(45)

HGAA probleemid tuleb kirjutada esmajoones soodsal riigi garanteeritud finantseerimisel põhineva agressiivse kasvustrateegia arvele.

| (46) | HGAA panustas väga suures ulatuses kiirele kasvule ja järelejõudmisele Kagu-Euroopa riikide turgudel. Eelkõige aastatel 2000–2007 sisenes HGAA arvukatele uutele turgudele. Selle tulemusena suurenes HGAA bilansimaht 9,8 miljardilt eurolt (31. detsember 2002) 43,3 miljardi eurole (31. detsember 2008).

  Tabel 2


  HGAA laienemine, liigitatud riigi ja ärivaldkonna kaupa |
| --- | --- |

(46)

HGAA panustas väga suures ulatuses kiirele kasvule ja järelejõudmisele Kagu-Euroopa riikide turgudel. Eelkõige aastatel 2000–2007 sisenes HGAA arvukatele uutele turgudele. Selle tulemusena suurenes HGAA bilansimaht 9,8 miljardilt eurolt (31. detsember 2002) 43,3 miljardi eurole (31. detsember 2008).

Tabel 2

HGAA laienemine, liigitatud riigi ja ärivaldkonna kaupa

| (47) | Laienemisstrateegia oli võimalik madalate finantseerimiskulude tõttu, mis põhinesid Kärnteni liidumaa riiklikel garantiidel (vastutus kohustuste täitmata jätmise korral) ja mis suurenesid 4,9 miljardilt eurolt (31. detsember 2002) 20,7 miljardi eurole (31. detsember 2009). Juurdepääs soodsatele finantsvahenditele viis selleni, et HGAA jättis hooletusse hoiuste loomise kohapeal. |
| --- | --- |

(47)

Laienemisstrateegia oli võimalik madalate finantseerimiskulude tõttu, mis põhinesid Kärnteni liidumaa riiklikel garantiidel (vastutus kohustuste täitmata jätmise korral) ja mis suurenesid 4,9 miljardilt eurolt (31. detsember 2002) 20,7 miljardi eurole (31. detsember 2009). Juurdepääs soodsatele finantsvahenditele viis selleni, et HGAA jättis hooletusse hoiuste loomise kohapeal.

| (48) | Bilansimahu kiire suurenemine Kagu-Euroopa turgudel ja soodsad riiklikult garanteeritud rahastamised kindlustasid lühiajaliste kasumite saamise. Aastatel 2002–2006 teenis HGAA igal aastal kasumit (välja arvatud 2004. aasta). Ärimudel varjas aga aluseks olevaid riske seoses varade kvaliteedi halvenemise ja refinantseerimisega, nii et pank jättis algatamata vajaliku kontrolli ja välja töötamata sisekontrolli ja riskijuhtimise menetlused, mis oleksid olnud vajalikud, et reageerida muutunud vajadustele pärast laienemist. Panga strateegia oli suunatud tegevusmahu suurendamisele, mille tagajärjel võttis pank suuri riske, eelkõige kinnisvara- ja turismisektori projektide puhul, ning majanduslikke ja tegevusriske hinnati süstemaatiliselt valesti. Kuna asjakohased kontrollimehhanismid puudusid, oli pank lisaks vastuvõtlik pettustele, mis tõi kaasa mitmed kriminaaluurimised. Aja jooksul kannatas panga portfell muu hulgas nõuetekohaste tagatiste puudumise tõttu üha enam märkimisväärse arvu probleemlaenude all. Paljudel juhtudel oli aluseks olevate tagatiste võõrandamine raske või võimatu, mis tõi kaasa ulatuslike väärtuskärbete vajaduse. |
| --- | --- |

(48)

Bilansimahu kiire suurenemine Kagu-Euroopa turgudel ja soodsad riiklikult garanteeritud rahastamised kindlustasid lühiajaliste kasumite saamise. Aastatel 2002–2006 teenis HGAA igal aastal kasumit (välja arvatud 2004. aasta). Ärimudel varjas aga aluseks olevaid riske seoses varade kvaliteedi halvenemise ja refinantseerimisega, nii et pank jättis algatamata vajaliku kontrolli ja välja töötamata sisekontrolli ja riskijuhtimise menetlused, mis oleksid olnud vajalikud, et reageerida muutunud vajadustele pärast laienemist. Panga strateegia oli suunatud tegevusmahu suurendamisele, mille tagajärjel võttis pank suuri riske, eelkõige kinnisvara- ja turismisektori projektide puhul, ning majanduslikke ja tegevusriske hinnati süstemaatiliselt valesti. Kuna asjakohased kontrollimehhanismid puudusid, oli pank lisaks vastuvõtlik pettustele, mis tõi kaasa mitmed kriminaaluurimised. Aja jooksul kannatas panga portfell muu hulgas nõuetekohaste tagatiste puudumise tõttu üha enam märkimisväärse arvu probleemlaenude all. Paljudel juhtudel oli aluseks olevate tagatiste võõrandamine raske või võimatu, mis tõi kaasa ulatuslike väärtuskärbete vajaduse.

| (49) | Peale selle võttis pank täiendavaid tagasimakseriske, kuna oluline osa tema laenudest eraisikutele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele („VKE”) oli Kagu-Euroopa riikides antud eurodes või Šveitsi frankides. Pärast eelkõige Šveitsi frangi kallinemist kohalike valuutade suhtes need riskid osaliselt realiseerusid. |
| --- | --- |

(49)

Peale selle võttis pank täiendavaid tagasimakseriske, kuna oluline osa tema laenudest eraisikutele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele („VKE”) oli Kagu-Euroopa riikides antud eurodes või Šveitsi frankides. Pärast eelkõige Šveitsi frangi kallinemist kohalike valuutade suhtes need riskid osaliselt realiseerusid.

| (50) | Sihtklientide ringist ja portfellist tulenevat riskiprofiili silmas pidades tegutses pank ebapiisava kapitaliga, isegi juhul, kui ta ei väljunud sel ajal kehtivatest järelevalvealastest piiridest. Pärast olukorra halvenemist muutus see tegur väga kiiresti probleemiks. Ühest esitatud likvideerimiskavas sisalduvast arvutusest nähtub, et panga omavahendite suhtarv oleks ilma abimeetmeteta kujunenud alates 2013. aastast negatiivseks, nii esimese taseme omavahendite [...] kui ka omavahendite puhul kokku [...]. See arvutus on selles mõttes fiktiivne, et panga järsk vähendamine või likvideerimine oleks olnud sellel juhul vajalik veelgi varem. Austria selgituste kohaselt oleks likvideerimine kahjustanud Austria finantssüsteemi stabiilsust, eelkõige Kärnteni liidumaa antud garantiide tõttu, mis oleksid võib-olla käivitanud vastava stsenaariumi, aga ka finantssüsteemi stabiilsust nendes Kagu-Euroopa riikides, kus HGAA-l oli märkimisväärne turuosa. |
| --- | --- |

(50)

Sihtklientide ringist ja portfellist tulenevat riskiprofiili silmas pidades tegutses pank ebapiisava kapitaliga, isegi juhul, kui ta ei väljunud sel ajal kehtivatest järelevalvealastest piiridest. Pärast olukorra halvenemist muutus see tegur väga kiiresti probleemiks. Ühest esitatud likvideerimiskavas sisalduvast arvutusest nähtub, et panga omavahendite suhtarv oleks ilma abimeetmeteta kujunenud alates 2013. aastast negatiivseks, nii esimese taseme omavahendite [...] kui ka omavahendite puhul kokku [...]. See arvutus on selles mõttes fiktiivne, et panga järsk vähendamine või likvideerimine oleks olnud sellel juhul vajalik veelgi varem. Austria selgituste kohaselt oleks likvideerimine kahjustanud Austria finantssüsteemi stabiilsust, eelkõige Kärnteni liidumaa antud garantiide tõttu, mis oleksid võib-olla käivitanud vastava stsenaariumi, aga ka finantssüsteemi stabiilsust nendes Kagu-Euroopa riikides, kus HGAA-l oli märkimisväärne turuosa.

| (51) | Pank taipas liiga hilja, et tema ärimudel ei toiminud ja reageeris liiga aeglaselt, mille võib kirjutada osaliselt grupi keerulise struktuuri ja osaliselt selle arvele, et taolist suurt ja heterogeenset gruppi on keeruline hallata. |
| --- | --- |

(51)

Pank taipas liiga hilja, et tema ärimudel ei toiminud ja reageeris liiga aeglaselt, mille võib kirjutada osaliselt grupi keerulise struktuuri ja osaliselt selle arvele, et taolist suurt ja heterogeenset gruppi on keeruline hallata.

| (52) | Veel [...] alguses oli varade kvaliteet seoses uute tehingutega endiselt problemaatiline ning asjakohaseid riski- ja kapitalikulusid arvesse võttes jäid marginaalid ebapiisavaks. |
| --- | --- |

(52)

Veel [...] alguses oli varade kvaliteet seoses uute tehingutega endiselt problemaatiline ning asjakohaseid riski- ja kapitalikulusid arvesse võttes jäid marginaalid ebapiisavaks.

| (53) | Eelnevalt edastatud ümberkorralduskavades ei suudetud näidata, et HGAA suudab eksisteerida sõltumatu kasumliku ettevõttena. |
| --- | --- |

(53)

Eelnevalt edastatud ümberkorralduskavades ei suudetud näidata, et HGAA suudab eksisteerida sõltumatu kasumliku ettevõttena.

| (54) | Austria edastatud dokumendid, millel käesolev otsus (18) põhineb, sisaldavad lisaks alusstsenaariume, millest nähtub, et grupi tulemus kujuneb kogu ajavahemiku 2013–2017 jooksul negatiivseks ja kapitalivajadus suureneb ilmselt veel [...] euro võrra. Isegi „juhtimisstsenaariumis”, mis ei sisalda piisavaid meetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks, prognoositakse alles 2017. aastaks tagasihoidlikku kasumit [...]; enne seda kantakse kahjumit. Lisaks ei võeta selles prognoosis arvesse võimalikke kulusid garantiide pikendamisel 2013. aastast edasi. |
| --- | --- |

(54)

Austria edastatud dokumendid, millel käesolev otsus (18) põhineb, sisaldavad lisaks alusstsenaariume, millest nähtub, et grupi tulemus kujuneb kogu ajavahemiku 2013–2017 jooksul negatiivseks ja kapitalivajadus suureneb ilmselt veel [...] euro võrra. Isegi „juhtimisstsenaariumis”, mis ei sisalda piisavaid meetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks, prognoositakse alles 2017. aastaks tagasihoidlikku kasumit [...]; enne seda kantakse kahjumit. Lisaks ei võeta selles prognoosis arvesse võimalikke kulusid garantiide pikendamisel 2013. aastast edasi.

2.6.   LUBADUSTE OSALINE TÄITMINE

| (55) | 2012. aasta detsembri päästmisotsuses kiitis komisjon heaks Austria teatavaks tehtud meetmed seoses liikmesriigi teatavate lubadustega, mis peaksid tagama konkurentsimoonutuste piiramise võimalikult suures ulatuses. Lubadused lähtusid panga äritegevuse piiramisest, näiteks seoses tasuvusmääradega, klientide riskikategooriate ja tähtaegadega, ning pidid kaasa aitama riskantsete käitumisviiside piiramisele ja seega vähendama äritegevuse laiendamise võimalust konkurentide kahjuks. |
| --- | --- |

(55)

2012. aasta detsembri päästmisotsuses kiitis komisjon heaks Austria teatavaks tehtud meetmed seoses liikmesriigi teatavate lubadustega, mis peaksid tagama konkurentsimoonutuste piiramise võimalikult suures ulatuses. Lubadused lähtusid panga äritegevuse piiramisest, näiteks seoses tasuvusmääradega, klientide riskikategooriate ja tähtaegadega, ning pidid kaasa aitama riskantsete käitumisviiside piiramisele ja seega vähendama äritegevuse laiendamise võimalust konkurentide kahjuks.

| (56) | 2013. aasta jaanuaris teatas Austria komisjonile, et pank ei ole seoses mõnede tütarettevõtjatega suuteline majanduslikel põhjustel kõiki nimetatud lubadusi täitma. Viidati eelkõige välisvaluutas antavate laenudega seotud piirangule, nõuetele piirata laenude andmist riigiasutustele ja ettevõtetele (laenud ainult klientidele, kelle reiting on vähemalt [...], mida Austria selgituste kohaselt ei olnud võimalik Kagu-Euroopa riikides rakendada, ning nõudele piirata HBA puhul avaliku sektori finantskohustusi [...]. |
| --- | --- |

(56)

2013. aasta jaanuaris teatas Austria komisjonile, et pank ei ole seoses mõnede tütarettevõtjatega suuteline majanduslikel põhjustel kõiki nimetatud lubadusi täitma. Viidati eelkõige välisvaluutas antavate laenudega seotud piirangule, nõuetele piirata laenude andmist riigiasutustele ja ettevõtetele (laenud ainult klientidele, kelle reiting on vähemalt [...], mida Austria selgituste kohaselt ei olnud võimalik Kagu-Euroopa riikides rakendada, ning nõudele piirata HBA puhul avaliku sektori finantskohustusi [...].

3.   LIKVIDEERIMISKAVA

| (57) | Austria esitas 29. juunil 2013 likvideerimiskava, mille kohaselt tuleb HGGA nõuetekohaselt likvideerida, nii et jääb piisavalt aega võimalike tulutoovate varade võõrandamiseks, samal ajal kui järelejäävad varad aja jooksul likvideeritakse. |
| --- | --- |

(57)

Austria esitas 29. juunil 2013 likvideerimiskava, mille kohaselt tuleb HGGA nõuetekohaselt likvideerida, nii et jääb piisavalt aega võimalike tulutoovate varade võõrandamiseks, samal ajal kui järelejäävad varad aja jooksul likvideeritakse.

| (58) | Likvideerimiskava kohaselt väheneb HGAA bilansimaht 43,3 miljardilt eurolt 2008. aasta lõpus 2017. aastaks 6,56 miljardi eurole, st 85 % võrra. Samal ajavahemikul vähenevad riskiga kaalutud varad samuti 85 %, nimelt 32,8 miljardilt eurolt 2008. aasta lõpus 4,75 miljardi eurole. |
| --- | --- |

(58)

Likvideerimiskava kohaselt väheneb HGAA bilansimaht 43,3 miljardilt eurolt 2008. aasta lõpus 2017. aastaks 6,56 miljardi eurole, st 85 % võrra. Samal ajavahemikul vähenevad riskiga kaalutud varad samuti 85 %, nimelt 32,8 miljardilt eurolt 2008. aasta lõpus 4,75 miljardi eurole.

| (59) | Likvideerimiskava kehtib HGGA kolme järelejäänud osa kohta: i) Austria pank (HBA), ii) Kagu-Euroopa võrgustik ja iii) lõpetamisele minev osa. |
| --- | --- |

(59)

Likvideerimiskava kehtib HGGA kolme järelejäänud osa kohta: i) Austria pank (HBA), ii) Kagu-Euroopa võrgustik ja iii) lõpetamisele minev osa.

| (60) | Likvideerimist juhitakse grupi peakontorist, kus on vahepeal tehtud rida positiivseid muudatusi, muu hulgas riskijuhtimise, aruandluse, tagatiste hindamise ja reitingumenetluse osas (19). |
| --- | --- |

(60)

Likvideerimist juhitakse grupi peakontorist, kus on vahepeal tehtud rida positiivseid muudatusi, muu hulgas riskijuhtimise, aruandluse, tagatiste hindamise ja reitingumenetluse osas (19).

| (61) | Likvideerimiskava keskmes seisab HBA juba algatatud müügi lõpetamine ja Kagu-Euroopa võrgustiku atraktiivsuse suurendamine, et kõik Kagu-Euroopa üksused oleks võimalik hiljemalt 30. juuniks 2015 võõrandada. Austria on võtnud sellega seoses mitmeid kohustusi uute tehingute valdkonnas, et tagada seni, kuni Kagu-Euroopa üksused on müümata, piisav tasakaal riski ja elujõulisuse vahel. |
| --- | --- |

(61)

Likvideerimiskava keskmes seisab HBA juba algatatud müügi lõpetamine ja Kagu-Euroopa võrgustiku atraktiivsuse suurendamine, et kõik Kagu-Euroopa üksused oleks võimalik hiljemalt 30. juuniks 2015 võõrandada. Austria on võtnud sellega seoses mitmeid kohustusi uute tehingute valdkonnas, et tagada seni, kuni Kagu-Euroopa üksused on müümata, piisav tasakaal riski ja elujõulisuse vahel.

| (62) | HGAA annab eraklientidele nüüd uusi hüpoteegilaene põhimõtteliselt ainult laenumääraga [...] % või rohkem, sisemine refinantseerimiskulude maatriks peab iga uue tehingu puhul olema asjakohases suhtes vastava filiaali või tütarettevõtja refinantseerimisolukorraga ning kui teatavad erandid välja arvata, siis [...] antakse ainult klientidele, kelle puhul on olemas [...]. |
| --- | --- |

(62)

HGAA annab eraklientidele nüüd uusi hüpoteegilaene põhimõtteliselt ainult laenumääraga [...] % või rohkem, sisemine refinantseerimiskulude maatriks peab iga uue tehingu puhul olema asjakohases suhtes vastava filiaali või tütarettevõtja refinantseerimisolukorraga ning kui teatavad erandid välja arvata, siis [...] antakse ainult klientidele, kelle puhul on olemas [...].

HBA MÜÜK

| (63) | 31. mail 2013 sõlmiti ettevõttega Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. leping kõikide HBA aktsiate müügi kohta. Praeguste arvestuste kohaselt viiakse tehing lõpule 31. detsembriks 2013 (20). |
| --- | --- |

(63)

31. mail 2013 sõlmiti ettevõttega Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. leping kõikide HBA aktsiate müügi kohta. Praeguste arvestuste kohaselt viiakse tehing lõpule 31. detsembriks 2013 (20).

| (64) | Kuni müügi lõpuleviimiseni pöörab HBA jätkuvalt tähelepanu oma positsioonile Kärnteni regionaalpangana, millel on filiaalid Viinis ja Salzburgis. Pank on juba selgelt väiksemaks muutunud; problemaatiline portfell väärtusega 1,99 miljardit eurot eraldati pangast enne 31. detsembrit 2011. HBA bilansimaht moodustas 31. detsembril 2012 4,15 miljardit eurot (võrreldes 7,05 miljardi euro suuruse bilansimahuga 31. detsembril 2008). |
| --- | --- |

(64)

Kuni müügi lõpuleviimiseni pöörab HBA jätkuvalt tähelepanu oma positsioonile Kärnteni regionaalpangana, millel on filiaalid Viinis ja Salzburgis. Pank on juba selgelt väiksemaks muutunud; problemaatiline portfell väärtusega 1,99 miljardit eurot eraldati pangast enne 31. detsembrit 2011. HBA bilansimaht moodustas 31. detsembril 2012 4,15 miljardit eurot (võrreldes 7,05 miljardi euro suuruse bilansimahuga 31. detsembril 2008).

KAGU-EUROOPA VÕRGUSTIK

| (65) | Kagu-Euroopa võrgustiku äritegevust on Sloveenias, Horvaatias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Serbias ja Montenegros põhiturgudele ja põhitegevustele keskendumise teel juba oluliselt vähendatud. Lisaks vähendati nendes riikides turukõlblike üksuste koormust portfelli ülekandmisega 2,4 miljardi euro ulatuses. 2013. aastaks on ette nähtud pangast järgmise osa eraldamine väärtuses [...] eurot, mis vajab veel kohalike järelevalveasutuste heakskiitu. Kogu Kagu-Euroopa võrgustiku bilansimaht, mis moodustas 31. detsembril 2012. aastal 10,11 miljardit eurot, väheneb pärast järgmist kavandatud portfelli ülekandmise lõpuleviimist alla [...] euro, st ligikaudu [...] %-ni bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga (14,8 miljardit eurot). |
| --- | --- |

(65)

Kagu-Euroopa võrgustiku äritegevust on Sloveenias, Horvaatias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Serbias ja Montenegros põhiturgudele ja põhitegevustele keskendumise teel juba oluliselt vähendatud. Lisaks vähendati nendes riikides turukõlblike üksuste koormust portfelli ülekandmisega 2,4 miljardi euro ulatuses. 2013. aastaks on ette nähtud pangast järgmise osa eraldamine väärtuses [...] eurot, mis vajab veel kohalike järelevalveasutuste heakskiitu. Kogu Kagu-Euroopa võrgustiku bilansimaht, mis moodustas 31. detsembril 2012. aastal 10,11 miljardit eurot, väheneb pärast järgmist kavandatud portfelli ülekandmise lõpuleviimist alla [...] euro, st ligikaudu [...] %-ni bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga (14,8 miljardit eurot).

| (66) | Lisaks muudeti Kagu-Euroopa riikides äristrateegiat. Väikeettevõtlusele, jaemüügile ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele („VKE”) keskendumise tulemusena peab paranema Kagu-Euroopa ettevõtete sobivus võõrandamiseks. Ka rahastamisstrateegia puhul võib märgata muutust. Kohapealsed Kagu-Euroopa üksused keskenduvad rohkem kohalike rahastamisallikate leidmisele ja vähem grupi vahendite kasutamisele. Uut äritegevust rahastatakse juba täielikult kohalikest allikatest. |
| --- | --- |

(66)

Lisaks muudeti Kagu-Euroopa riikides äristrateegiat. Väikeettevõtlusele, jaemüügile ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele („VKE”) keskendumise tulemusena peab paranema Kagu-Euroopa ettevõtete sobivus võõrandamiseks. Ka rahastamisstrateegia puhul võib märgata muutust. Kohapealsed Kagu-Euroopa üksused keskenduvad rohkem kohalike rahastamisallikate leidmisele ja vähem grupi vahendite kasutamisele. Uut äritegevust rahastatakse juba täielikult kohalikest allikatest.

| (67) | Sloveenias keskendub pangandustegevus [...] ja [...] segmendile [...] eesmärgiga [...]. Tunduvalt vähendatakse [...]. [...] kavatsetakse täielikult loobuda, kusjuures pank jätkab siiski tegevust [...]. |
| --- | --- |

(67)

Sloveenias keskendub pangandustegevus [...] ja [...] segmendile [...] eesmärgiga [...]. Tunduvalt vähendatakse [...]. [...] kavatsetakse täielikult loobuda, kusjuures pank jätkab siiski tegevust [...].

| (68) | Horvaatias soovib pank laiendada oma [...], et [...]. [...] keskendutakse rohkem [...]. [...] on väikesel määral suunatud [...]. |
| --- | --- |

(68)

Horvaatias soovib pank laiendada oma [...], et [...]. [...] keskendutakse rohkem [...]. [...] on väikesel määral suunatud [...].

| (69) | Bosnias ja Hertsegoviinas keskendub äritegevus üha enam [...], millega kaasneb järjepidev [...], parem [...] ja [...]. [...] vähendatakse. Raskuspunkt [...]. |
| --- | --- |

(69)

Bosnias ja Hertsegoviinas keskendub äritegevus üha enam [...], millega kaasneb järjepidev [...], parem [...] ja [...]. [...] vähendatakse. Raskuspunkt [...].

| (70) | Serbias keskendutakse [...] eesmärgiga võtta kasutusele [...]. [...] osas on raskuspunkt [...] ning [...]. [...] on panga eesmärk ka oma tulusate portfellide puhul [...]. |
| --- | --- |

(70)

Serbias keskendutakse [...] eesmärgiga võtta kasutusele [...]. [...] osas on raskuspunkt [...] ning [...]. [...] on panga eesmärk ka oma tulusate portfellide puhul [...].

| (71) | Montenegros keskendutakse [...] ja [...] [...]. |
| --- | --- |

(71)

Montenegros keskendutakse [...] ja [...] [...].

| (72) | Kagu-Euroopa pankade äristrateegia ümberkujundamise ja muutmise tulemusena peaksid nende müügivõimalused järk-järgult paranema. Likvideerimiskava kohaselt tuleb Kagu-Euroopa võrgustik 30. juuniks 2015 täielikult või osadena võõrandada. Müük toimub avatud, läbipaistva menetluse käigus, mille puhul võivad investorid otsustada, kas võtavad üle kogu Kagu-Euroopa võrgustiku või osa sellest. |
| --- | --- |

(72)

Kagu-Euroopa pankade äristrateegia ümberkujundamise ja muutmise tulemusena peaksid nende müügivõimalused järk-järgult paranema. Likvideerimiskava kohaselt tuleb Kagu-Euroopa võrgustik 30. juuniks 2015 täielikult või osadena võõrandada. Müük toimub avatud, läbipaistva menetluse käigus, mille puhul võivad investorid otsustada, kas võtavad üle kogu Kagu-Euroopa võrgustiku või osa sellest.

| (73) | Kagu-Euroopa võrgustiku need osad, mis ei ole 30. juuniks 2015 ostjat leidnud, lõpetavad alates sellest kuupäevast uute tehingute tegemise ja nad lisatakse lõpetamisele mineva osa juurde (21). |
| --- | --- |

(73)

Kagu-Euroopa võrgustiku need osad, mis ei ole 30. juuniks 2015 ostjat leidnud, lõpetavad alates sellest kuupäevast uute tehingute tegemise ja nad lisatakse lõpetamisele mineva osa juurde (21).

LÕPETAMISELE MINEV OSA

| (74) | Eesmärk on kõik lõpetamisele minevasse osasse ülevõetud üksused ja portfellid võimalikult kiiresti lõpetada. |
| --- | --- |

(74)

Eesmärk on kõik lõpetamisele minevasse osasse ülevõetud üksused ja portfellid võimalikult kiiresti lõpetada.

| (75) | Äritegevuse likvideerimisega Itaalias juba alustati. Likvideerimine peab toimuma nõuetekohase protsessina, et vältida hoiuste ülepeakaela väljavõtmist (22). |
| --- | --- |

(75)

Äritegevuse likvideerimisega Itaalias juba alustati. Likvideerimine peab toimuma nõuetekohase protsessina, et vältida hoiuste ülepeakaela väljavõtmist (22).

| (76) | Lisaks hõlmab lõpetamisele minev osa kõiki muid portfelle, mis määrati likvideerimisele (kaasa arvatud ettevõtted, mis lõpetasid uute tehingute tegemise, nagu näiteks tütarettevõtjad Makedoonias, Ukrainas, Bulgaarias, Saksamaal ja Ungaris) ning tööstus- ja turismiettevõtete aktsiaid. |
| --- | --- |

(76)

Lisaks hõlmab lõpetamisele minev osa kõiki muid portfelle, mis määrati likvideerimisele (kaasa arvatud ettevõtted, mis lõpetasid uute tehingute tegemise, nagu näiteks tütarettevõtjad Makedoonias, Ukrainas, Bulgaarias, Saksamaal ja Ungaris) ning tööstus- ja turismiettevõtete aktsiaid.

| (77) | Lõpetamisele minev osa hõlmab eelkõige:






  i) | HBI; |
| --- | --- | --- |

(77)

Lõpetamisele minev osa hõlmab eelkõige:

i)

HBI;

| ii) | mittestrateegilised osalused ettevõtetes (tööstuse ja turismi valdkonnas); |
| --- | --- |

ii)

mittestrateegilised osalused ettevõtetes (tööstuse ja turismi valdkonnas);

| iii) | lõpetamisele minevad finantsvarad, st a) HBInt portfell ning olemasolevad lõpetamisele minevad portfellid ja tütarettevõtjatele (eelkõige HBI ja Kagu-Euroopa riikides) avatud refinantseerimisliinid; b) mõnedest tütarettevõtjatest, näiteks HBI-st ja Kagu-Euroopa pankadest või liisinguettevõtetest eraldatud portfellid; c) lõpetamisele minevad liisinguettevõtted; |
| --- | --- |

iii)

lõpetamisele minevad finantsvarad, st a) HBInt portfell ning olemasolevad lõpetamisele minevad portfellid ja tütarettevõtjatele (eelkõige HBI ja Kagu-Euroopa riikides) avatud refinantseerimisliinid; b) mõnedest tütarettevõtjatest, näiteks HBI-st ja Kagu-Euroopa pankadest või liisinguettevõtetest eraldatud portfellid; c) lõpetamisele minevad liisinguettevõtted;

| iv) | vähemusosalusega ettevõtted Norica ja HBInt Credit Management (CM) (23). |
| --- | --- |

iv)

vähemusosalusega ettevõtted Norica ja HBInt Credit Management (CM) (23).

| (78) | 2017. aastaks moodustab kumuleeritud kapitalivajadus (esmajoones võõrandatavate üksuste arvestusliku väärtuse allahindamiste tõttu, erinevate portfellide kahjumite ja vajaliku refinantseerimise tõttu) alusstsenaariumi kohaselt hinnanguliselt 2,6 miljardit eurot ja pessimistliku stressistsenaariumi kohaselt kuni 5,4 miljardit eurot. Likvideerimiskava lähtub peale selle täiendavast likviidsusvajadusest, mille suurus sõltub sellest, kas kapital eraldatakse sularahana või garantiina. Kui kapital eraldatakse likviidses vormis, moodustaks HGAA täiendav likviidsusvajadus 2017. aastaks hinnanguliselt 2,5 miljardit eurot (alusstsenaarium) või 3,3 miljardit eurot (pessimistlik stressistsenaarium) (24). |
| --- | --- |

(78)

2017. aastaks moodustab kumuleeritud kapitalivajadus (esmajoones võõrandatavate üksuste arvestusliku väärtuse allahindamiste tõttu, erinevate portfellide kahjumite ja vajaliku refinantseerimise tõttu) alusstsenaariumi kohaselt hinnanguliselt 2,6 miljardit eurot ja pessimistliku stressistsenaariumi kohaselt kuni 5,4 miljardit eurot. Likvideerimiskava lähtub peale selle täiendavast likviidsusvajadusest, mille suurus sõltub sellest, kas kapital eraldatakse sularahana või garantiina. Kui kapital eraldatakse likviidses vormis, moodustaks HGAA täiendav likviidsusvajadus 2017. aastaks hinnanguliselt 2,5 miljardit eurot (alusstsenaarium) või 3,3 miljardit eurot (pessimistlik stressistsenaarium) (24).

| (79) | Kuna Austria selgituste kohaselt uuritakse lõpetamisele mineva osa puhul praegu veel erinevaid võimalusi, võivad need hinnangud veel muutuda. Näiteks uuritakse varahaldusettevõtte loomist, millel ei ole luba pangandustegevuseks, kuhu HGAA saaks lõpetamisele minevad varad üle kanda. Taoline ülekandmine avaldaks mõju ajahetkele, millal kapitali vajatakse. |
| --- | --- |

(79)

Kuna Austria selgituste kohaselt uuritakse lõpetamisele mineva osa puhul praegu veel erinevaid võimalusi, võivad need hinnangud veel muutuda. Näiteks uuritakse varahaldusettevõtte loomist, millel ei ole luba pangandustegevuseks, kuhu HGAA saaks lõpetamisele minevad varad üle kanda. Taoline ülekandmine avaldaks mõju ajahetkele, millal kapitali vajatakse.

AUSTRIA VÕETUD KOHUSTUSED

| (80) | Austria kohustus tagama, et 29. juunil 2013 esitatud likvideerimiskava, nagu seda viimane kord muudeti Austria 27. augusti 2013 teatisega, ning lisas sisalduvad kohustused viiakse ellu täielikult ja nimetatud lisas kindlaksmääratud ajakava alusel. |
| --- | --- |

(80)

Austria kohustus tagama, et 29. juunil 2013 esitatud likvideerimiskava, nagu seda viimane kord muudeti Austria 27. augusti 2013 teatisega, ning lisas sisalduvad kohustused viiakse ellu täielikult ja nimetatud lisas kindlaksmääratud ajakava alusel.

4.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (81) | Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et ta algatas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 ametliku uurimismenetluse HGAA-le antud ümberkorraldusabi kokkusobivuse osas siseturuga, kuna komisjonil olid varasemate ümberkorralduskavade alusel tõsised kahtlused, kas HGAA suudab taastada oma pikaajalise elujõulisuse. Lisaks oli komisjonil kahtlusi, kas on tagatud asjakohane kulude jagamine ja kas konkurentsimoonutused on piisavalt piiratud. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et ta algatas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 ametliku uurimismenetluse HGAA-le antud ümberkorraldusabi kokkusobivuse osas siseturuga, kuna komisjonil olid varasemate ümberkorralduskavade alusel tõsised kahtlused, kas HGAA suudab taastada oma pikaajalise elujõulisuse. Lisaks oli komisjonil kahtlusi, kas on tagatud asjakohane kulude jagamine ja kas konkurentsimoonutused on piisavalt piiratud.

| (82) | Komisjon seadis korduvalt küsimuse alla HGAA suutlikkuse oma elujõulisus taastada (25) ja väljendas tõsiseid kahtlusi ärimudeli suhtes (26). Lisaks oli komisjonil kahtlusi, kas HGAA suudaks saavutada oma kapitali eest piisava hüvitise, mis on panga elujõulisuse eeldus (27). Komisjon oli juba oma 2009. aasta detsembri päästmisotsuses kutsunud liikmesriiki üles võtma valikuvõimalusena vaatluse alla panga nõuetekohase likvideerimise (28). |
| --- | --- |

(82)

Komisjon seadis korduvalt küsimuse alla HGAA suutlikkuse oma elujõulisus taastada (25) ja väljendas tõsiseid kahtlusi ärimudeli suhtes (26). Lisaks oli komisjonil kahtlusi, kas HGAA suudaks saavutada oma kapitali eest piisava hüvitise, mis on panga elujõulisuse eeldus (27). Komisjon oli juba oma 2009. aasta detsembri päästmisotsuses kutsunud liikmesriiki üles võtma valikuvõimalusena vaatluse alla panga nõuetekohase likvideerimise (28).

| (83) | Elujõulisuse uurimise käigus seadis komisjon küsimuse alla eelkõige rahastamisstrateegia (29), varade kvaliteedi (30) ning sisemise kontrollistruktuuri (31). Komisjon väljendas oma 2012. aasta detsembri päästmisotsuse põhjenduses 37 kahtlust HGAA uute tehingute kvaliteedi suhtes. |
| --- | --- |

(83)

Elujõulisuse uurimise käigus seadis komisjon küsimuse alla eelkõige rahastamisstrateegia (29), varade kvaliteedi (30) ning sisemise kontrollistruktuuri (31). Komisjon väljendas oma 2012. aasta detsembri päästmisotsuse põhjenduses 37 kahtlust HGAA uute tehingute kvaliteedi suhtes.

| (84) | Kulude jagamise osas märgitakse nii 2009. aasta algatamisotsuses (32) kui ka 2009. aasta detsembri päästmisotsuses (33), et BayernLB ja teised varasemad HGAA omanikud (GRAWE ja Kärnteni liidumaa) ei kandnud võib-olla asjakohast osa kuludest. 2009. aasta algatamisotsuses osutatakse põhjenduses 102, et HGAA hübriidkapitali omanikud ei osalenud kulude jagamises. |
| --- | --- |

(84)

Kulude jagamise osas märgitakse nii 2009. aasta algatamisotsuses (32) kui ka 2009. aasta detsembri päästmisotsuses (33), et BayernLB ja teised varasemad HGAA omanikud (GRAWE ja Kärnteni liidumaa) ei kandnud võib-olla asjakohast osa kuludest. 2009. aasta algatamisotsuses osutatakse põhjenduses 102, et HGAA hübriidkapitali omanikud ei osalenud kulude jagamises.

| (85) | 2010. aasta pikendamisotsuse põhjenduses 41 väljendatakse kahtlust, kas kapital, mille Austria HGAA-le eraldas, hüvitatakse Austria õigusaktide tingimuste alusel piisavas ulatuses, kuna Austria pidas panka põhimõtteliselt terveks ja seega võimaldati talle madalamaid hüvitusmäärasid kui raskustes pangale. |
| --- | --- |

(85)

2010. aasta pikendamisotsuse põhjenduses 41 väljendatakse kahtlust, kas kapital, mille Austria HGAA-le eraldas, hüvitatakse Austria õigusaktide tingimuste alusel piisavas ulatuses, kuna Austria pidas panka põhimõtteliselt terveks ja seega võimaldati talle madalamaid hüvitusmäärasid kui raskustes pangale.

| (86) | Konkurentsimoonutuste osas väljendas komisjon varasemate Austria esitatud ümberkorralduskavade alusel kahtlust, kas bilansimahu vähendamine oleks piisav (34) ja nõudis mitu korda meetmeid konkurentsimoonutustega tegelemiseks (35). Pidevalt kasvavat toetussummat silmas pidades nõudis komisjon korduvalt täiendavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks (36). |
| --- | --- |

(86)

Konkurentsimoonutuste osas väljendas komisjon varasemate Austria esitatud ümberkorralduskavade alusel kahtlust, kas bilansimahu vähendamine oleks piisav (34) ja nõudis mitu korda meetmeid konkurentsimoonutustega tegelemiseks (35). Pidevalt kasvavat toetussummat silmas pidades nõudis komisjon korduvalt täiendavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks (36).

5.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (87) | Komisjon ei saanud märkusi üheltki kolmandalt isikult. |
| --- | --- |

(87)

Komisjon ei saanud märkusi üheltki kolmandalt isikult.

6.   AUSTRIA MÄRKUSED

| (88) | Austria märkused puudutavad põhiliselt Austria Vabariigi BayernLB-le antud garantii käsitlemist. Vastavalt komisjoni 25. juuli 2012. aasta otsusele juhtumis SA. 28487 (C 16/2009) (37) BayernLB-le antud ümberkorraldusabi kohta kujutab Austria Vabariigi likviidsusgarantii summas 2,638 miljardit eurot, mis peaks vastavalt BayernLB kohustusele 2009. aasta päästmisoperatsiooni raames jääma HGAA-le, endast BayernLB-le antud riigiabi, mis on siseturuga kokkusobiv ja mille võib seetõttu heaks kiita. 5. oktoobril 2012 esitas Austria hagi (38) kõnealuse otsuse tühistamiseks, viidates muu hulgas sellele, et komisjon ei ole põhjendanud, miks tuleb meedet käsitada siseturuga kokkusobivana, ja et meede ei kujuta endast toetust BayernLB-le. |
| --- | --- |

(88)

Austria märkused puudutavad põhiliselt Austria Vabariigi BayernLB-le antud garantii käsitlemist. Vastavalt komisjoni 25. juuli 2012. aasta otsusele juhtumis SA. 28487 (C 16/2009) (37) BayernLB-le antud ümberkorraldusabi kohta kujutab Austria Vabariigi likviidsusgarantii summas 2,638 miljardit eurot, mis peaks vastavalt BayernLB kohustusele 2009. aasta päästmisoperatsiooni raames jääma HGAA-le, endast BayernLB-le antud riigiabi, mis on siseturuga kokkusobiv ja mille võib seetõttu heaks kiita. 5. oktoobril 2012 esitas Austria hagi (38) kõnealuse otsuse tühistamiseks, viidates muu hulgas sellele, et komisjon ei ole põhjendanud, miks tuleb meedet käsitada siseturuga kokkusobivana, ja et meede ei kujuta endast toetust BayernLB-le.

| (89) | Austria kohustus tagama, et lisas toodud kohustuste loendist peetakse täies ulatuses kinni. |
| --- | --- |

(89)

Austria kohustus tagama, et lisas toodud kohustuste loendist peetakse täies ulatuses kinni.

7.   ABI HINDAMINE

Ümberkorraldusabi hindamisel tuleb arvesse võtta kõiki toetusi, mida on HGAA-le alates 2008. aastast antud.

7.1.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (90) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(90)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (91) | Meede tuleb liigitada riigiabiks, kui on täidetud järgmised tingimused: i) meedet rahastatakse riigi ressurssidest; ii) see loob teatavatele ettevõtetele või tootmisharudele nende jaoks soodsa eelise; iii) eelis on valikuline ja iv) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Meetme käsitamiseks riigiabina peavad olema täidetud eranditult kõik nimetatud tingimused. |
| --- | --- |

(91)

Meede tuleb liigitada riigiabiks, kui on täidetud järgmised tingimused: i) meedet rahastatakse riigi ressurssidest; ii) see loob teatavatele ettevõtetele või tootmisharudele nende jaoks soodsa eelise; iii) eelis on valikuline ja iv) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Meetme käsitamiseks riigiabina peavad olema täidetud eranditult kõik nimetatud tingimused.

| (92) | Finantstoetusskeemi heakskiitmise otsuse põhjenduste 51–56 alusel kujutavad kõik skeemi raames antavad meetmed endast riigiabi. Komisjon tuletab lisaks meelde, et ta märkis juba 2009. aasta päästmisotsuse põhjendustes 48–53, 2011. aasta juuli päästmisotsuse põhjenduses 25 ja 2012. aasta detsembri päästmisotsuse põhjenduses 16, et punktides a ja b loetletud abimeetmete puhul on täidetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused ja kõnealused meetmed kujutavad endast seetõttu riigiabi. Komisjon jääb oma seisukoha juurde, nagu on selgitatud allpool. |
| --- | --- |

(92)

Finantstoetusskeemi heakskiitmise otsuse põhjenduste 51–56 alusel kujutavad kõik skeemi raames antavad meetmed endast riigiabi. Komisjon tuletab lisaks meelde, et ta märkis juba 2009. aasta päästmisotsuse põhjendustes 48–53, 2011. aasta juuli päästmisotsuse põhjenduses 25 ja 2012. aasta detsembri päästmisotsuse põhjenduses 16, et punktides a ja b loetletud abimeetmete puhul on täidetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused ja kõnealused meetmed kujutavad endast seetõttu riigiabi. Komisjon jääb oma seisukoha juurde, nagu on selgitatud allpool.

a)   Austria poolsed finantstoetusskeemi raames võetud meetmed

| (93) | Kõik finantstoetusskeemi raames võetud meetmed, st kapitalisüst summas 900 miljonit eurot ja garantiid summas 1,35 miljardit eurot, mis anti 2008. aastal, kujutavad endast skeemi heakskiitmise otsuse põhjenduste 51–56 alusel abi. |
| --- | --- |

(93)

Kõik finantstoetusskeemi raames võetud meetmed, st kapitalisüst summas 900 miljonit eurot ja garantiid summas 1,35 miljardit eurot, mis anti 2008. aastal, kujutavad endast skeemi heakskiitmise otsuse põhjenduste 51–56 alusel abi.

b)   Austria võetud muud meetmed

| (94) | Väljaspool finantstoetusskeemi kiitis Austria heaks kapitalisüsti summas 450 miljonit eurot, (vahepeal lõpetatud) varalise tagatise summas 100 miljonit eurot, üle 200 miljoni euro suuruse varalise tagatise, kapitali suurendamise 500 miljoni euro võrra aktsiate ostmise teel ja garantii allutatud teise taseme omavahendite instrumentidele nimiväärtusega 1 miljard eurot. |
| --- | --- |

(94)

Väljaspool finantstoetusskeemi kiitis Austria heaks kapitalisüsti summas 450 miljonit eurot, (vahepeal lõpetatud) varalise tagatise summas 100 miljonit eurot, üle 200 miljoni euro suuruse varalise tagatise, kapitali suurendamise 500 miljoni euro võrra aktsiate ostmise teel ja garantii allutatud teise taseme omavahendite instrumentidele nimiväärtusega 1 miljard eurot.

| (95) | Nii kapitalisüst kui ka garantiid antakse riigi ressurssidest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Nad toovad kasu ühele ainsale ettevõttele ja on seetõttu valikulised. Lisaks antakse need tingimustel, mida HGAA-le turgudel ei pakutaks, mida Austria ei vaidlusta. Kuna HGAA tegutseb finantssektoris, mida iseloomustab tihe rahvusvaheline konkurents, siis võib iga HGAA-le riigi ressurssidest antud eelis kahjustada kaubandust ja moonutada konkurentsi liidus. Need järeldused tehti juba 2012. aasta detsembri päästmisotsuse põhjenduses 16 ja neid kinnitatakse käesolevas otsuses. |
| --- | --- |

(95)

Nii kapitalisüst kui ka garantiid antakse riigi ressurssidest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Nad toovad kasu ühele ainsale ettevõttele ja on seetõttu valikulised. Lisaks antakse need tingimustel, mida HGAA-le turgudel ei pakutaks, mida Austria ei vaidlusta. Kuna HGAA tegutseb finantssektoris, mida iseloomustab tihe rahvusvaheline konkurents, siis võib iga HGAA-le riigi ressurssidest antud eelis kahjustada kaubandust ja moonutada konkurentsi liidus. Need järeldused tehti juba 2012. aasta detsembri päästmisotsuse põhjenduses 16 ja neid kinnitatakse käesolevas otsuses.

c)   BayernLB poolne rekapitaliseerimine

| (96) | BayernLB sai omakorda 2008. aastal kapitalisüsti Baieri liidumaalt ja kasutas osa vahenditest oma tütarettevõtja HGAA rekapitaliseerimiseks. BayernLB-d käsitleva otsuse põhjenduse 124 alusel kujutab Baieri liidumaa kapitalisüst endast täies ulatuses BayernLB-le antud abi. Kuna meetme raames antud abisummat ei ole võimalik kahekordselt arvestada, teeb komisjon järelduse, et BayernLB poolne HGAA rekapitaliseerimine ei kujuta endast HGAA-le antud riigiabi. Lisaks tundub, et HGAA rekapitaliseerimise hetkel tegutses BayernLB kooskõlas turumajanduslike kaalutlustega oma tütarettevõtjasse tehtud investeeringu tagamise huvides ja et HGAA rekapitaliseerimise otsus ei olnud liikmesriigi otsus. |
| --- | --- |

(96)

BayernLB sai omakorda 2008. aastal kapitalisüsti Baieri liidumaalt ja kasutas osa vahenditest oma tütarettevõtja HGAA rekapitaliseerimiseks. BayernLB-d käsitleva otsuse põhjenduse 124 alusel kujutab Baieri liidumaa kapitalisüst endast täies ulatuses BayernLB-le antud abi. Kuna meetme raames antud abisummat ei ole võimalik kahekordselt arvestada, teeb komisjon järelduse, et BayernLB poolne HGAA rekapitaliseerimine ei kujuta endast HGAA-le antud riigiabi. Lisaks tundub, et HGAA rekapitaliseerimise hetkel tegutses BayernLB kooskõlas turumajanduslike kaalutlustega oma tütarettevõtjasse tehtud investeeringu tagamise huvides ja et HGAA rekapitaliseerimise otsus ei olnud liikmesriigi otsus.

d)   Võimalikud tulevased abimeetmed

| (97) | Austria palub heaks kiita abimeetmed, mille eesmärk on võimaliku tekkiva kapitali- ja likviidsusvajaduse katmine, mis võib stressistsenaariumi raames moodustada kapitali osas 5,4 miljardit eurot ja likviidsuse osas 3,3 miljardit eurot. Need võimalikud tulevased abimeetmed HGAA likvideerimiseks antakse riigi ressurssidest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Need antakse ühele ainsale ettevõttele ja on seetõttu valikulised. Kuna need antakse tingimustel, mida HGAA-le turgudel ei pakutaks, kujutavad nad endast eelist. Kuna HGAA tegutseb finantssektoris, mida iseloomustab tihe rahvusvaheline konkurents, siis võib iga HGAA-le riigi ressurssidest antud eelis kahjustada kaubandust ja moonutada konkurentsi liidus. |
| --- | --- |

(97)

Austria palub heaks kiita abimeetmed, mille eesmärk on võimaliku tekkiva kapitali- ja likviidsusvajaduse katmine, mis võib stressistsenaariumi raames moodustada kapitali osas 5,4 miljardit eurot ja likviidsuse osas 3,3 miljardit eurot. Need võimalikud tulevased abimeetmed HGAA likvideerimiseks antakse riigi ressurssidest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Need antakse ühele ainsale ettevõttele ja on seetõttu valikulised. Kuna need antakse tingimustel, mida HGAA-le turgudel ei pakutaks, kujutavad nad endast eelist. Kuna HGAA tegutseb finantssektoris, mida iseloomustab tihe rahvusvaheline konkurents, siis võib iga HGAA-le riigi ressurssidest antud eelis kahjustada kaubandust ja moonutada konkurentsi liidus.

Järeldus abi kogusumma kohta

| (98) | Abi, mida Austria on HGAA-le kapitali suurendamise kaudu andnud, moodustab kokku 3,15 miljardit eurot (kaasa arvatud varalised tagatised summas 300 miljonit eurot, mille mõju on sama nagu kapitalisüstil). 2008. aasta alusel moodustab nimetatud summa ligikaudu 9,6 % HGAA riskiga kaalutud varadest. Lisaks sai HGAA kokku 1,35 miljardi euro suuruse summa garantiidena. Austria taotles ka heakskiitu abimeetmetele, mis võiksid olla teatud tingimustel vajalikud, et katta HGAA likvideerimise raames täiendav kapitalivajadus, mis võib stressistsenaariumi puhul moodustada kuni 5,4 miljardit eurot. See võib viia kapitali ja varaliste tagatiste kogusummani 8,55 miljardit eurot, mis vastab 26 %-le riskiga kaalutud varadest. Lisaks taotles Austria võimalike tulevaste likviidsusmeetmete heakskiitmist summas 3,3 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(98)

Abi, mida Austria on HGAA-le kapitali suurendamise kaudu andnud, moodustab kokku 3,15 miljardit eurot (kaasa arvatud varalised tagatised summas 300 miljonit eurot, mille mõju on sama nagu kapitalisüstil). 2008. aasta alusel moodustab nimetatud summa ligikaudu 9,6 % HGAA riskiga kaalutud varadest. Lisaks sai HGAA kokku 1,35 miljardi euro suuruse summa garantiidena. Austria taotles ka heakskiitu abimeetmetele, mis võiksid olla teatud tingimustel vajalikud, et katta HGAA likvideerimise raames täiendav kapitalivajadus, mis võib stressistsenaariumi puhul moodustada kuni 5,4 miljardit eurot. See võib viia kapitali ja varaliste tagatiste kogusummani 8,55 miljardit eurot, mis vastab 26 %-le riskiga kaalutud varadest. Lisaks taotles Austria võimalike tulevaste likviidsusmeetmete heakskiitmist summas 3,3 miljardit eurot.

7.2.   ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

7.2.1.   Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldatavus

| (99) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt võib käsitada riigiabi siseturuga kokkusobivana, kui seda antakse „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. |
| --- | --- |

(99)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt võib käsitada riigiabi siseturuga kokkusobivana, kui seda antakse „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”.

| (100) | 2010. aasta alguses alanud aeglasele majanduse taastumisele vaatamata on komisjon seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt on finantsturgudele avalduvat jätkuvat survet silmas pidades täidetud. 2013. aasta juulis kinnitas komisjon seda seisukohta oma teatises riigiabieeskirjade kohaldamise kohta alates 1. augustist 2013 finantskriisi kontekstis pankade kasuks võetavate toetusmeetmete suhtes (39). |
| --- | --- |

(100)

2010. aasta alguses alanud aeglasele majanduse taastumisele vaatamata on komisjon seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt on finantsturgudele avalduvat jätkuvat survet silmas pidades täidetud. 2013. aasta juulis kinnitas komisjon seda seisukohta oma teatises riigiabieeskirjade kohaldamise kohta alates 1. augustist 2013 finantskriisi kontekstis pankade kasuks võetavate toetusmeetmete suhtes (39).

| (101) | Austria Rahvuspank märkis juba ühel varasemal juhul, et HGAA puhul on tegemist Austria ja Kagu-Euroopa finantsturul süsteemi jaoks olulise pangaga ja kinnitas seda seisukohta 3. detsembri 2012. aasta kirjas. Ilma abimeetmeteta oleks järelevalveasutus HGAA võib-olla sulgenud, kuna viimatinimetatu rikkus kapitalinõudeid. |
| --- | --- |

(101)

Austria Rahvuspank märkis juba ühel varasemal juhul, et HGAA puhul on tegemist Austria ja Kagu-Euroopa finantsturul süsteemi jaoks olulise pangaga ja kinnitas seda seisukohta 3. detsembri 2012. aasta kirjas. Ilma abimeetmeteta oleks järelevalveasutus HGAA võib-olla sulgenud, kuna viimatinimetatu rikkus kapitalinõudeid.

| (102) | Panga sellistel tingimustel sulgemine, kui liikmesriik käsitab panka, nagu see HGAA puhul on, süsteemi jaoks olulisena, võib otseselt kahjustada finantsturge ja seega liikmesriigi kogu majanduselu. Arvestades praegust ebastabiilset olukorda finantsturgudel, võtab komisjon seetõttu riigiabi hindamisel pangandussektoris jätkuvalt aluseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b. |
| --- | --- |

(102)

Panga sellistel tingimustel sulgemine, kui liikmesriik käsitab panka, nagu see HGAA puhul on, süsteemi jaoks olulisena, võib otseselt kahjustada finantsturge ja seega liikmesriigi kogu majanduselu. Arvestades praegust ebastabiilset olukorda finantsturgudel, võtab komisjon seetõttu riigiabi hindamisel pangandussektoris jätkuvalt aluseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b.

7.2.2.   Abimeetmete kokkusobivus siseturuga

| (103) | Kõik riigiabiks liigitatud meetmed võeti HGAA suhtes ümberkorraldamise ja likvideerimise raames. Teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (40) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”) on sätestatud, millistel tingimustel võib finantseerimisasutustele praeguse kriisi olukorras anda ümberkorraldamis- ja likvideerimistoetust. Ümberkorraldamisteatise kohaselt on finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse kriisi olukorras Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv, kui i) see viib panga elujõulisuse taastamiseni, ii) ette on nähtud abisaaja piisav omapanus (kulude jagamine) ning on tagatud, et abi on piiratud vajaliku miinimumiga ja iii) võetakse piisavalt meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks. |
| --- | --- |

(103)

Kõik riigiabiks liigitatud meetmed võeti HGAA suhtes ümberkorraldamise ja likvideerimise raames. Teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (40) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”) on sätestatud, millistel tingimustel võib finantseerimisasutustele praeguse kriisi olukorras anda ümberkorraldamis- ja likvideerimistoetust. Ümberkorraldamisteatise kohaselt on finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse kriisi olukorras Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv, kui i) see viib panga elujõulisuse taastamiseni, ii) ette on nähtud abisaaja piisav omapanus (kulude jagamine) ning on tagatud, et abi on piiratud vajaliku miinimumiga ja iii) võetakse piisavalt meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks.

Elujõulisuse taastamine

| (104) | Nagu komisjon on ümberkorraldamisteatises märkinud, peab vastav liikmesriik esitama kõikehõlmava ümberkorralduskava, millest nähtub, kuidas kavatsetakse taastada asjaomase asutuse pikaajaline elujõulisus ilma riigiabita asjakohase ajavahemiku jooksul ja maksimaalselt viie aasta jooksul. Ümberkorraldamisteatise punkti 13 kohaselt on pikaajaline elujõulisus saavutatud, kui pank suudab omal jõul ja õigusaktide nõudeid järgides konkureerida turul kapitali saamiseks. Selleks peab pank suutma katta kõik kulud ja tagama oma riskiprofiili arvestades omakapitali piisava tasuvuse. Ümberkorraldamisteatise punkti 14 kohaselt tähendab pikaajaline elujõulisus, et igasugune saadud riigiabi makstakse teatava aja jooksul tagasi või et selle eest makstakse tasu tavapärastel turutingimustel, tagades nii, et lõpetatakse mis tahes täiendava riigiabi andmine. |
| --- | --- |

(104)

Nagu komisjon on ümberkorraldamisteatises märkinud, peab vastav liikmesriik esitama kõikehõlmava ümberkorralduskava, millest nähtub, kuidas kavatsetakse taastada asjaomase asutuse pikaajaline elujõulisus ilma riigiabita asjakohase ajavahemiku jooksul ja maksimaalselt viie aasta jooksul. Ümberkorraldamisteatise punkti 13 kohaselt on pikaajaline elujõulisus saavutatud, kui pank suudab omal jõul ja õigusaktide nõudeid järgides konkureerida turul kapitali saamiseks. Selleks peab pank suutma katta kõik kulud ja tagama oma riskiprofiili arvestades omakapitali piisava tasuvuse. Ümberkorraldamisteatise punkti 14 kohaselt tähendab pikaajaline elujõulisus, et igasugune saadud riigiabi makstakse teatava aja jooksul tagasi või et selle eest makstakse tasu tavapärastel turutingimustel, tagades nii, et lõpetatakse mis tahes täiendava riigiabi andmine.

| (105) | Seni esitatud HGAA ümberkorralduskavad ei võimaldanud teha järeldust, et kogu grupi elujõulisuse taastamine on võimalik. |
| --- | --- |

(105)

Seni esitatud HGAA ümberkorralduskavad ei võimaldanud teha järeldust, et kogu grupi elujõulisuse taastamine on võimalik.

| (106) | Komisjon märgib lisaks, et Kärnteni antud garantiidel põhinevad soodsad rahastamistingimused lõpevad aja jooksul ja et Kagu-Euroopa majanduste kiire järelejõudmisprotsess on peatunud. |
| --- | --- |

(106)

Komisjon märgib lisaks, et Kärnteni antud garantiidel põhinevad soodsad rahastamistingimused lõpevad aja jooksul ja et Kagu-Euroopa majanduste kiire järelejõudmisprotsess on peatunud.

| (107) | Pank ei suuda seetõttu maksta oma kapitali eest asjakohast tasu või riigi kapitali tagasi maksta, et sel viisil ümberkorraldamisperioodi lõpuks elujõulisuse juurde tagasi pöörduda. Seega ei tundu HGAA kui iseseisva ettevõtte elujõulisuse taastamine võimalik. Komisjon teeb eelnevast järelduse, et tema kahtlused elujõulisuse taastamise osas ei ole kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(107)

Pank ei suuda seetõttu maksta oma kapitali eest asjakohast tasu või riigi kapitali tagasi maksta, et sel viisil ümberkorraldamisperioodi lõpuks elujõulisuse juurde tagasi pöörduda. Seega ei tundu HGAA kui iseseisva ettevõtte elujõulisuse taastamine võimalik. Komisjon teeb eelnevast järelduse, et tema kahtlused elujõulisuse taastamise osas ei ole kõrvaldatud.

| (108) | Nagu ümberkorraldamisteatise punktis 9 on selgitatud, peaksid ümberkorralduskavad sisaldama võrdlust muude võimalustega, sealhulgas panga jagamine väiksemateks osadeks või panga ülevõtmine teise panga poolt. Juhul kui panga elujõulisust ei ole võimalik taastada, tuleks ümberkorralduskavas näidata, kuidas pank nõuetekohaselt likvideerida. Punkti 21 kohaselt tuleks alati kaaluda võimalust elujõuetu panga tegevus nõuetekohaselt lõpetada või müüa pank enampakkumisel, kui pank ei ole suuteline saavutama usaldusväärselt taas pikaajalist elujõulisust. |
| --- | --- |

(108)

Nagu ümberkorraldamisteatise punktis 9 on selgitatud, peaksid ümberkorralduskavad sisaldama võrdlust muude võimalustega, sealhulgas panga jagamine väiksemateks osadeks või panga ülevõtmine teise panga poolt. Juhul kui panga elujõulisust ei ole võimalik taastada, tuleks ümberkorralduskavas näidata, kuidas pank nõuetekohaselt likvideerida. Punkti 21 kohaselt tuleks alati kaaluda võimalust elujõuetu panga tegevus nõuetekohaselt lõpetada või müüa pank enampakkumisel, kui pank ei ole suuteline saavutama usaldusväärselt taas pikaajalist elujõulisust.

| (109) | Austria asutused esitasid likvideerimiskava, mis näeb ette sellise nõuetekohase lõpetamise strateegia. Esitatud kavas on ette nähtud turukõlblike üksuste, Austria HBA (mille kohta on ostuleping juba allkirjastatud) ja Kagu-Euroopa võrgustiku võõrandamine avalikus müügimenetluses hiljemalt 2015. aasta juuni lõpuks. Kõik järelejäävad osad läbivad kontrollitud ja nõuetekohase likvideerimisprotsessi. Sellega seoses lubab Austria, et Itaalia üksus HBI lõpetab uute tehingute tegemise 1. juuliks 2013. Juhul kui Kagu-Euroopa turukõlblike üksuste võõrandamine 30. juuniks 2015 ei ole võimalik, siis lõpetavad ka nemad uute tehingute tegemise ja likvideeritakse. Selle tulemusena ei ole HGAA 30. juuni 2015 seisuga enam finantssektoris tegev. |
| --- | --- |

(109)

Austria asutused esitasid likvideerimiskava, mis näeb ette sellise nõuetekohase lõpetamise strateegia. Esitatud kavas on ette nähtud turukõlblike üksuste, Austria HBA (mille kohta on ostuleping juba allkirjastatud) ja Kagu-Euroopa võrgustiku võõrandamine avalikus müügimenetluses hiljemalt 2015. aasta juuni lõpuks. Kõik järelejäävad osad läbivad kontrollitud ja nõuetekohase likvideerimisprotsessi. Sellega seoses lubab Austria, et Itaalia üksus HBI lõpetab uute tehingute tegemise 1. juuliks 2013. Juhul kui Kagu-Euroopa turukõlblike üksuste võõrandamine 30. juuniks 2015 ei ole võimalik, siis lõpetavad ka nemad uute tehingute tegemise ja likvideeritakse. Selle tulemusena ei ole HGAA 30. juuni 2015 seisuga enam finantssektoris tegev.

| (110) | Turukõlblike üksuste võõrandamine toimub tingimusteta, läbipaistvas ja avatud menetluses, mille puhul on kõikidel huvitatud turuosalistel võimalus esitada üksuste kohta pakkumine. Taoliste konkurentsipõhiste menetlustega tagatakse, et turuhinna moodustab parim pakkumine, nii et abi ostjale on välistatud (41). Kui komisjon teeb kindlaks, et ostjale on antud abi, siis uurib komisjon vastava abi kokkusobivust siseturuga eraldi. |
| --- | --- |

(110)

Turukõlblike üksuste võõrandamine toimub tingimusteta, läbipaistvas ja avatud menetluses, mille puhul on kõikidel huvitatud turuosalistel võimalus esitada üksuste kohta pakkumine. Taoliste konkurentsipõhiste menetlustega tagatakse, et turuhinna moodustab parim pakkumine, nii et abi ostjale on välistatud (41). Kui komisjon teeb kindlaks, et ostjale on antud abi, siis uurib komisjon vastava abi kokkusobivust siseturuga eraldi.

| (111) | Seoses küsimusega, kas võõrandatavad üksused võivad kujutada endast HGAA majanduslikku järjepidevust ja abimeetmed võivad seega teatud tingimustel kujutada endast abi kõnealustele üksustele, märgib komisjon esmalt, et ei ole veel selge, kas Kagu-Euroopa võrgustik tervikuna müüakse ühele ainsale ostjale või kas praeguse võrgustiku osad omandavad mitmed ostjad. |
| --- | --- |

(111)

Seoses küsimusega, kas võõrandatavad üksused võivad kujutada endast HGAA majanduslikku järjepidevust ja abimeetmed võivad seega teatud tingimustel kujutada endast abi kõnealustele üksustele, märgib komisjon esmalt, et ei ole veel selge, kas Kagu-Euroopa võrgustik tervikuna müüakse ühele ainsale ostjale või kas praeguse võrgustiku osad omandavad mitmed ostjad.

| (112) | Majandusliku järjepidevuse kindlaks tegemisel tuleb muu hulgas arvesse võtta järgmisi tegureid: ülekandmise ese, ülekandmise hind, kes on ülevõtva ja algse ettevõtja aktsionärid või omanikud, või tehingu majanduslik loogika (42). |
| --- | --- |

(112)

Majandusliku järjepidevuse kindlaks tegemisel tuleb muu hulgas arvesse võtta järgmisi tegureid: ülekandmise ese, ülekandmise hind, kes on ülevõtva ja algse ettevõtja aktsionärid või omanikud, või tehingu majanduslik loogika (42).

| (113) | Komisjon märgib esmalt, et antud abi ei olnud ette nähtud Austria või Kagu-Euroopa üksikute turukõlblike üksuste probleemidega tegelemiseks, vaid HGAA kui grupi probleemidega tegelemiseks. HGAA äritegevuse tuumaks ei ole tütarettevõtjad Kagu-Euroopa riikides ega HBA ning võõrandatavad üksused moodustavad ainult osa HGAA varadest. Peale selle erineb võõrandatavate üksuste ärimudel HGAA ärimudelist, mis oli rahvusvaheline pangandusgrupp, mis eelkõige Kärnteni antud garantiide alusel tugines soodsatele rahastamistingimustele ja keskendus kiirele laienemisele kasvavate turgude järelejõudmispotentsiaali kasutades. Tulevikus ei hakka Kagu-Euroopa tütarettevõtjate rahastamine toimuma riigi garantiide alusel, vaid tugineb kohalikele (ja seega kallimatele) rahastamisallikatele, nii et marginaalide ja riskijuhtimise osas osutub vajalikuks ettevaatlikum lähenemine. Samal ajal kui HGAA keskendus suurettevõtetele ja teatavatele põhiklientidele, hakkavad võõrandatavad üksused keskenduma VKEdele. Praktikas tähendab see, et võõrandatavad üksused on suunatud uuele klientide ringile. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon märgib esmalt, et antud abi ei olnud ette nähtud Austria või Kagu-Euroopa üksikute turukõlblike üksuste probleemidega tegelemiseks, vaid HGAA kui grupi probleemidega tegelemiseks. HGAA äritegevuse tuumaks ei ole tütarettevõtjad Kagu-Euroopa riikides ega HBA ning võõrandatavad üksused moodustavad ainult osa HGAA varadest. Peale selle erineb võõrandatavate üksuste ärimudel HGAA ärimudelist, mis oli rahvusvaheline pangandusgrupp, mis eelkõige Kärnteni antud garantiide alusel tugines soodsatele rahastamistingimustele ja keskendus kiirele laienemisele kasvavate turgude järelejõudmispotentsiaali kasutades. Tulevikus ei hakka Kagu-Euroopa tütarettevõtjate rahastamine toimuma riigi garantiide alusel, vaid tugineb kohalikele (ja seega kallimatele) rahastamisallikatele, nii et marginaalide ja riskijuhtimise osas osutub vajalikuks ettevaatlikum lähenemine. Samal ajal kui HGAA keskendus suurettevõtetele ja teatavatele põhiklientidele, hakkavad võõrandatavad üksused keskenduma VKEdele. Praktikas tähendab see, et võõrandatavad üksused on suunatud uuele klientide ringile.

| (114) | Komisjon märgib peale selle, et turukõlblike üksuste võõrandamise eesmärk on HGAA varade väärtuse võimalikult suur kasvatamine enne HGAA likvideerimist võlausaldajate huvides. |
| --- | --- |

(114)

Komisjon märgib peale selle, et turukõlblike üksuste võõrandamise eesmärk on HGAA varade väärtuse võimalikult suur kasvatamine enne HGAA likvideerimist võlausaldajate huvides.

| (115) | Võttes arvesse ülekandmise eset, asjaolu, et HGAA ja võõrandatavate üksuste aktsionärid ei saa olla identsed, ning võttes arvesse müügitehingu majanduslikku loogikat, on komisjon seisukohal, et niipea kui turukõlblikud üksused on võõrandatud ja HGAA-d enam ei eksisteeri, ei ole HGAA puhul enam tegemist majandusliku järjepidevusega. |
| --- | --- |

(115)

Võttes arvesse ülekandmise eset, asjaolu, et HGAA ja võõrandatavate üksuste aktsionärid ei saa olla identsed, ning võttes arvesse müügitehingu majanduslikku loogikat, on komisjon seisukohal, et niipea kui turukõlblikud üksused on võõrandatud ja HGAA-d enam ei eksisteeri, ei ole HGAA puhul enam tegemist majandusliku järjepidevusega.

| (116) | Likvideerimiskava kohaselt tuleb teatavad varad võõrandatavatest turukõlblikest üksustest eraldada. Eraldamine parandab nii üksuste rahastamissuutlikkust kui ka järelejääva bilansi keskmist varade kvaliteeti ja aitab seega kaasa asjaomaste üksuste võõrandatavusele. |
| --- | --- |

(116)

Likvideerimiskava kohaselt tuleb teatavad varad võõrandatavatest turukõlblikest üksustest eraldada. Eraldamine parandab nii üksuste rahastamissuutlikkust kui ka järelejääva bilansi keskmist varade kvaliteeti ja aitab seega kaasa asjaomaste üksuste võõrandatavusele.

| (117) | Ümberkorraldamisteatise punkti 21 kohaselt võib elujõulisust arvestatavalt suurendada ka iseseisva toimiva panga loomine olemasoleva panga kvaliteetsete varade ja kohustuste põhjal, eeldusel, et kõnealune uus üksus ei moonuta ebakohasel viisil konkurentsi. Selles suhtes oleks Kagu-Euroopa holdingettevõtte loomine või teatavate varade ülekandmine HBInt-ilt Kagu-Euroopa holdingettevõttele elujõulise ja võõrandatava Kagu-Euroopa pangandusüksuse loomise eesmärgil arvestatav lahendus (43). |
| --- | --- |

(117)

Ümberkorraldamisteatise punkti 21 kohaselt võib elujõulisust arvestatavalt suurendada ka iseseisva toimiva panga loomine olemasoleva panga kvaliteetsete varade ja kohustuste põhjal, eeldusel, et kõnealune uus üksus ei moonuta ebakohasel viisil konkurentsi. Selles suhtes oleks Kagu-Euroopa holdingettevõtte loomine või teatavate varade ülekandmine HBInt-ilt Kagu-Euroopa holdingettevõttele elujõulise ja võõrandatava Kagu-Euroopa pangandusüksuse loomise eesmärgil arvestatav lahendus (43).

| (118) | Nii vanast portfellist kui ka viimase aja riskidega seotud tehingutest tulenevat varade kvaliteedi probleemi ei oleks suurenevate riskikulude ja väärtuse vähenemise tõttu võimalik ettevõtte tegevuse jätkamisel lahendada. Komisjon peab seetõttu Austria esitatud likvideerimiskava, mille kohaselt problemaatilised varad üha suuremas ulatuses lõpetamisele minevasse üksusesse üle kantakse, asjakohaseks strateegiaks. |
| --- | --- |

(118)

Nii vanast portfellist kui ka viimase aja riskidega seotud tehingutest tulenevat varade kvaliteedi probleemi ei oleks suurenevate riskikulude ja väärtuse vähenemise tõttu võimalik ettevõtte tegevuse jätkamisel lahendada. Komisjon peab seetõttu Austria esitatud likvideerimiskava, mille kohaselt problemaatilised varad üha suuremas ulatuses lõpetamisele minevasse üksusesse üle kantakse, asjakohaseks strateegiaks.

| (119) | Likvideerimiskavas ettenähtud rahastamise osas keskenduvad võõrandatavad üksused üha enam kohalikele rahastamisallikatele ja üritavad vähendada oma sõltuvust HGAA poolsest refinantseerimisest. Komisjon kiidab selle rahastamisstrateegia muudatuse heaks. Komisjon märgib, et HGAA finantskohustus võõrandatavate üksuste ees jääb kehtima. |
| --- | --- |

(119)

Likvideerimiskavas ettenähtud rahastamise osas keskenduvad võõrandatavad üksused üha enam kohalikele rahastamisallikatele ja üritavad vähendada oma sõltuvust HGAA poolsest refinantseerimisest. Komisjon kiidab selle rahastamisstrateegia muudatuse heaks. Komisjon märgib, et HGAA finantskohustus võõrandatavate üksuste ees jääb kehtima.

| (120) | Likvideerimiskavas on ka ette nähtud vähendada oluliselt HGAA liisinguäri, mis oli üks HGAA probleemide peapõhjusi, kuna liisingu majanduslik elujõulisus on sellega seotud riskide ja rahastamisvajadusega võrreldes suhteliselt väike. Vähendamine annab ka positiivse panuse turukõlblike üksuste võõrandatavusse. |
| --- | --- |

(120)

Likvideerimiskavas on ka ette nähtud vähendada oluliselt HGAA liisinguäri, mis oli üks HGAA probleemide peapõhjusi, kuna liisingu majanduslik elujõulisus on sellega seotud riskide ja rahastamisvajadusega võrreldes suhteliselt väike. Vähendamine annab ka positiivse panuse turukõlblike üksuste võõrandatavusse.

| (121) | Komisjon teeb järelduse, et HGAA elujõulisust ei ole võimalik taastada ja et Austria esitatud strateegia HGAA nõuetekohaseks likvideerimiseks on HGAA-ga tegelemiseks sobiv vahend, kuna panga elujõulisust kui sellist ei ole võimalik taastada. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon teeb järelduse, et HGAA elujõulisust ei ole võimalik taastada ja et Austria esitatud strateegia HGAA nõuetekohaseks likvideerimiseks on HGAA-ga tegelemiseks sobiv vahend, kuna panga elujõulisust kui sellist ei ole võimalik taastada.

Omapanus ja kulude jagamine

| (122) | Ümberkorraldamisteatise kohaselt on vajalik abisaaja asjakohane omapanus, et piirata abi miinimumiga, hoida konkurentsimoonutused võimalikult väikestena ja vältida moraaliriske. Sel eesmärgil on teatises ette nähtud, et i) nii ümberkorraldamiskulusid kui ka omapanust tuleks piirata ja ii) tuleb anda oluline omapanus. |
| --- | --- |

(122)

Ümberkorraldamisteatise kohaselt on vajalik abisaaja asjakohane omapanus, et piirata abi miinimumiga, hoida konkurentsimoonutused võimalikult väikestena ja vältida moraaliriske. Sel eesmärgil on teatises ette nähtud, et i) nii ümberkorraldamiskulusid kui ka omapanust tuleks piirata ja ii) tuleb anda oluline omapanus.

| (123) | Ümberkorraldamisteatises on ka ette nähtud, et pank peaks ümberkorraldamise rahastamiseks kasutama esmalt enda vahendeid, et abi oleks võimalik piirata miinimumiga. Ümberkorraldamisega seotud kulusid ei tohiks kanda eranditult riik, vaid ka need, kes panka investeerisid. See eesmärk saavutatakse eelkõige sellega, et kahjum kaetakse olemasolevast kapitalist. |
| --- | --- |

(123)

Ümberkorraldamisteatises on ka ette nähtud, et pank peaks ümberkorraldamise rahastamiseks kasutama esmalt enda vahendeid, et abi oleks võimalik piirata miinimumiga. Ümberkorraldamisega seotud kulusid ei tohiks kanda eranditult riik, vaid ka need, kes panka investeerisid. See eesmärk saavutatakse eelkõige sellega, et kahjum kaetakse olemasolevast kapitalist.

| (124) | Kõik HGAA varasemad aktsionärid müüsid oma aktsiad sümboolse ühe euro suuruse hinna eest Austria Vabariigile, mis vähendas ohtu, et abimeetmed toovad kasu varasematele aktsionäridele. Varasemad omanikud eraldasid HGAA-le ka kapitali või likviidseid vahendeid, nii et oli võimalik katta kahjum ja parandada likviidsust. |
| --- | --- |

(124)

Kõik HGAA varasemad aktsionärid müüsid oma aktsiad sümboolse ühe euro suuruse hinna eest Austria Vabariigile, mis vähendas ohtu, et abimeetmed toovad kasu varasematele aktsionäridele. Varasemad omanikud eraldasid HGAA-le ka kapitali või likviidseid vahendeid, nii et oli võimalik katta kahjum ja parandada likviidsust.

| (125) | Nimetatud müügi hetkel oli enamusaktsionär BayernLB. Viimatinimetatu andis kokku ligikaudu 1,5 miljardit eurot kapitali ja loobus samal ajal edasistest omandiõigustest, isegi edasise hüvitise väljavaatest. BayernLB andis HGAA käsutusse likviidsust summas kokku ligikaudu 4,3 miljardit eurot. Lisaks kandis BayernLB oma HGAA aktsiate müümisel olulist allahindluskahjumit, mis aitab kaasa moraaliriskide vältimisele kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktiga 22. |
| --- | --- |

(125)

Nimetatud müügi hetkel oli enamusaktsionär BayernLB. Viimatinimetatu andis kokku ligikaudu 1,5 miljardit eurot kapitali ja loobus samal ajal edasistest omandiõigustest, isegi edasise hüvitise väljavaatest. BayernLB andis HGAA käsutusse likviidsust summas kokku ligikaudu 4,3 miljardit eurot. Lisaks kandis BayernLB oma HGAA aktsiate müümisel olulist allahindluskahjumit, mis aitab kaasa moraaliriskide vältimisele kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktiga 22.

| (126) | Komisjon on seetõttu seisukohal, et varasem omanik BayernLB on olulisel ja asjakohasel määral kulude jagamisse kaasatud. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon on seetõttu seisukohal, et varasem omanik BayernLB on olulisel ja asjakohasel määral kulude jagamisse kaasatud.

| (127) | See, kuidas lõpeb käimasolev kohtuvaidlus tagasi maksmata laenude BayernLB-le tagasimaksmise üle, ei mõjuta käesolevat järeldust. Kui BayernLB protsessi kaotab, kaasatakse ta veelgi suuremas ulatuses kulude jagamisse. Kui ta protsessi võidab, siis ei muutu käesolevas otsuses uuritud kulude jagamise osas midagi. |
| --- | --- |

(127)

See, kuidas lõpeb käimasolev kohtuvaidlus tagasi maksmata laenude BayernLB-le tagasimaksmise üle, ei mõjuta käesolevat järeldust. Kui BayernLB protsessi kaotab, kaasatakse ta veelgi suuremas ulatuses kulude jagamisse. Kui ta protsessi võidab, siis ei muutu käesolevas otsuses uuritud kulude jagamise osas midagi.

| (128) | GRAWE panus seisneb nii kapitali- kui ka likviidsusmeetmetes. Esialgne 30 miljoni euro suurune kapital, mille GRAWE HGAA-le eraldas, on nüüdseks vähenenud 9 miljoni euroni, kuna Austria Vabariik kui panga ainuaktsionär tegi otsuse kasutada kapitali kahjumi katmiseks (kapitali vähendamine). GRAWE andis HGAA-le kasutada ka likviidsust. |
| --- | --- |

(128)

GRAWE panus seisneb nii kapitali- kui ka likviidsusmeetmetes. Esialgne 30 miljoni euro suurune kapital, mille GRAWE HGAA-le eraldas, on nüüdseks vähenenud 9 miljoni euroni, kuna Austria Vabariik kui panga ainuaktsionär tegi otsuse kasutada kapitali kahjumi katmiseks (kapitali vähendamine). GRAWE andis HGAA-le kasutada ka likviidsust.

| (129) | Komisjon teeb nende kaalutluste alusel järelduse, et GRAWE on piisavalt kulude jagamisse kaasatud. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon teeb nende kaalutluste alusel järelduse, et GRAWE on piisavalt kulude jagamisse kaasatud.

| (130) | Kärnteni liidumaa osas märgib komisjon, et viimane on kulude jagamisse kaasatud, kuna eraldas kapitali, mis on kapitali vähendamise tulemusena nüüdseks oluliselt vähenenud. |
| --- | --- |

(130)

Kärnteni liidumaa osas märgib komisjon, et viimane on kulude jagamisse kaasatud, kuna eraldas kapitali, mis on kapitali vähendamise tulemusena nüüdseks oluliselt vähenenud.

| (131) | Komisjon teeb nende kaalutluste alusel järelduse, et Kärnteni liidumaa on piisavalt kulude jagamisse kaasatud. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon teeb nende kaalutluste alusel järelduse, et Kärnteni liidumaa on piisavalt kulude jagamisse kaasatud.

| (132) | Asjaolu, et GRAWE ja Kärnteni liidumaa said osaluskapitali eest suurema hüvitise kui BayernLB enda tehtud kapitalisüsti eest, on õigustatud seetõttu, et BayernLB eraldas muid kapitaliinstrumente. Erinevalt GRAWE-st ja Kärnteni liidumaast ei eraldanud BayernLB osaluskapitali, vaid loobus kõikidest kapitaliinstrumentidest tulenevatest õigustest ja osaliselt likviidsusest. BayernLB on seega suuremal määral kulude jagamisse kaasatud, mis tundub asjakohane, kuna BayernLB oli HGAA valitseva mõjuga omanik, enne kui Austria Vabariik HGAA omandas. |
| --- | --- |

(132)

Asjaolu, et GRAWE ja Kärnteni liidumaa said osaluskapitali eest suurema hüvitise kui BayernLB enda tehtud kapitalisüsti eest, on õigustatud seetõttu, et BayernLB eraldas muid kapitaliinstrumente. Erinevalt GRAWE-st ja Kärnteni liidumaast ei eraldanud BayernLB osaluskapitali, vaid loobus kõikidest kapitaliinstrumentidest tulenevatest õigustest ja osaliselt likviidsusest. BayernLB on seega suuremal määral kulude jagamisse kaasatud, mis tundub asjakohane, kuna BayernLB oli HGAA valitseva mõjuga omanik, enne kui Austria Vabariik HGAA omandas.

| (133) | Lisaks on vaja selgitada, kas osaluskapitali eest, mille Austria HGAA-le finantstoetusskeemi raames eraldas, makstakse piisavat hüvitist. Vaja on meeles pidada, et finantstoetusskeemis on ette nähtud kaks intressimäära, olenevalt sellest, kas toetatava panga puhul on tegemist raskustes panga või põhimõtteliselt usaldusväärse pangaga. Austria liigitas HGAA põhimõtteliselt usaldusväärseks pangaks ja maksis seetõttu väiksemat hüvitist kui siis, kui HGAA oleks liigitatud raskustes pangaks. |
| --- | --- |

(133)

Lisaks on vaja selgitada, kas osaluskapitali eest, mille Austria HGAA-le finantstoetusskeemi raames eraldas, makstakse piisavat hüvitist. Vaja on meeles pidada, et finantstoetusskeemis on ette nähtud kaks intressimäära, olenevalt sellest, kas toetatava panga puhul on tegemist raskustes panga või põhimõtteliselt usaldusväärse pangaga. Austria liigitas HGAA põhimõtteliselt usaldusväärseks pangaks ja maksis seetõttu väiksemat hüvitist kui siis, kui HGAA oleks liigitatud raskustes pangaks.

| (134) | Selle punkti kohta märgib komisjon, et kogu veel olemasolev osaluskapital jääb HBInt-sse ja seega HGAA lõpetamisele minevasse osasse. Kuna lõpetamisele minev osa turul enam ei tegutse ja HGAA elujõulisust ei ole võimalik taastada (mistõttu HGAA likvideeritakse), märgib komisjon, et kõnealust väiksemat hüvitist on võimalik käesoleval juhul aktsepteerida. |
| --- | --- |

(134)

Selle punkti kohta märgib komisjon, et kogu veel olemasolev osaluskapital jääb HBInt-sse ja seega HGAA lõpetamisele minevasse osasse. Kuna lõpetamisele minev osa turul enam ei tegutse ja HGAA elujõulisust ei ole võimalik taastada (mistõttu HGAA likvideeritakse), märgib komisjon, et kõnealust väiksemat hüvitist on võimalik käesoleval juhul aktsepteerida.

| (135) | Alpe Adria töötajate fond oli 0,02 % suuruse osalusega HGAA väikseim omanik. Tema osalus müüdi samuti ühe euro eest, kui Austria Vabariik 2009. aasta detsembris HGAA omandas. Võttes arvesse aktsionäride õiguste täielikku, ilma igasuguse vastutasuta kaotsiminekut, on nende kaasamine kulude jagamisse komisjoni arvamuse kohaselt piisav, eriti pidades silmas nende teiste omanikega võrreldes väikest suurust. |
| --- | --- |

(135)

Alpe Adria töötajate fond oli 0,02 % suuruse osalusega HGAA väikseim omanik. Tema osalus müüdi samuti ühe euro eest, kui Austria Vabariik 2009. aasta detsembris HGAA omandas. Võttes arvesse aktsionäride õiguste täielikku, ilma igasuguse vastutasuta kaotsiminekut, on nende kaasamine kulude jagamisse komisjoni arvamuse kohaselt piisav, eriti pidades silmas nende teiste omanikega võrreldes väikest suurust.

| (136) | HGAA astus mitmeid samme, kaasamaks hübriidkapitali omanikke kulude jagamisse sellisel viisil, et ostis kõnealused instrumendid tagasi tunduvalt allpool nimiväärtust või tühistas need tervikuna, mis avaldas olulist mõju omavahenditele. |
| --- | --- |

(136)

HGAA astus mitmeid samme, kaasamaks hübriidkapitali omanikke kulude jagamisse sellisel viisil, et ostis kõnealused instrumendid tagasi tunduvalt allpool nimiväärtust või tühistas need tervikuna, mis avaldas olulist mõju omavahenditele.

| (137) | Edasi märgib komisjon, et paljude hübriid- ja osaluskapitaliinstrumentide puhul tehakse dividendi- või kupongimakseid ainult juhul, kui teenitakse kasumit. Kuna pank ei ole olnud viimastel aastatel elujõuline, ei ole nimetatud instrumentide omanikud saanud ka vastavaid makseid. Lisaks hakkavad dividendi- ja kupongimaksetele kehtima tulevikus piirangud. Komisjoni arvamuse kohaselt on nimetatud instrumentide omanikud seega piisavalt kulude jagamisse kaasatud. |
| --- | --- |

(137)

Edasi märgib komisjon, et paljude hübriid- ja osaluskapitaliinstrumentide puhul tehakse dividendi- või kupongimakseid ainult juhul, kui teenitakse kasumit. Kuna pank ei ole olnud viimastel aastatel elujõuline, ei ole nimetatud instrumentide omanikud saanud ka vastavaid makseid. Lisaks hakkavad dividendi- ja kupongimaksetele kehtima tulevikus piirangud. Komisjoni arvamuse kohaselt on nimetatud instrumentide omanikud seega piisavalt kulude jagamisse kaasatud.

| (138) | Komisjon teeb nendel põhjustel järelduse, et HGAA likvideerimiskavas on ette nähtud asjakohane kulude jagamine. |
| --- | --- |

(138)

Komisjon teeb nendel põhjustel järelduse, et HGAA likvideerimiskavas on ette nähtud asjakohane kulude jagamine.

Konkurentsimoonutuste piiramine

| (139) | Ümberkorraldamisteatise punktis 4 nõutakse, et ümberkorralduskava sisaldaks konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid. Kõnealused meetmed peaksid lähtuma konkurentsimoonutustest nendel turgudel, kus abisaaja pärast ümberkorraldamist tegutsema hakkab. Käesoleval juhul tuleb tagada, et üksused, kes jätkavad turul tegutsemist, kuni nad lõpuks müüakse, ei kasutaks saadud riiklikke ressursse konkurentsi kahjustaval viisil ja ei tegutseks konkurentsi moonutavalt. |
| --- | --- |

(139)

Ümberkorraldamisteatise punktis 4 nõutakse, et ümberkorralduskava sisaldaks konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid. Kõnealused meetmed peaksid lähtuma konkurentsimoonutustest nendel turgudel, kus abisaaja pärast ümberkorraldamist tegutsema hakkab. Käesoleval juhul tuleb tagada, et üksused, kes jätkavad turul tegutsemist, kuni nad lõpuks müüakse, ei kasutaks saadud riiklikke ressursse konkurentsi kahjustaval viisil ja ei tegutseks konkurentsi moonutavalt.

| (140) | Sel eesmärgil annab Austria nõusoleku lisa punktis 4 sätestatud äripiiranguteks, mis tagavad, et kuni müümiseni hoitakse turukõlblike üksuste olemasolust ja tegevusest tulenevaid konkurentsimoonutusi võimalikult väikestena. |
| --- | --- |

(140)

Sel eesmärgil annab Austria nõusoleku lisa punktis 4 sätestatud äripiiranguteks, mis tagavad, et kuni müümiseni hoitakse turukõlblike üksuste olemasolust ja tegevusest tulenevaid konkurentsimoonutusi võimalikult väikestena.

| (141) | Konkurentsimeetmete liik ja vorm lähtuvad kahest kriteeriumist: esiteks abi suurus ning abi andmise tingimused ja asjaolud, ja teiseks nende turgude tunnused, kus abisaaja tegutsema hakkab. |
| --- | --- |

(141)

Konkurentsimeetmete liik ja vorm lähtuvad kahest kriteeriumist: esiteks abi suurus ning abi andmise tingimused ja asjaolud, ja teiseks nende turgude tunnused, kus abisaaja tegutsema hakkab.

| (142) | Komisjon juhib tähelepanu, et HGAA on saanud 3,15 miljardit eurot riigiabi kapitali ja varaliste tagatistena ja 1,35 miljardit eurot likviidsusgarantiidena ning saab tulevikus likvideerimisprotsessi eesmärgil võib-olla veel täiendavat riigiabi summas kuni 5,4 miljardit eurot kapitalina ja 3,3 miljardit eurot likviidsete vahenditena. |
| --- | --- |

(142)

Komisjon juhib tähelepanu, et HGAA on saanud 3,15 miljardit eurot riigiabi kapitali ja varaliste tagatistena ja 1,35 miljardit eurot likviidsusgarantiidena ning saab tulevikus likvideerimisprotsessi eesmärgil võib-olla veel täiendavat riigiabi summas kuni 5,4 miljardit eurot kapitalina ja 3,3 miljardit eurot likviidsete vahenditena.

| (143) | Kapitali ja varaliste tagatistena antud abi kogusumma moodustab 8,55 miljardit eurot ja vastab ligikaudu 26 % HGAA riskiga kaalutud varadest, mis moodustasid 31. detsembri 2008. aasta seisuga 32,8 miljardit eurot. Antud abi summa on seega väga suur ja nõuab vastavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(143)

Kapitali ja varaliste tagatistena antud abi kogusumma moodustab 8,55 miljardit eurot ja vastab ligikaudu 26 % HGAA riskiga kaalutud varadest, mis moodustasid 31. detsembri 2008. aasta seisuga 32,8 miljardit eurot. Antud abi summa on seega väga suur ja nõuab vastavaid meetmeid.

| (144) | Ümberkorraldamisteatise punkti 35 kohaselt peaksid struktuursed meetmed, näiteks võõrandamised, soodustama konkurentide turule sisenemist, kuid nägema samal ajal siiski ette, et väljumine toimub finantsstabiilsuse huvides asjakohasel hetkel. |
| --- | --- |

(144)

Ümberkorraldamisteatise punkti 35 kohaselt peaksid struktuursed meetmed, näiteks võõrandamised, soodustama konkurentide turule sisenemist, kuid nägema samal ajal siiski ette, et väljumine toimub finantsstabiilsuse huvides asjakohasel hetkel.

| (145) | Komisjon märgib, et likvideerimiskavas on ette nähtud nõuetekohane lõpetamine, mille kohaselt ei tegutse HGAA hiljemalt 30. juunil 2015 turgudel enam aktiivse majandustegevuses osalejana, vaid likvideerib veel üksnes tegevusi, mille jaoks ei ole seni ostjat leitud. |
| --- | --- |

(145)

Komisjon märgib, et likvideerimiskavas on ette nähtud nõuetekohane lõpetamine, mille kohaselt ei tegutse HGAA hiljemalt 30. juunil 2015 turgudel enam aktiivse majandustegevuses osalejana, vaid likvideerib veel üksnes tegevusi, mille jaoks ei ole seni ostjat leitud.

| (146) | Seoses Kagu-Euroopa üksuste edasise tegevusega kuni nende müügini on Austria teatanud seoses kõnealuste ettevõtete uute tehingutega mitmete kohustuste võtmisest, mille eesmärk on vältida võimalikke konkurentsimoonutusi müügieelsel perioodil. |
| --- | --- |

(146)

Seoses Kagu-Euroopa üksuste edasise tegevusega kuni nende müügini on Austria teatanud seoses kõnealuste ettevõtete uute tehingutega mitmete kohustuste võtmisest, mille eesmärk on vältida võimalikke konkurentsimoonutusi müügieelsel perioodil.

| (147) | Sellega seoses hindab komisjon positiivseks eelkõige uute tehingute piiranguid, mille kohta Austria ja HGAA on kohustuse võtnud. Riski- ja rahastamiskulusid arvesse võttes tuleks uute tehingute puhul saavutada vähemalt [...] % suurune aastane tootlus. Sellise uute tehingute miinimumtootlusega tagatakse, et turukõlblikud üksused ei teosta konkurentsivastast hinnapoliitikat, kuid annavad samal ajal panuse oma pikaajalisse elujõulisusse. Pank kohustub selles tähenduses piirama uute tehingute kestust, et tähtaegade ümberkujundamine mõjutaks elujõulisust ainult piiratud määral. [...] (44) [...]. [...] osas võtab Austria täiendava kohustuse, et [...] teostatavad tehingud piiratakse klientidega, kelle reiting on vähemalt [...] ja kogumaht [...] eurot. Selle tulemusena vähenevad kursikahjumiga seotud riskid ja panga võimalik tegutsemise ulatus selles turusegmendis. Kokkuvõtlikult on mõlema piirangu eesmärk pikaajalise elujõulisuse tagamine ja asjaomaste ettevõtete konkurentsivõime piiramine. |
| --- | --- |

(147)

Sellega seoses hindab komisjon positiivseks eelkõige uute tehingute piiranguid, mille kohta Austria ja HGAA on kohustuse võtnud. Riski- ja rahastamiskulusid arvesse võttes tuleks uute tehingute puhul saavutada vähemalt [...] % suurune aastane tootlus. Sellise uute tehingute miinimumtootlusega tagatakse, et turukõlblikud üksused ei teosta konkurentsivastast hinnapoliitikat, kuid annavad samal ajal panuse oma pikaajalisse elujõulisusse. Pank kohustub selles tähenduses piirama uute tehingute kestust, et tähtaegade ümberkujundamine mõjutaks elujõulisust ainult piiratud määral. [...] (44) [...]. [...] osas võtab Austria täiendava kohustuse, et [...] teostatavad tehingud piiratakse klientidega, kelle reiting on vähemalt [...] ja kogumaht [...] eurot. Selle tulemusena vähenevad kursikahjumiga seotud riskid ja panga võimalik tegutsemise ulatus selles turusegmendis. Kokkuvõtlikult on mõlema piirangu eesmärk pikaajalise elujõulisuse tagamine ja asjaomaste ettevõtete konkurentsivõime piiramine.

| (148) | Komisjon hindab positiivseks ka kohustused parandada riskijuhtimist, eelkõige seda, et kõiki [...] eurot ületavaid riskipositsioone hinnatakse igal aastal uuesti ning eraklientide ja riigi rahanduse valdkondades tehakse tehinguid ainult klientidega, kelle reiting on vähemalt [...] (45). Need lubadused tagavad, et tehinguid tehakse ettevaatlikult ja et asjaomased ettevõtted ei vii ellu riskantseid äristrateegiaid. Tehinguid tehakse nii, et saavutada tasakaalustatud suhe vajaliku elujõulisuse ja nõutava riskikontrolli vahel. Samal ajal välistatakse kohustustega agressiivne turu laienemise strateegia. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon hindab positiivseks ka kohustused parandada riskijuhtimist, eelkõige seda, et kõiki [...] eurot ületavaid riskipositsioone hinnatakse igal aastal uuesti ning eraklientide ja riigi rahanduse valdkondades tehakse tehinguid ainult klientidega, kelle reiting on vähemalt [...] (45). Need lubadused tagavad, et tehinguid tehakse ettevaatlikult ja et asjaomased ettevõtted ei vii ellu riskantseid äristrateegiaid. Tehinguid tehakse nii, et saavutada tasakaalustatud suhe vajaliku elujõulisuse ja nõutava riskikontrolli vahel. Samal ajal välistatakse kohustustega agressiivne turu laienemise strateegia.

| (149) | Komisjon hindab põhjendustes 147 ja 148 esitatud kohustuste kahekordset eesmärki positiivselt. Esiteks aitavad need suurendada võõrandamise võimalusi, kuna ei tehta ülemäära riskantseid tehinguid, ja teiseks piiravad need konkurentsimoonutusi, ohjeldades agressiivset käitumist ja piirates uute äritehingute tegemist. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon hindab põhjendustes 147 ja 148 esitatud kohustuste kahekordset eesmärki positiivselt. Esiteks aitavad need suurendada võõrandamise võimalusi, kuna ei tehta ülemäära riskantseid tehinguid, ja teiseks piiravad need konkurentsimoonutusi, ohjeldades agressiivset käitumist ja piirates uute äritehingute tegemist.

| (150) | Likvideerimiskava kohaselt likvideeritakse või müüakse kõik HGAA turukõlblikud osad. Austria on kindlalt lubanud, et HBA müüakse 30. juuniks 2014 ja Kagu-Euroopa võrgustik (terviku või osadena) 30. juuniks 2015. Seejärel lõpetatakse uute tehingute tegemine ja HGAA lahkub turult, kuna kõik tegevusliigid kas siis likvideeritakse või müüakse läbipaistval viisil kolmandale isikule. Müügi- ja likvideerimisprotsess aitab olulisel määral kaasa abist põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramisele, kuna HGAA kui selline kaob turult. |
| --- | --- |

(150)

Likvideerimiskava kohaselt likvideeritakse või müüakse kõik HGAA turukõlblikud osad. Austria on kindlalt lubanud, et HBA müüakse 30. juuniks 2014 ja Kagu-Euroopa võrgustik (terviku või osadena) 30. juuniks 2015. Seejärel lõpetatakse uute tehingute tegemine ja HGAA lahkub turult, kuna kõik tegevusliigid kas siis likvideeritakse või müüakse läbipaistval viisil kolmandale isikule. Müügi- ja likvideerimisprotsess aitab olulisel määral kaasa abist põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramisele, kuna HGAA kui selline kaob turult.

| (151) | Komisjoni arvamuse kohaselt õigustab finantsturgude endiselt ebastabiilne olukord eelkõige Kagu-Euroopa riikides üsna pikka üksuste müügitähtaega (30. juuni 2015) kõnealustes riikides. Komisjon märgib, et Austrias on üksused juba müüdud, ning et ka need üksused likvideeritakse, mille müük ei ole 30. juuniks 2014 lõpetatud. |
| --- | --- |

(151)

Komisjoni arvamuse kohaselt õigustab finantsturgude endiselt ebastabiilne olukord eelkõige Kagu-Euroopa riikides üsna pikka üksuste müügitähtaega (30. juuni 2015) kõnealustes riikides. Komisjon märgib, et Austrias on üksused juba müüdud, ning et ka need üksused likvideeritakse, mille müük ei ole 30. juuniks 2014 lõpetatud.

| (152) | Komisjon märgib kokkuvõtvalt, et HGAA järelejääv bilansimaht ja riskiga kaalutud varad vähenevad 2017. aastaks ligikaudu 85 % võrra (kui müük toimub nagu planeeritud). |
| --- | --- |

(152)

Komisjon märgib kokkuvõtvalt, et HGAA järelejääv bilansimaht ja riskiga kaalutud varad vähenevad 2017. aastaks ligikaudu 85 % võrra (kui müük toimub nagu planeeritud).

| (153) | Lisaks nendele ulatuslikele meetmetele on Austria lubanud rakendada keelu viidata reklaami eesmärkidel riigi toetusele ja agressiivsete äritavade keelu. Komisjon kiidab heaks ka ülevõtmiskeelu, millega tagatakse, et riigiabi ei kasutata konkurentide ülevõtmiseks, vaid ettenähtud eesmärgil, nimelt likvideerimisprotsessi rahastamiseks. |
| --- | --- |

(153)

Lisaks nendele ulatuslikele meetmetele on Austria lubanud rakendada keelu viidata reklaami eesmärkidel riigi toetusele ja agressiivsete äritavade keelu. Komisjon kiidab heaks ka ülevõtmiskeelu, millega tagatakse, et riigiabi ei kasutata konkurentide ülevõtmiseks, vaid ettenähtud eesmärgil, nimelt likvideerimisprotsessi rahastamiseks.

| (154) | Komisjon avaldab kahetsust, et Austria on täitnud oma 2012. aasta detsembri päästmisotsuse raames võetud kohustused ainult osaliselt. Mõningate nimetatud, ainult piiratud kehtivusajaga kohustuste mittetäitmist tasakaalustab aga komisjoni arvamuse kohaselt panga täielik osadeks jagamine ja likvideerimine. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon avaldab kahetsust, et Austria on täitnud oma 2012. aasta detsembri päästmisotsuse raames võetud kohustused ainult osaliselt. Mõningate nimetatud, ainult piiratud kehtivusajaga kohustuste mittetäitmist tasakaalustab aga komisjoni arvamuse kohaselt panga täielik osadeks jagamine ja likvideerimine.

| (155) | Võttes arvesse kohustusi ja pidades silmas põhjendustes 122–138 esitatud omapanuse ja kulude jagamise asjakohasust, on komisjon seisukohal, et on võetud piisavalt ennetavaid meetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks, vaatamata HGAA-le antud suurtele abisummadele. |
| --- | --- |

(155)

Võttes arvesse kohustusi ja pidades silmas põhjendustes 122–138 esitatud omapanuse ja kulude jagamise asjakohasust, on komisjon seisukohal, et on võetud piisavalt ennetavaid meetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks, vaatamata HGAA-le antud suurtele abisummadele.

JÄRELDUSED

| (156) | Austria kohustusi silmas pidades tehakse järeldus, et likvideerimisstrateegia on ümberkorraldamisteatisega kooskõlas, likvideerimisabi on piiratud vajaliku miinimumiga ja konkurentsimoonutusi hoitakse võimalikult väikestena. Likvideerimisabi on seetõttu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b siseturuga kokkusobiv, |
| --- | --- |

(156)

Austria kohustusi silmas pidades tehakse järeldus, et likvideerimisstrateegia on ümberkorraldamisteatisega kooskõlas, likvideerimisabi on piiratud vajaliku miinimumiga ja konkurentsimoonutusi hoitakse võimalikult väikestena. Likvideerimisabi on seetõttu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b siseturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Järgmised meetmed on riigiabi:

| a) | rekapitaliseerimine summas 900 miljonit eurot finantstoetusskeemi raames; |
| --- | --- |

a)

rekapitaliseerimine summas 900 miljonit eurot finantstoetusskeemi raames;

| b) | rekapitaliseerimine summas 450 miljonit eurot finantstoetusskeemi raames; |
| --- | --- |

b)

rekapitaliseerimine summas 450 miljonit eurot finantstoetusskeemi raames;

| c) | garantiid summas 1,35 miljardit eurot finantstoetusskeemi raames; |
| --- | --- |

c)

garantiid summas 1,35 miljardit eurot finantstoetusskeemi raames;

| d) | varaline tagatis summas 100 miljonit eurot; |
| --- | --- |

d)

varaline tagatis summas 100 miljonit eurot;

| e) | varaline tagatis summas 200 miljonit eurot; |
| --- | --- |

e)

varaline tagatis summas 200 miljonit eurot;

| f) | rekapitaliseerimine summas 500 miljonit eurot; |
| --- | --- |

f)

rekapitaliseerimine summas 500 miljonit eurot;

| g) | riiklik garantii allutatud teise taseme omavahendite instrumentidele nimiväärtusega 1 miljard eurot; |
| --- | --- |

g)

riiklik garantii allutatud teise taseme omavahendite instrumentidele nimiväärtusega 1 miljard eurot;

| h) | võimalik tulevane kapital HGAA likvideerimiseks summas kuni 5,4 miljardit eurot; |
| --- | --- |

h)

võimalik tulevane kapital HGAA likvideerimiseks summas kuni 5,4 miljardit eurot;

| i) | võimalik tulevane likviidsus HGAA likvideerimiseks summas kuni 3,3 miljardit eurot. |
| --- | --- |

i)

võimalik tulevane likviidsus HGAA likvideerimiseks summas kuni 3,3 miljardit eurot.

2.   Lõikes 1 loetletud riigiabi on lisas toodud kohustusi silmas pidades siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Austria tagab 29. juunil 2013 esitatud ja 27. augustil 2013 täiendatud likvideerimiskava rakendamise ja lisas toodud kohustuste täieliku täitmise.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.

Brüssel, 3. september 2013

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 85, 31.3.2010, lk 21; ELT C 266, 1.10.2010, lk 5; ELT C 59, 28.2.2013, lk 34.

1

(2)  Kõnealune abikava oli heaks kiidetud komisjoni 9. detsembri 2008. aasta otsusega juhtumis N 557/2008, Austria krediidiasutustele ja kindlustusettevõtetele suunatud meetmed vastavalt finantsturu stabiilsuse ja rahaturgude tugevdamise seadusele (ELT C 3, 8.1.2009, lk 2).

2

(3)  Osalusväärtpaberite omanikel ei ole hääleõigusi.

3

(4)  ELT C 134, 13.6.2009, lk 31.

4

(5)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

5

(6)  ELT C 85, 31.3.2010, lk 21.

6

(7)  ELT C 266, 1.10.2010, lk 5.

7

(8)  ELT C 31, 4.2.2012, lk 13.

8

(9)  Edaspidi SA.32554 (2009/C), ümberkorraldusabi finantsgrupile Hypo Group Alpe Adria.

9

(10)  ELT C 59, 28.2.2013, lk 34.

10

(11)  Seni avaldamata.

11

(12)  Seni avaldamata.

12

(13)  Vt põhjendus (4) ja 2009. aasta detsembri päästmisotsus.

13

(14)  Ettevõtted Norica ja HBInt Credit Management (CM), milles mõlemas osalevad välised investorid vastavalt 49 %-ga, lähevad samuti lõpetamisele.

14

(15)  Konfidentsiaalne teave.

15

(16)  Austria poolse HGAA päästmise tulemusena kõnealustel tingimustel pidi BayernLB HGAA arvestusliku väärtuse summas 2,3 miljardit eurot täielikult maha kandma ja loobuma nõuetest HGAA vastu juba eraldatud finantsvahendite osas 825 miljoni euro ulatuses.

16

(17)  Vahepealsel ajal on HGAA kooskõlas oma tõlgendusega Austria omakapitali asendamise seadusest lõpetanud BayernLB teatavate laenudega seotud intressi- ja tagasimaksed. BayernLB ei ole selle otsusega nõus ja esitas hagi, mille eesmärk on saavutada laenude ja intresside tagasimaksmine esialgselt kokkulepitud viisil. [...].

17

(18)  Kommunikation zur EU - Überarbeiteter Umstrukturierungsplan, Klagenfurt am Wörthersee (Suhtlus ELiga – läbivaadatud ümberkorralduskava, Klagenfurt am Wörthersee), 29.6.2013.

18

(19)  Kava kohaselt võiks asutada õiguslikult iseseisva Kagu-Euroopa holdingettevõtte või eraldada HBInt osad (kaasa arvatud refinantseerimisliinid), et Kagu-Euroopa üksused saaksid areneda iseseisvalt tegutsevateks ettevõteteks.

19

(20)  Kui lõpuleviimine ei peaks praegu oodatavast erinevalt õnnestuma, jätkab HGAA oma jõupingutusi HBA müümiseks 30. juunini 2014. Kui need jõupingutused peaksid ebaõnnestuma, viiakse HBA lõpetamisele mineva osa alla.

20

(21)  Vt lisa punkt IV.3.2.2.

21

(22)  [...] viiakse läbi kooskõlas kohustuste loendi punktis V.3.4 (vt lisa) toodud [...]. Selleks et tagada [...] omavahenditest refinantseerimine, võib HBI [...], kui see on vajalik, et ära hoida või tasakaalustada [...] mittetäitmine.

22

(23)  Vt joonealune märkus 14.

23

(24)  Nagu selgitatud joonealuses märkuses 16 [...].

24

(25)  Vt nt 2009. aasta algatamisotsuse põhjendus 92, 2009. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendus 66, 2010. aasta pikendamisotsuse põhjendused 31–39, 2011. aasta juuli päästmisotsuse põhjendused 39–43, 2012. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendus 37.

25

(26)  Vt muu hulgas 2010. aasta pikendamisotsuse põhjendus 31 ja 2011. aasta juuli päästmisotsuse põhjendus 40.

26

(27)  Vt nt 2010. aasta pikendamisotsuse põhjendus 39.

27

(28)  Vt 2009. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendus 65.

28

(29)  Vt muu hulgas 2010. aasta pikendamisotsuse põhjendused 34 ja 38.

29

(30)  Vt muu hulgas 2009. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendus 66, 2010. aasta pikendamisotsuse põhjendused 35 ja 37 ning 2011. aasta juuli päästmisotsuse põhjendus 43.

30

(31)  Vt muu hulgas 2010. aasta pikendamisotsuse põhjendus 36.

31

(32)  Vt 2009. aasta algatamisotsuse põhjendus 102.

32

(33)  Vt 2009. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendus 67.

33

(34)  Vt 2009. aasta algatamisotsuse põhjendus 98.

34

(35)  Vt 2009. aasta algatamisotsuse põhjendus 98 ja 2010. aasta detsembri pikendamisotsuse põhjendus 42.

35

(36)  Vt 2011. aasta juuli päästmisotsuse põhjendus 44 ja 2012. aasta detsembri päästmisotsuse põhjendus 38.

36

(37)  Asendatud komisjoni sama numbriga 5. veebruari 2013. aasta otsusega; seni avaldamata.

37

(38)  Registreeritud numbriga T-427/12.

38

(39)  ELT C 216, 30.7.2013, lk 1, vt eelkõige punkt 6.

39

(40)  ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

40

(41)  Vt ümberkorraldamisteatise punkt 20 ja teatise „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” („pangandusteatis”) punkt 49 (ELT C 270, 25.10.2008, lk 8).

41

(42)  Vrd kohtu 13. septembri 2010. aasta otsus, Kreeka jt vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-415/05, T-416/05 ja T-423/05, EKL 2010, I-4749, punkt 135.

42

vs

(43)  Komisjon avaldab rahulolu Austria kohustuse üle tagada, et likvideerimisele mittemääratud üksuste laenude ja hoiuste suhe on suunatud edukale müügile, kas siis uute laenude andmise vastava juhtimise või muude laenude ja hoiuste suhte sünteetilise või tegeliku vähendamise meetmete kaudu (vt kohustuste III jao punkt 4.1.8).

43

(44)  [...].

44

(45)  See kehtib [...] % suuruse või väiksema 1 aasta makseviivituse tõenäosuse kohta.

45

---

LISA

Eelmärkused

Austria võtab järgmised kohustused eranditult Euroopa Komisjoni („komisjon”) kui ainukese adressaadi ees ja üksnes menetluse SA.32554 (ex C 16/2009) eesmärgil. Kolmandatel isikutel ei ole võimalik tuletada kõnealustest kohustustest mingeid nõudeid Austria ja/või krediidiasutuste grupi Hypo Alpe Adria („HGAA”) suhtes käitumiseks teatud viisil.

Kohustused, mis on toodud kohustuste võtmise teatises, mille Austria esitas komisjonile 30. novembri 2012. aasta kirjaga ja mis sisalduvad komisjoni 5. detsembri 2012. aasta heakskiitmisotsuse C(2012) 9255 (final) lisas, asendatakse punktides B.III.3 ja B.III.4 toodud kohustustega.

Kui allpool ei ole teisiti sätestatud, kehtivad kõik kohustused iga punktis B.II.1 loetletud turukõlbliku üksuse kohta ainult kuni vastava üksuse taaserastamiseni punkti B.IV.3 alusel.

Kohustused

I.   Ümberkorralduskava rakendamine; järelevalve eest vastutav usaldusisik

Austria tagab ümberkorralduskava täieliku rakendamise näidatud tähtaegade jooksul. Austria tagab, et ümberkorralduskava rakendamist ja kohustuste täitmist jälgib järelevalve eest vastutav usaldusisik. Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse määramise, ülesannete, kohustuste ja vastutusest vabastamise aluseks on punktis C kirjeldatud menetlus.

II.   Mõisted

1.   Turukõlblikud üksused

„Turukõlblikud üksused”, mis vastavalt punktile B.IV.3 taaserastatakse, on järgmised äriühingud (kaasa arvatud nende täielikult – otseselt või kaudselt – kontrollitavad äriühingud):

1.1.   HBA

Hypo Alpe-Adria-Bank AG, Klagenfurt, Austria („HBA”).

1.2.   Kagu-Euroopa/Kagu-Euroopa võrgustik

| — | Die Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ljubljana, Sloveenia („HBS”). |
| --- | --- |

—

Die Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ljubljana, Sloveenia („HBS”).

| — | Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Sloveenia („HLS”) või tema HGAA sisese ümberkorraldamise käigus loodud õigusjärglased, kui need võõrandamiseks esitatakse. Nimetatud äriühingu tegevus piirdub [...] ja [...] liisinguga. |
| --- | --- |

—

Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Sloveenia („HLS”) või tema HGAA sisese ümberkorraldamise käigus loodud õigusjärglased, kui need võõrandamiseks esitatakse. Nimetatud äriühingu tegevus piirdub [...] ja [...] liisinguga.

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreb, Horvaatia („HBC”) ning tema tütarettevõtja, Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Horvaatia („HAALC”), mille äritegevus piirdub [...]. |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreb, Horvaatia („HBC”) ning tema tütarettevõtja, Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Horvaatia („HAALC”), mille äritegevus piirdub [...].

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostar, Bosnia ja Hertsegoviina („HBFBiH”). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostar, Bosnia ja Hertsegoviina („HBFBiH”).

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Banja Luka, Serblaste Vabariik („HBRS”) ning tema tütarettevõtja, Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Serblaste Vabariik („HLRS”), mille äritegevus piirdub [...] liisinguga. |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Banja Luka, Serblaste Vabariik („HBRS”) ning tema tütarettevõtja, Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Serblaste Vabariik („HLRS”), mille äritegevus piirdub [...] liisinguga.

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Podgorica, Montenegro („HBM”). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Podgorica, Montenegro („HBM”).

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Belgrad, Serbia („HBSE”). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Belgrad, Serbia („HBSE”).

2.   Lõpetamisele minev osa

Lõpetamisele mineva osa raames lõpetatakse plaanipäraselt HGAA mittestrateegilistena identifitseeritud ärivaldkonnad ja portfellid ning Hypo-Alpe-Adria Bank S.p.A., asukohaga Udine, Itaalia („HBI”), kusjuures eeltingimusteks on kapitali säilitamine ja minimaalne väärtuse kadu. Lõpetamisele minevasse osasse kuuluvad kõik äriühingud/üksused, mis ei ole eelnevas II. jao punktis 1 selgesõnaliselt nimetatud. Lõpetamisele minev osa hõlmab eelkõige järgmist.

2.1.   Lõpetamisele minevad osalused

Mittestrateegilised osalused ettevõtetes

2.2.   Lõpetamisele minevad finantstooted

| — | HBInt. portfell ning HGAA-sse jäävad tütarettevõtjatele (eelkõige SEE, HBI) avatud refinantseerimisliinid; |
| --- | --- |

—

HBInt. portfell ning HGAA-sse jäävad tütarettevõtjatele (eelkõige SEE, HBI) avatud refinantseerimisliinid;

| — | erinevate tütarpankade (HBA, HBI, Kagu-Euroopa võrgustiku pankade) ja HLSi portfelliosad, mis on lõpetamisele minevasse osasse üle kantud; |
| --- | --- |

—

erinevate tütarpankade (HBA, HBI, Kagu-Euroopa võrgustiku pankade) ja HLSi portfelliosad, mis on lõpetamisele minevasse osasse üle kantud;

| — | lõpetamisele minevad liisinguettevõtted (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE ja HLSE); |
| --- | --- |

—

lõpetamisele minevad liisinguettevõtted (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE ja HLSE);

| — | vähemusosalusega äriühingud (Credit Management, Norica). |
| --- | --- |

—

vähemusosalusega äriühingud (Credit Management, Norica).

2.3.   HBI

Hypo Alpe-Adria-Bank S.p.A., Udine, Itaalia („HBI”).

III.   Üldised kohustused

1.   Ettevaatliku, tugeva ja jätkusuutliku äripoliitika järgimine

Austria tagab, et HGAA järgib ümberkorralduskava rakendamise ajal ettevaatlikku, tugevat ja jätkusuutlikkuse põhimõttest lähtuvat äripoliitikat ning vaatab oma sisemised ergutussüsteemid seadusjärgsete ja reguleerivate nõuete raames nende asjakohasuse seisukohast üle ja töötab selles suunas, et need ei ahvatleks võtma asjakohatuid riske.

2.   Kasumi ülekandmine

Austria tagab, et iga turustamiskõlblik üksus – st HBA ja Kagu-Euroopa võrgustik – kannab kuni oma taaserastamiseni võimaliku aastakasumi üle oma omanikule niivõrd, kuivõrd see on seadusega lubatav ja ei too kaasa asjaomase turukõlbliku üksuse kasumi ülekandmise hetkel kehtiva regulatiivse omakapitali määra täitmata jätmist ega ettevõtte jaoks majanduslikult kahjulikku olukorda. Nimetatud kohustus kehtib vastavalt ka võimalike vahepealsete (holding)ettevõtete suhtes, HBI suhtes kuni selle täieliku likvideerimiseni ning HBInt. suhtes, kuni Austria teda kontrollib.

3.   Omapanus

Austria 30. novembri 2012. aasta kohustuste deklaratsioonis ja komisjoni 5. detsembri 2012. aasta heakskiitmisotsuse C(2012) 9255 (final) lisa punktis 11 sisalduv kupongimaksete keeld asendatakse järgmise kohustusega.

3.1.   Mittekohustuslikud dividendi- ja kupongimaksed

| 3.1.1. | Austria tagab, et HGAA ei tee ümberkorralduskava rakendamise ajal enne lõpliku heakskiitmisotsust dividendi- või kupongimakseid olemasolevate esimese ja teise taseme omavahendite instrumentide (kaasa arvatud aktsiad, osad, hübriid- ja lisakapital) arvelt, välja arvatud juhul, kui HGAA on selleks ka ilma reserve kasutusele võtmata õiguslikult kohustatud, või komisjoni talituste eelneval nõusolekul. |
| --- | --- |

3.1.1.

Austria tagab, et HGAA ei tee ümberkorralduskava rakendamise ajal enne lõpliku heakskiitmisotsust dividendi- või kupongimakseid olemasolevate esimese ja teise taseme omavahendite instrumentide (kaasa arvatud aktsiad, osad, hübriid- ja lisakapital) arvelt, välja arvatud juhul, kui HGAA on selleks ka ilma reserve kasutusele võtmata õiguslikult kohustatud, või komisjoni talituste eelneval nõusolekul.

| 3.1.2. | Kapitaliinstrumentideks eelnimetatud tähenduses ei loeta selliseid instrumente, aktsiaid ja/või osi, mis kuuluvad Austriale, välja arvatud juhul, kui Austriale kuuluvate kapitaliinstrumentide eest tehtavad dividendi- või kupongimaksed tooksid kaasa maksekohustuse ka teiste isikute suhtes. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kapitaliinstrumentideks eelnimetatud tähenduses ei loeta selliseid instrumente, aktsiaid ja/või osi, mis kuuluvad Austriale, välja arvatud juhul, kui Austriale kuuluvate kapitaliinstrumentide eest tehtavad dividendi- või kupongimaksed tooksid kaasa maksekohustuse ka teiste isikute suhtes.

| 3.1.3. | Dividendikeeld punkti 3.1.1 tähenduses ei kehti tähtajaliste, reklaami mitte tegevate vähemusosalusega äriühingute [...] ja [...] (st kaks eriotstarbelist majandusüksust, milles väliste investorite osalus on vastavalt 49 %; eriotstarbeliste majandusüksuste tegevus piirdub teatavate väärtpaberite omamisega ja väärtpaberitest saadava tulu väljamaksmisega HBInt-le ja vähemusosalusega ettevõtetele dividendide vormis, vt ümberkorralduskava punkt 5.3.4) dividendimaksete suhtes, kui maksete tegematajätmise tagajärjeks oleks mõne nimetatud ettevõtte likvideerimine, mis mõjutaks negatiivselt HGAA kapitaliseeritust tervikuna. |
| --- | --- |

3.1.3.

Dividendikeeld punkti 3.1.1 tähenduses ei kehti tähtajaliste, reklaami mitte tegevate vähemusosalusega äriühingute [...] ja [...] (st kaks eriotstarbelist majandusüksust, milles väliste investorite osalus on vastavalt 49 %; eriotstarbeliste majandusüksuste tegevus piirdub teatavate väärtpaberite omamisega ja väärtpaberitest saadava tulu väljamaksmisega HBInt-le ja vähemusosalusega ettevõtetele dividendide vormis, vt ümberkorralduskava punkt 5.3.4) dividendimaksete suhtes, kui maksete tegematajätmise tagajärjeks oleks mõne nimetatud ettevõtte likvideerimine, mis mõjutaks negatiivselt HGAA kapitaliseeritust tervikuna.

3.2.   Tühistamised või tagasiostud, mis ei ole seadusega nõutud

| 3.2.1. | Austria tagab, et HGAA ei tühista ennetähtaegselt, ei osta tagasi ega lõpeta muul viisil ennetähtaegselt ümberkorralduskava rakendamise ajal kapitaliinstrumente eeltoodud punkti 3.1.1. tähenduses, välja arvatud juhul, kui HGAA on selleks ka ilma reserve kasutusele võtmata õiguslikult kohustatud, või komisjoni talituste eelneval nõusolekul. |
| --- | --- |

3.2.1.

Austria tagab, et HGAA ei tühista ennetähtaegselt, ei osta tagasi ega lõpeta muul viisil ennetähtaegselt ümberkorralduskava rakendamise ajal kapitaliinstrumente eeltoodud punkti 3.1.1. tähenduses, välja arvatud juhul, kui HGAA on selleks ka ilma reserve kasutusele võtmata õiguslikult kohustatud, või komisjoni talituste eelneval nõusolekul.

| 3.2.2. | Komisjoni talituste eelneval nõusolekul on erandiks kapitaliinstrumentide tühistamised, tagasiostud ja muul viisil ennetähtaegsed lõpetamised, kui:






  — | need ei too kaasa HGAA regulatiivsete kapitalimäärade üksnes ajutist langust ja |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Komisjoni talituste eelneval nõusolekul on erandiks kapitaliinstrumentide tühistamised, tagasiostud ja muul viisil ennetähtaegsed lõpetamised, kui:

—

need ei too kaasa HGAA regulatiivsete kapitalimäärade üksnes ajutist langust ja

| — | HGAA maksed võlausaldajatele seoses ennetähtaegse lõpetamisega (näiteks tagasiostuhind, hüvitis) ei ületa instrumendi turuväärtust lõpetamise hetkel, millele lisandub vajaduse korral






  — | preemia suurusega mitte üle 10 % nimetatud turuväärtusest ja/või |
| --- | --- | --- |

—

HGAA maksed võlausaldajatele seoses ennetähtaegse lõpetamisega (näiteks tagasiostuhind, hüvitis) ei ületa instrumendi turuväärtust lõpetamise hetkel, millele lisandub vajaduse korral

—

preemia suurusega mitte üle 10 % nimetatud turuväärtusest ja/või

| — | makse instrumendi eest maksimaalselt kuni selle esialgse tähtaja lõpuni arvestatavate intresside diskonteeritud nüüdisväärtuse ulatuses. |
| --- | --- |

—

makse instrumendi eest maksimaalselt kuni selle esialgse tähtaja lõpuni arvestatavate intresside diskonteeritud nüüdisväärtuse ulatuses.

| 3.2.3. | Eelnimetatud tähenduses turuväärtuse konkreetsele kindlaksmääramisele vastab pärast eelnevat kooskõlastamist komisjoni talitustega:






  — | vabalt kaubeldavate instrumentide puhul: selle või võrreldavate instrumentide keskmine kurss viimasel kuul enne asjaomaste instrumentide tagasiostupakkumise avaldamist; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Eelnimetatud tähenduses turuväärtuse konkreetsele kindlaksmääramisele vastab pärast eelnevat kooskõlastamist komisjoni talitustega:

—

vabalt kaubeldavate instrumentide puhul: selle või võrreldavate instrumentide keskmine kurss viimasel kuul enne asjaomaste instrumentide tagasiostupakkumise avaldamist;

| — | muude instrumentide puhul: muul sobival viisil arvutatud ja sõltumatu kolmanda isiku sellele või võrreldavatele instrumentidele antud hinnangute alusel tõendatav väärtus. |
| --- | --- |

—

muude instrumentide puhul: muul sobival viisil arvutatud ja sõltumatu kolmanda isiku sellele või võrreldavatele instrumentidele antud hinnangute alusel tõendatav väärtus.

4.   Tegevusalased kohustused/uute tehingute piirangud

4.1.   30. novembri 2013. aasta kohustuste asendamine (komisjoni 5. detsembri 2012. aasta heakskiitmisotsuse C(2012) 9255 (final) lisa)

Kohustused, mis on toodud kohustuste loendis, mille Austria esitas komisjonile 30. novembri 2012. aasta kirjaga ja mis sisalduvad komisjoni 5. detsembri 2012. aasta heakskiitmisotsuse C(2012) 9255 (final) lisas, asendatakse järgmiste kohustustega:

| 4.1.1. | HGAA teostab uusi tehinguid riigirahanduse valdkonnas ainult tähtajaga maksimaalselt [...] ja ettevõtete valdkonnas ainult tähtajaga maksimaalselt [...]. Mõlemas valdkonnas on uute tehingute tegemine lubatav ainult juhul, kui asjaomase laenutehingu 1 aasta makseviivituse tõenäosus on [...] % või vähem. Lisaks tuleb ettevõtete valdkonnas kõik uued tehingud, mille tähtaeg ületab [...], tagada [...] % ulatuses kooskõlas HGAA sisemiste laenude andmise ja haldamise juhistega (krediidipoliitika). Kõrvalekaldumine eelnimetatud piirangutest on lubatav, kui kohalikud järelevalveasutused nõuavad teatavate finantsinstrumentide omamist. Eeltoodud piirangud ei hõlma ka lühiajalisi ja keskmise pikkusega riigikassa võlakirju tähtajaga maksimaalselt [...], mille annavad välja Serblaste Vabariik ja Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon, kui kõnealuste väärtpaberite omandamine [...]. |
| --- | --- |

4.1.1.

HGAA teostab uusi tehinguid riigirahanduse valdkonnas ainult tähtajaga maksimaalselt [...] ja ettevõtete valdkonnas ainult tähtajaga maksimaalselt [...]. Mõlemas valdkonnas on uute tehingute tegemine lubatav ainult juhul, kui asjaomase laenutehingu 1 aasta makseviivituse tõenäosus on [...] % või vähem. Lisaks tuleb ettevõtete valdkonnas kõik uued tehingud, mille tähtaeg ületab [...], tagada [...] % ulatuses kooskõlas HGAA sisemiste laenude andmise ja haldamise juhistega (krediidipoliitika). Kõrvalekaldumine eelnimetatud piirangutest on lubatav, kui kohalikud järelevalveasutused nõuavad teatavate finantsinstrumentide omamist. Eeltoodud piirangud ei hõlma ka lühiajalisi ja keskmise pikkusega riigikassa võlakirju tähtajaga maksimaalselt [...], mille annavad välja Serblaste Vabariik ja Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon, kui kõnealuste väärtpaberite omandamine [...].

| 4.1.2. | HGAA emiteerib uusi hüpoteegiga tagatud eluasemelaene ainult juhul, kui laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe on maksimaalselt [...] %. Uute hüpoteegiga tagatud eluasemelaenude emiteerimine, mille puhul laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe on maksimaalselt [...] %, on lubatav, kui asjaomase kliendi võla ja sissetuleku suhe – mida määratletakse (kohalike krediidiinfobüroode arvutatud) HGAA ja teiste finantsasutuste ees olevate igakuiste maksekohustuste summa suhtena tema igakuisesse netosissetulekusse – on [...] % või vähem. Kui pandivõlakirjade/väärtpaberistamise kohta eksisteerivad kohalikud seadused, peab iga uus emiteeritav hüpoteegiga tagatud eluasemelaen täitma lisaks kriteeriumid, et seda oleks võimalik nimetatud seaduste alusel tagatisvaraga tasaarvestada. |
| --- | --- |

4.1.2.

HGAA emiteerib uusi hüpoteegiga tagatud eluasemelaene ainult juhul, kui laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe on maksimaalselt [...] %. Uute hüpoteegiga tagatud eluasemelaenude emiteerimine, mille puhul laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe on maksimaalselt [...] %, on lubatav, kui asjaomase kliendi võla ja sissetuleku suhe – mida määratletakse (kohalike krediidiinfobüroode arvutatud) HGAA ja teiste finantsasutuste ees olevate igakuiste maksekohustuste summa suhtena tema igakuisesse netosissetulekusse – on [...] % või vähem. Kui pandivõlakirjade/väärtpaberistamise kohta eksisteerivad kohalikud seadused, peab iga uus emiteeritav hüpoteegiga tagatud eluasemelaen täitma lisaks kriteeriumid, et seda oleks võimalik nimetatud seaduste alusel tagatisvaraga tasaarvestada.

| 4.1.3. | Sisemine refinantseerimiskulude maatriks (Funding Cost Matrix) peab iga uue tehingu puhul (punktis 4.2. sisalduva määratluse tähenduses) olema kogu tähtajastruktuuri jooksul asjakohases suhtes vastava filiaali/tütarettevõtja refinantseerimisolukorraga ning vastama järgmistele miinimumnõuetele: | 3 kuu EURIBOR + [...] % kõikide kuni [...] aasta pikkuste tehingute puhul, |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

Sisemine refinantseerimiskulude maatriks (Funding Cost Matrix) peab iga uue tehingu puhul (punktis 4.2. sisalduva määratluse tähenduses) olema kogu tähtajastruktuuri jooksul asjakohases suhtes vastava filiaali/tütarettevõtja refinantseerimisolukorraga ning vastama järgmistele miinimumnõuetele:

3 kuu EURIBOR + [...] % kõikide kuni [...] aasta pikkuste tehingute puhul,

| | 3 kuu EURIBOR + [...] % kõikide [...] aasta pikkuste tehingute puhul ([...]), |
| --- | --- |

3 kuu EURIBOR + [...] % kõikide [...] aasta pikkuste tehingute puhul ([...]),

| | 3 kuu EURIBOR + [...] % kõikide üle [...] aasta pikkuste tehingute puhul ([...]). |
| --- | --- |

3 kuu EURIBOR + [...] % kõikide üle [...] aasta pikkuste tehingute puhul ([...]).

Eriti madala krediidivõimelisuse hinnanguga riikides suurendatakse eeltoodud miinimumnõudeid järgmiselt: [...]. Lisaks kogu ettevõttes kehtivatele tähtajapiirangutele riigirahanduse ja ettevõtete valdkonnas (vt punkt 4.1.1.) ei tohi eelnimetatud riikides sooritada tehinguid tähtajaga üle [...] aasta. Eeltoodud refinantseerimise hinnalisad võivad üksikjuhtumil väiksemad olla, kui varad täidavad väärtpaberistamiseks vajalikud õiguslikud ja materiaalsed nõuded ja nende kasutamine väärtpaberistamiseks on ka tegelikult kavas (nt hüpoteeklaenud, kapitalirent, laenud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele („VKE”) ja riigirahandus) ning see põhineb järelevalve eest vastutava usaldusisiku kontrollitud tagatistel (vahemikus [...] kuni [...] baaspunkti, sõltuvalt tagatise summast, [...] baaspunkti ületagatuse jaoks).

| 4.1.4. | Pärast refinantseerimiskulude (vastavalt punktile 4.1.3) ja riskikulude (arvutatakse kumulatiivselt oodatava kahju määrana (expected loss) tagatistega katmata summa alusel, kusjuures tuleb teha täiendav allahindamine (väärtuskärbe) [...] % ulatuses tagatiste väärtusest) korrektset väljaarvutamist peab iga uue laenutehingu jaoks olema tagatud iga-aastane vähemalt [...] % suurune omakapitali tasuvus (kusjuures omakapitali tasuvuse arvutamisel võib arvesse võtta teenustasusid). Komisjoni talitustel on õigus tühistada ametliku kirjaga nõue teha täiendav väärtuskärbe [...] % ulatuses tagatiste väärtusest riskikulude arvutamise eesmärgil, kui järelevalve eest vastutav usaldusisik teatab põhjendatud arvamuses, et panga olemasolev tagatiste hindamise süsteem on tervikuna asjakohane ja selles on asjakohased väärtuskärped juba ette nähtud. |
| --- | --- |

4.1.4.

Pärast refinantseerimiskulude (vastavalt punktile 4.1.3) ja riskikulude (arvutatakse kumulatiivselt oodatava kahju määrana (expected loss) tagatistega katmata summa alusel, kusjuures tuleb teha täiendav allahindamine (väärtuskärbe) [...] % ulatuses tagatiste väärtusest) korrektset väljaarvutamist peab iga uue laenutehingu jaoks olema tagatud iga-aastane vähemalt [...] % suurune omakapitali tasuvus (kusjuures omakapitali tasuvuse arvutamisel võib arvesse võtta teenustasusid). Komisjoni talitustel on õigus tühistada ametliku kirjaga nõue teha täiendav väärtuskärbe [...] % ulatuses tagatiste väärtusest riskikulude arvutamise eesmärgil, kui järelevalve eest vastutav usaldusisik teatab põhjendatud arvamuses, et panga olemasolev tagatiste hindamise süsteem on tervikuna asjakohane ja selles on asjakohased väärtuskärped juba ette nähtud.

| 4.1.5. | Omakapitali tasuvus eelmise punkti tähenduses arvutatakse põhimõtteliselt regulatiivsete kapitalinõuete alusel, mis on vastavale laenule määratud. HGAA praegu kasutatav meetod kapitalinõuete arvutamiseks seoses individuaalsete laenudega tugineb seevastu majanduslikul lähenemisviisil kooskõlas riskikulude arvutamisega. Komisjoni talitustel on õigus anda HGAA-le ametliku kirjaga luba jätkata majandusliku lähenemisviisi kasutamist üksiklaenude kapitalinõuete arvutamiseks, kui järelevalve eest vastutav usaldusisik kinnitab, et i) HGAA arvutuste lähtealus on metoodiliselt ühtne ja ii) HGAA on tõendanud, et tema arvutuste lähtealuse kasutamisel saavutatakse omakapitali minimaalne tasuvus, mis on nii sihtportfelli tasandil kui ka tegeliku olemasoleva portfelli tasandil võrdväärne regulatiivse omakapitali alusel arvutatud miinimumtasuvusega [...] %. |
| --- | --- |

4.1.5.

Omakapitali tasuvus eelmise punkti tähenduses arvutatakse põhimõtteliselt regulatiivsete kapitalinõuete alusel, mis on vastavale laenule määratud. HGAA praegu kasutatav meetod kapitalinõuete arvutamiseks seoses individuaalsete laenudega tugineb seevastu majanduslikul lähenemisviisil kooskõlas riskikulude arvutamisega. Komisjoni talitustel on õigus anda HGAA-le ametliku kirjaga luba jätkata majandusliku lähenemisviisi kasutamist üksiklaenude kapitalinõuete arvutamiseks, kui järelevalve eest vastutav usaldusisik kinnitab, et i) HGAA arvutuste lähtealus on metoodiliselt ühtne ja ii) HGAA on tõendanud, et tema arvutuste lähtealuse kasutamisel saavutatakse omakapitali minimaalne tasuvus, mis on nii sihtportfelli tasandil kui ka tegeliku olemasoleva portfelli tasandil võrdväärne regulatiivse omakapitali alusel arvutatud miinimumtasuvusega [...] %.

| 4.1.6. | [...] tohib anda ainult sellistele klientidele, kellel on kasutada [...]. Eeltoodust erinevalt on lubatav:






  — | [...]; |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

[...] tohib anda ainult sellistele klientidele, kellel on kasutada [...]. Eeltoodust erinevalt on lubatav:

—

[...];

| — | [...] andmine kuni maksimaalse nominaalse kogumahuni [...] eurot aastas, kusjuures iga üksiku [...] antud [...] reiting peab olema vähemalt [...] või parem (kooskõlas HGAA sisemise krediidireitingute koondskaalaga (Credit Rating Master Scale). |
| --- | --- |

—

[...] andmine kuni maksimaalse nominaalse kogumahuni [...] eurot aastas, kusjuures iga üksiku [...] antud [...] reiting peab olema vähemalt [...] või parem (kooskõlas HGAA sisemise krediidireitingute koondskaalaga (Credit Rating Master Scale).

| 4.1.7. | HGAA tagab reitingu iga-aastase läbivaatamise ja täieliku jooksva laenudokumentatsiooni iga kliendi kohta, kelle riskipositsioon ületab [...] eurot. Kõnealuste nõuete täitmist peab kontrollima grupi peakontori riskijuhtimisosakond. |
| --- | --- |

4.1.7.

HGAA tagab reitingu iga-aastase läbivaatamise ja täieliku jooksva laenudokumentatsiooni iga kliendi kohta, kelle riskipositsioon ületab [...] eurot. Kõnealuste nõuete täitmist peab kontrollima grupi peakontori riskijuhtimisosakond.

| 4.1.8. | Austria Vabariik kohustub tagama, et turukõlblike üksuste laenude ja hoiuste suhtarv on suunatud edukale müügile ja sellel eesmärgil juhitakse vastavalt uute laenude andmist või võetakse muid meetmeid laenude ja hoiuste suhtarvu (sünteetiliseks või tegelikuks) vähendamiseks. Austria Vabariigile on teada, et 100 % ületavad laenude ja hoiuste suhtarvud võivad kujutada endast takistust turukõlbliku üksuse edukal müümisel. |
| --- | --- |

4.1.8.

Austria Vabariik kohustub tagama, et turukõlblike üksuste laenude ja hoiuste suhtarv on suunatud edukale müügile ja sellel eesmärgil juhitakse vastavalt uute laenude andmist või võetakse muid meetmeid laenude ja hoiuste suhtarvu (sünteetiliseks või tegelikuks) vähendamiseks. Austria Vabariigile on teada, et 100 % ületavad laenude ja hoiuste suhtarvud võivad kujutada endast takistust turukõlbliku üksuse edukal müümisel.

| 4.1.9. | HGAA asendab või korraldab täiendkoolituse laenukäsitlejatele ja klienditeenindajatele, kelle puhul on avastatud laenuprotsessis vigu või kes on andnud laene standardist allapoole jääval kasumlikkuse tasandil. |
| --- | --- |

4.1.9.

HGAA asendab või korraldab täiendkoolituse laenukäsitlejatele ja klienditeenindajatele, kelle puhul on avastatud laenuprotsessis vigu või kes on andnud laene standardist allapoole jääval kasumlikkuse tasandil.

| 4.1.10. | HGAA ei omanda osalusi ettevõtetes ega ettevõtete osi (järgnevalt ühiselt nimetatud „osalused”), kui allpool ei ole teisiti ette nähtud. HGAA võib komisjoni eelneval nõusolekul osalusi omandada, kui see on eriasjaolude tõttu vajalik, et tagada või säilitada finantsstabiilsus või tegelik konkurents. HGAA võib ilma komisjoni eelneva nõusolekuta osalusi omandada, kui i) vastav ostuhind on komisjoni otsuse tegemise hetkel väiksem kui [...] % HGAA kogu bilansimahust ja ii) HGAA poolt kogu restruktureerimisetapi jooksul (st kuni Kagu-Euroopa võrgustiku müügi lõpetamiseni, vt IV) makstud kõikide ostuhindade kogusumma on väiksem kui [...] % HGAA bilansimahust komisjoni otsuse tegemise hetkel. Omandamise keeld ei hõlma lisaks osalusi, mida HGAA haldas või mille HGAA omandas tavapärase äritegevuse käigus seoses viivislaenude või muude sarnaste pangatehingutega. |
| --- | --- |

4.1.10.

HGAA ei omanda osalusi ettevõtetes ega ettevõtete osi (järgnevalt ühiselt nimetatud „osalused”), kui allpool ei ole teisiti ette nähtud. HGAA võib komisjoni eelneval nõusolekul osalusi omandada, kui see on eriasjaolude tõttu vajalik, et tagada või säilitada finantsstabiilsus või tegelik konkurents. HGAA võib ilma komisjoni eelneva nõusolekuta osalusi omandada, kui i) vastav ostuhind on komisjoni otsuse tegemise hetkel väiksem kui [...] % HGAA kogu bilansimahust ja ii) HGAA poolt kogu restruktureerimisetapi jooksul (st kuni Kagu-Euroopa võrgustiku müügi lõpetamiseni, vt IV) makstud kõikide ostuhindade kogusumma on väiksem kui [...] % HGAA bilansimahust komisjoni otsuse tegemise hetkel. Omandamise keeld ei hõlma lisaks osalusi, mida HGAA haldas või mille HGAA omandas tavapärase äritegevuse käigus seoses viivislaenude või muude sarnaste pangatehingutega.

| 4.1.11. | HGAA ei tohi reklaami eesmärgil abile osutada. |
| --- | --- |

4.1.11.

HGAA ei tohi reklaami eesmärgil abile osutada.

| 4.1.12. | Eelnimetatud meetmete rakendamist kontrollib igas kvartalis väline järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes annab aru komisjonile (vt allpool punkt C). |
| --- | --- |

4.1.12.

Eelnimetatud meetmete rakendamist kontrollib igas kvartalis väline järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes annab aru komisjonile (vt allpool punkt C).

4.2.   Kohustuste kehtivusala („uute tehingute piirangud”) vastavalt punktidele 4.1.1–4.1.6

Eespool punktides 4.1.1–4.1.6 sätestatud piirangud kehtivad ainult uute tehingute suhtes järgmiste määratluste alusel:

4.2.1.   Ettevõtete, riigirahanduse ja jaemüügi segmentide piiritlemine

Ettevõtete ja riigirahanduse ärivaldkonnad vastavad põhimõtteliselt HGAA praegu kehtivatele ärivaldkondade määratlustele, kuid järgmiste muudatustega:

| 4.2.1.1. | Ettevõtete ärivaldkonda määratletakse järgmiselt:
  Ettevõtete ärivaldkond hõlmab kõiki eraettevõtteid (välja arvatud finantseerimisasutused), mille puhul on täidetud järgmised käibe- ja/või riskipositsiooni kriteeriumid:






  — | aastane kogukäive [...] eurot või rohkem või |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1.

Ettevõtete ärivaldkonda määratletakse järgmiselt:

Ettevõtete ärivaldkond hõlmab kõiki eraettevõtteid (välja arvatud finantseerimisasutused), mille puhul on täidetud järgmised käibe- ja/või riskipositsiooni kriteeriumid:

—

aastane kogukäive [...] eurot või rohkem või

| — | koguriskipositsioon vähemalt [...] eurot või Horvaatias vähemalt [...] eurot. HGAA kohustub tõendama järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, et praegune riskikünnis HGAA jaemüügi ärivaldkonna ja ettevõtete ärivaldkonna piiritlemiseks Horvaatias on tõepoolest [...] eurot ja et kõnealuse künnise muutmine tooks kaasa ebaproportsionaalsed hilisemad kulud. |
| --- | --- |

—

koguriskipositsioon vähemalt [...] eurot või Horvaatias vähemalt [...] eurot. HGAA kohustub tõendama järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, et praegune riskikünnis HGAA jaemüügi ärivaldkonna ja ettevõtete ärivaldkonna piiritlemiseks Horvaatias on tõepoolest [...] eurot ja et kõnealuse künnise muutmine tooks kaasa ebaproportsionaalsed hilisemad kulud.

| 4.2.1.2. | Riigirahanduse segment:
  Riigirahanduse ärivaldkond koosneb järgmisest:






  — | avaliku võimu kandjad, st üksused, kes võivad teostada avalikku võimu, st kellel on õigus anda välja üldsiduvaid seadusi või muid siduvaid regulatsioone; siia kuuluvad eelkõige riigid, ministeeriumid, riigi- ja valitsusasutused, sotsiaalkindlustusasutused jne; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.

Riigirahanduse segment:

Riigirahanduse ärivaldkond koosneb järgmisest:

—

avaliku võimu kandjad, st üksused, kes võivad teostada avalikku võimu, st kellel on õigus anda välja üldsiduvaid seadusi või muid siduvaid regulatsioone; siia kuuluvad eelkõige riigid, ministeeriumid, riigi- ja valitsusasutused, sotsiaalkindlustusasutused jne;

| — | riskipositsioonid, mis on tagatud riigivõimu kandja selgesõnalise garantiiga; |
| --- | --- |

—

riskipositsioonid, mis on tagatud riigivõimu kandja selgesõnalise garantiiga;

| — | riigisisesed avaliku võimu kandjad, st kohalikud omavalitsused (liidumaad, provintsid, piirkonnad, linnad ja vallad) ning Bosnia ja Hertsegoviina poliitilised üksused, st Serblaste Vabariik ja Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon); ja |
| --- | --- |

—

riigisisesed avaliku võimu kandjad, st kohalikud omavalitsused (liidumaad, provintsid, piirkonnad, linnad ja vallad) ning Bosnia ja Hertsegoviina poliitilised üksused, st Serblaste Vabariik ja Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon); ja

| — | avaliku sektori asutused (Public Sector Entities), (1) kui neile on antud avaliku võimu või riigisisese avaliku võimu otsene garantii. |
| --- | --- |

—

avaliku sektori asutused (Public Sector Entities), (1) kui neile on antud avaliku võimu või riigisisese avaliku võimu otsene garantii.

Üksusi ja asutusi, mis ei ole avaliku võimu kandjad ega riigisisesed avaliku võimu kandjad eespool määratletud tähenduses ja kellel ei ole avaliku võimu kandja ega riigisisese avaliku võimu kandja otsest garantiid, tuleb käsitada (institutsionaalsete) äriklientidena ja kooskõlas ettevõtete ärivaldkonna nõuetega.

| 4.2.1.3. | Jaemüügi ärivaldkond:
  Jaemüügi ärivaldkond koosneb järgmisest:






  — | eraisikud |
| --- | --- | --- |

4.2.1.3.

Jaemüügi ärivaldkond:

Jaemüügi ärivaldkond koosneb järgmisest:

—

eraisikud

| — | igat liiki VKEd, st eraomandis olevad ettevõtted, vabakutselised isikud ja põllumajanduslikud üksused sõltumata nende õiguslikust vormist, mille puhul on kumulatiivselt täidetud järgmised käibe- ja riskipositsiooni kriteeriumid:






  — | aastane kogukäive vähem kui [...] eurot ja |
| --- | --- | --- |

—

igat liiki VKEd, st eraomandis olevad ettevõtted, vabakutselised isikud ja põllumajanduslikud üksused sõltumata nende õiguslikust vormist, mille puhul on kumulatiivselt täidetud järgmised käibe- ja riskipositsiooni kriteeriumid:

—

aastane kogukäive vähem kui [...] eurot ja

| — | koguriskipositsioon vähem kui [...] eurot või (tingimusel, et on esitatud tõendid vastavalt punkti 4.2.1.1 teisele taandele) Horvaatias vähem kui [...] eurot. |
| --- | --- |

—

koguriskipositsioon vähem kui [...] eurot või (tingimusel, et on esitatud tõendid vastavalt punkti 4.2.1.1 teisele taandele) Horvaatias vähem kui [...] eurot.

4.2.2.   Uued tehingud ettevõtete ja riigirahanduse segmentides

4.2.2.1.   Üldised määratlused

Uued tehingud uute tehingute piirangute tähenduses vastavalt punktidele 4.1.1–4.1.6 määratletakse põhimõtteliselt kooskõlas HGAA kehtivate riskihindamisaruannete standarditega ja hõlmavad:

| — | riskiga seotud (2) laenu- või liisingutehingud täiesti uue kliendiga (või seotud klientide rühmaga) – st „tehingud uute klientidega” [New ClientBusiness - NCB]; |
| --- | --- |

—

riskiga seotud (2) laenu- või liisingutehingud täiesti uue kliendiga (või seotud klientide rühmaga) – st „tehingud uute klientidega” [New ClientBusiness - NCB];

| — | tootepõhine laenu või liisingu riskipositsiooni suurenemine olemasolevate klientide puhul – st „riskipositsiooni suurendav tehing” [Exposure Increasing Business - ExIB]; |
| --- | --- |

—

tootepõhine laenu või liisingu riskipositsiooni suurenemine olemasolevate klientide puhul – st „riskipositsiooni suurendav tehing” [Exposure Increasing Business - ExIB];

| — | olemasolevate laenu või liisingu riskipositsioonide tootepõhine uuendamine või pikendamine olemasolevate klientide puhul pikemaks kui [...] perioodiks – st „riskipositsiooni pikendav tehing” [Exposure Prolonging Business - ExPB]
   (3). |
| --- | --- |

—

olemasolevate laenu või liisingu riskipositsioonide tootepõhine uuendamine või pikendamine olemasolevate klientide puhul pikemaks kui [...] perioodiks – st „riskipositsiooni pikendav tehing” [Exposure Prolonging Business - ExPB]
   (3).

4.2.2.2.   Täiendavad kriteeriumid

| — | ExIB taustal tuleb hinnata uute tehingute olemasolu individuaalsete tehingute tasandil. Kui kliendil on kavas olemasolevat raha riskipositsiooni suurendada ja vastukäiguna vähendada samas ulatuses garantiidest tulenevat riskipositsiooni, loetakse raha riskipositsiooni suurendamine ikkagi uueks tehinguks. |
| --- | --- |

—

ExIB taustal tuleb hinnata uute tehingute olemasolu individuaalsete tehingute tasandil. Kui kliendil on kavas olemasolevat raha riskipositsiooni suurendada ja vastukäiguna vähendada samas ulatuses garantiidest tulenevat riskipositsiooni, loetakse raha riskipositsiooni suurendamine ikkagi uueks tehinguks.

| — | Kapitalirent loetakse uueks laenutehinguks. Uued tehingud (NCB ja ExIB) peavad vastama seega täielikult uute tehingute nõuetele vastavalt punktidele 4.1.1–4.1.6. |
| --- | --- |

—

Kapitalirent loetakse uueks laenutehinguks. Uued tehingud (NCB ja ExIB) peavad vastama seega täielikult uute tehingute nõuetele vastavalt punktidele 4.1.1–4.1.6.

| — | Kasutusrent loetakse uueks tehinguks punktide 4.1.1–4.1.6 tähenduses järgmistel tingimustel:






  — | järgida tuleb miinimumreitingut [...] ja maksimaalset tähtaega vastavalt eeskirjadele uute tehingute piirangute kohta; |
| --- | --- | --- |

—

Kasutusrent loetakse uueks tehinguks punktide 4.1.1–4.1.6 tähenduses järgmistel tingimustel:

—

järgida tuleb miinimumreitingut [...] ja maksimaalset tähtaega vastavalt eeskirjadele uute tehingute piirangute kohta;

| — | eeldatakse täielikku tagatust, kuni jääkväärtus on tegeliku arvestusliku väärtusega (carrying value) täielikult kaetud, eeldusel, et jääkväärtus määratakse kindlaks piisavalt konservatiivselt; see on nii, kuni jääkväärtus vastab kirjendatava üksuse (booking entity) raamatupidamises aluseks oleva objekti suure tõenäosusega saavutatavale müügi netoväärtusele (pärast müügikulude mahaarvamist). |
| --- | --- |

—

eeldatakse täielikku tagatust, kuni jääkväärtus on tegeliku arvestusliku väärtusega (carrying value) täielikult kaetud, eeldusel, et jääkväärtus määratakse kindlaks piisavalt konservatiivselt; see on nii, kuni jääkväärtus vastab kirjendatava üksuse (booking entity) raamatupidamises aluseks oleva objekti suure tõenäosusega saavutatavale müügi netoväärtusele (pärast müügikulude mahaarvamist).

| — | Iga laenutehing, mis sisaldab avatud krediidiliine, peab vastama uutele laenu andmise standarditele punktide 4.1.1–4.1.6 alusel. |
| --- | --- |

—

Iga laenutehing, mis sisaldab avatud krediidiliine, peab vastama uutele laenu andmise standarditele punktide 4.1.1–4.1.6 alusel.

| — | HGAA grupi sisesed tehingud (nt kohalike pankade, liisingu ja muude osaluste refinantseerimised) ning tehingud HGAA likviidsuse juhtimise nõuete raames liigitatakse finantsasutuste segmendi alla. |
| --- | --- |

—

HGAA grupi sisesed tehingud (nt kohalike pankade, liisingu ja muude osaluste refinantseerimised) ning tehingud HGAA likviidsuse juhtimise nõuete raames liigitatakse finantsasutuste segmendi alla.

4.2.2.3.   Piirangud

Uute tehingute piirangud vastavalt punktidele 4.1.1–4.1.6 ei kehti järgmiste riskiga seotud tehingute puhul:

| — | tehingud finantsasutustega seoses HGAA likviidsusraamatuga, st






  — | FX spot-tehingud (st päevasisesed arvelduslimiidid); |
| --- | --- | --- |

—

tehingud finantsasutustega seoses HGAA likviidsusraamatuga, st

—

FX spot-tehingud (st päevasisesed arvelduslimiidid);

| — | FX kohesed müügid ja vahetustehingud tähtajaga maksimaalselt [...], kui selleks on sõlmitud tasaarvestus- ja tagatisleping (ISDA koos CSA-ga) piirväärtusega (= varaliselt tagamata riskipositsioon) maksimaalselt eurot [...]; |
| --- | --- |

—

FX kohesed müügid ja vahetustehingud tähtajaga maksimaalselt [...], kui selleks on sõlmitud tasaarvestus- ja tagatisleping (ISDA koos CSA-ga) piirväärtusega (= varaliselt tagamata riskipositsioon) maksimaalselt eurot [...];

| — | rahaturulaenud, hoiusetehingud ning (pöörd)repotehingud tähtajaga iga kord maksimaalselt [...], kui maksimumsumma vastaspoole kohta on piiratud maksimaalselt [...] euroga ja vastavalt väljaantud kogusumma igal ajal maksimaalselt [...] euroga; |
| --- | --- |

—

rahaturulaenud, hoiusetehingud ning (pöörd)repotehingud tähtajaga iga kord maksimaalselt [...], kui maksimumsumma vastaspoole kohta on piiratud maksimaalselt [...] euroga ja vastavalt väljaantud kogusumma igal ajal maksimaalselt [...] euroga;

| — | tuletisinstrumendid (intressimäära vahetustehingud) tähtajaga maksimaalselt [...], kui selleks on sõlmitud tasaarvestus- ja tagatisleping (ISDA koos CSA-ga) piirväärtusega (= varaliselt tagamata riskipositsioon) maksimaalselt [...] eurot. |
| --- | --- |

—

tuletisinstrumendid (intressimäära vahetustehingud) tähtajaga maksimaalselt [...], kui selleks on sõlmitud tasaarvestus- ja tagatisleping (ISDA koos CSA-ga) piirväärtusega (= varaliselt tagamata riskipositsioon) maksimaalselt [...] eurot.

HGAA on kohustatud tagama, et HGAA grupi peakontori riskijuhtimisosakond kiidab finantsasutuste üksikud vastaspoole limiidid heaks ainult maksimaalselt [...] pikkuseks perioodiks;

| — | uued finantseerimised, laenupikendused, tähtajapikendused, raskustes klientidele (ja kõikidele klientidele grupi/kohaliku töökonna ja/või laenu saneerimise valdkonnas) antud laenude restruktureerimised ja ümberprogrammeerimised eesmärgiga ja selgelt dokumenteeritud väljavaatega tuua probleemsed laenutehingud tagasi nõuetekohaselt teenindatavasse olekusse ja/või võimaldada tasumata riskipositsiooni lõplik tagasimaksmine, kui sellega seoses antud uue finantseerimise tähtaeg on piiratud maksimaalselt [...]. Iga tehingu kohta peab olema piisavalt dokumenteeritud (k.a kvantitatiivsete tõendite abil), et vastav tehing on parim tee HGAA jaoks väärtuste säilitamiseks, mis ei too kaasa lihtsalt kahjumi kajastamisega viivitamist. Kvantitatiivse analüüsi parameetrid peavad olema piisavalt konservatiivsed; |
| --- | --- |

—

uued finantseerimised, laenupikendused, tähtajapikendused, raskustes klientidele (ja kõikidele klientidele grupi/kohaliku töökonna ja/või laenu saneerimise valdkonnas) antud laenude restruktureerimised ja ümberprogrammeerimised eesmärgiga ja selgelt dokumenteeritud väljavaatega tuua probleemsed laenutehingud tagasi nõuetekohaselt teenindatavasse olekusse ja/või võimaldada tasumata riskipositsiooni lõplik tagasimaksmine, kui sellega seoses antud uue finantseerimise tähtaeg on piiratud maksimaalselt [...]. Iga tehingu kohta peab olema piisavalt dokumenteeritud (k.a kvantitatiivsete tõendite abil), et vastav tehing on parim tee HGAA jaoks väärtuste säilitamiseks, mis ei too kaasa lihtsalt kahjumi kajastamisega viivitamist. Kvantitatiivse analüüsi parameetrid peavad olema piisavalt konservatiivsed;

| — | olemasolevate nõuetekohaselt teenindatavate riskipositsioonide (4) või klientide (seotud klientide rühmade) laenupikendused, tähtajapikendused, restruktureerimised ja ümberprogrammeerimised, mis on objektiivselt põhjendatud, HGAA huvides ja mida ei anta pikemaks tähtajaks kui [...]. Iga tehingu kohta peab olema piisavalt dokumenteeritud (k.a kvantitatiivsete tõendite abil), et vastav tehing on parim tee HGAA jaoks väärtuste säilitamiseks, mis ei too kaasa lihtsalt kahjumi kajastamisega viivitamist. Kvantitatiivse analüüsi parameetrid peavad olema piisavalt konservatiivsed; |
| --- | --- |

—

olemasolevate nõuetekohaselt teenindatavate riskipositsioonide (4) või klientide (seotud klientide rühmade) laenupikendused, tähtajapikendused, restruktureerimised ja ümberprogrammeerimised, mis on objektiivselt põhjendatud, HGAA huvides ja mida ei anta pikemaks tähtajaks kui [...]. Iga tehingu kohta peab olema piisavalt dokumenteeritud (k.a kvantitatiivsete tõendite abil), et vastav tehing on parim tee HGAA jaoks väärtuste säilitamiseks, mis ei too kaasa lihtsalt kahjumi kajastamisega viivitamist. Kvantitatiivse analüüsi parameetrid peavad olema piisavalt konservatiivsed;

| — | täiend avad finantseerimised klientidele, kes on HGAA grupi või kohalike üksuste järelevalvenimekirjas, eesmärgiga ja selge ja dokumenteeritud väljavaatega stabiliseerida klientide finantsolukord (k.a intressi- ja valuutariskide maandamine) ning vältida seega makseviivituse juhtumi saabumist ning võimaldada kliendil nõuetekohaselt teenindatavasse olekusse tagasi pöörduda, kui sellega seoses võimaldatud täiendavate finantseerimiste tähtaeg on piiratud maksimaalselt [...]. Iga tehingu kohta peab olema piisavalt dokumenteeritud (k.a kvantitatiivsete tõendite abil), et vastav tehing on parim tee HGAA jaoks väärtuste säilitamiseks, mis ei too kaasa lihtsalt kahjumi kajastamisega viivitamist. Kvantitatiivse analüüsi parameetrid peavad olema piisavalt konservatiivsed; |
| --- | --- |

—

täiend avad finantseerimised klientidele, kes on HGAA grupi või kohalike üksuste järelevalvenimekirjas, eesmärgiga ja selge ja dokumenteeritud väljavaatega stabiliseerida klientide finantsolukord (k.a intressi- ja valuutariskide maandamine) ning vältida seega makseviivituse juhtumi saabumist ning võimaldada kliendil nõuetekohaselt teenindatavasse olekusse tagasi pöörduda, kui sellega seoses võimaldatud täiendavate finantseerimiste tähtaeg on piiratud maksimaalselt [...]. Iga tehingu kohta peab olema piisavalt dokumenteeritud (k.a kvantitatiivsete tõendite abil), et vastav tehing on parim tee HGAA jaoks väärtuste säilitamiseks, mis ei too kaasa lihtsalt kahjumi kajastamisega viivitamist. Kvantitatiivse analüüsi parameetrid peavad olema piisavalt konservatiivsed;

| — | tehingud,






  — | mis on täielikult ja kogu laenu tähtaja jooksul kaetud kohe täitmisele pööratavate sularahatagatistega, mis ei ole kolmandate isikute tagamisõigustega koormatud, kui laenuvõtja reiting ei ole halvem kui [...], VÕI |
| --- | --- | --- |

—

tehingud,

—

mis on täielikult ja kogu laenu tähtaja jooksul kaetud kohe täitmisele pööratavate sularahatagatistega, mis ei ole kolmandate isikute tagamisõigustega koormatud, kui laenuvõtja reiting ei ole halvem kui [...], VÕI

| — | mis on täielikult tagatud finantsasutuse käenduse või garantiiga („pangagarantii”), kui garantii andja reiting ei ole halvem kui [...]; |
| --- | --- |

—

mis on täielikult tagatud finantsasutuse käenduse või garantiiga („pangagarantii”), kui garantii andja reiting ei ole halvem kui [...];

| — | riskipositsiooni laiendamised vahetuskursi muutuste, tuletisinstrumentide turuväärtuse kõikumiste ja võlakirjade turuhinna liikumise tõttu; |
| --- | --- |

—

riskipositsiooni laiendamised vahetuskursi muutuste, tuletisinstrumentide turuväärtuse kõikumiste ja võlakirjade turuhinna liikumise tõttu;

| — | olemasolevate välisvaluutalaenude ümberkujundamine eurolaenudeks, kui asjaomase kliendi arvestusvääring on euro, kuna või konverteeritav mark – kogu riskipositsioon kujundatakse tegelike vahetuskursside alusel ümber ja HGAA tagatiste positsioon jääb muutumatuks või paraneb; |
| --- | --- |

—

olemasolevate välisvaluutalaenude ümberkujundamine eurolaenudeks, kui asjaomase kliendi arvestusvääring on euro, kuna või konverteeritav mark – kogu riskipositsioon kujundatakse tegelike vahetuskursside alusel ümber ja HGAA tagatiste positsioon jääb muutumatuks või paraneb;

| — | uus tehing, mille kohta saadeti kliendile juba enne 1. jaanuari 2013 pädeva kohaliku riski- ja müügiüksuse vahel kooskõlastatud pakkumine (term sheet), mille klient vastu võttis, tingimusel, et HGAA on tõendite alusel õiguslikult kohustatud väljamakse tegema; |
| --- | --- |

—

uus tehing, mille kohta saadeti kliendile juba enne 1. jaanuari 2013 pädeva kohaliku riski- ja müügiüksuse vahel kooskõlastatud pakkumine (term sheet), mille klient vastu võttis, tingimusel, et HGAA on tõendite alusel õiguslikult kohustatud väljamakse tegema;

| — | tehingud, mis sõlmitakse arengupankade ja rahvusüleste finantseerimisasutuste (nt EIB, EBRD, HBOR, SID jt) programmivahendeid kasutades või subsideeritud, avaliku võimu kandjate/riigisiseste avaliku võimu kandjate pakutavate laenuprogrammide raames, kui järgitakse reitingupiiri [...] ja laenude tähtaeg on maksimaalselt [...]. Osavõtt subsideeritud laenuprogrammidest eeltoodud tähenduses on lubatav ainult juhul, kui programmidel on laenuriski vähendavad tunnused [...]. Viimast peab kontrollima ja kinnitama järelevalve eest vastutav usaldusisik, enne kui HGAA programmist osa võtab; |
| --- | --- |

—

tehingud, mis sõlmitakse arengupankade ja rahvusüleste finantseerimisasutuste (nt EIB, EBRD, HBOR, SID jt) programmivahendeid kasutades või subsideeritud, avaliku võimu kandjate/riigisiseste avaliku võimu kandjate pakutavate laenuprogrammide raames, kui järgitakse reitingupiiri [...] ja laenude tähtaeg on maksimaalselt [...]. Osavõtt subsideeritud laenuprogrammidest eeltoodud tähenduses on lubatav ainult juhul, kui programmidel on laenuriski vähendavad tunnused [...]. Viimast peab kontrollima ja kinnitama järelevalve eest vastutav usaldusisik, enne kui HGAA programmist osa võtab;

| — | grupisisesed finantseerimised (eriti refinantseerimisliinid), mis võimaldatakse HGAA grupi teistele üksustele tagatiste ja varade päästmisostude (repossessions) eesmärgil kohtulike ja kohtuväliste enampakkumis- või müügimenetluste raames; |
| --- | --- |

—

grupisisesed finantseerimised (eriti refinantseerimisliinid), mis võimaldatakse HGAA grupi teistele üksustele tagatiste ja varade päästmisostude (repossessions) eesmärgil kohtulike ja kohtuväliste enampakkumis- või müügimenetluste raames;

| — | liisingutehingute ümberklassifitseerimine, st kasutusrenditehingutest kapitalirenditehinguteks, kui selle tulemusena on võimalik vararisk (Asset Risk) täielikult vastaspoole riskiks (Counterparty Risk) ümber kujundada (st kui kõik liisinguobjektide omandiga seotud riskid ja eelised antakse liisinguandjalt üle liisinguvõtjale); |
| --- | --- |

—

liisingutehingute ümberklassifitseerimine, st kasutusrenditehingutest kapitalirenditehinguteks, kui selle tulemusena on võimalik vararisk (Asset Risk) täielikult vastaspoole riskiks (Counterparty Risk) ümber kujundada (st kui kõik liisinguobjektide omandiga seotud riskid ja eelised antakse liisinguandjalt üle liisinguvõtjale);

| — | kehtivate lepinguliste kohustuste täitmine (nt „ehitamisel olev kinnisvara”, „veel väljarentimata liisinguvara aktivasse kandmine” (= leases-to-go)), kui leping või kohalik õigus ei võimalda kohustust täielikult või osaliselt lõpetada (näiteks lepingu eritingimuste (covenants) raames). |
| --- | --- |

—

kehtivate lepinguliste kohustuste täitmine (nt „ehitamisel olev kinnisvara”, „veel väljarentimata liisinguvara aktivasse kandmine” (= leases-to-go)), kui leping või kohalik õigus ei võimalda kohustust täielikult või osaliselt lõpetada (näiteks lepingu eritingimuste (covenants) raames).

4.2.3.   Uued tehingud jaemüügi segmendis

Vastavalt punktile 4.2.2.1 ja nõuetekohaste riskihindamisaruannete põhimõtetele määratletakse jaemüügi segmendi uusi tehinguid järgmiselt:

| i) | riskiga seotud laenu- või liisingutehing (näiteks laen või krediidiliin), mida tuleb käsitada jaemüügi valdkonna laenu- või liisingutootena ja mis antakse uuena uuele või olemasolevale kliendile (või GoB),
  VÕI |
| --- | --- |

i)

riskiga seotud laenu- või liisingutehing (näiteks laen või krediidiliin), mida tuleb käsitada jaemüügi valdkonna laenu- või liisingutootena ja mis antakse uuena uuele või olemasolevale kliendile (või GoB),
  VÕI

| ii) | vaba tagasimaksega krediidiliinide või raamidega piiratud (limit based) jaemüügitoodete puhul, mis kliendil juba on, näiteks arvelduskrediidi ületamine, krediitkaardid ja VKEde (käibevahendite) krediidiliinid, uue võimaldatud (kõrgema) limiidi ja vana (väiksema) limiidi vahe,
  VÕI |
| --- | --- |

ii)

vaba tagasimaksega krediidiliinide või raamidega piiratud (limit based) jaemüügitoodete puhul, mis kliendil juba on, näiteks arvelduskrediidi ületamine, krediitkaardid ja VKEde (käibevahendite) krediidiliinid, uue võimaldatud (kõrgema) limiidi ja vana (väiksema) limiidi vahe,
  VÕI

| iii) | korrapäraselt kustutatavate (amortizing) jaemüügitoodete puhul, mis kliendil juba on, näiteks kõik osamakselaenude vormid, uue võimaldatud (kõrgema) laenusumma ja vana (väiksema) laenusumma vahe. |
| --- | --- |

iii)

korrapäraselt kustutatavate (amortizing) jaemüügitoodete puhul, mis kliendil juba on, näiteks kõik osamakselaenude vormid, uue võimaldatud (kõrgema) laenusumma ja vana (väiksema) laenusumma vahe.

4.2.3.1.   Täiendavad määratlused ja seisukohad

| i) | Kuni HGAA on suuteline näitama aruandluse raames riskipositsiooni täiendavat suurenemist, nagu esitatud punkti 4.2.3 alapunktides ii ja iii, loetakse olemasoleva kliendi riskipositsiooni suurenemine (tootepõhiselt) uueks tehinguks. Märkus: osamaksete sageduse vähendamist (nt igakuisest kvartaalseks) käsitatakse uue tehinguna. |
| --- | --- |

i)

Kuni HGAA on suuteline näitama aruandluse raames riskipositsiooni täiendavat suurenemist, nagu esitatud punkti 4.2.3 alapunktides ii ja iii, loetakse olemasoleva kliendi riskipositsiooni suurenemine (tootepõhiselt) uueks tehinguks. Märkus: osamaksete sageduse vähendamist (nt igakuisest kvartaalseks) käsitatakse uue tehinguna.

| ii) | Marginaalseid/tähtsusetuid riskipositsiooni suurenemisi (kuni [...] eurot), mille põhjuseks on tehingutasud, kapitaliseeritud intressid/tasud jne, eelkõige seoses punktis 4.2.3.2 loetletud tehingutega (nt valuuta muutmised, restruktureerimised, konsolideerimised, pikendamised jne), ei loeta ühelgi hetkel uueks tehinguks. |
| --- | --- |

ii)

Marginaalseid/tähtsusetuid riskipositsiooni suurenemisi (kuni [...] eurot), mille põhjuseks on tehingutasud, kapitaliseeritud intressid/tasud jne, eelkõige seoses punktis 4.2.3.2 loetletud tehingutega (nt valuuta muutmised, restruktureerimised, konsolideerimised, pikendamised jne), ei loeta ühelgi hetkel uueks tehinguks.

| iii) | Riskipositsiooni suurendava jaemüügitehinguga seoses määratakse uue tehingu olemasolu või mitteolemasolu üksiktehingu tasandil, nii et (kliendi) toote riskipositsiooni suurenemisi ei ole võimalik tasaarvestada teise toote riskipositsiooni vähenemistega. Kliendi laenude tasaarvestamine kliendi hoiustega (netting) ei ole samuti lubatav. |
| --- | --- |

iii)

Riskipositsiooni suurendava jaemüügitehinguga seoses määratakse uue tehingu olemasolu või mitteolemasolu üksiktehingu tasandil, nii et (kliendi) toote riskipositsiooni suurenemisi ei ole võimalik tasaarvestada teise toote riskipositsiooni vähenemistega. Kliendi laenude tasaarvestamine kliendi hoiustega (netting) ei ole samuti lubatav.

| iv) | Kapitalirent loetakse laenu finantseerimiseks ja seega vastavalt punktile 4.2.3 uueks tehinguks, mille suhtes kehtivad uute tehingute piirangud. |
| --- | --- |

iv)

Kapitalirent loetakse laenu finantseerimiseks ja seega vastavalt punktile 4.2.3 uueks tehinguks, mille suhtes kehtivad uute tehingute piirangud.

| v) | Kasutusrent loetakse uueks tehinguks, kui see kuulub punkti 4.2.3 alla ja selle suhtes kehtivad seega uute tehingute piirangud. |
| --- | --- |

v)

Kasutusrent loetakse uueks tehinguks, kui see kuulub punkti 4.2.3 alla ja selle suhtes kehtivad seega uute tehingute piirangud.

| vi) | Liisingulepingute ümberkvalifitseerimist (nt kasutusrendist kapitalirendiks) ei loeta uueks tehinguks, välja arvatud juhul, kui see viib riskipositsiooni laiendamiseni regulatiivses või majanduslikus tähenduses. |
| --- | --- |

vi)

Liisingulepingute ümberkvalifitseerimist (nt kasutusrendist kapitalirendiks) ei loeta uueks tehinguks, välja arvatud juhul, kui see viib riskipositsiooni laiendamiseni regulatiivses või majanduslikus tähenduses.

4.2.3.2.   Piirangud/erandid

Järgmisi riskiga seotud tehinguid tuleb käsitleda eraldi:

| — | kõik jaemüügi valdkonna laenude pakkumised, mis esitati klientidele enne 1. jaanuari 2013, ei kuulu uute tehingute piirangute kehtivusalasse, kui klient on need vastava riigi õigusest tuleneva vastuvõtmistähtaja jooksul vastu võtnud. Jaemüügi valdkonna laenude pakkumised, mis esitati pärast 1. jaanuari 2013, kuuluvad punktis 4.1. esitatud kohustuste alla; |
| --- | --- |

—

kõik jaemüügi valdkonna laenude pakkumised, mis esitati klientidele enne 1. jaanuari 2013, ei kuulu uute tehingute piirangute kehtivusalasse, kui klient on need vastava riigi õigusest tuleneva vastuvõtmistähtaja jooksul vastu võtnud. Jaemüügi valdkonna laenude pakkumised, mis esitati pärast 1. jaanuari 2013, kuuluvad punktis 4.1. esitatud kohustuste alla;

| — | jaemüügi valdkonna laenud, mida toetavad arengupangad ja rahvusülesed finantseerimisasutused (nt EIB, EBRD, HBOR, SID jt) või subsideeritud programmid, mida toetavad riiklikud/riigile lähedalseisvad krediidi- või kindlustusasutused või avalik sektor, ei kuulu uute tehingute piirangute kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

—

jaemüügi valdkonna laenud, mida toetavad arengupangad ja rahvusülesed finantseerimisasutused (nt EIB, EBRD, HBOR, SID jt) või subsideeritud programmid, mida toetavad riiklikud/riigile lähedalseisvad krediidi- või kindlustusasutused või avalik sektor, ei kuulu uute tehingute piirangute kohaldamisalasse;

| — | füüsilistele isikutele (eraklientidele) antud jaemüügi valdkonna laenude või liisingulepingute, mille maksimumsumma ei ületa [...] eurot, restruktureerimisi ei loeta uuteks tehinguteks, kui need ei vii riskipositsiooni suurenemiseni. Silmas tuleb pidada järgmisi põhimõtteid:






  — | restruktureerimised ei tohiks kunagi mõjutada sularahaväärtust (peavad olema nüüdispuhasväärtuse (NPV) suhtes neutraalsed); |
| --- | --- | --- |

—

füüsilistele isikutele (eraklientidele) antud jaemüügi valdkonna laenude või liisingulepingute, mille maksimumsumma ei ületa [...] eurot, restruktureerimisi ei loeta uuteks tehinguteks, kui need ei vii riskipositsiooni suurenemiseni. Silmas tuleb pidada järgmisi põhimõtteid:

—

restruktureerimised ei tohiks kunagi mõjutada sularahaväärtust (peavad olema nüüdispuhasväärtuse (NPV) suhtes neutraalsed);

| — | restruktureerimise käigus EI tohi riskipositsiooni kliendi suhtes suurendada; |
| --- | --- |

—

restruktureerimise käigus EI tohi riskipositsiooni kliendi suhtes suurendada;

| — | kliendile ei tohi võimaldada uusi vahendeid restruktureerimisprotsessi ajal ega restruktureeritud finantseerimise raames; |
| --- | --- |

—

kliendile ei tohi võimaldada uusi vahendeid restruktureerimisprotsessi ajal ega restruktureeritud finantseerimise raames;

| — | restruktureerimisi tohib teha ainult juhul, kui klient tõendab, et ta on suuteline ja tahab restruktureeritud finantseerimist teenindada; |
| --- | --- |

—

restruktureerimisi tohib teha ainult juhul, kui klient tõendab, et ta on suuteline ja tahab restruktureeritud finantseerimist teenindada;

| — | restruktureerimisi ei tohi teha, kui (kolmas isik) esitab kliendi vastu hagi, kliendi suhtes on käimas sundtäitmine või kui tema äritegevus on muul viisil õigusliku menetluse tõttu piiratud. |
| --- | --- |

—

restruktureerimisi ei tohi teha, kui (kolmas isik) esitab kliendi vastu hagi, kliendi suhtes on käimas sundtäitmine või kui tema äritegevus on muul viisil õigusliku menetluse tõttu piiratud.

Kui klient ei ole füüsiline isik (eraklient), vaid VKE (äriklient) (ja seega ei ole alguses nimetatud kohaldamistingimus täidetud), kohaldatakse restruktureerimise (tagasimaksmise maksimeerimise tähenduses) ja tähtaja piirangute puhul äriklientidele kehtivaid eeskirju;

| — | teise kliendisegmendi olemasolevate riskipositsioonide vahetamist riskipositsiooni laiendamiseta ei loeta uueks tehinguks. See puudutab esmajoones äriklientide projektide rahastamisega seotud riskipositsiooni (nt korteriomandite ehitamiseks), mis lõpuks läheb üle jaemüügi valdkonna klientidele (nt kui nad võtavad korterite ostmiseks laene). Riskipositsioon läheb sellel juhul ettevõtete valdkonnast üle jaemüügi valdkonda. Kehtivad siiski järgmised piirangud:






  — | maksimaalselt lubatud laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe on [...] %; |
| --- | --- | --- |

—

teise kliendisegmendi olemasolevate riskipositsioonide vahetamist riskipositsiooni laiendamiseta ei loeta uueks tehinguks. See puudutab esmajoones äriklientide projektide rahastamisega seotud riskipositsiooni (nt korteriomandite ehitamiseks), mis lõpuks läheb üle jaemüügi valdkonna klientidele (nt kui nad võtavad korterite ostmiseks laene). Riskipositsioon läheb sellel juhul ettevõtete valdkonnast üle jaemüügi valdkonda. Kehtivad siiski järgmised piirangud:

—

maksimaalselt lubatud laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe on [...] %;

| — | uute tehingute iga-aastane kogumaht on piiratud maksimaalselt [...] % jaemüügi valdkonna hüpoteeklaenudega seotud uute tehingute iga-aastasest kogumahust vastavas riigis; |
| --- | --- |

—

uute tehingute iga-aastane kogumaht on piiratud maksimaalselt [...] % jaemüügi valdkonna hüpoteeklaenudega seotud uute tehingute iga-aastasest kogumahust vastavas riigis;

| — | jaemüügi valdkonna laenude riskipositsioonide suurenemist tervikuna intresside, tasude või võla kapitaliseerimise muude vormide tulemusena (enamasti seoses halbade või restruktureeritud laenudega) ei loeta uuteks tehinguteks; |
| --- | --- |

—

jaemüügi valdkonna laenude riskipositsioonide suurenemist tervikuna intresside, tasude või võla kapitaliseerimise muude vormide tulemusena (enamasti seoses halbade või restruktureeritud laenudega) ei loeta uuteks tehinguteks;

| — | jaemüügi valdkonna klientide võla konsolideerimist (HGAA raamatupidamisüksuste või kontoplaani raames) loetakse restruktureerimise osaks, kui uue konsolideeritud laenuga seotud riskipositsioon ei ületa [...] eurot (Horvaatias [...] eurot, kui järelevalve eest vastutav usaldusisik seda aktsepteerib, vt punkt 4.2.1.3). Kui riskipositsioon ületab seda summat, kohaldatakse äriklientidele kehtivaid tähtajapiiranguid.
  Kui uue konsolideeritud jaemüügi valdkonna laenuga seotud riskipositsioon on seevastu (märkimisväärselt) suurem kui konsolideeritud laenudega seotud riskipositsiooni summa, loetakse vahe vastavalt punkti 4.2.3 alapunktidele ii. ja iii. uueks tehinguks. Seni kuni vastav aruannete esitamise suutlikkus ei ole veel rakendatud, kohaldatakse siiski punkti 4.2.3.1 punkti i; |
| --- | --- |

—

jaemüügi valdkonna klientide võla konsolideerimist (HGAA raamatupidamisüksuste või kontoplaani raames) loetakse restruktureerimise osaks, kui uue konsolideeritud laenuga seotud riskipositsioon ei ületa [...] eurot (Horvaatias [...] eurot, kui järelevalve eest vastutav usaldusisik seda aktsepteerib, vt punkt 4.2.1.3). Kui riskipositsioon ületab seda summat, kohaldatakse äriklientidele kehtivaid tähtajapiiranguid.

Kui uue konsolideeritud jaemüügi valdkonna laenuga seotud riskipositsioon on seevastu (märkimisväärselt) suurem kui konsolideeritud laenudega seotud riskipositsiooni summa, loetakse vahe vastavalt punkti 4.2.3 alapunktidele ii. ja iii. uueks tehinguks. Seni kuni vastav aruannete esitamise suutlikkus ei ole veel rakendatud, kohaldatakse siiski punkti 4.2.3.1 punkti i;

| — | jaemüügi valdkonna laenude nn suurendamisi (loan top-ups) ei käsitata uute tehingutena, kui suurendamise võimalus oli esialgses laenulepingus selgesõnaliselt antud, HGAA ei saanud seda üles öelda ega tühistada ja selle eeldus oli teatavate laenutingimuste kliendipoolne täitmine, kuid see ei pidanud läbima standardset laenukontrolli. Jaemüügi valdkonna laenude suurendamise teiste vormide puhul käsitatakse vana laenusumma ja uue laenusumma vahet vastavalt punkti 4.2.3 alapunktidele ii ja iii uute tehingutena. Seni kuni vastav aruannete esitamise suutlikkus ei ole veel rakendatud, kohaldatakse siiski punkti 4.2.3.1 punkti i; |
| --- | --- |

—

jaemüügi valdkonna laenude nn suurendamisi (loan top-ups) ei käsitata uute tehingutena, kui suurendamise võimalus oli esialgses laenulepingus selgesõnaliselt antud, HGAA ei saanud seda üles öelda ega tühistada ja selle eeldus oli teatavate laenutingimuste kliendipoolne täitmine, kuid see ei pidanud läbima standardset laenukontrolli. Jaemüügi valdkonna laenude suurendamise teiste vormide puhul käsitatakse vana laenusumma ja uue laenusumma vahet vastavalt punkti 4.2.3 alapunktidele ii ja iii uute tehingutena. Seni kuni vastav aruannete esitamise suutlikkus ei ole veel rakendatud, kohaldatakse siiski punkti 4.2.3.1 punkti i;

| — | nn valuuta muutmisi (currency switches), st jaemüügi valdkonna kliendi välisvaluutas laenu (või välisvaluutaga indekseeritud laenu) muutmist riigivaluutas laenuks ilma riskipositsiooni olulise suurenemiseta (kuni [...] euroni) ei käsitata uue tehinguna. Riskipositsiooni olulise suurenemise korral käsitatakse vana laenusumma/riskipositsiooni ja uue laenusumma/riskipositsiooni vahet vastavalt punkti 4.2.3 alapunktidele ii ja iii uue tehinguna. Seni kuni vastav aruannete esitamise suutlikkus ei ole veel rakendatud, kohaldatakse siiski punkti 4.2.3.1 punkti i; |
| --- | --- |

—

nn valuuta muutmisi (currency switches), st jaemüügi valdkonna kliendi välisvaluutas laenu (või välisvaluutaga indekseeritud laenu) muutmist riigivaluutas laenuks ilma riskipositsiooni olulise suurenemiseta (kuni [...] euroni) ei käsitata uue tehinguna. Riskipositsiooni olulise suurenemise korral käsitatakse vana laenusumma/riskipositsiooni ja uue laenusumma/riskipositsiooni vahet vastavalt punkti 4.2.3 alapunktidele ii ja iii uue tehinguna. Seni kuni vastav aruannete esitamise suutlikkus ei ole veel rakendatud, kohaldatakse siiski punkti 4.2.3.1 punkti i;

| — | jaemüügi valdkonna laene, mis antakse omandatud vara ja tagatiste uueks turustamiseks või uueks liisimiseks, ei käsitata uute tehingutena. Kohaldatakse järgmisi piiranguid:






  — | eluruumi ja muu kinnisvara uuel turustamisel on lubatav laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe maksimaalselt [...] % ja selliste uute tehingute iga-aastane kogumaht on piiratud maksimaalselt [...] % jaemüügi valdkonna hüpoteeklaenudega seotud uute tehingute iga-aastasest kogumahust vastavas riigis; |
| --- | --- | --- |

—

jaemüügi valdkonna laene, mis antakse omandatud vara ja tagatiste uueks turustamiseks või uueks liisimiseks, ei käsitata uute tehingutena. Kohaldatakse järgmisi piiranguid:

—

eluruumi ja muu kinnisvara uuel turustamisel on lubatav laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe maksimaalselt [...] % ja selliste uute tehingute iga-aastane kogumaht on piiratud maksimaalselt [...] % jaemüügi valdkonna hüpoteeklaenudega seotud uute tehingute iga-aastasest kogumahust vastavas riigis;

| — | sõidukite ja vallasvara (seadmed) uute tehingute iga-aastane kogumaht on piiratud maksimaalselt [...] % jaemüügi valdkonna sõidukite ja seadmetega seotud uute tehingute iga-aastasest kogumahust vastavas riigis; |
| --- | --- |

—

sõidukite ja vallasvara (seadmed) uute tehingute iga-aastane kogumaht on piiratud maksimaalselt [...] % jaemüügi valdkonna sõidukite ja seadmetega seotud uute tehingute iga-aastasest kogumahust vastavas riigis;

| — | kehtivate lepingute ja kohustuste täitmist (nt ehitamisel olev kinnisvara, veel väljarentimata liisinguvara aktivasse kandmine) ei käsitata uute tehingutena. |
| --- | --- |

—

kehtivate lepingute ja kohustuste täitmist (nt ehitamisel olev kinnisvara, veel väljarentimata liisinguvara aktivasse kandmine) ei käsitata uute tehingutena.

IV.   Turukõlblike üksuste taaserastamine

1.   Bilansimahu vähendamine ja turuosa vähendamine

| 1.1. | HGAA tegutses 31. detsembri 2008 seisuga rahvusvahelise finantsgrupina 384 filiaaliga kaheteistkümnes riigis (Austria, Itaalia, Sloveenia, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro, Bulgaaria, Saksamaa, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Ukraina, Ungari) panganduses (jaemüük, ettevõtted, riigirahandus), liisinguvaldkonnas (jaemüük, ettevõtted; kinnisvara, sõidukid, vallasvara) ning osaluste kaudu bilansimahuga 43,34 miljardit eurot ja riskiga kaalutud varadega summas 32,83 miljardit eurot. |
| --- | --- |

1.1.

HGAA tegutses 31. detsembri 2008 seisuga rahvusvahelise finantsgrupina 384 filiaaliga kaheteistkümnes riigis (Austria, Itaalia, Sloveenia, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro, Bulgaaria, Saksamaa, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Ukraina, Ungari) panganduses (jaemüük, ettevõtted, riigirahandus), liisinguvaldkonnas (jaemüük, ettevõtted; kinnisvara, sõidukid, vallasvara) ning osaluste kaudu bilansimahuga 43,34 miljardit eurot ja riskiga kaalutud varadega summas 32,83 miljardit eurot.

| 1.2. | Juba pärast riigistamist loobus HGAA kõikide uute tehingute tegemisest Bulgaarias, endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, Ukrainas, Ungaris ja Saksamaal ning lõpetas kogu mittestrateegilise tegevuse. Tütarettevõtjad kõnealustes riikides viidi lõpetamisele mineva osa alla ja likvideeritakse nõuetekohaselt. Strateegilise uuesti positsioneerimisega kaasnes endistest kokku 18 filiaalist kaheteistkümne filiaali sulgemine „riikides, kus nähakse ette tegevuse lõpetamine” – Bulgaarias, endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, Ukrainas, Ungaris ja Saksamaal. |
| --- | --- |

1.2.

Juba pärast riigistamist loobus HGAA kõikide uute tehingute tegemisest Bulgaarias, endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, Ukrainas, Ungaris ja Saksamaal ning lõpetas kogu mittestrateegilise tegevuse. Tütarettevõtjad kõnealustes riikides viidi lõpetamisele mineva osa alla ja likvideeritakse nõuetekohaselt. Strateegilise uuesti positsioneerimisega kaasnes endistest kokku 18 filiaalist kaheteistkümne filiaali sulgemine „riikides, kus nähakse ette tegevuse lõpetamine” – Bulgaarias, endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, Ukrainas, Ungaris ja Saksamaal.

| 1.3. | HGAA 31. detsembri 2012 seisuga turule jäänud tegevuse, st turukõlblike üksuste punkti B. II. 1 tähenduses, ja HBI kumuleeritud bilansimaht moodustas ligikaudu 17,54 miljardit eurot ja riskiga kaalutud varad 11,02 miljardit eurot, mis vastas veel ainult ligikaudu 40,5 % grupi bilansimahust ja 33,6 % HGAA riskiga kaalutud varadest 31. detsembri 2008 seisuga. Sellest






  — | moodustas HBA bilansimaht 31. detsembri 2012 seisuga ligikaudu 4,15 miljardit eurot, mis vastab ligikaudu 59 % HBA bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga (7,05 miljardit eurot) ja ainult 10 % HGAA grupi bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga, ja riskiga kaalutud varade summa oli 1,23 miljardit eurot (HBA 31. detsembri 2008 seisuga: 3,392 miljardit eurot); |
| --- | --- | --- |

1.3.

HGAA 31. detsembri 2012 seisuga turule jäänud tegevuse, st turukõlblike üksuste punkti B. II. 1 tähenduses, ja HBI kumuleeritud bilansimaht moodustas ligikaudu 17,54 miljardit eurot ja riskiga kaalutud varad 11,02 miljardit eurot, mis vastas veel ainult ligikaudu 40,5 % grupi bilansimahust ja 33,6 % HGAA riskiga kaalutud varadest 31. detsembri 2008 seisuga. Sellest

—

moodustas HBA bilansimaht 31. detsembri 2012 seisuga ligikaudu 4,15 miljardit eurot, mis vastab ligikaudu 59 % HBA bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga (7,05 miljardit eurot) ja ainult 10 % HGAA grupi bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga, ja riskiga kaalutud varade summa oli 1,23 miljardit eurot (HBA 31. detsembri 2008 seisuga: 3,392 miljardit eurot);

| — | moodustas HBI bilansimaht 31. detsembri 2012 seisuga 3,28 miljardit eurot, mis vastab ligikaudu 65 % HBI bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga (5,02 miljardit eurot) ja ainult 8 % HGAA grupi bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga, ja riskiga kaalutud varade summa oli 2,54 miljardit eurot (HBI 31. detsembri 2008 seisuga: 4,198 miljardit eurot); |
| --- | --- |

—

moodustas HBI bilansimaht 31. detsembri 2012 seisuga 3,28 miljardit eurot, mis vastab ligikaudu 65 % HBI bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga (5,02 miljardit eurot) ja ainult 8 % HGAA grupi bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga, ja riskiga kaalutud varade summa oli 2,54 miljardit eurot (HBI 31. detsembri 2008 seisuga: 4,198 miljardit eurot);

| — | moodustas Kagu-Euroopa võrgustiku bilansimaht 31. detsembri 2012 seisuga 10,11 miljardit eurot, mis vastab 68,5 % Kagu-Euroopa võrgustiku bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga (14,775 miljardit eurot) ja ainult 23 % HGAA grupi bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga, ja riskiga kaalutud varade summa oli 7,2 miljardit eurot (Kagu-Euroopa võrgustik 31. detsembri 2008 seisuga: 12,623 miljardit eurot). |
| --- | --- |

—

moodustas Kagu-Euroopa võrgustiku bilansimaht 31. detsembri 2012 seisuga 10,11 miljardit eurot, mis vastab 68,5 % Kagu-Euroopa võrgustiku bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga (14,775 miljardit eurot) ja ainult 23 % HGAA grupi bilansimahust 31. detsembri 2008 seisuga, ja riskiga kaalutud varade summa oli 7,2 miljardit eurot (Kagu-Euroopa võrgustik 31. detsembri 2008 seisuga: 12,623 miljardit eurot).

HBI klassifitseerimisega lõpetamisele minevaks osaks 2013. aasta teisel poolaastal väheneb turukõlblike üksuste (HBA ja Kagu-Euroopa võrgustik) kumuleeritud bilansimaht eeltoodud andmetega võrreldes veel 19 %, mis vastab veel ainult ligikaudu 33 % HGAA grupi bilansimahust või 26 % riskiga kaalutud varadest 31. detsembri 2008 seisuga.

| 1.4. | Järelejäävad turukõlblikud üksused taaserastatakse vastavalt punktile B.IV.3 võimalikult kiiresti ja parimal viisil. Pärast turukõlblike üksuste täielikku taaserastamist jääb HGAA bilanssi ainult veel lõpetamisele minev äritegevus. |
| --- | --- |

1.4.

Järelejäävad turukõlblikud üksused taaserastatakse vastavalt punktile B.IV.3 võimalikult kiiresti ja parimal viisil. Pärast turukõlblike üksuste täielikku taaserastamist jääb HGAA bilanssi ainult veel lõpetamisele minev äritegevus.

2.   Elujõulisuse säilitamine kuni taaserastamiseni

Austria kinnitab, et HGAA juhib turukõlblike üksuste äritegevust eesmärgiga taastada ja säilitada turukõlblike üksuste pikaajaline elujõulisus kooskõlas ümberkorralduskavas ja selle lisades (kaasa arvatud kohustuste loend) toodud kinnitustega. Turukõlblike üksuste ümberkorraldamine ja/või erinevate varade või portfellide lõpetamisele minevasse osasse üleviimine ei ole kõnealuse kohustusega vastuolus, kui need on vajalikud taaserastamise väljavaadete taastamiseks, säilitamiseks või optimeerimiseks.

3.   Võimalikult kiire taaserastamine

Austria tagab, et turukõlblike üksuste taaserastamine käesoleva punkti alusel toimub võimalikult kiiresti. Kui käesolevas punktis B.IV.3 viidatakse turukõlblike üksuste taaserastamisele, hõlmab see vajaduse korral turukõlblike üksuste osade samuti lubatavat taaserastamist.

3.1.   Taaserastamine

Turukõlbliku üksuse taaserastamine loetakse toimunuks, kui Austria Vabariik on võõrandanud 100 % asjaomase turukõlbliku üksuse aktsiatest või kõikidest varadest ühele või mitmele ostjale, keda Austria Vabariik ei kontrolli. Taaserastamiseks loetakse ka kõikide otseselt või kaudselt Austriale kuuluvate turukõlblike üksuste aktsiate võõrandamist turul tavapärase esmase avaliku pakkumise raames.

3.2.   Taaserastamise ajahetk

Taaserastamine loetakse toimunuks päeval, mil turukõlbliku üksuse omandamise kohta allkirjastatakse siduv võlaõiguslik ostuleping. Juhul kui turukõlblik üksus müüakse osadena mitmele ostjale, on määrav viimase ostulepingu sõlmimise päev. Esmase avaliku pakkumise raames kehtib õigeaegse taaserastamise alusena päev, mil viimane otseselt või kaudselt Austriale kuuluv aktsia turul on. Esmase avaliku pakkumise kaudu võõrandatud üksuste seotus punktis B.III toodud kohustustega lõpeb siiski juba päeval, mil [...] aktsiat turule lasti.

3.3.   Taaserastamise tähtaeg

HBA taaserastamine toimub 31. detsembriks 2013 ja Kagu-Euroopa võrgustiku taaserastamine 30. juuniks 2015.

3.4.   Täitmistähtajad

HBA müük peab toimuma kuni [...]. Lepingute täitmine Kagu-Euroopa võrgustiku müümiseks peab toimuma kuni [...].

3.5.   Täitmistähtaegade pikendamine

Viivituste korral, mille põhjuseks on järelevalve- või konkurentsiasutuse vajalike heakskiitude puudumine, võivad komisjoni talitused anda nõusoleku Kagu-Euroopa võrgustiku müügitähtaja pikendamiseks vastavalt punktile 3.4 veel [...] võrra. Austria esitab taotluse õigeaegselt, vähemalt kaks nädalat enne esialgse täitmistähtaja lõppu, ja esitab komisjonile järelevalve eest vastutava usaldusisiku kinnituse, et viivitus on seotud eranditult nõusoleku andmise õigusega asutus(t)e tegevusvaldkonnaga ja HGAA on Austria veendumuse kohaselt võtnud kõik vajalikud meetmed, et teostada ostulepingu täitmine esialgse täitmistähtaja jooksul.

3.6.   Ostja vahetumine

Kui pärast õigeaegset taaserastamist, aga enne täitmise tähtaja lõppu selgub, et üksuse ostjal ei ole võimalik tingimusi täita või ei ole võimalik teha seda täitmise tähtaja jooksul, võib võõrandamine toimuda komisjoni talitustega kooskõlastatult kolmandale isikule, kui müümine on võimalik esmase võõrandamise jaoks kehtiva täitmise tähtaja jooksul.

3.7.   Taaserastamis- või täitmise tähtaegadest mittekinnipidamine

Kui taaserastamistähtajast vastavalt punktile 3.3 või täitmise tähtajast vastavalt punktidele 3.4 ja 3.5 ei peeta kinni, peab asjaomane üksus lõpetama uute tehingute tegemise alates mitte järgitud tähtaja lõppemisele järgnevast päevast. Alates sellest ajast kohaldatakse asjaomasele üksusele käesoleva kohustuste loendi sätteid, mis kehtivad lõpetamisele mineva osa suhtes.

4.   Võõrandamismenetlus

| 4.1. | Austria tagab, et HGAA algatab turukõlblike üksuste taaserastamiseks vajaliku võõrandamismenetluse nii õigeaegselt ja viib selle läbi nii kiiresti, et võimalik on võimalikult kiire taaserastamine. |
| --- | --- |

4.1.

Austria tagab, et HGAA algatab turukõlblike üksuste taaserastamiseks vajaliku võõrandamismenetluse nii õigeaegselt ja viib selle läbi nii kiiresti, et võimalik on võimalikult kiire taaserastamine.

| 4.2. | Turukõlblike üksuste taaserastamine toimub turul tavapärase esmase avaliku pakkumise raames või kui see on õiguslikult lubatav ja ilma ärisaladusi rikkumata võimalik, siis avatud, läbipaistva ja tingimusteta võõrandamismenetluse raames ja säilitades turul tavapärased müüja garantiid (representations and warranties). See ei välista, et enne taolist menetlust või selle ajal toimuvad ka läbirääkimised sihipäraselt määratletud huvitatud isikutega. |
| --- | --- |

4.2.

Turukõlblike üksuste taaserastamine toimub turul tavapärase esmase avaliku pakkumise raames või kui see on õiguslikult lubatav ja ilma ärisaladusi rikkumata võimalik, siis avatud, läbipaistva ja tingimusteta võõrandamismenetluse raames ja säilitades turul tavapärased müüja garantiid (representations and warranties). See ei välista, et enne taolist menetlust või selle ajal toimuvad ka läbirääkimised sihipäraselt määratletud huvitatud isikutega.

V.   Lõpetamisele minev osa

1.   Olemasoleva äritegevuse kapitali ja väärtust säilitaval viisil lõpetamine

| 1.1. | Austria tagab, et alates lõpliku heakskiidu saamisest lõpetab HGAA oma lõpetamisele minevas osas sellel hetkel olemasoleva äritegevuse, tehes seda kapitali ja väärtust säilitaval viisil. |
| --- | --- |

1.1.

Austria tagab, et alates lõpliku heakskiidu saamisest lõpetab HGAA oma lõpetamisele minevas osas sellel hetkel olemasoleva äritegevuse, tehes seda kapitali ja väärtust säilitaval viisil.

| 1.2. | Lõpetamisele minevas osas olevad varad võõrandatakse, likvideeritakse või lõpetatakse aktiivselt ja parimal võimalikul viisil. |
| --- | --- |

1.2.

Lõpetamisele minevas osas olevad varad võõrandatakse, likvideeritakse või lõpetatakse aktiivselt ja parimal võimalikul viisil.

| 1.3. | Varad tuleb põhimõtteliselt võimalikult kiiresti müüa. HGAA kohustub need varad müüma kohe, kui võõrandamistuluna on võimalik saavutada vähemalt varade arvestuslik väärtus, välja arvatud juhul, kui müügihinda tuleb vaieldamatu objektiivse hinnangu alusel käsitada selgelt ebamõistlikuna. |
| --- | --- |

1.3.

Varad tuleb põhimõtteliselt võimalikult kiiresti müüa. HGAA kohustub need varad müüma kohe, kui võõrandamistuluna on võimalik saavutada vähemalt varade arvestuslik väärtus, välja arvatud juhul, kui müügihinda tuleb vaieldamatu objektiivse hinnangu alusel käsitada selgelt ebamõistlikuna.

| 1.4. | Kõik varad, mida ei ole võimalik vastavalt punktile 1.3 võõrandada, lõpevad vastavalt oma tähtajale. |
| --- | --- |

1.4.

Kõik varad, mida ei ole võimalik vastavalt punktile 1.3 võõrandada, lõpevad vastavalt oma tähtajale.

2.   Uute tehingute mittetegemine lõpetamisele minevas osas

| 2.1. | Austria tagab, et alates lõpliku heakskiidu saamisest ei sõlmita lõpetamisele minevas osas enam uusi tehinguid. Kui järgnevalt ei ole punktides 2.2 ja 2.3 teisiti sätestatud, lõpetavad kõik HGAA ettevõtted, v.a turukõlblikud üksused, alates sellest ajast oma veel sellel hetkel olemasoleva äritegevuse. |
| --- | --- |

2.1.

Austria tagab, et alates lõpliku heakskiidu saamisest ei sõlmita lõpetamisele minevas osas enam uusi tehinguid. Kui järgnevalt ei ole punktides 2.2 ja 2.3 teisiti sätestatud, lõpetavad kõik HGAA ettevõtted, v.a turukõlblikud üksused, alates sellest ajast oma veel sellel hetkel olemasoleva äritegevuse.

| 2.2. | Lõpetamisele minevas osas jäävad lubatavaks ka pikendamised olemasolevate klientidega, kui on olemas realistlik ja faktidel põhinev ning usaldusväärne väljavaade, et pikendamine parandab tulevikus finantseerimise teenindatavust või kasutatavust. Pikendamist võimaldatakse kõige enam [...] ulatuses; põhjendatud erandjuhtudest, kus pikendamisperioodid on pikemad, tuleb järelevalve eest vastutavale usaldusisikule igal üksikjuhtumil teada anda ja neid piisavalt põhjendada. Kogu lõpetamissegmendi lõpetamist jätkatakse ka pärast ümberkorraldamise perioodi lõppu võimalikult kiiresti.
  Jätkuvalt jäävad lubatavaks:






  — | lõpetamisele mineva osa likviidsuse juhtimise raames vajalikud tehingud, nt keskpangatehingud; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Lõpetamisele minevas osas jäävad lubatavaks ka pikendamised olemasolevate klientidega, kui on olemas realistlik ja faktidel põhinev ning usaldusväärne väljavaade, et pikendamine parandab tulevikus finantseerimise teenindatavust või kasutatavust. Pikendamist võimaldatakse kõige enam [...] ulatuses; põhjendatud erandjuhtudest, kus pikendamisperioodid on pikemad, tuleb järelevalve eest vastutavale usaldusisikule igal üksikjuhtumil teada anda ja neid piisavalt põhjendada. Kogu lõpetamissegmendi lõpetamist jätkatakse ka pärast ümberkorraldamise perioodi lõppu võimalikult kiiresti.

Jätkuvalt jäävad lubatavaks:

—

lõpetamisele mineva osa likviidsuse juhtimise raames vajalikud tehingud, nt keskpangatehingud;

| — | lõpetamisele mineva osa tagatisvara haldamine, kusjuures – neljandas taandes sätestatut järgides – aktiva poolel uusi tehinguid ei tehta; |
| --- | --- |

—

lõpetamisele mineva osa tagatisvara haldamine, kusjuures – neljandas taandes sätestatut järgides – aktiva poolel uusi tehinguid ei tehta;

| — | tuletistehingud, mis on vajalikud olemasoleva portfelli intressi-, valuuta- ja krediidiriskide juhtimiseks, nt varade vahetustehingud, kui need viivad HGAA kõikide turuosade riskipositsiooni vähenemiseni; |
| --- | --- |

—

tuletistehingud, mis on vajalikud olemasoleva portfelli intressi-, valuuta- ja krediidiriskide juhtimiseks, nt varade vahetustehingud, kui need viivad HGAA kõikide turuosade riskipositsiooni vähenemiseni;

| — | järelevalveseaduste või muude seaduste tõttu vajalikud tehingud, kaasa arvatud HGAA tagatisvara haldamiseks ning HGAA likviidsuse juhtimiseks lubatavate väärtpaberite omandamine, hoidmine ja võõrandamine; |
| --- | --- |

—

järelevalveseaduste või muude seaduste tõttu vajalikud tehingud, kaasa arvatud HGAA tagatisvara haldamiseks ning HGAA likviidsuse juhtimiseks lubatavate väärtpaberite omandamine, hoidmine ja võõrandamine;

| — | tehingud, mida lõpetamisele minev üksus sõlmib enda refinantseerimiseks, kaasa arvatud võlakirjade uusemissioonid ja tagasiostmine; |
| --- | --- |

—

tehingud, mida lõpetamisele minev üksus sõlmib enda refinantseerimiseks, kaasa arvatud võlakirjade uusemissioonid ja tagasiostmine;

| — | vallas- ja kinnisvara ostmine kohtulike ja kohtuväliste oksjonite raames ning avaliku pakkumiseta ülevõtmine tagatiste oma valdusesse võtmiseks; |
| --- | --- |

—

vallas- ja kinnisvara ostmine kohtulike ja kohtuväliste oksjonite raames ning avaliku pakkumiseta ülevõtmine tagatiste oma valdusesse võtmiseks;

| — | juba kehtivate lepingute ja kohustuste täitmine (näiteks „ehitamisel olev kinnisvara”, „veel väljarentimata liisinguvara aktivasse kandmine”, kapitalirendi kasutusrendiks ümberklassifitseerimine ja vastupidi jne); |
| --- | --- |

—

juba kehtivate lepingute ja kohustuste täitmine (näiteks „ehitamisel olev kinnisvara”, „veel väljarentimata liisinguvara aktivasse kandmine”, kapitalirendi kasutusrendiks ümberklassifitseerimine ja vastupidi jne);

| — | varade (lühi- kuni keskpikaajaline) uuesti liisimine, kui varasid ei ole võimalik väärtust säilitaval viisil lühikese aja jooksul realiseerida, et vähendada või vältida selle kaudu kulusid (korrashoid jne). |
| --- | --- |

—

varade (lühi- kuni keskpikaajaline) uuesti liisimine, kui varasid ei ole võimalik väärtust säilitaval viisil lühikese aja jooksul realiseerida, et vähendada või vältida selle kaudu kulusid (korrashoid jne).

Lisaks jäävad lubatavaks tehingud HGAA grupi ettevõtetega (kui nende eesmärk on refinantseerimisliinide pikendamine) ja tehingud HGAA varade (osalused, portfellid jne) ostjatega, mida tehakse seoses taaserastamisega ja mis on vajalikud vastavate üksuste ja/või varade edukaks võõrandamiseks, (nt ostukrediitide andmine (seller financing), HGAA antud tagatiste (nt garantiid) pikendamine ostja kasuks jne.).

| 2.3. | Halbade tehingute raames võib lõpetamisele minev üksus saneerimise ja likvideerimise raames koos asjaomase tehingu võlgnikuga tehinguid kohandada, kui kõnealuseid meetmeid saab konkurentsimoonutusi põhjustamata liigitada väärtust säilitavaks või riske vähendavaks, mida tuleb vastavate põhjendustega järelevalve eest vastutavale usaldusisikule dokumenteerida. Tehingute kohandamine tähendab tehingute muutmist, nt intresside kohandamist, ajatamist, maksetähtaja kohandamist, võlgniku vahetamist, pikendamisi ja restruktureerimisi, nt sama summaga uute laenukokkulepete sõlmimine, tagatiste muutmine või finantsnäitajate muutmine või finantsnäitajate õiguslikest tagajärgedest loobumine. Käesolevas paragrahvis nimetatud tehingute kohandamisel võib tähtaega pikendada [...]; sellest kaugemale minevaid tehingute kohandamisi võib teha üksnes järelevalve eest vastutava usaldusisiku heakskiidul. |
| --- | --- |

2.3.

Halbade tehingute raames võib lõpetamisele minev üksus saneerimise ja likvideerimise raames koos asjaomase tehingu võlgnikuga tehinguid kohandada, kui kõnealuseid meetmeid saab konkurentsimoonutusi põhjustamata liigitada väärtust säilitavaks või riske vähendavaks, mida tuleb vastavate põhjendustega järelevalve eest vastutavale usaldusisikule dokumenteerida. Tehingute kohandamine tähendab tehingute muutmist, nt intresside kohandamist, ajatamist, maksetähtaja kohandamist, võlgniku vahetamist, pikendamisi ja restruktureerimisi, nt sama summaga uute laenukokkulepete sõlmimine, tagatiste muutmine või finantsnäitajate muutmine või finantsnäitajate õiguslikest tagajärgedest loobumine. Käesolevas paragrahvis nimetatud tehingute kohandamisel võib tähtaega pikendada [...]; sellest kaugemale minevaid tehingute kohandamisi võib teha üksnes järelevalve eest vastutava usaldusisiku heakskiidul.

| 2.4. | Lisaks on lubatavad kulutused (nende rahastamine) võõrandatavate varade otseseks parandamiseks, kui sellega on võimalik turustamisvõimalusi märkimisväärselt suurendada. See puudutab esmajoones õigus- ja halduslõive (nt kohaliku kinnistusraamatu korrastamiseks) ning üksikjuhul ka erinevate varade ehituslikke/tehnilisi muudatusi, kusjuures vajalik on järelevalve eest vastutava usaldusisiku nõusolek. |
| --- | --- |

2.4.

Lisaks on lubatavad kulutused (nende rahastamine) võõrandatavate varade otseseks parandamiseks, kui sellega on võimalik turustamisvõimalusi märkimisväärselt suurendada. See puudutab esmajoones õigus- ja halduslõive (nt kohaliku kinnistusraamatu korrastamiseks) ning üksikjuhul ka erinevate varade ehituslikke/tehnilisi muudatusi, kusjuures vajalik on järelevalve eest vastutava usaldusisiku nõusolek.

3.   HBI lõpetamine

Selleks et vältida turumoonutusi jaemüügipanga HBI likvideerimisel ning leevendada hoiuste väljavoolu ja sellest tulenevat HBI täiendavat likviidsusvajadust, kehtivad HBI kohta järgmised sätted:

| 3.1. | HBI ei tee uusi tehinguid, kui allpool ei ole teisiti sätestatud. |
| --- | --- |

3.1.

HBI ei tee uusi tehinguid, kui allpool ei ole teisiti sätestatud.

| 3.2. | HBI aktivapoolt vähendatakse samm-sammult portfellide või üksikute varade võõrandamise, täiendavate restruktureerimistehingute (st portfellide ja/või varade üleviimine lõpetamisele minevasse üksusesse) ja ülejäänud osas olemasoleva vara amortiseerimise kaudu. |
| --- | --- |

3.2.

HBI aktivapoolt vähendatakse samm-sammult portfellide või üksikute varade võõrandamise, täiendavate restruktureerimistehingute (st portfellide ja/või varade üleviimine lõpetamisele minevasse üksusesse) ja ülejäänud osas olemasoleva vara amortiseerimise kaudu.

| 3.3. | HBI bilansi passivapoole lõpetamine järgib HBI aktivapoole varade lõpetamist ja on määratud viimatinimetatu kaudu. HBI passivat vähendatakse seega proportsionaalselt aktivapoole vähendamisega. |
| --- | --- |

3.3.

HBI bilansi passivapoole lõpetamine järgib HBI aktivapoole varade lõpetamist ja on määratud viimatinimetatu kaudu. HBI passivat vähendatakse seega proportsionaalselt aktivapoole vähendamisega.

| 3.4. | Praegu on HBI lõpetamiseks kavandatud järgmised põhipunktid:






  — | praeguse ligikaudu 3 miljardi euro suuruse bilansimahu vähendamine ligikaudu [...] % võrra 2013. aasta lõpuks portfelli edasise ülekandmisega kohalikku likvideerimisüksusesse (HLI); |
| --- | --- | --- |

3.4.

Praegu on HBI lõpetamiseks kavandatud järgmised põhipunktid:

—

praeguse ligikaudu 3 miljardi euro suuruse bilansimahu vähendamine ligikaudu [...] % võrra 2013. aasta lõpuks portfelli edasise ülekandmisega kohalikku likvideerimisüksusesse (HLI);

| — | järelejäävate kliendinõuete bilansimahu vähendamine pärast lepingujärgset maksetähtaega ligikaudu [...] võrra ligikaudu [...] euroni 2018. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

—

järelejäävate kliendinõuete bilansimahu vähendamine pärast lepingujärgset maksetähtaega ligikaudu [...] võrra ligikaudu [...] euroni 2018. aasta lõpuks;

| — | [...].











  [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

—

[...].

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3.5. | Selleks et tagada HBI [...] omarefinantseerimine lõpetamise staadiumis ja vältida täiendavat likviidsusvajadust, on HBI-l lubatud [...], kui see on vajalik eeltoodud [...] mittetäitmise vältimiseks või tasakaalustamiseks. |
| --- | --- |

3.5.

Selleks et tagada HBI [...] omarefinantseerimine lõpetamise staadiumis ja vältida täiendavat likviidsusvajadust, on HBI-l lubatud [...], kui see on vajalik eeltoodud [...] mittetäitmise vältimiseks või tasakaalustamiseks.

| 3.6. | HBI pakub/võtab vastu hoiuseid ainult nominaalsete intressimääradega, mis on madalamad kui nende parimate intressimäärade keskmine, mida samal perioodil pakuvad HBI tegevusvaldkonnas viis tähtsaimat, abi mittesaavat konkurenti [...] võrreldavatele toodetele. |
| --- | --- |

3.6.

HBI pakub/võtab vastu hoiuseid ainult nominaalsete intressimääradega, mis on madalamad kui nende parimate intressimäärade keskmine, mida samal perioodil pakuvad HBI tegevusvaldkonnas viis tähtsaimat, abi mittesaavat konkurenti [...] võrreldavatele toodetele.

| 3.7. | [...]. |
| --- | --- |

3.7.

[...].

| 3.8. | Kui eespool ei ole teisiti sätestatud, kehtivad HBI lõpetamise kohta punktide V.1. ja V.2. lõpetamisele minevat osa käsitlevad eeskirjad. |
| --- | --- |

3.8.

Kui eespool ei ole teisiti sätestatud, kehtivad HBI lõpetamise kohta punktide V.1. ja V.2. lõpetamisele minevat osa käsitlevad eeskirjad.

2.   Järelevalve eest vastutav usaldusisik (Monitoring Trustee)

I.   Ametisse nimetamine

| 1. | Austria tagab, et HGAA nimetab allpool toodud sätete alusel ametisse (järelevalve eest vastutava) usaldusisiku („usaldusisik”), kes on kohustatud täitma punktis C.II. nimetatud ülesandeid ja kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Austria tagab, et HGAA nimetab allpool toodud sätete alusel ametisse (järelevalve eest vastutava) usaldusisiku („usaldusisik”), kes on kohustatud täitma punktis C.II. nimetatud ülesandeid ja kohustusi.

| 2. | Usaldusisik peab olema HGAA-st sõltumatu, tal ei tohi olla ühelgi ajahetkel huvide konflikti ja tal peavad olema oma mandaadi täitmiseks vajalikud erialateadmised. Usaldusisik saab HGAA-lt hüvitist, mis ei tohi takistada tema mandaadi sõltumatut ja tõhusat täitmist. Usaldusisiku kulud kannab õiguslikult lubatavas ulatuses HGAA, ülejäänud osas Austria. |
| --- | --- |

2.

Usaldusisik peab olema HGAA-st sõltumatu, tal ei tohi olla ühelgi ajahetkel huvide konflikti ja tal peavad olema oma mandaadi täitmiseks vajalikud erialateadmised. Usaldusisik saab HGAA-lt hüvitist, mis ei tohi takistada tema mandaadi sõltumatut ja tõhusat täitmist. Usaldusisiku kulud kannab õiguslikult lubatavas ulatuses HGAA, ülejäänud osas Austria.

| 3. | Komisjoni nõusolekul jätkab komisjoni 5. detsembri 2012. aasta heakskiitmisotsuse C(2012) 9255 (final) lisa punktis 12 sätestatud kohustuste täitmiseks juba ametisse nimetatud järelevalve eest vastutav usaldusisik [...] ka edaspidi järelevalve eest vastutava usaldusisikuna tegutsemist. Juhul kui komisjon nõuab selle asemel teise järelevalve eest vastutava usaldusisiku rakendamist, kehtib järgmine.






  3.1. | Austria tagab, et HGAA esitab mõistliku aja jooksul pärast lõplikku heakskiitu vähemalt kaks isikut usaldusisikuna heakskiitmiseks. Ettepanekud peavad sisaldama kõnealuste isikute sobivuse kohta piisavat teavet (punkt C.I.2). Esitatud usaldusisiku HGAA poolne ametisse nimetamine eeldab komisjoni talituste nõusolekut, kellel on õigus keelduda ainult esitatud usaldusisiku ilmselge mittesobivuse korral. |
| --- | --- | --- |

3.

Komisjoni nõusolekul jätkab komisjoni 5. detsembri 2012. aasta heakskiitmisotsuse C(2012) 9255 (final) lisa punktis 12 sätestatud kohustuste täitmiseks juba ametisse nimetatud järelevalve eest vastutav usaldusisik [...] ka edaspidi järelevalve eest vastutava usaldusisikuna tegutsemist. Juhul kui komisjon nõuab selle asemel teise järelevalve eest vastutava usaldusisiku rakendamist, kehtib järgmine.

3.1.

Austria tagab, et HGAA esitab mõistliku aja jooksul pärast lõplikku heakskiitu vähemalt kaks isikut usaldusisikuna heakskiitmiseks. Ettepanekud peavad sisaldama kõnealuste isikute sobivuse kohta piisavat teavet (punkt C.I.2). Esitatud usaldusisiku HGAA poolne ametisse nimetamine eeldab komisjoni talituste nõusolekut, kellel on õigus keelduda ainult esitatud usaldusisiku ilmselge mittesobivuse korral.

| 3.2. | Kui komisjoni talitused keelduvad nõusoleku andmisest kõikidele HGAA esitatud usaldusisikutele, tagab Austria, et HGAA esitab nelja nädala jooksul pärast seda, kui talle tagasilükkamisest teatati, punktides C.I.2 ja C.I.3 toodud tingimuste ja menetluse kohaselt vähemalt kaks järgmist isikut. Kui komisjoni talitused lükkavad kõik järgmised esitatud usaldusisikud samuti tagasi, siis nimetab komisjon usaldusisiku, kelle HGAA seejärel ametisse nimetab. |
| --- | --- |

3.2.

Kui komisjoni talitused keelduvad nõusoleku andmisest kõikidele HGAA esitatud usaldusisikutele, tagab Austria, et HGAA esitab nelja nädala jooksul pärast seda, kui talle tagasilükkamisest teatati, punktides C.I.2 ja C.I.3 toodud tingimuste ja menetluse kohaselt vähemalt kaks järgmist isikut. Kui komisjoni talitused lükkavad kõik järgmised esitatud usaldusisikud samuti tagasi, siis nimetab komisjon usaldusisiku, kelle HGAA seejärel ametisse nimetab.

II.   Usaldusisiku ülesanded ja kohustused

| 1. | Usaldusisiku ülesanne on teostada järelevalvet ümberkorralduskava täieliku ja õigeaegse rakendamise ning kohustuste täitmise üle ning täita kohustuste loendis (näiteks punktis D.I.) nimetatud konkreetseid usaldusisiku kohustusi. Komisjonil on õigus nõuda usaldusisikult selgitusi või täpsustusi. |
| --- | --- |

1.

Usaldusisiku ülesanne on teostada järelevalvet ümberkorralduskava täieliku ja õigeaegse rakendamise ning kohustuste täitmise üle ning täita kohustuste loendis (näiteks punktis D.I.) nimetatud konkreetseid usaldusisiku kohustusi. Komisjonil on õigus nõuda usaldusisikult selgitusi või täpsustusi.

| 2. | Usaldusisik annab komisjonile kord kvartalis aru ümberkorralduskava rakendamise ja kohustuste täitmise kohta. Sellel eesmärgil esitab usaldusisik komisjonile, Austriale ja HGAA-le iga kord pärast kvartali lõppu kirjaliku aruande projekti ümberkorralduskava rakendamise ja kohustuste täitmise kohta. Komisjon võib aruande mahu vajaduse korral täpsemalt määratleda. |
| --- | --- |

2.

Usaldusisik annab komisjonile kord kvartalis aru ümberkorralduskava rakendamise ja kohustuste täitmise kohta. Sellel eesmärgil esitab usaldusisik komisjonile, Austriale ja HGAA-le iga kord pärast kvartali lõppu kirjaliku aruande projekti ümberkorralduskava rakendamise ja kohustuste täitmise kohta. Komisjon võib aruande mahu vajaduse korral täpsemalt määratleda.

| 3. | Komisjonil, Austrial ja HGAA-l on õigus esitada kahe nädala jooksul alates projekti kättesaamisest projekti kohta märkusi („märkuste esitamise tähtaeg”). Nelja nädala jooksul alates märkuste esitamise tähtaja lõpust esitab usaldusisik komisjonile lõpliku aruande, milles ta võtab arvesse võimalikke märkusi. Usaldusisik edastab Austriale ja HGAA-le lõpparuande koopia. |
| --- | --- |

3.

Komisjonil, Austrial ja HGAA-l on õigus esitada kahe nädala jooksul alates projekti kättesaamisest projekti kohta märkusi („märkuste esitamise tähtaeg”). Nelja nädala jooksul alates märkuste esitamise tähtaja lõpust esitab usaldusisik komisjonile lõpliku aruande, milles ta võtab arvesse võimalikke märkusi. Usaldusisik edastab Austriale ja HGAA-le lõpparuande koopia.

III.   Austria ja HGAA ülesanded ja kohustused

Austria tagab, et komisjonil ja järelevalve eest vastutaval usaldusisikul on lõpliku heakskiidu rakendamise ajal piiramatu juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik rakendamise järelevalveks. HGAA toetab järelevalve eest vastutavat usaldusisikut teabe kiire ettevalmistamise ja esitamisega. Komisjon ja järelevalve eest vastutav usaldusisik võivad nõuda HGAA-lt ja Austrialt selgitusi või täpsustusi. Austria ja HGAA teevad seoses kõikide lõpliku heakskiidu rakendamise järelevalvega seotud järelepärimistega komisjoni ja usaldusisikuga kõikehõlmavat koostööd.

IV.   Usaldusisiku asendamine ja vastutusest vabastamine

| 1. | Kui usaldusisik ei täida oma ülesandeid ja kohustusi või ei vasta ta (enam) sobivuse tingimustele (punkt C.I.2), võib HGAA usaldusisiku komisjoni talituste nõusolekul tagasi kutsuda, või kui komisjon esitab pärast usaldusisiku ärakuulamist vastava põhjendatud nõudmise, siis peab HGAA usaldusisiku tagasi kutsuma. Usaldusisiku tagasikutsumise korral tuleb ta asendada uue usaldusisikuga. Uue usaldusisiku ametisse nimetamise aluseks on punktis C.I kirjeldatud menetlus. |
| --- | --- |

1.

Kui usaldusisik ei täida oma ülesandeid ja kohustusi või ei vasta ta (enam) sobivuse tingimustele (punkt C.I.2), võib HGAA usaldusisiku komisjoni talituste nõusolekul tagasi kutsuda, või kui komisjon esitab pärast usaldusisiku ärakuulamist vastava põhjendatud nõudmise, siis peab HGAA usaldusisiku tagasi kutsuma. Usaldusisiku tagasikutsumise korral tuleb ta asendada uue usaldusisikuga. Uue usaldusisiku ametisse nimetamise aluseks on punktis C.I kirjeldatud menetlus.

| 2. | Kui usaldusisik kutsutakse tagasi, siis võib temalt nõuda tegevuse jätkamist nii kaua, kuni tema tegevuse võtab üle uus usaldusisik. Tagasikutsutud usaldusisik annab uuele usaldusisikule üle kogu olulise teabe. Tagasikutsutud usaldusisiku tegevus lõpeb alles siis, kui HGAA on ta komisjoni talituste nõusolekul vastutusest vabastanud. |
| --- | --- |

2.

Kui usaldusisik kutsutakse tagasi, siis võib temalt nõuda tegevuse jätkamist nii kaua, kuni tema tegevuse võtab üle uus usaldusisik. Tagasikutsutud usaldusisik annab uuele usaldusisikule üle kogu olulise teabe. Tagasikutsutud usaldusisiku tegevus lõpeb alles siis, kui HGAA on ta komisjoni talituste nõusolekul vastutusest vabastanud.

2.   Lõppsätted

I.   Järgmistest toetustest aru andmine

| 1. | Austria Vabariik kohustub andma järgmisi toetusi HGAA grupi ettevõtetele, mida ei liigitata lõpetamisele mineva osa alla, ainult juhul, kui nende eesmärk on järelevalveseaduste nõuete täitmine ja järelevalveasutus seda kinnitab. Austria Vabariik kohustub lisaks andma komisjonile kuni ümberkorralduskava täieliku rakendamiseni viivitamata aru kõikide järgmiste HGAA-le antavate toetuste kohta. |
| --- | --- |

1.

Austria Vabariik kohustub andma järgmisi toetusi HGAA grupi ettevõtetele, mida ei liigitata lõpetamisele mineva osa alla, ainult juhul, kui nende eesmärk on järelevalveseaduste nõuete täitmine ja järelevalveasutus seda kinnitab. Austria Vabariik kohustub lisaks andma komisjonile kuni ümberkorralduskava täieliku rakendamiseni viivitamata aru kõikide järgmiste HGAA-le antavate toetuste kohta.

II.   Õiguslike konfliktide lahendamine

| 1. | Austria kohustuste ja HGAA õiguslike kohustuste konflikti korral tagab Austria, et HGAA teavitab sellest viivitamata järelevalve eest vastutavat usaldusisikut ja esitab alternatiivse ettepaneku konflikti lahendamiseks. |
| --- | --- |

1.

Austria kohustuste ja HGAA õiguslike kohustuste konflikti korral tagab Austria, et HGAA teavitab sellest viivitamata järelevalve eest vastutavat usaldusisikut ja esitab alternatiivse ettepaneku konflikti lahendamiseks.

| 2. | Järelevalve eest vastutav usaldusisik uurib pärast HGAA piisavalt põhjendatud alternatiivse ettepaneku saamist komisjoniga konsulteerides võimalikult kiiresti, kas alternatiivne ettepanek on lõpliku heakskiidu ja HGAA konkreetselt kõne all seisva õigusliku kohustuse valguses asjakohane. Kui see nii on, astuvad komisjoni talitused kohaldatavate menetluste kohaselt järgmised vajalikud sammud. |
| --- | --- |

2.

Järelevalve eest vastutav usaldusisik uurib pärast HGAA piisavalt põhjendatud alternatiivse ettepaneku saamist komisjoniga konsulteerides võimalikult kiiresti, kas alternatiivne ettepanek on lõpliku heakskiidu ja HGAA konkreetselt kõne all seisva õigusliku kohustuse valguses asjakohane. Kui see nii on, astuvad komisjoni talitused kohaldatavate menetluste kohaselt järgmised vajalikud sammud.

III.   Konsulteerimisklausel

Austria piisavalt põhjendatud taotluse alusel võib komisjon järelevalve eest vastutava usaldusisikuga konsulteerides võimaldada kohustustes kindlaks määratud tähtaegade pikendamist, kui sellise tähtaja jooksul on ette nähtud teatud tulemuse saavutamine, või tühistada, muuta või asendada ühe või mitu kõnealustes kohustustes sisalduvat üleannet ja tingimust.

---

(1)  Üksused, mida kontrollivad otse riigivõimu kandjad või riigisisese avaliku võimu kandjad või mis on majanduslikult riigivõimu kandjate või riigisisese avaliku võimu kandjatega seotud.

(2)  Mõiste „riskiga seotud” määratletakse kooskõlas grupi laenupõhimõtetega ja hõlmab sellele vastavalt iga laenu- või liisingutehingut, millega kaasneb seotud vastaspoole ja/või maksevõime risk.

(3)  Ka juhul, kui riskipositsiooni pikendavale tehingule tähtajaga [...] ei laiene uute tehingute piirangud vastavalt punktidele 4.1.1–4.1.6, peab kõnealune tehing järgima rangelt HGAA sisemise riskipoliitika nõudeid ja muid olulisi reegleid.

(4)  Vastavalt HGAA laenu riskipositsiooni arvutamise metoodikale (Exposure Measurement Methodology); see tähendab, et olemasolevate lubatud raamlaenude ärakasutamata osa ei käsitata uue tehinguna.

---

| 14.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/38

---

KOMISJONI OTSUS,

16. oktoober 2013,

riigiabi nr SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005) kohta, mida Slovaki Vabariik andis äriühingule Frucona Košice a.s.

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 6261 all)

(Ainult slovakikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/342/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

olles vastavalt eespool osutatud sättele kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja nende märkusi arvesse võtnud (2)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

1.   KOMISJONI MENETLUS

| (1) | 15. oktoobri 2004. aasta kirjaga, mis registreeriti 25. oktoobril 2004. aastal, sai komisjon kaebuse, mis käsitles äriühingule Frucona Košice a.s. antud väidetavat ebaseaduslikku riigiabi. Kaebuse esitaja edastas 3. veebruaril 2005. aastal täiendava teabe. 24. mail 2005. aastal toimus kohtumine kaebuse esitajaga. |
| --- | --- |

(1)

15. oktoobri 2004. aasta kirjaga, mis registreeriti 25. oktoobril 2004. aastal, sai komisjon kaebuse, mis käsitles äriühingule Frucona Košice a.s. antud väidetavat ebaseaduslikku riigiabi. Kaebuse esitaja edastas 3. veebruaril 2005. aastal täiendava teabe. 24. mail 2005. aastal toimus kohtumine kaebuse esitajaga.

| (2) | Kaebuse esitaja esitatud teabe põhjal palus komisjon 6. detsembri 2004. aasta kirjaga Slovakkial esitada teavet vaidlustatud meetme kohta. Slovakkia vastas 4. jaanuari 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 17. jaanuaril 2005. aastal, ja teavitas komisjoni äriühingule Frucona Košice a.s. võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe raames antud võimalikust ebaseaduslikust abist ning palus, et komisjon kiidaks selle abi heaks finantsraskustes olevale äriühingule antud päästmisabina. Slovakkia esitas täiendavat teavet 24. jaanuari 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 28. jaanuaril 2005. aastal. Komisjon küsis lisateavet oma 9. veebruari 2005. aasta kirjaga, millele ta sai vastuse 4. märtsi 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 10. märtsil 2005. aastal. 12. mail 2005. aastal toimus kohtumine Slovakkia ametiasutuste esindajatega. |
| --- | --- |

(2)

Kaebuse esitaja esitatud teabe põhjal palus komisjon 6. detsembri 2004. aasta kirjaga Slovakkial esitada teavet vaidlustatud meetme kohta. Slovakkia vastas 4. jaanuari 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 17. jaanuaril 2005. aastal, ja teavitas komisjoni äriühingule Frucona Košice a.s. võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe raames antud võimalikust ebaseaduslikust abist ning palus, et komisjon kiidaks selle abi heaks finantsraskustes olevale äriühingule antud päästmisabina. Slovakkia esitas täiendavat teavet 24. jaanuari 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 28. jaanuaril 2005. aastal. Komisjon küsis lisateavet oma 9. veebruari 2005. aasta kirjaga, millele ta sai vastuse 4. märtsi 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 10. märtsil 2005. aastal. 12. mail 2005. aastal toimus kohtumine Slovakkia ametiasutuste esindajatega.

| (3) | Komisjon teavitas 5. juuli 2005. aasta kirjaga Slovakkiat oma otsusest algatada seoses abi andmisega ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas 5. juuli 2005. aasta kirjaga Slovakkiat oma otsusest algatada seoses abi andmisega ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama meetme kohta märkusi. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama meetme kohta märkusi.

| (5) | Slovakkia ametiasutused esitasid oma märkused 10. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 17. oktoobril 2005. aastal. Komisjonile edastas märkused üks huvitatud isik (abisaaja) 24. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 25. oktoobril 2005. aastal. Komisjon edastas need märkused Slovakkiale, kellele anti võimalus neile vastata; Slovakkialt saadi märkused 16. detsembri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 20. detsembril 2005. 28. märtsil 2006. aastal toimus kohtumine, kus abisaajale anti võimalus oma väiteid selgitada. Slovakkia esitas täiendavat teavet 5. mai 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 8. mail 2006. aastal. |
| --- | --- |

(5)

Slovakkia ametiasutused esitasid oma märkused 10. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 17. oktoobril 2005. aastal. Komisjonile edastas märkused üks huvitatud isik (abisaaja) 24. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 25. oktoobril 2005. aastal. Komisjon edastas need märkused Slovakkiale, kellele anti võimalus neile vastata; Slovakkialt saadi märkused 16. detsembri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 20. detsembril 2005. 28. märtsil 2006. aastal toimus kohtumine, kus abisaajale anti võimalus oma väiteid selgitada. Slovakkia esitas täiendavat teavet 5. mai 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 8. mail 2006. aastal.

| (6) | Komisjon võttis 7. juunil 2006. aastal vastu otsuse abi tagasinõudmise kohta (4). Pärast seda kuupäeva anti komisjonile Slovaki ametiasutuste ja komisjoni vahel kõnealuse otsuse täitmise üle toimunud kontaktide raames teada selliste siseriiklike kohtumenetluste tulemustest, mis olid seotud võlasummaga, mis kavatseti lisada võlausaldajatega sõlmitavasse kokkuleppesse. Seda teavet tuleks käesolevas otsuses arvesse võtta. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon võttis 7. juunil 2006. aastal vastu otsuse abi tagasinõudmise kohta (4). Pärast seda kuupäeva anti komisjonile Slovaki ametiasutuste ja komisjoni vahel kõnealuse otsuse täitmise üle toimunud kontaktide raames teada selliste siseriiklike kohtumenetluste tulemustest, mis olid seotud võlasummaga, mis kavatseti lisada võlausaldajatega sõlmitavasse kokkuleppesse. Seda teavet tuleks käesolevas otsuses arvesse võtta.

2.   ÜLDKOHTU MENETLUS

| (7) | Äriühing Frucona Košice a.s. esitas 12. jaanuaril 2007. aastal otsuse peale kaebuse Euroopa Liidu Üldkohtule, vaidlustades muu hulgas võla kustutamise riigiabiks klassifitseerimise. Äriühing väitis, et meede oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttega. 7. detsembri 2010. aasta kohtuotsusega (kohtuasi T-11/07) lükkas Üldkohus tagasi hageja väited ning kinnitas komisjoni otsust põhjendusega, et pankrot oleks riigi jaoks olnud soodsam kui kokkulepe võlausaldajatega. |
| --- | --- |

(7)

Äriühing Frucona Košice a.s. esitas 12. jaanuaril 2007. aastal otsuse peale kaebuse Euroopa Liidu Üldkohtule, vaidlustades muu hulgas võla kustutamise riigiabiks klassifitseerimise. Äriühing väitis, et meede oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttega. 7. detsembri 2010. aasta kohtuotsusega (kohtuasi T-11/07) lükkas Üldkohus tagasi hageja väited ning kinnitas komisjoni otsust põhjendusega, et pankrot oleks riigi jaoks olnud soodsam kui kokkulepe võlausaldajatega.

3.   EUROOPA KOHTU MENETLUS

| (8) | Äriühing Frucona Košice a.s. esitas Üldkohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse Euroopa Kohtule, väites eelkõige, et Üldkohus ei olnud õigesti hinnanud eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamist komisjoni poolt ning oli eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga seoses lubamatult asendanud komisjoni arutluskäigu enda arutluskäiguga (kohtuasi C-73/11 P). |
| --- | --- |

(8)

Äriühing Frucona Košice a.s. esitas Üldkohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse Euroopa Kohtule, väites eelkõige, et Üldkohus ei olnud õigesti hinnanud eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamist komisjoni poolt ning oli eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga seoses lubamatult asendanud komisjoni arutluskäigu enda arutluskäiguga (kohtuasi C-73/11 P).

| (9) | 24. jaanuari 2013. aasta otsusega tühistas Euroopa Kohus Üldkohtu otsuse. Euroopa Kohus järeldas, et komisjon tegi ilmse hindamisvea, kuna ta ei olnud eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi hindamise raames arvesse võtnud pankrotimenetluse kestust või – juhul kui ta ka oli seda tegurit arvesse võtnud – ei olnud ta oma otsust piisavalt põhjendanud. Kohtuasi suunati tagasi Üldkohtusse otsuse langetamiseks seoses äriühingu väidetega maksuvõla sissenõudmise menetluse kohta, mille suhtes Üldkohus ei olnud veel otsust teinud. |
| --- | --- |

(9)

24. jaanuari 2013. aasta otsusega tühistas Euroopa Kohus Üldkohtu otsuse. Euroopa Kohus järeldas, et komisjon tegi ilmse hindamisvea, kuna ta ei olnud eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi hindamise raames arvesse võtnud pankrotimenetluse kestust või – juhul kui ta ka oli seda tegurit arvesse võtnud – ei olnud ta oma otsust piisavalt põhjendanud. Kohtuasi suunati tagasi Üldkohtusse otsuse langetamiseks seoses äriühingu väidetega maksuvõla sissenõudmise menetluse kohta, mille suhtes Üldkohus ei olnud veel otsust teinud.

4.   TÜHISTAMINE

| (10) | Euroopa Kohtu otsust silmas pidades peab komisjon seega asjakohaseks tunnistada oma 7. juuni 2006. aasta algne otsus kehtetuks ja asendada see käesoleva otsusega eesmärgiga kõrvaldada Euroopa Kohtu tuvastatud puudused. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Kohtu otsust silmas pidades peab komisjon seega asjakohaseks tunnistada oma 7. juuni 2006. aasta algne otsus kehtetuks ja asendada see käesoleva otsusega eesmärgiga kõrvaldada Euroopa Kohtu tuvastatud puudused.

II.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

1.   ÄRIÜHING

| (11) | Rahalise abi saaja on äriühing Frucona Košice a.s., kes tegeles piirituse ja piiritusjookide, mittealkohoolsete jookide, puu- ja köögiviljakonservide ning äädika tootmisega. Pärast litsentsist ilmajäämist lõpetas abisaaja piirituse ja piiritusjookide tootmise. Sellest olenemata tegeles ta jätkuvalt piirituse ja piiritusjookide hulgimüügiga. Äriühing asub piirkonnas, millel on õigus saada regionaalabi vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a. |
| --- | --- |

(11)

Rahalise abi saaja on äriühing Frucona Košice a.s., kes tegeles piirituse ja piiritusjookide, mittealkohoolsete jookide, puu- ja köögiviljakonservide ning äädika tootmisega. Pärast litsentsist ilmajäämist lõpetas abisaaja piirituse ja piiritusjookide tootmise. Sellest olenemata tegeles ta jätkuvalt piirituse ja piiritusjookide hulgimüügiga. Äriühing asub piirkonnas, millel on õigus saada regionaalabi vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a.

| (12) | Asjaomaste sündmuste toimumise ajal oli abisaajal ligikaudu 200 töötajat. Oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamist käsitleva otsuse kohta esitas äriühing komisjonile oma käibeandmed (sealhulgas andmed aktsiisi ja käibemaksu kohta), mis on esitatud järgmises tabelis.

  Tabel 1


  Käive erinevates tootmissektorites koos aktsiisi ja käibemaksuga [Slovaki kroonides] | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Äädikas | 28 029 500 | 27 605 100 | 11 513 600 |
| Puu- ja köögiviljatooted | 37 112 500 | 32 584 500 | 22 696 400 |
| Kapsas | 2 878 340 | 503 030 | 201 310 |
| Gaseeritud mittealkohoolsed joogid | 9 373 800 | 17 601 600 | 17 560 100 |
| Gaseerimata mittealkohoolsed joogid | 2 877 700 | 6 420 420 | 7 920 010 |
| Mahlad – 100 % | 51 654 900 | 43 421 600 | 22 706 600 |
| Piiritusjoogid | 696 193 500 | 743 962 700 | 728 837 400 |
| Siider | 1 495 640 | 106 360 | 0 |
| Siirup | 5 928 100 | 6 502 920 | 5 199 540 |
| Muud tooted/teenused | 59 476 000 | 99 635 000 | 63 680 000 |
| KOKKU | 895 019 980 | 978 343 230 | 880 314 960 (5) |

(12)

Asjaomaste sündmuste toimumise ajal oli abisaajal ligikaudu 200 töötajat. Oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamist käsitleva otsuse kohta esitas äriühing komisjonile oma käibeandmed (sealhulgas andmed aktsiisi ja käibemaksu kohta), mis on esitatud järgmises tabelis.

Tabel 1

Käive erinevates tootmissektorites koos aktsiisi ja käibemaksuga [Slovaki kroonides]

2002

2003

2004

Äädikas

28 029 500

27 605 100

11 513 600

Puu- ja köögiviljatooted

37 112 500

32 584 500

22 696 400

Kapsas

2 878 340

503 030

201 310

Gaseeritud mittealkohoolsed joogid

9 373 800

17 601 600

17 560 100

Gaseerimata mittealkohoolsed joogid

2 877 700

6 420 420

7 920 010

Mahlad – 100 %

51 654 900

43 421 600

22 706 600

Piiritusjoogid

696 193 500

743 962 700

728 837 400

Siider

1 495 640

106 360

0

Siirup

5 928 100

6 502 920

5 199 540

Muud tooted/teenused

59 476 000

99 635 000

63 680 000

KOKKU

895 019 980

978 343 230

880 314 960 (5)

| (13) | Need andmed erinevad oluliselt andmetest, mille komisjon sai Slovakkia ametiasutustelt ja mis olid esitatud otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta (6). Slovakkia ametiasutused ei vaidlustanud eespool esitatud summade täpsust oma vastuses abisaaja märkustele, mis esitati pärast ametliku uurimismenetluse algatamist. Slovakkia ametiasutuste väitel kvalifitseerub abisaaja keskmise suurusega ettevõtjaks. |
| --- | --- |

(13)

Need andmed erinevad oluliselt andmetest, mille komisjon sai Slovakkia ametiasutustelt ja mis olid esitatud otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta (6). Slovakkia ametiasutused ei vaidlustanud eespool esitatud summade täpsust oma vastuses abisaaja märkustele, mis esitati pärast ametliku uurimismenetluse algatamist. Slovakkia ametiasutuste väitel kvalifitseerub abisaaja keskmise suurusega ettevõtjaks.

2.   KOHALDATAVAD SISERIIKLIKUD ÕIGUSNORMID

| (14) | Vaidlustatud meede kujutab endast maksuvõla kustutamist Košice IV maksuameti poolt võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe raames. See protsess on reguleeritud seadusega nr 328/91, mis käsitleb pankrotti ja kokkulepet võlausaldajatega (edaspidi „pankrotiseadus”). |
| --- | --- |

(14)

Vaidlustatud meede kujutab endast maksuvõla kustutamist Košice IV maksuameti poolt võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe raames. See protsess on reguleeritud seadusega nr 328/91, mis käsitleb pankrotti ja kokkulepet võlausaldajatega (edaspidi „pankrotiseadus”).

| (15) | Kokkuleppe sõlmimine võlausaldajatega on kohtu järelevalve all toimuv protsess, mis sarnaselt pankrotimenetlusega on ette nähtud võlgades olevate äriühingute (7) finantsseisundi parandamiseks. Pankrotimenetluse tulemusena lakkab äriühing eksisteerimast ja selle varad müüakse uuele omanikule või äriühing likvideeritakse. Seevastu kokkuleppemenetluse tulemusena jätkab võlgades äriühing tegevust ilma muutuseta omandilises kuuluvuses. |
| --- | --- |

(15)

Kokkuleppe sõlmimine võlausaldajatega on kohtu järelevalve all toimuv protsess, mis sarnaselt pankrotimenetlusega on ette nähtud võlgades olevate äriühingute (7) finantsseisundi parandamiseks. Pankrotimenetluse tulemusena lakkab äriühing eksisteerimast ja selle varad müüakse uuele omanikule või äriühing likvideeritakse. Seevastu kokkuleppemenetluse tulemusena jätkab võlgades äriühing tegevust ilma muutuseta omandilises kuuluvuses.

| (16) | Kokkuleppemenetluse algatab võlgades äriühing. Eesmärk on jõuda äriühingu võlausaldajatega kokkuleppele, mille kohaselt võlgades äriühing tasub osa oma võlast ja ülejäänud osa sellest kustutatakse. Kokkuleppe peab heaks kiitma järelevalvet tegev kohus. |
| --- | --- |

(16)

Kokkuleppemenetluse algatab võlgades äriühing. Eesmärk on jõuda äriühingu võlausaldajatega kokkuleppele, mille kohaselt võlgades äriühing tasub osa oma võlast ja ülejäänud osa sellest kustutatakse. Kokkuleppe peab heaks kiitma järelevalvet tegev kohus.

| (17) | Võlausaldajad, kelle nõuded on tagatud (näiteks hüpoteegiga), on muude võlausaldajatega võrreldes eelisseisus. Selleks et kokkuleppe ettepaneku saaks heaks kiita, peavad kõik eelisvõlausaldajad hääletama selle poolt, samas kui ülejäänud võlausaldajate puhul piisab kvalifitseeritud häälteenamusest. Teisisõnu, eelisvõlausaldajad hääletavad eraldi ja neil on ettepaneku suhtes vetoõigus. |
| --- | --- |

(17)

Võlausaldajad, kelle nõuded on tagatud (näiteks hüpoteegiga), on muude võlausaldajatega võrreldes eelisseisus. Selleks et kokkuleppe ettepaneku saaks heaks kiita, peavad kõik eelisvõlausaldajad hääletama selle poolt, samas kui ülejäänud võlausaldajate puhul piisab kvalifitseeritud häälteenamusest. Teisisõnu, eelisvõlausaldajad hääletavad eraldi ja neil on ettepaneku suhtes vetoõigus.

| (18) | Eelisvõlausaldajatel on eelisseisund ka pankrotimenetluses. Eelisvõlausaldajate nõuded võib rahuldada igal ajal pankrotimenetluse jooksul ning mis tahes tulu, mis saadakse tagatud varade müügist pankrotimenetluse raames, tuleb kasutada ainult eelisvõlausaldajate nõuete rahuldamiseks. Kui eelisvõlausaldajate nõudeid ei saa kõnealuse müügituluga katta, viiakse katmata osa teise rühma koos ülejäänud võlausaldajate nõuetega. Teise rühma võlausaldajate nõuded rahuldatakse proportsionaalsuse põhimõtte alusel. |
| --- | --- |

(18)

Eelisvõlausaldajatel on eelisseisund ka pankrotimenetluses. Eelisvõlausaldajate nõuded võib rahuldada igal ajal pankrotimenetluse jooksul ning mis tahes tulu, mis saadakse tagatud varade müügist pankrotimenetluse raames, tuleb kasutada ainult eelisvõlausaldajate nõuete rahuldamiseks. Kui eelisvõlausaldajate nõudeid ei saa kõnealuse müügituluga katta, viiakse katmata osa teise rühma koos ülejäänud võlausaldajate nõuetega. Teise rühma võlausaldajate nõuded rahuldatakse proportsionaalsuse põhimõtte alusel.

| (19) | Pankrotiseaduse kohaselt peab võlausaldajatega kokkulepet sõlmida sooviv äriühing esitama järelevalvet tegevale kohtule loetelu meetmetest, mille abil tagatakse äriühingu tegevuse ümberkorraldamine ja jätkuv rahastamine pärast kokkuleppe sõlmimist. |
| --- | --- |

(19)

Pankrotiseaduse kohaselt peab võlausaldajatega kokkulepet sõlmida sooviv äriühing esitama järelevalvet tegevale kohtule loetelu meetmetest, mille abil tagatakse äriühingu tegevuse ümberkorraldamine ja jätkuv rahastamine pärast kokkuleppe sõlmimist.

| (20) | Vastavalt seadusele nr 511/92 maksude ja lõivude haldamise ning kohalike rahandusasutuste süsteemi muutmise kohta (edaspidi „maksukorralduse seadus”) võib äriühing taotleda maksuhaldurilt maksude edasilükkamist. Edasilükkunud maksusummalt arvestatakse viivist ja edasilükkunud võlg peab olema tagatud. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt seadusele nr 511/92 maksude ja lõivude haldamise ning kohalike rahandusasutuste süsteemi muutmise kohta (edaspidi „maksukorralduse seadus”) võib äriühing taotleda maksuhaldurilt maksude edasilükkamist. Edasilükkunud maksusummalt arvestatakse viivist ja edasilükkunud võlg peab olema tagatud.

| (21) | Maksukorralduse seadusega reguleeritakse ka maksude sissenõudmist, mille eesmärk on kinnisvara, vallasvara või kogu äriühingu müügiga tagada riigi maksunõuete laekumine. |
| --- | --- |

(21)

Maksukorralduse seadusega reguleeritakse ka maksude sissenõudmist, mille eesmärk on kinnisvara, vallasvara või kogu äriühingu müügiga tagada riigi maksunõuete laekumine.

3.   ASJAOLUD

| (22) | Ajavahemikul 2002. aasta novembrist kuni 2003. aasta novembrini kasutas abisaaja maksukorralduse seaduses pakutud võimalust lükata oma piirituseaktsiisi tasumise kohustus edasi (8). Edasilükkunud võlasumma oli kokku 477 015 759 Slovaki krooni (12,6 miljonit eurot). Enne kui maksuamet nõustus nende maksete tähtaegu edasi lükkama, tagas maksuamet kõik oma nõuded abisaaja varadega, nagu seadusega on ette nähtud. Slovakkia ametiasutused väidavad, et nende tagatiste väärtus oli abisaaja raamatupidamisaruannete alusel 397 476 726 Slovaki krooni (10,5 miljonit eurot). Samas abisaaja väidab, et 2003. aasta lõpus tehtud eksperdihinnangu kohaselt oli nende tagatiste väärtus 193 940 000 Slovaki krooni (5 miljonit eurot). Selline on abisaaja väitel tagatisvara (vallasvara, kinnisvara ja nõuded) väärtus väljendatuna nn eksperthindades. |
| --- | --- |

(22)

Ajavahemikul 2002. aasta novembrist kuni 2003. aasta novembrini kasutas abisaaja maksukorralduse seaduses pakutud võimalust lükata oma piirituseaktsiisi tasumise kohustus edasi (8). Edasilükkunud võlasumma oli kokku 477 015 759 Slovaki krooni (12,6 miljonit eurot). Enne kui maksuamet nõustus nende maksete tähtaegu edasi lükkama, tagas maksuamet kõik oma nõuded abisaaja varadega, nagu seadusega on ette nähtud. Slovakkia ametiasutused väidavad, et nende tagatiste väärtus oli abisaaja raamatupidamisaruannete alusel 397 476 726 Slovaki krooni (10,5 miljonit eurot). Samas abisaaja väidab, et 2003. aasta lõpus tehtud eksperdihinnangu kohaselt oli nende tagatiste väärtus 193 940 000 Slovaki krooni (5 miljonit eurot). Selline on abisaaja väitel tagatisvara (vallasvara, kinnisvara ja nõuded) väärtus väljendatuna nn eksperthindades.

| (23) | Alates 1. jaanuarist 2004 on muudetud maksukorralduse seaduse kohaselt võimalik taotleda maksu edasilükkamist ainult üks kord aastas. Abisaaja kasutas seda võimalust 2003. aasta detsembri aktsiisi puhul, mis kuulus tasumisele 2004. aasta jaanuaris. Kuid ta ei olnud võimeline tasuma 2004. aasta jaanuari aktsiisi, mis tuli tasuda 25. veebruariks 2004, ega saanud taotleda maksu edasilükkamist. Selle tulemusena sai abisaajast pankrotiseaduse tähenduses võlgades äriühing. Sellest tulenevalt kaotas abisaaja oma litsentsi piirituse tootmiseks ja töötlemiseks. |
| --- | --- |

(23)

Alates 1. jaanuarist 2004 on muudetud maksukorralduse seaduse kohaselt võimalik taotleda maksu edasilükkamist ainult üks kord aastas. Abisaaja kasutas seda võimalust 2003. aasta detsembri aktsiisi puhul, mis kuulus tasumisele 2004. aasta jaanuaris. Kuid ta ei olnud võimeline tasuma 2004. aasta jaanuari aktsiisi, mis tuli tasuda 25. veebruariks 2004, ega saanud taotleda maksu edasilükkamist. Selle tulemusena sai abisaajast pankrotiseaduse tähenduses võlgades äriühing. Sellest tulenevalt kaotas abisaaja oma litsentsi piirituse tootmiseks ja töötlemiseks.

| (24) | Abisaaja taotles 8. märtsil 2004. aastal pädevalt piirkonnakohtult kokkuleppemenetluse algatamist. Olles kindlaks teinud, et kõik vajalikud seadusest tulenevad nõuded on täidetud, otsustas piirkonnakohus oma 29. aprilli 2004. aasta otsusega algatada kokkuleppemenetluse. Võlausaldajad hääletasid abisaaja pakutud kokkuleppe poolt 9. juuli 2004. aasta koosolekul. Kokkulepe kinnitati 14. juulil 2004. aastal järelevalvet tegeva piirkonnakohtu otsusega. |
| --- | --- |

(24)

Abisaaja taotles 8. märtsil 2004. aastal pädevalt piirkonnakohtult kokkuleppemenetluse algatamist. Olles kindlaks teinud, et kõik vajalikud seadusest tulenevad nõuded on täidetud, otsustas piirkonnakohus oma 29. aprilli 2004. aasta otsusega algatada kokkuleppemenetluse. Võlausaldajad hääletasid abisaaja pakutud kokkuleppe poolt 9. juuli 2004. aasta koosolekul. Kokkulepe kinnitati 14. juulil 2004. aastal järelevalvet tegeva piirkonnakohtu otsusega.

| (25) | 2004. aasta augustis esitas maksuamet kohtu kinnitava otsuse peale apellatsiooni. Ülemkohus otsustas oma 25. oktoobri 2004. aasta otsusega apellatsiooni rahuldamata jätta ja kuulutas võlausaldajate kokkuleppe heakskiitmist käsitleva piirkonnakohtu otsuse kehtivaks ja täitmisele pööratavaks alates 23. juulist 2004. Seejärel esitas prokurör piirkonnakohtu otsuse peale apellatsiooni erakorralise täiendava apellatsioonimenetluse alusel. |
| --- | --- |

(25)

2004. aasta augustis esitas maksuamet kohtu kinnitava otsuse peale apellatsiooni. Ülemkohus otsustas oma 25. oktoobri 2004. aasta otsusega apellatsiooni rahuldamata jätta ja kuulutas võlausaldajate kokkuleppe heakskiitmist käsitleva piirkonnakohtu otsuse kehtivaks ja täitmisele pööratavaks alates 23. juulist 2004. Seejärel esitas prokurör piirkonnakohtu otsuse peale apellatsiooni erakorralise täiendava apellatsioonimenetluse alusel.

| (26) | Võlausaldajad, sealhulgas maksuamet, jõudsid abisaajaga järgmisele kokkuleppele: abisaaja tasub 35 % võlast ühe kuu jooksul alates võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe jõustumisest ning võlausaldajad loobuvad ülejäänud 65 % võla sissenõudmisest. Seega koheldi kõiki võlausaldajaid võrdselt. Iga võlausaldajaga seotud konkreetsed summad on esitatud järgmises tabelis.

  Tabel 2


  Abisaaja võlgade seis enne ja pärast kokkuleppe sõlmimist [Slovaki kroonides]










  Võlausaldaja | Võlg enne
  kokkuleppe sõlmimist | Võlg pärast
  kokkuleppe sõlmimist (9) | Kustutatud võlasumma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avalik sektor | Maksuamet | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Erasektor | Tetra Pak a.s. | 1 004 208 | 351 498 | 652 710 |
| MTM-obaly, s.r.o. | 317 934 | 111 277 | 206 657 |
| Merkant družstvo | 332 808 | 116 483 | 216 325 |
| Vetropack, s.r.o. | 2 142 658 | 749 930 | 1 392 728 |
| KOKKU | | 644 591 439 (10) | 225 607 029 | 418 984 410 |

(26)

Võlausaldajad, sealhulgas maksuamet, jõudsid abisaajaga järgmisele kokkuleppele: abisaaja tasub 35 % võlast ühe kuu jooksul alates võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe jõustumisest ning võlausaldajad loobuvad ülejäänud 65 % võla sissenõudmisest. Seega koheldi kõiki võlausaldajaid võrdselt. Iga võlausaldajaga seotud konkreetsed summad on esitatud järgmises tabelis.

Tabel 2

Abisaaja võlgade seis enne ja pärast kokkuleppe sõlmimist [Slovaki kroonides]

Võlausaldaja

Võlg enne

kokkuleppe sõlmimist

Võlg pärast

kokkuleppe sõlmimist (9)

Kustutatud võlasumma

Avalik sektor

Maksuamet

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Erasektor

Tetra Pak a.s.

1 004 208

351 498

652 710

MTM-obaly, s.r.o.

317 934

111 277

206 657

Merkant družstvo

332 808

116 483

216 325

Vetropack, s.r.o.

2 142 658

749 930

1 392 728

KOKKU

644 591 439 (10)

225 607 029

418 984 410

| (27) | Maksuameti nõuete kogusumma enne kokkuleppemenetluse algatamist oli 640 793 831 Slovaki krooni (16,86 miljonit eurot) ja see koosnes peamiselt ajavahemiku mai 2003 – märts 2004 eest tasumata aktsiisist, ajavahemiku jaanuar 2004 – aprill 2004 eest tasumisele kuuluvast käibemaksust, millele lisandusid trahvid ja intressid. Maksuamet loobus nõuetest kogusummas 416 515 990 Slovaki krooni (11 miljonit eurot). Kokkuleppe tulemusena tuli maksuametile tasuda 224 277 841 Slovaki krooni (5,86 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(27)

Maksuameti nõuete kogusumma enne kokkuleppemenetluse algatamist oli 640 793 831 Slovaki krooni (16,86 miljonit eurot) ja see koosnes peamiselt ajavahemiku mai 2003 – märts 2004 eest tasumata aktsiisist, ajavahemiku jaanuar 2004 – aprill 2004 eest tasumisele kuuluvast käibemaksust, millele lisandusid trahvid ja intressid. Maksuamet loobus nõuetest kogusummas 416 515 990 Slovaki krooni (11 miljonit eurot). Kokkuleppe tulemusena tuli maksuametile tasuda 224 277 841 Slovaki krooni (5,86 miljonit eurot).

| (28) | Maksuamet osales kokkuleppemenetluses eelisvõlausaldajana ja hääletas eraldi. Seega kokkuleppe sõlmimiseks pidi maksuamet hääletama selle poolt. Maksuameti eelisseisund tulenes asjaolust, et osa tema nõuetest oli tagatud seoses abisaaja maksuvõla edasilükkamisega 2002.–2003. aastal (vt põhjendus 17). Kõik ülejäänud võlausaldajad hääletasid kavandatud kokkuleppe poolt. Nende nõuded olid tavapärased nõuded klientide vastu, mis ei olnud mingil moel tagatud. |
| --- | --- |

(28)

Maksuamet osales kokkuleppemenetluses eelisvõlausaldajana ja hääletas eraldi. Seega kokkuleppe sõlmimiseks pidi maksuamet hääletama selle poolt. Maksuameti eelisseisund tulenes asjaolust, et osa tema nõuetest oli tagatud seoses abisaaja maksuvõla edasilükkamisega 2002.–2003. aastal (vt põhjendus 17). Kõik ülejäänud võlausaldajad hääletasid kavandatud kokkuleppe poolt. Nende nõuded olid tavapärased nõuded klientide vastu, mis ei olnud mingil moel tagatud.

| (29) | Selles kokkuleppe ettepanekus kirjeldas abisaaja vastavalt pankrotiseaduse nõuetele saneerimismeetmeid, mis käsitlesid tootmist, turustamist ja tööjõudu (sealhulgas koondamist). |
| --- | --- |

(29)

Selles kokkuleppe ettepanekus kirjeldas abisaaja vastavalt pankrotiseaduse nõuetele saneerimismeetmeid, mis käsitlesid tootmist, turustamist ja tööjõudu (sealhulgas koondamist).

| (30) | Organisatsiooni ja tööjõuga seoses kavatses abisaaja võtta järgmised meetmed: kogu tootmistegevust koondava üldise tootmisgrupi loomine, transpordivaldkonna ümberkorraldamine väikseima jääkväärtusega sõidukitest loobumise teel ja kaubandustegevuse ümberkorraldamine. Nende meetmetega pidi kaasnema 50 töötaja koondamine ajavahemikul 2004. aasta märtsist kuni maini. Samal ajavahemikul pidid veel 50 töötajat töötama 60 % töötasuga. |
| --- | --- |

(30)

Organisatsiooni ja tööjõuga seoses kavatses abisaaja võtta järgmised meetmed: kogu tootmistegevust koondava üldise tootmisgrupi loomine, transpordivaldkonna ümberkorraldamine väikseima jääkväärtusega sõidukitest loobumise teel ja kaubandustegevuse ümberkorraldamine. Nende meetmetega pidi kaasnema 50 töötaja koondamine ajavahemikul 2004. aasta märtsist kuni maini. Samal ajavahemikul pidid veel 50 töötajat töötama 60 % töötasuga.

| (31) | Tootmise ja tehnika valdkonnaga seoses väitis abisaaja, et kuna äriühing oli kaotanud piiritusetootmise litsentsi, renditakse asjaomased tootmisrajatised välja alates 2004. aasta aprillist. Abisaaja kavatses vähendada teatavate ebatulusate mittealkohoolsete jookide tootmist või selle lõpetada ning väitis, et mis tahes uue toote tootmisse võtmisele selles kategoorias eelneb sellise tootmise tasuvusanalüüs. |
| --- | --- |

(31)

Tootmise ja tehnika valdkonnaga seoses väitis abisaaja, et kuna äriühing oli kaotanud piiritusetootmise litsentsi, renditakse asjaomased tootmisrajatised välja alates 2004. aasta aprillist. Abisaaja kavatses vähendada teatavate ebatulusate mittealkohoolsete jookide tootmist või selle lõpetada ning väitis, et mis tahes uue toote tootmisse võtmisele selles kategoorias eelneb sellise tootmise tasuvusanalüüs.

| (32) | Abisaaja nimetas ka järgmisi meetmeid: kulude struktuuri muutumine, mis peaks tulenema tootmiskulude vähenemisest pärast piiritusetootmise lõpetamist ning osadest äriühingule kuuluvatest transpordivahenditest loobumisest ja vanade seadmete utiili müümisest. |
| --- | --- |

(32)

Abisaaja nimetas ka järgmisi meetmeid: kulude struktuuri muutumine, mis peaks tulenema tootmiskulude vähenemisest pärast piiritusetootmise lõpetamist ning osadest äriühingule kuuluvatest transpordivahenditest loobumisest ja vanade seadmete utiili müümisest.

| (33) | Lisaks kavatses abisaaja müüa haldushoone, kaupluse ja puhkemaja ning nimetas äädikatootmisrajatise müümise või väljarentimise võimalust. Oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamist käsitleva otsuse kohta kinnitasid Slovakkia ametiasutused, et haldushoone, kaupluse ja puhkemaja müüki ei olnud toimunud. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks kavatses abisaaja müüa haldushoone, kaupluse ja puhkemaja ning nimetas äädikatootmisrajatise müümise või väljarentimise võimalust. Oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamist käsitleva otsuse kohta kinnitasid Slovakkia ametiasutused, et haldushoone, kaupluse ja puhkemaja müüki ei olnud toimunud.

| (34) | Abisaaja kavandas oma valmistoodete varude intensiivset müüki (11). |
| --- | --- |

(34)

Abisaaja kavandas oma valmistoodete varude intensiivset müüki (11).

| (35) | Selle ettepaneku kohaselt pidi abisaaja rahastama kokkulepet omavahenditest (varude müügist) 110 miljoni Slovaki krooni ulatuses ning välise rahastamise teel kommertspangast võetud 100 miljoni Slovaki krooni suuruse laenuga. Teabest, mille abisaaja esitas vastuseks ametliku uurimismenetluse algatamisele, selgus, et võlajääk kaeti lõppkokkuvõttes uute aktsiate emiteerimisest saadud tulu (21 miljonit Slovaki krooni (0,56 miljonit eurot)), varude müügist saadud tulu (110 miljonit Slovaki krooni (2,9 miljonit eurot)) ja äriühingult Old Herold s.r.o. saadud tarnijakrediidiga (100 miljonit Slovaki krooni (2,6 miljonit eurot)). Äriühingu Old Herold s.r.o. arvete tasumise tähtaeg oli 40 päeva, mis oli abisaaja väitel pikk aeg, võttes arvesse abisaaja ebakindlat finantsseisundit. See pikem maksetähtaeg võimaldas abisaajal vajalikku rahasummat koguda. |
| --- | --- |

(35)

Selle ettepaneku kohaselt pidi abisaaja rahastama kokkulepet omavahenditest (varude müügist) 110 miljoni Slovaki krooni ulatuses ning välise rahastamise teel kommertspangast võetud 100 miljoni Slovaki krooni suuruse laenuga. Teabest, mille abisaaja esitas vastuseks ametliku uurimismenetluse algatamisele, selgus, et võlajääk kaeti lõppkokkuvõttes uute aktsiate emiteerimisest saadud tulu (21 miljonit Slovaki krooni (0,56 miljonit eurot)), varude müügist saadud tulu (110 miljonit Slovaki krooni (2,9 miljonit eurot)) ja äriühingult Old Herold s.r.o. saadud tarnijakrediidiga (100 miljonit Slovaki krooni (2,6 miljonit eurot)). Äriühingu Old Herold s.r.o. arvete tasumise tähtaeg oli 40 päeva, mis oli abisaaja väitel pikk aeg, võttes arvesse abisaaja ebakindlat finantsseisundit. See pikem maksetähtaeg võimaldas abisaajal vajalikku rahasummat koguda.

| (36) | Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist teatasid Slovakkia ametiasutused komisjonile, et 17. detsembril 2004. aastal oli võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe alusel maksuametile tasutud 224 277 841 Slovaki krooni. Slovakkia ametiasutused kinnitasid, et nad olid kokkuleppemenetluse raames kokkulepitud võla kustutamise peatanud kuni Euroopa Komisjoni menetluse lõpuni. |
| --- | --- |

(36)

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist teatasid Slovakkia ametiasutused komisjonile, et 17. detsembril 2004. aastal oli võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe alusel maksuametile tasutud 224 277 841 Slovaki krooni. Slovakkia ametiasutused kinnitasid, et nad olid kokkuleppemenetluse raames kokkulepitud võla kustutamise peatanud kuni Euroopa Komisjoni menetluse lõpuni.

| (37) | Kontaktide raames, mis toimusid seoses abi tagasinõudmist käsitleva komisjoni otsuse täitmisega, teavitasid Slovakkia ametiasutused komisjoni põhjenduses 25 osutatud erakorralise apellatsioonimenetluse tulemustest: 27. aprilli 2006. aasta otsusega tühistas Slovaki Vabariigi ülemkohus osaliselt pädeva piirkonnakohtu 14. juuli 2004. aasta otsuse võlausaldajate kokkuleppe kinnitamise kohta põhjendusega, et teemaksuvõlad summas 424 490 Slovaki krooni olid kokkuleppesse lisatud alusetult. Ülejäänud punktides jättis ülemkohus apellatsiooni rahuldamata. 18. augusti 2006. aasta otsusega rakendas pädev piirkonnakohus ülemkohtu 27. aprilli 2006. aasta otsuse, märkides, et korrigeeritud võlg maksuameti ees oli 640 369 341,4 Slovaki krooni (sellest 35 % moodustab 224 129 269,1 Slovaki krooni). |
| --- | --- |

(37)

Kontaktide raames, mis toimusid seoses abi tagasinõudmist käsitleva komisjoni otsuse täitmisega, teavitasid Slovakkia ametiasutused komisjoni põhjenduses 25 osutatud erakorralise apellatsioonimenetluse tulemustest: 27. aprilli 2006. aasta otsusega tühistas Slovaki Vabariigi ülemkohus osaliselt pädeva piirkonnakohtu 14. juuli 2004. aasta otsuse võlausaldajate kokkuleppe kinnitamise kohta põhjendusega, et teemaksuvõlad summas 424 490 Slovaki krooni olid kokkuleppesse lisatud alusetult. Ülejäänud punktides jättis ülemkohus apellatsiooni rahuldamata. 18. augusti 2006. aasta otsusega rakendas pädev piirkonnakohus ülemkohtu 27. aprilli 2006. aasta otsuse, märkides, et korrigeeritud võlg maksuameti ees oli 640 369 341,4 Slovaki krooni (sellest 35 % moodustab 224 129 269,1 Slovaki krooni).

III.   OTSUS MENETLUSE ALGATAMISE KOHTA ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 108 LÕIKE 2 ALUSEL

| (38) | Oma otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta seadis komisjon kahtluse alla väite, et vaidlustatud kustutamine ei hõlmanud riigiabi. Komisjon järeldas, et maksuameti käitumine kokkuleppemenetluses ei vastanud turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumile. Täpsemalt leidis komisjon, et maksuamet oli õiguslikult teistsuguses olukorras kui ülejäänud võlausaldajad, sest tal oli tagatud nõudeid ja tal oli võimalik algatada maksude sissenõudmine. Komisjon kahtles, kas kokkuleppemenetlus andis riigi jaoks parima võimaliku tulemuse võrreldes pankrotimenetluse või maksude sissenõudmise menetlusega. |
| --- | --- |

(38)

Oma otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta seadis komisjon kahtluse alla väite, et vaidlustatud kustutamine ei hõlmanud riigiabi. Komisjon järeldas, et maksuameti käitumine kokkuleppemenetluses ei vastanud turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumile. Täpsemalt leidis komisjon, et maksuamet oli õiguslikult teistsuguses olukorras kui ülejäänud võlausaldajad, sest tal oli tagatud nõudeid ja tal oli võimalik algatada maksude sissenõudmine. Komisjon kahtles, kas kokkuleppemenetlus andis riigi jaoks parima võimaliku tulemuse võrreldes pankrotimenetluse või maksude sissenõudmise menetlusega.

| (39) | Seejärel seadis komisjon kahtluse alla vaidlustatud abi kokkusobivuse siseturuga. Ta kahtles esiteks, kas seda abi sai käsitada siseturuga kokkusobiva päästmisabina, nagu Slovakkia ametiasutused olid väitnud. Päästmisabi võib anda ainult likviidsustoetusena laenutagatiste või laenude vormis. Vaidlustatud meetme näol on aga tegemist võla kustutamisega, mis kujutab endast tagastamatut toetust. Lisaks ei seatud meetme võimaldamisel eelduseks, et hiljemalt kuus kuud pärast päästmismeetme kasutamiseks loa saamist esitab abisaaja restruktureerimis- või likvideerimiskava või tagastab abisumma täies ulatuses. |
| --- | --- |

(39)

Seejärel seadis komisjon kahtluse alla vaidlustatud abi kokkusobivuse siseturuga. Ta kahtles esiteks, kas seda abi sai käsitada siseturuga kokkusobiva päästmisabina, nagu Slovakkia ametiasutused olid väitnud. Päästmisabi võib anda ainult likviidsustoetusena laenutagatiste või laenude vormis. Vaidlustatud meetme näol on aga tegemist võla kustutamisega, mis kujutab endast tagastamatut toetust. Lisaks ei seatud meetme võimaldamisel eelduseks, et hiljemalt kuus kuud pärast päästmismeetme kasutamiseks loa saamist esitab abisaaja restruktureerimis- või likvideerimiskava või tagastab abisumma täies ulatuses.

| (40) | Komisjon kaalus seejärel vaidlustatud meetme kui restruktureerimisabi kokkusobivust siseturuga ja seadis kahtluse alla kahe põhitingimuse täitmise: sellise restruktureerimiskava olemasolu, millega tagatakse pikaajalise elujõulisuse taastamine mõistliku aja jooksul, ning abi piirdumine minimaalse vajaliku abiga. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon kaalus seejärel vaidlustatud meetme kui restruktureerimisabi kokkusobivust siseturuga ja seadis kahtluse alla kahe põhitingimuse täitmise: sellise restruktureerimiskava olemasolu, millega tagatakse pikaajalise elujõulisuse taastamine mõistliku aja jooksul, ning abi piirdumine minimaalse vajaliku abiga.

IV.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (41) | Lisaks eespool II osas esitatud teabele esitas abisaaja järgmised märkused. |
| --- | --- |

(41)

Lisaks eespool II osas esitatud teabele esitas abisaaja järgmised märkused.

| (42) | Abisaaja väidab, et tema finantsraskused 2004. aasta alguses olid põhjustatud maksukorralduse seaduse muudatusest, mille kohaselt saab maksude edasilükkamist taotleda vaid üks kord aastas. See oli oluline muutus abisaaja jaoks, kes oli oma sõnul eelmistel aastatel seda mehhanismi kasutanud. |
| --- | --- |

(42)

Abisaaja väidab, et tema finantsraskused 2004. aasta alguses olid põhjustatud maksukorralduse seaduse muudatusest, mille kohaselt saab maksude edasilükkamist taotleda vaid üks kord aastas. See oli oluline muutus abisaaja jaoks, kes oli oma sõnul eelmistel aastatel seda mehhanismi kasutanud.

| (43) | Juhtumi asjaoludega seoses väitis abisaaja esiteks, et vaidlustatud meetme läbivaatamine ei kuulunud komisjoni pädevusse, sest meede oli jõustatud enne liiduga ühinemise kuupäeva ja pärast ühinemist seda ei kohaldatud. Meede jõustati väidetavalt enne ühinemist, sest kokkuleppemenetlus algatati 8. märtsil 2004 ning kiideti abisaaja väitel kohtu poolt heaks 29. aprillil 2004, st enne Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Peale selle väidetakse, et maksuhaldur olid teatanud oma nõustumisest kavandatud kokkuleppega nende läbirääkimiste raames, mis eelnesid kokkuleppemenetluse algatamisele. 2003. aasta detsembris oli toimunud kohtumine Slovaki Vabariigi maksudirektoraadi esindajatega ning 3. veebruaril 2004. aastal saatis kohalik maksuamet abisaajale kirja, milles ta väidetavalt kinnitas kokkuleppe sõlmimise võimalust. |
| --- | --- |

(43)

Juhtumi asjaoludega seoses väitis abisaaja esiteks, et vaidlustatud meetme läbivaatamine ei kuulunud komisjoni pädevusse, sest meede oli jõustatud enne liiduga ühinemise kuupäeva ja pärast ühinemist seda ei kohaldatud. Meede jõustati väidetavalt enne ühinemist, sest kokkuleppemenetlus algatati 8. märtsil 2004 ning kiideti abisaaja väitel kohtu poolt heaks 29. aprillil 2004, st enne Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Peale selle väidetakse, et maksuhaldur olid teatanud oma nõustumisest kavandatud kokkuleppega nende läbirääkimiste raames, mis eelnesid kokkuleppemenetluse algatamisele. 2003. aasta detsembris oli toimunud kohtumine Slovaki Vabariigi maksudirektoraadi esindajatega ning 3. veebruaril 2004. aastal saatis kohalik maksuamet abisaajale kirja, milles ta väidetavalt kinnitas kokkuleppe sõlmimise võimalust.

| (44) | Seejärel väitis abisaaja, et isegi kui komisjon kinnitab jätkuvalt, et oli pädev meetmeid võtma, ei kujutanud vaidlustatud meede endast riigiabi, sest oli täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõte. |
| --- | --- |

(44)

Seejärel väitis abisaaja, et isegi kui komisjon kinnitab jätkuvalt, et oli pädev meetmeid võtma, ei kujutanud vaidlustatud meede endast riigiabi, sest oli täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõte.

| (45) | Abisaaja väidab esiteks, et kokkuleppemenetluse võrdlemine maksude sissenõudmise menetlusega on eksitav, sest kokkuleppemenetluse algatamine välistab või peatab maksude sissenõudmise menetluse. Seega ei olnud maksuametil võimalik maksude sissenõudmise menetlust kasutada. Peale selle väidab abisaaja, et kui ta ei oleks kokkuleppemenetlust vabatahtlikult algatanud, oleks ta maksejõuetust käsitlevate õigusaktide kohaselt olnud mõne nädala või kuu pärast seaduslikult kohustatud algatama pankroti- või kokkuleppemenetluse. |
| --- | --- |

(45)

Abisaaja väidab esiteks, et kokkuleppemenetluse võrdlemine maksude sissenõudmise menetlusega on eksitav, sest kokkuleppemenetluse algatamine välistab või peatab maksude sissenõudmise menetluse. Seega ei olnud maksuametil võimalik maksude sissenõudmise menetlust kasutada. Peale selle väidab abisaaja, et kui ta ei oleks kokkuleppemenetlust vabatahtlikult algatanud, oleks ta maksejõuetust käsitlevate õigusaktide kohaselt olnud mõne nädala või kuu pärast seaduslikult kohustatud algatama pankroti- või kokkuleppemenetluse.

| (46) | Teiseks väidab abisaaja, et riigi otsus vältida pankrotti ja otsida selle asemel lahendust kokkuleppemenetluse kaudu vastas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumile. Tõendusmaterjalina esitab abisaaja kahe audiitori ja ühe pankrotihalduri tõendid, milles väidetakse, et kokkuleppemenetluse tulemusena saaks maksuamet raha rohkem ja kiiremini kui pankrotimenetluse tulemusena. Abisaaja esitab ka täiendavad materjalid ja statistilised andmed, millest nähtub, et Slovakkias kestab pankrotimenetlus keskmiselt 3–7 aastat ning selle raames saadakse varade müügist väga piiratud tulu (12). |
| --- | --- |

(46)

Teiseks väidab abisaaja, et riigi otsus vältida pankrotti ja otsida selle asemel lahendust kokkuleppemenetluse kaudu vastas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumile. Tõendusmaterjalina esitab abisaaja kahe audiitori ja ühe pankrotihalduri tõendid, milles väidetakse, et kokkuleppemenetluse tulemusena saaks maksuamet raha rohkem ja kiiremini kui pankrotimenetluse tulemusena. Abisaaja esitab ka täiendavad materjalid ja statistilised andmed, millest nähtub, et Slovakkias kestab pankrotimenetlus keskmiselt 3–7 aastat ning selle raames saadakse varade müügist väga piiratud tulu (12).

| (47) | Abisaaja analüüs põhineb peamiselt audiitorfirma EKORDA 7. juuli 2004. aasta aruandel, mis oli väidetavalt maksuameti käsutuses enne võlausaldajate hääletust 9. juulil 2004. aastal. Samas ei esitatud tõendeid selle kohta, et see tõesti nii oli. |
| --- | --- |

(47)

Abisaaja analüüs põhineb peamiselt audiitorfirma EKORDA 7. juuli 2004. aasta aruandel, mis oli väidetavalt maksuameti käsutuses enne võlausaldajate hääletust 9. juulil 2004. aastal. Samas ei esitatud tõendeid selle kohta, et see tõesti nii oli.

| (48) | EKORDA aruande kohaselt oleks pankroti korral varade müügist saadud tulu parimal juhul 204 miljonit Slovaki krooni (5,3 miljonit eurot), millest pärast mitmesuguste tasude ja lõivude mahaarvamist summas 45 miljonit Slovaki krooni oleks jäänud alles ainult 159 miljonit Slovaki krooni (4,2 miljonit eurot). Abisaaja korrigeeris mahaarvatavate tasude ja lõivude summat (36 miljonit Slovaki krooni) ja sai tulemuseks 168 miljonit Slovaki krooni (4,4 miljonit eurot). Kuigi maksuamet ainsa eelisvõlausaldajana ja kahtlematult suurima võlausaldajana oleks saanud enamiku sellest tulust, oleks see siiski olnud väiksem summast, mille maksuamet sai pärast kokkuleppe sõlmimist. |
| --- | --- |

(48)

EKORDA aruande kohaselt oleks pankroti korral varade müügist saadud tulu parimal juhul 204 miljonit Slovaki krooni (5,3 miljonit eurot), millest pärast mitmesuguste tasude ja lõivude mahaarvamist summas 45 miljonit Slovaki krooni oleks jäänud alles ainult 159 miljonit Slovaki krooni (4,2 miljonit eurot). Abisaaja korrigeeris mahaarvatavate tasude ja lõivude summat (36 miljonit Slovaki krooni) ja sai tulemuseks 168 miljonit Slovaki krooni (4,4 miljonit eurot). Kuigi maksuamet ainsa eelisvõlausaldajana ja kahtlematult suurima võlausaldajana oleks saanud enamiku sellest tulust, oleks see siiski olnud väiksem summast, mille maksuamet sai pärast kokkuleppe sõlmimist.

| (49) | Sellele järeldusele jõudmiseks lähtus EKORDA põhivara, varude, raha ja lühiajaliste nõuete bilansilisest väärtusest 31. märtsi 2004. aasta seisuga, kusjuures seda väärtust korrigeeriti, et võtta arvesse nende varade mittesissenõutavust ja väikest väärtust. EKORDA korrigeeris abisaaja varade nimiväärtust nn likvideerimisteguriga, mida kohaldatakse pankrotimenetluse raames toimuva müügi korral iga varakomponendi suhtes (45 % põhivara puhul, 20 % varude ja lühiajaliste nõuete puhul ning 100 % raha puhul). |
| --- | --- |

(49)

Sellele järeldusele jõudmiseks lähtus EKORDA põhivara, varude, raha ja lühiajaliste nõuete bilansilisest väärtusest 31. märtsi 2004. aasta seisuga, kusjuures seda väärtust korrigeeriti, et võtta arvesse nende varade mittesissenõutavust ja väikest väärtust. EKORDA korrigeeris abisaaja varade nimiväärtust nn likvideerimisteguriga, mida kohaldatakse pankrotimenetluse raames toimuva müügi korral iga varakomponendi suhtes (45 % põhivara puhul, 20 % varude ja lühiajaliste nõuete puhul ning 100 % raha puhul).

| (50) | EKORDA nimetab abisaaja tegevuse tulemusena saadavat tulevast maksutulu (13) ning piirkonna tööhõive ja Slovakkia töötleva toiduainetetööstuse arengut kui väga olulisi tegureid, mis räägivad abisaaja tegevuse jätkamise kasuks. |
| --- | --- |

(50)

EKORDA nimetab abisaaja tegevuse tulemusena saadavat tulevast maksutulu (13) ning piirkonna tööhõive ja Slovakkia töötleva toiduainetetööstuse arengut kui väga olulisi tegureid, mis räägivad abisaaja tegevuse jätkamise kasuks.

| (51) | Abisaaja nimetab veel kaht aruannet. Audiitor Marta Kochová järeldas, et varade – mille väärtust siiski ei hinnatud – müügist saadav maksimaalne tulu oleks 100 miljonit Slovaki krooni (2,6 miljonit eurot), millest pärast tasude ja lõivude mahaarvamist summas 22 miljonit Slovaki krooni jääks alles ainult 78 miljonit Slovaki krooni (2 miljonit eurot). Pankrotihaldur Holovačová märgib väidetavalt, et tema arvates on kokkuleppemenetlus võlausaldajate jaoks üldjuhul kasulikum kui pankrotimenetlus. Üheks kaalutluseks on see, et võlausaldaja on huvitatud võlgniku majandustegevuse jätkumisest (tulevane tulu majandustegevusest või maksudest). |
| --- | --- |

(51)

Abisaaja nimetab veel kaht aruannet. Audiitor Marta Kochová järeldas, et varade – mille väärtust siiski ei hinnatud – müügist saadav maksimaalne tulu oleks 100 miljonit Slovaki krooni (2,6 miljonit eurot), millest pärast tasude ja lõivude mahaarvamist summas 22 miljonit Slovaki krooni jääks alles ainult 78 miljonit Slovaki krooni (2 miljonit eurot). Pankrotihaldur Holovačová märgib väidetavalt, et tema arvates on kokkuleppemenetlus võlausaldajate jaoks üldjuhul kasulikum kui pankrotimenetlus. Üheks kaalutluseks on see, et võlausaldaja on huvitatud võlgniku majandustegevuse jätkumisest (tulevane tulu majandustegevusest või maksudest).

| (52) | Kolmandaks väidab abisaaja, et arvesse tuleks võtta pikaajalisi kaalutlusi, näiteks tulevast maksutulu. Kinnitatakse, et kohtupraktika, mille kohaselt jäetakse turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumile vastavuse hindamisel kõrvale sotsiaal-poliitilised kaalutlused, ei ole kohaldatav, kui riigiasutus kaalub tulevase maksutulu arvutamist (14). Abisaaja väitel on riigiasutuse olukord siin analoogne olukorraga, milles on turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja, kes on kliendi allesjäämisest huvitatud tarnija. Abisaaja osutab seejärel turumajandusliku investori põhimõtet käsitlevale kohtupraktikale. |
| --- | --- |

(52)

Kolmandaks väidab abisaaja, et arvesse tuleks võtta pikaajalisi kaalutlusi, näiteks tulevast maksutulu. Kinnitatakse, et kohtupraktika, mille kohaselt jäetakse turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumile vastavuse hindamisel kõrvale sotsiaal-poliitilised kaalutlused, ei ole kohaldatav, kui riigiasutus kaalub tulevase maksutulu arvutamist (14). Abisaaja väitel on riigiasutuse olukord siin analoogne olukorraga, milles on turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja, kes on kliendi allesjäämisest huvitatud tarnija. Abisaaja osutab seejärel turumajandusliku investori põhimõtet käsitlevale kohtupraktikale.

| (53) | Abisaaja järeldab, et turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteerium oli täidetud ning et vaidlustatud meede ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(53)

Abisaaja järeldab, et turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteerium oli täidetud ning et vaidlustatud meede ei kujuta endast riigiabi.

| (54) | Kui komisjon peaks siiski jõudma teistsugusele järeldusele, väidab abisaaja, et vaidlustatud meede on siseturuga kokkusobiv kui restruktureerimisabi. Abisaaja väidab, et maksuamet oli enne kokkuleppega nõustumist kontrollinud abisaaja äriplaani suutlikkust taastada pikaajaline elujõulisus. Ametliku restruktureerimiskava puudumine on abisaaja väitel ebaoluline komisjoni tehtud järelhindamise puhul, sest komisjonil on nüüd olemas teave selle kohta, kas abisaaja elujõulisus tegelikult taastus. Abisaaja leiab siiski, et eelhindamise korral on vajalik üksikasjalik restruktureerimiskava. Seejärel kirjeldab ta lühidalt võetud restruktureerimismeetmeid: omakapitali suurendamine, koondamised ja varude müük. Abisaaja leiab, et piirituse ja piiritusjookide tootmise seiskamine ja tootmisvarade rentimine äriühingule Old Herold s.r.o. oligi tegelikult restruktureerimismeede. Kuigi algselt põhjustas tootmise seiskamise litsentsist ilmajäämine, ei taotlenud abisaaja pärast kokkuleppe sõlmimist uut litsentsi. |
| --- | --- |

(54)

Kui komisjon peaks siiski jõudma teistsugusele järeldusele, väidab abisaaja, et vaidlustatud meede on siseturuga kokkusobiv kui restruktureerimisabi. Abisaaja väidab, et maksuamet oli enne kokkuleppega nõustumist kontrollinud abisaaja äriplaani suutlikkust taastada pikaajaline elujõulisus. Ametliku restruktureerimiskava puudumine on abisaaja väitel ebaoluline komisjoni tehtud järelhindamise puhul, sest komisjonil on nüüd olemas teave selle kohta, kas abisaaja elujõulisus tegelikult taastus. Abisaaja leiab siiski, et eelhindamise korral on vajalik üksikasjalik restruktureerimiskava. Seejärel kirjeldab ta lühidalt võetud restruktureerimismeetmeid: omakapitali suurendamine, koondamised ja varude müük. Abisaaja leiab, et piirituse ja piiritusjookide tootmise seiskamine ja tootmisvarade rentimine äriühingule Old Herold s.r.o. oligi tegelikult restruktureerimismeede. Kuigi algselt põhjustas tootmise seiskamise litsentsist ilmajäämine, ei taotlenud abisaaja pärast kokkuleppe sõlmimist uut litsentsi.

| (55) | Abisaaja väitel oli täidetud ka tingimus, et tema panus restruktureerimisse peab olema oluline. |
| --- | --- |

(55)

Abisaaja väitel oli täidetud ka tingimus, et tema panus restruktureerimisse peab olema oluline.

| (56) | Lõpuks väidab abisaaja, et restruktureerimisabi suhtes kohaldatavate suuniste kohaldamisel tuleb arvesse võtta, et abisaaja tegutseb aktiivselt abi saavas piirkonnas ja on üks piirkonna suurimaid tööandjaid. |
| --- | --- |

(56)

Lõpuks väidab abisaaja, et restruktureerimisabi suhtes kohaldatavate suuniste kohaldamisel tuleb arvesse võtta, et abisaaja tegutseb aktiivselt abi saavas piirkonnas ja on üks piirkonna suurimaid tööandjaid.

V.   SLOVAKI VABARIIGI MÄRKUSED

| (57) | Oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamist käsitlevale otsusele esitasid Slovakkia ametiasutused mõningad märkused eespool II osas juba osutatud asjaolude kohta. |
| --- | --- |

(57)

Oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamist käsitlevale otsusele esitasid Slovakkia ametiasutused mõningad märkused eespool II osas juba osutatud asjaolude kohta.

| (58) | Slovakkia ametiasutused kinnitasid, et kokkuleppe üle hääletamisel ei võtnud maksuamet riigiabi aspekti arvesse. Maksuamet ei käsitanud kokkulepet riigiabi vormina, mistõttu ei nõutud abisaajalt restruktureerimiskava esitamist. Restruktureerimiskava erineb maksejõuetust käsitlevate õigusaktide kohaselt kohtule esitatavast äriplaanist. |
| --- | --- |

(58)

Slovakkia ametiasutused kinnitasid, et kokkuleppe üle hääletamisel ei võtnud maksuamet riigiabi aspekti arvesse. Maksuamet ei käsitanud kokkulepet riigiabi vormina, mistõttu ei nõutud abisaajalt restruktureerimiskava esitamist. Restruktureerimiskava erineb maksejõuetust käsitlevate õigusaktide kohaselt kohtule esitatavast äriplaanist.

| (59) | Vastuseks abisaaja esitatud märkustele esitasid Slovakkia ametiasutused omalt poolt järgmised märkused. |
| --- | --- |

(59)

Vastuseks abisaaja esitatud märkustele esitasid Slovakkia ametiasutused omalt poolt järgmised märkused.

| (60) | Slovakkia ametiasutused ei pea käesoleva juhtumi puhul asjakohaseks abisaaja märkuseid pankrotimenetluse keskmise kestuse ja pankrotimenetluses vara müügist saadava keskmise tulu kohta. Nende seisukoht on, et võttes arvesse võlausaldajate vähesust ja selliste varade olemasolu, mille positiivne likvideerimisväärtus ületas riigile kokkuleppe kohaselt makstud summat, oleks pankrotimenetlus viidud lõpule keskmisest lühema ajaga ja maksuamet oleks saanud suuremat tulu kui kokkuleppemenetluse korral. Kohalik maksuamet kontrollis äriühingut 21. juunil 2004. aastal ja leidis, et abisaajal oli 17. juuni 2004. aasta seisuga raha 161,3 miljonit Slovaki krooni, nõudeid summas 62,8 miljonit Slovaki krooni, piirituse ja piiritusjookide varusid 84 miljoni Slovaki krooni väärtuses ja põhivara bilansilise väärtusega 200 miljonit Slovaki krooni. |
| --- | --- |

(60)

Slovakkia ametiasutused ei pea käesoleva juhtumi puhul asjakohaseks abisaaja märkuseid pankrotimenetluse keskmise kestuse ja pankrotimenetluses vara müügist saadava keskmise tulu kohta. Nende seisukoht on, et võttes arvesse võlausaldajate vähesust ja selliste varade olemasolu, mille positiivne likvideerimisväärtus ületas riigile kokkuleppe kohaselt makstud summat, oleks pankrotimenetlus viidud lõpule keskmisest lühema ajaga ja maksuamet oleks saanud suuremat tulu kui kokkuleppemenetluse korral. Kohalik maksuamet kontrollis äriühingut 21. juunil 2004. aastal ja leidis, et abisaajal oli 17. juuni 2004. aasta seisuga raha 161,3 miljonit Slovaki krooni, nõudeid summas 62,8 miljonit Slovaki krooni, piirituse ja piiritusjookide varusid 84 miljoni Slovaki krooni väärtuses ja põhivara bilansilise väärtusega 200 miljonit Slovaki krooni.

| (61) | Slovakkia ametiasutused leiavad, et maksude sissenõudmine oli maksuameti jaoks reaalne alternatiiv. Nad kinnitavad, et maksuamet oleks saanud algatada selle menetluse enne kokkuleppe sõlmimist ning ta oleks saanud seda teha ka juhul, kui kohus oleks keeldunud kokkulepet kinnitamast (kuna maksuamet ei oleks eelisvõlausaldajana selle poolt hääletanud). |
| --- | --- |

(61)

Slovakkia ametiasutused leiavad, et maksude sissenõudmine oli maksuameti jaoks reaalne alternatiiv. Nad kinnitavad, et maksuamet oleks saanud algatada selle menetluse enne kokkuleppe sõlmimist ning ta oleks saanud seda teha ka juhul, kui kohus oleks keeldunud kokkulepet kinnitamast (kuna maksuamet ei oleks eelisvõlausaldajana selle poolt hääletanud).

| (62) | Slovakkia ametiasutused ei nõustu abisaaja väitega, et tema finantsraskused tulenesid maksukorralduse seaduse muudatusest. Slovakkia ametiasutuste sõnul tulenesid abisaaja finantsraskused tema finantsstrateegiast, mille kohaselt kasutati kaudseid makse oma majandustegevuse huvides, kuigi abisaaja oleks pidanud lihtsalt koguma makse oma klientidelt ja kandma need summad riigieelarvesse. |
| --- | --- |

(62)

Slovakkia ametiasutused ei nõustu abisaaja väitega, et tema finantsraskused tulenesid maksukorralduse seaduse muudatusest. Slovakkia ametiasutuste sõnul tulenesid abisaaja finantsraskused tema finantsstrateegiast, mille kohaselt kasutati kaudseid makse oma majandustegevuse huvides, kuigi abisaaja oleks pidanud lihtsalt koguma makse oma klientidelt ja kandma need summad riigieelarvesse.

| (63) | Slovakkia ametiasutused ei nõustu väitega, et maksudirektoraadi esindajatega 2003. aasta detsembris toimunud kohtumine on tõend maksuameti eelnevast kokkuleppega nõustumisest. Nad esitasid maksudirektoraadi poolt 6. juulil 2004. aastal maksuametile saadetud kirja, milles märgiti, et maksuamet ei peaks abisaaja pakutud kokkuleppega nõustuma, sest see ei ole riigile kasulik. Selles kirjas viidati ka teisele, üldisemale kirjale, nimelt 15. jaanuari 2004. aasta kirjale, mille rahandusminister saatis maksudirektoraadile ja milles paluti maksudirektoraadil tagada, et ei anta heakskiitu ühelegi sellisele võlausaldajatega sõlmitava kokkuleppe ettepanekule, mis hõlmab maksuvõla kustutamist maksuameti poolt. Peale selle tõlgendavad Slovakkia ametiasutused abisaaja viidatud 3. veebruari 2004. aasta kirja (vt põhjendus 43) selliselt, et selles keelduti sõnaselgelt kokkuleppest, mille kohaselt kuulus tagasimaksmisele 35 %. |
| --- | --- |

(63)

Slovakkia ametiasutused ei nõustu väitega, et maksudirektoraadi esindajatega 2003. aasta detsembris toimunud kohtumine on tõend maksuameti eelnevast kokkuleppega nõustumisest. Nad esitasid maksudirektoraadi poolt 6. juulil 2004. aastal maksuametile saadetud kirja, milles märgiti, et maksuamet ei peaks abisaaja pakutud kokkuleppega nõustuma, sest see ei ole riigile kasulik. Selles kirjas viidati ka teisele, üldisemale kirjale, nimelt 15. jaanuari 2004. aasta kirjale, mille rahandusminister saatis maksudirektoraadile ja milles paluti maksudirektoraadil tagada, et ei anta heakskiitu ühelegi sellisele võlausaldajatega sõlmitava kokkuleppe ettepanekule, mis hõlmab maksuvõla kustutamist maksuameti poolt. Peale selle tõlgendavad Slovakkia ametiasutused abisaaja viidatud 3. veebruari 2004. aasta kirja (vt põhjendus 43) selliselt, et selles keelduti sõnaselgelt kokkuleppest, mille kohaselt kuulus tagasimaksmisele 35 %.

| (64) | Slovakkia ametiasutused väidavad, et ajavahemikul 2001. aasta jaanuarist kuni 2004. aasta märtsini ei olnud abisaaja tasunud aktsiisi õigeaegselt ja oli korrapäraselt lasknud oma maksukohustusi edasi lükata. |
| --- | --- |

(64)

Slovakkia ametiasutused väidavad, et ajavahemikul 2001. aasta jaanuarist kuni 2004. aasta märtsini ei olnud abisaaja tasunud aktsiisi õigeaegselt ja oli korrapäraselt lasknud oma maksukohustusi edasi lükata.

| (65) | Slovakkia ametiasutuste väitel seavad märkimisväärsed erinevused kahe audiitori aruannetes esitatud prognoosides (vt põhjendused 48 ja 51) kahtluse alla mõlema aruande usaldusväärsuse. Ametiasutuste kahtlused on eelkõige seotud likvideerimisteguriga, mida EKORDA kohaldas käibevarade suhtes. See tegur peaks olema suurem kui 20 %. |
| --- | --- |

(65)

Slovakkia ametiasutuste väitel seavad märkimisväärsed erinevused kahe audiitori aruannetes esitatud prognoosides (vt põhjendused 48 ja 51) kahtluse alla mõlema aruande usaldusväärsuse. Ametiasutuste kahtlused on eelkõige seotud likvideerimisteguriga, mida EKORDA kohaldas käibevarade suhtes. See tegur peaks olema suurem kui 20 %.

| (66) | Lisaks ei olnud abisaaja Slovakkia ametiasutuste sõnul koostanud toimivat restruktureerimiskava ning kokkuleppe raames kavandatud meetmeid ei saanud käsitada restruktureerimismeetmetena. |
| --- | --- |

(66)

Lisaks ei olnud abisaaja Slovakkia ametiasutuste sõnul koostanud toimivat restruktureerimiskava ning kokkuleppe raames kavandatud meetmeid ei saanud käsitada restruktureerimismeetmetena.

VI.   HINDAMINE

1.   KOMISJONI PÄDEVUS

| (67) | Kuna mõned asjakohased sündmused toimusid enne Slovakkia ühinemist Euroopa Liiduga 1. mail 2004, peab komisjon kõigepealt kindlaks tegema, kas ta on pädev võtma meetmeid seoses vaidlustatud meetmega. |
| --- | --- |

(67)

Kuna mõned asjakohased sündmused toimusid enne Slovakkia ühinemist Euroopa Liiduga 1. mail 2004, peab komisjon kõigepealt kindlaks tegema, kas ta on pädev võtma meetmeid seoses vaidlustatud meetmega.

| (68) | Meetmeid, mis jõustati enne ühinemist ja mida ei kohaldata pärast ühinemist, ei saa komisjon läbi vaadata ajutise mehhanismi menetluse kohaselt, mis on reguleeritud ühinemislepingu IV lisa punktiga 3, või ELi toimimise lepingu artiklis 108 sätestatud korra kohaselt. Ei ühinemislepingu ega Euroopa Liidu toimimise lepinguga ei nõuta komisjonilt nende meetmete läbivaatamist ega anta talle õigust seda teha. |
| --- | --- |

(68)

Meetmeid, mis jõustati enne ühinemist ja mida ei kohaldata pärast ühinemist, ei saa komisjon läbi vaadata ajutise mehhanismi menetluse kohaselt, mis on reguleeritud ühinemislepingu IV lisa punktiga 3, või ELi toimimise lepingu artiklis 108 sätestatud korra kohaselt. Ei ühinemislepingu ega Euroopa Liidu toimimise lepinguga ei nõuta komisjonilt nende meetmete läbivaatamist ega anta talle õigust seda teha.

| (69) | Kuid pärast ühinemist jõustatud meetmed kuuluvad selgelt komisjoni pädevusse. Selleks et teha kindlaks konkreetse meetme jõustamise aeg, võetakse asjakohase kriteeriumina aluseks õiguslikult siduv akt, millega pädev riigiasutus kohustub abi andma (15). |
| --- | --- |

(69)

Kuid pärast ühinemist jõustatud meetmed kuuluvad selgelt komisjoni pädevusse. Selleks et teha kindlaks konkreetse meetme jõustamise aeg, võetakse asjakohase kriteeriumina aluseks õiguslikult siduv akt, millega pädev riigiasutus kohustub abi andma (15).

| (70) | Abisaaja väitis, et vaidlustatud meede jõustati enne ühinemist ja ei ole pärast seda kohaldatav (vt põhjendus 43). |
| --- | --- |

(70)

Abisaaja väitis, et vaidlustatud meede jõustati enne ühinemist ja ei ole pärast seda kohaldatav (vt põhjendus 43).

| (71) | Komisjon ei saa abisaaja esitatud väidetega nõustuda. Kokkuleppemenetluse algatamist käsitlev ettepanek ei ole abi andva ametiasutuse, vaid abisaaja toiming. Ka kohtu otsus algatada kokkuleppemenetlus ei ole abi andva ametiasutuse toiming. Selle otsusega ainult võimaldati abisaajal ja tema võlausaldajatel jätkata läbirääkimisi kokkuleppe üle, kuid selle näol ei olnud ilmselgelt tegemist abi andmisega. Puuduvad tõendid selle kohta, et maksudirektoraat oleks väljendanud 2003. aasta detsembris toimunud koosolekul nõusolekut vaidlustatud meetmega. Vastupidi, Slovakkia ametiasutused eitasid mis tahes sellise eelneva nõusoleku olemasolu. 3. veebruari 2004. aasta kirjas keeldutakse sõnaselgelt kiitmast heaks ettepanekut tasuda võlad 35 % ulatuses. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon ei saa abisaaja esitatud väidetega nõustuda. Kokkuleppemenetluse algatamist käsitlev ettepanek ei ole abi andva ametiasutuse, vaid abisaaja toiming. Ka kohtu otsus algatada kokkuleppemenetlus ei ole abi andva ametiasutuse toiming. Selle otsusega ainult võimaldati abisaajal ja tema võlausaldajatel jätkata läbirääkimisi kokkuleppe üle, kuid selle näol ei olnud ilmselgelt tegemist abi andmisega. Puuduvad tõendid selle kohta, et maksudirektoraat oleks väljendanud 2003. aasta detsembris toimunud koosolekul nõusolekut vaidlustatud meetmega. Vastupidi, Slovakkia ametiasutused eitasid mis tahes sellise eelneva nõusoleku olemasolu. 3. veebruari 2004. aasta kirjas keeldutakse sõnaselgelt kiitmast heaks ettepanekut tasuda võlad 35 % ulatuses.

| (72) | Pädeva ametiasutuse otsus kanda osa oma nõudeid maha tehti 9. juulil 2004. aastal, mil maksuamet nõustus abisaaja kavandatud kokkuleppega. |
| --- | --- |

(72)

Pädeva ametiasutuse otsus kanda osa oma nõudeid maha tehti 9. juulil 2004. aastal, mil maksuamet nõustus abisaaja kavandatud kokkuleppega.

| (73) | Sellest tulenevalt ei teki enam küsimust, kas meede on kohaldatav pärast ühinemist. |
| --- | --- |

(73)

Sellest tulenevalt ei teki enam küsimust, kas meede on kohaldatav pärast ühinemist.

| (74) | Sellepärast järeldab komisjon, et ta on pädev hindama vaidlustatud meedet vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 108. |
| --- | --- |

(74)

Sellepärast järeldab komisjon, et ta on pädev hindama vaidlustatud meedet vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 108.

2.   RIIGIABI OLEMASOLU ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (75) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatakse, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(75)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatakse, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (76) | Riigiasutusele, näiteks maksuametile võlgnetava summa kustutamine on riigi ressursside kasutamise üks vorm. Kuna see on kasulik ühele konkreetsele ettevõtjale, on tegemist valikulise meetmega. |
| --- | --- |

(76)

Riigiasutusele, näiteks maksuametile võlgnetava summa kustutamine on riigi ressursside kasutamise üks vorm. Kuna see on kasulik ühele konkreetsele ettevõtjale, on tegemist valikulise meetmega.

| (77) | Kuni maksejõuetusmenetluse tinginud sündmusteni tegeles abisaaja piirituse ja piiritusjookide, mittealkohoolsete jookide ning puu- ja köögiviljakonservide tootmise turul. 2003. aastal oli abisaaja Slovakkia tähtsuselt kolmas piirituse ja piiritusjookide tootja. Pärast piirituse ja piiritusjookide tootmise litsentsist ilmajäämist 2004. aasta märtsis tegeles abisaaja teise äriühingu, nimelt abisaajalt tootmisvarasid rentiva äriühingu Old Herold s.r.o. toodetud piirituse ja piiritusjookide hulgimüügiga. Kõikides turusegmentides, milles abisaaja tegutses enne kokkuleppe sõlmimist ja milles ta tegutseb praegu, toimub liikmesriikidevaheline kaubandus. |
| --- | --- |

(77)

Kuni maksejõuetusmenetluse tinginud sündmusteni tegeles abisaaja piirituse ja piiritusjookide, mittealkohoolsete jookide ning puu- ja köögiviljakonservide tootmise turul. 2003. aastal oli abisaaja Slovakkia tähtsuselt kolmas piirituse ja piiritusjookide tootja. Pärast piirituse ja piiritusjookide tootmise litsentsist ilmajäämist 2004. aasta märtsis tegeles abisaaja teise äriühingu, nimelt abisaajalt tootmisvarasid rentiva äriühingu Old Herold s.r.o. toodetud piirituse ja piiritusjookide hulgimüügiga. Kõikides turusegmentides, milles abisaaja tegutses enne kokkuleppe sõlmimist ja milles ta tegutseb praegu, toimub liikmesriikidevaheline kaubandus.

| (78) | Ametliku uurimismenetluse algatamist käsitlevas otsuses kahtlustas komisjon, et meetmega kahjustati või ähvardati kahjustada konkurentsi abisaajale sellise eelise andmisega, mida ta tavapärases turuolukorras ei oleks saanud. Teisisõnu komisjon kahtles, kas riik oli käitunud abisaaja suhtes turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldajana. |
| --- | --- |

(78)

Ametliku uurimismenetluse algatamist käsitlevas otsuses kahtlustas komisjon, et meetmega kahjustati või ähvardati kahjustada konkurentsi abisaajale sellise eelise andmisega, mida ta tavapärases turuolukorras ei oleks saanud. Teisisõnu komisjon kahtles, kas riik oli käitunud abisaaja suhtes turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldajana.

| (79) | Tehti kindlaks, et võlausaldajate kokkulepe sõlmiti nii eraõiguslike võlausaldajate kui ka maksuametiga (avalik-õiguslik võlausaldaja) samadel tingimustel. 35 % võlast tuli võlausaldajatele maksta ettenähtud tähtpäevaks ning seda abisaaja ka tegi. Ülejäänud 65 % tuli kustutada. |
| --- | --- |

(79)

Tehti kindlaks, et võlausaldajate kokkulepe sõlmiti nii eraõiguslike võlausaldajate kui ka maksuametiga (avalik-õiguslik võlausaldaja) samadel tingimustel. 35 % võlast tuli võlausaldajatele maksta ettenähtud tähtpäevaks ning seda abisaaja ka tegi. Ülejäänud 65 % tuli kustutada.

| (80) | Maksuameti olukord võlausaldajana oli antud juhtumi puhul siiski ebatavaliselt kindel ja seda ei saa võrrelda tavalise võlausaldaja olukorraga pankrotimenetluses. Maksuameti õiguslik ja majanduslik olukord enne võlausaldajatega kokkuleppe sõlmimist oli soodsam kui eraõiguslike võlausaldajate olukord. Lisaks sellele, et maksuamet – kelle nõuded moodustasid 99 % kõigist pankrotimenetluse raames registreeritud nõuetest – oli selgelt domineeriv ja otsustav võlausaldaja, oli ta ka eelisvõlausaldaja, mis oli veelgi olulisem. Tema nõudeid sai sellepärast pankrotimenetluse raames igal ajal rahuldada tagatisvara müügist saadud tulu arvelt: nagu on kirjeldatud põhjenduses 18, kasutatakse seda tulu üksnes eelisvõlausaldajate nõuete katteks. Sellepärast on vaja põhjalikult uurida, kas maksuamet kasutas kõiki talle kättesaadavaid vahendeid oma nõuete eest võimalikult suure hüvitise saamiseks, nagu seda oleks teinud turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja. |
| --- | --- |

(80)

Maksuameti olukord võlausaldajana oli antud juhtumi puhul siiski ebatavaliselt kindel ja seda ei saa võrrelda tavalise võlausaldaja olukorraga pankrotimenetluses. Maksuameti õiguslik ja majanduslik olukord enne võlausaldajatega kokkuleppe sõlmimist oli soodsam kui eraõiguslike võlausaldajate olukord. Lisaks sellele, et maksuamet – kelle nõuded moodustasid 99 % kõigist pankrotimenetluse raames registreeritud nõuetest – oli selgelt domineeriv ja otsustav võlausaldaja, oli ta ka eelisvõlausaldaja, mis oli veelgi olulisem. Tema nõudeid sai sellepärast pankrotimenetluse raames igal ajal rahuldada tagatisvara müügist saadud tulu arvelt: nagu on kirjeldatud põhjenduses 18, kasutatakse seda tulu üksnes eelisvõlausaldajate nõuete katteks. Sellepärast on vaja põhjalikult uurida, kas maksuamet kasutas kõiki talle kättesaadavaid vahendeid oma nõuete eest võimalikult suure hüvitise saamiseks, nagu seda oleks teinud turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja.

| (81) | Tingimused, millele meede peab vastama selleks, et seda saaks käsitada abina ELi toimimise lepingu artikli 107 mõistes, ei ole täidetud, kui abi saav ettevõtja oleks tavapärastele turutingimustele vastavate asjaolude korral saanud sama eelise nagu see, mille ta sai riigi vahenditest (16). See hinnang on esitatud põhimõtteliselt turumajanduse tingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamise tulemusena. Kui avalik-õiguslik võlausaldaja võimaldab maksesoodustusi seoses võlaga, mis ettevõtjal tema ees on, kujutavad sellised maksesoodustused endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui – võttes arvesse antava majandusliku eelise tähtsust – abi saav ettevõtja ei oleks kindlasti saanud võrreldavaid soodustusi avalik-õigusliku võlausaldajaga võimalikult sarnases olukorras olevalt eraõiguslikult võlausaldajalt, kes püüab tagasi saada summasid, mis rahalistes raskustes võlgnik talle võlgneb (17). |
| --- | --- |

(81)

Tingimused, millele meede peab vastama selleks, et seda saaks käsitada abina ELi toimimise lepingu artikli 107 mõistes, ei ole täidetud, kui abi saav ettevõtja oleks tavapärastele turutingimustele vastavate asjaolude korral saanud sama eelise nagu see, mille ta sai riigi vahenditest (16). See hinnang on esitatud põhimõtteliselt turumajanduse tingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamise tulemusena. Kui avalik-õiguslik võlausaldaja võimaldab maksesoodustusi seoses võlaga, mis ettevõtjal tema ees on, kujutavad sellised maksesoodustused endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui – võttes arvesse antava majandusliku eelise tähtsust – abi saav ettevõtja ei oleks kindlasti saanud võrreldavaid soodustusi avalik-õigusliku võlausaldajaga võimalikult sarnases olukorras olevalt eraõiguslikult võlausaldajalt, kes püüab tagasi saada summasid, mis rahalistes raskustes võlgnik talle võlgneb (17).

| (82) | Turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtja kriteeriumi kohaldamine sõltub lõppkokkuvõttes sellest, kas asjaomane liikmesriik tegutses ettevõtjale majanduslikku eelist andes mitte riigiasutusena, vaid muud rolli täites. Sellest tuleneb, et kui liikmesriik tugineb haldusmenetluses sellele kriteeriumile, peab ta kahtluse korral tõendama üheselt ning lähtudes objektiivsetest ja kontrollitavatest tõenditest, et rakendatav meede pärineb temalt kui turumajanduse tingimustes tegutsevalt eraettevõtjalt. Nendest tõenditest peab selgelt nähtuma, et asjaomane liikmesriik otsustas käituda nii, nagu ta seda tegi, enne majandusliku eelise andmist või sellega samal ajal. Sellega seoses võib olla vajalik esitada tõendeid, millest ilmneb, et otsus põhines majandushinnangutel, mis olid võrreldavad nendega, mille oleks nende asjaolude korral hankinud turumajanduse tingimustes tegutsev mõistlik eraettevõtja, kes on selle liikmesriigiga võimalikult sarnases olukorras. Siiski ei piisa sellest, kui tuginetakse pärast eelise andmist koostatud majandushinnangutele või tagasiulatuvale järeldusele, mille kohaselt asjaomase liikmesriigi valitud tegevussuund oli tegelikult kasulik, või hilisematele põhjendustele tegelikult tehtud meetmevaliku kohta (18). |
| --- | --- |

(82)

Turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtja kriteeriumi kohaldamine sõltub lõppkokkuvõttes sellest, kas asjaomane liikmesriik tegutses ettevõtjale majanduslikku eelist andes mitte riigiasutusena, vaid muud rolli täites. Sellest tuleneb, et kui liikmesriik tugineb haldusmenetluses sellele kriteeriumile, peab ta kahtluse korral tõendama üheselt ning lähtudes objektiivsetest ja kontrollitavatest tõenditest, et rakendatav meede pärineb temalt kui turumajanduse tingimustes tegutsevalt eraettevõtjalt. Nendest tõenditest peab selgelt nähtuma, et asjaomane liikmesriik otsustas käituda nii, nagu ta seda tegi, enne majandusliku eelise andmist või sellega samal ajal. Sellega seoses võib olla vajalik esitada tõendeid, millest ilmneb, et otsus põhines majandushinnangutel, mis olid võrreldavad nendega, mille oleks nende asjaolude korral hankinud turumajanduse tingimustes tegutsev mõistlik eraettevõtja, kes on selle liikmesriigiga võimalikult sarnases olukorras. Siiski ei piisa sellest, kui tuginetakse pärast eelise andmist koostatud majandushinnangutele või tagasiulatuvale järeldusele, mille kohaselt asjaomase liikmesriigi valitud tegevussuund oli tegelikult kasulik, või hilisematele põhjendustele tegelikult tehtud meetmevaliku kohta (18).

| (83) | Lühidalt öeldes väidab Slovaki Vabariik, et tema arvates on meede käsitatav riigiabina. Ta tunnistas, et kokkuleppe sõlmimise ajal riigiabi küsimust lihtsalt ei käsitletud, ning taotles vaidlustatud meetme käsitamist päästmisabina. Sellest tulenevalt näib, et eespool osutatud kohtupraktikas esitatud nõuded ei ole antud juhtumi puhul täidetud ja vaidlustatud meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(83)

Lühidalt öeldes väidab Slovaki Vabariik, et tema arvates on meede käsitatav riigiabina. Ta tunnistas, et kokkuleppe sõlmimise ajal riigiabi küsimust lihtsalt ei käsitletud, ning taotles vaidlustatud meetme käsitamist päästmisabina. Sellest tulenevalt näib, et eespool osutatud kohtupraktikas esitatud nõuded ei ole antud juhtumi puhul täidetud ja vaidlustatud meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (84) | Abisaaja oli see, kes väitis, et meede ei hõlma riigiabi, ning esitas eespool kirjeldatud dokumendid, eelkõige kahe audiitori aruanded. |
| --- | --- |

(84)

Abisaaja oli see, kes väitis, et meede ei hõlma riigiabi, ning esitas eespool kirjeldatud dokumendid, eelkõige kahe audiitori aruanded.

| (85) | Abisaaja ja Slovakkia ametiasutuste esitatud teabe põhjal tegi komisjon kindlaks järgmised faktid abisaaja finantsolukorra kohta kõnealusel aastal, niivõrd kui see on asjakohane turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumi kohaldamiseks. Komisjon ei saa võrrelda abisaaja 31. märtsi 2004. aasta seisuga esitatud andmeid ja Slovakkia ametiasutuste 17. juuni 2004. aasta seisuga esitatud andmeid abisaaja raamatupidamises kajastatud andmetega. Komisjonil ei ole siiski põhjust neis andmetes kahelda.

  Tabel 3


  Abisaaja finantsseisund aastatel 2003–2004 [miljonites Slovaki kroonides] | 31.12.2003 (19) | 31.3.2004 (20) | 28.4.2004 (21) | 17.6.2004 (22) | 31.12.2004 (23) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhivara (24) | 208 | 205 | 204 | 200 | 200 |
| Varud | 119 | 209 | 176 | 84 | 52 |
| Raha | 3 | 50 | 94 | 161 | 27 |
| Lühiajalised nõuded ostjate vastu | 128 | 98 (25) | 80 | 63 (26) | 97 |

(85)

Abisaaja ja Slovakkia ametiasutuste esitatud teabe põhjal tegi komisjon kindlaks järgmised faktid abisaaja finantsolukorra kohta kõnealusel aastal, niivõrd kui see on asjakohane turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumi kohaldamiseks. Komisjon ei saa võrrelda abisaaja 31. märtsi 2004. aasta seisuga esitatud andmeid ja Slovakkia ametiasutuste 17. juuni 2004. aasta seisuga esitatud andmeid abisaaja raamatupidamises kajastatud andmetega. Komisjonil ei ole siiski põhjust neis andmetes kahelda.

Tabel 3

Abisaaja finantsseisund aastatel 2003–2004 [miljonites Slovaki kroonides]

31.12.2003 (19)

31.3.2004 (20)

28.4.2004 (21)

17.6.2004 (22)

31.12.2004 (23)

Põhivara (24)

208

205

204

200

200

Varud

119

209

176

84

52

Raha

3

50

94

161

27

Lühiajalised nõuded ostjate vastu

128

98 (25)

80

63 (26)

97

| (86) | Komisjon uurib kõigepealt tõendeid, mille abisaaja on esitanud kinnitamaks oma väiteid, et pankrotimenetlus oleks maksuametile olnud kahjulikum kui kokkuleppemenetlus (punkt 2.1). Seejärel uurib komisjon seisukohta seoses maksude sissenõudmisega (punkt 2.2). Lisaks uurib komisjon Slovakkia ametiasutuste ja abisaaja esitatud muid tõendeid (punkt 2.3). |
| --- | --- |

(86)

Komisjon uurib kõigepealt tõendeid, mille abisaaja on esitanud kinnitamaks oma väiteid, et pankrotimenetlus oleks maksuametile olnud kahjulikum kui kokkuleppemenetlus (punkt 2.1). Seejärel uurib komisjon seisukohta seoses maksude sissenõudmisega (punkt 2.2). Lisaks uurib komisjon Slovakkia ametiasutuste ja abisaaja esitatud muid tõendeid (punkt 2.3).

| (87) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 37, vähendati kokkuleppes kajastatavat võlasummat erakorralise apellatsioonimenetluse tulemusena. Tuleb siiski märkida, et kõnealune kohtuotsus tehti mitu aastat pärast kokkuleppe sõlmimist käsitlevat otsust. Turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumi kohaldamisel hinnatakse avalik-õigusliku võlausaldaja käitumist endiselt selle teabe alusel, mis oli kättesaadav ajal, mil hüpoteetiline võlausaldaja oleks püüdnud kindlaks teha kõige asjakohasemat käitumisviisi. Sellepärast kasutatakse allpool toodud analüüsis 23. juulil 2004. aastal sõlmitud kokkuleppes esitatud näitajaid. |
| --- | --- |

(87)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 37, vähendati kokkuleppes kajastatavat võlasummat erakorralise apellatsioonimenetluse tulemusena. Tuleb siiski märkida, et kõnealune kohtuotsus tehti mitu aastat pärast kokkuleppe sõlmimist käsitlevat otsust. Turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumi kohaldamisel hinnatakse avalik-õigusliku võlausaldaja käitumist endiselt selle teabe alusel, mis oli kättesaadav ajal, mil hüpoteetiline võlausaldaja oleks püüdnud kindlaks teha kõige asjakohasemat käitumisviisi. Sellepärast kasutatakse allpool toodud analüüsis 23. juulil 2004. aastal sõlmitud kokkuleppes esitatud näitajaid.

2.1   Võlausaldajatega sõlmitud kokkulepe versus pankrot

| (88) | Selleks et hinnata, kas abisaaja sai tegelikult eelise, peab komisjon viima läbi üldise hindamise, võttes arvesse kõiki juhtumi puhul asjakohaseid tõendeid, mille alusel on tal võimalik kindlaks teha, kas abi saanud äriühing ei oleks kindlasti saanud võrreldavaid soodustusi eraõiguslikult võlausaldajalt (27). Teisisõnu peab komisjon uurima, kas maksuametil oli kasulikum nõustuda kokkuleppe tingimustega või oleks maksuameti jaoks olnud tulusam algatada pankrotimenetlus. |
| --- | --- |

(88)

Selleks et hinnata, kas abisaaja sai tegelikult eelise, peab komisjon viima läbi üldise hindamise, võttes arvesse kõiki juhtumi puhul asjakohaseid tõendeid, mille alusel on tal võimalik kindlaks teha, kas abi saanud äriühing ei oleks kindlasti saanud võrreldavaid soodustusi eraõiguslikult võlausaldajalt (27). Teisisõnu peab komisjon uurima, kas maksuametil oli kasulikum nõustuda kokkuleppe tingimustega või oleks maksuameti jaoks olnud tulusam algatada pankrotimenetlus.

| (89) | Komisjon leiab, et EKORDA aruanne ei ole usaldusväärne alus kavandatud kokkuleppe ja hüpoteetilise pankrotimenetluse võrdlemiseks. Slovakkia ametiasutused nõustuvad komisjoniga selles küsimuses. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon leiab, et EKORDA aruanne ei ole usaldusväärne alus kavandatud kokkuleppe ja hüpoteetilise pankrotimenetluse võrdlemiseks. Slovakkia ametiasutused nõustuvad komisjoniga selles küsimuses.

| (90) | Komisjon märgib alustuseks, et oma 7. juuli 2004. aasta aruande koostamisel (vaid kaks päeva enne võlausaldajate koosolekut) lähtus EKORDA oma arvutustes abisaaja varade väärtusest seisuga 31. märts 2004. Tabelist 3 nähtub, et erinevate varade väärtus muutus pärast 31. märtsi 2004. aastat oluliselt. Eelkõige müüdi märkimisväärne osa varudest, mille tulemusena raha hulk suurenes. Need muutused on väga olulised likvideerimistegurite kohaldamisel, mis ulatuvad 20 %-st varude ja lühiajaliste nõuete puhul 100 %-ni raha puhul. Isegi kui EKORDA poolt hinnanguliselt kindlaks määratud likvideerimistegurid oleks olnud õiged (komisjon vaidlustab need allpool esitatud põhjustel) ja kui kohaldada EKORDA kasutatud metoodikat, nähtub alltoodud tabelist, kui erinevad oleksid olnud EKORDA arvutuste teel saadud tulemused, kui nende aluseks oleksid olnud 28. aprilli ja 17. juuni 2004. aasta näitajad, st näitajad 9. juulil 2004 toimunud võlausaldajate koosolekule ikkagi eelnenud kuupäevade seisuga.

  Tabel 4


  Pankrotimenetluses abisaaja varade müügist saadava tõenäolise tulu võrdlus (miljonites Slovaki kroonides) | Seis kuupäeval: |
| --- | --- | --- |
| | 31.3.2004 | 28.4.2004 | 17.6.2004 |
| | Likvideerimistegur (%) | Bilansiline väärtus | Tulu | Bilansiline väärtus | Tulu | Bilansiline väärtus | Tulu |
| Põhivara | 45 | 205 | 92 | 204 | 92 | 200 | 90 |
| Varud | 20 | 209 | 42 | 176 | 35 | 84 | 17 |
| Lühiajalised nõuded | 20 | 98 (28) | 20 | 86 (29) | 17 | 37 (30) | 7 |
| Raha | 100 | 50 | 50 | 94 | 94 | 161 | 161 |
| Kokku | | | 204 | | 238 | | 275 |

(90)

Komisjon märgib alustuseks, et oma 7. juuli 2004. aasta aruande koostamisel (vaid kaks päeva enne võlausaldajate koosolekut) lähtus EKORDA oma arvutustes abisaaja varade väärtusest seisuga 31. märts 2004. Tabelist 3 nähtub, et erinevate varade väärtus muutus pärast 31. märtsi 2004. aastat oluliselt. Eelkõige müüdi märkimisväärne osa varudest, mille tulemusena raha hulk suurenes. Need muutused on väga olulised likvideerimistegurite kohaldamisel, mis ulatuvad 20 %-st varude ja lühiajaliste nõuete puhul 100 %-ni raha puhul. Isegi kui EKORDA poolt hinnanguliselt kindlaks määratud likvideerimistegurid oleks olnud õiged (komisjon vaidlustab need allpool esitatud põhjustel) ja kui kohaldada EKORDA kasutatud metoodikat, nähtub alltoodud tabelist, kui erinevad oleksid olnud EKORDA arvutuste teel saadud tulemused, kui nende aluseks oleksid olnud 28. aprilli ja 17. juuni 2004. aasta näitajad, st näitajad 9. juulil 2004 toimunud võlausaldajate koosolekule ikkagi eelnenud kuupäevade seisuga.

Tabel 4

Pankrotimenetluses abisaaja varade müügist saadava tõenäolise tulu võrdlus (miljonites Slovaki kroonides)

Seis kuupäeval:

31.3.2004

28.4.2004

17.6.2004

Likvideerimistegur (%)

Bilansiline väärtus

Tulu

Bilansiline väärtus

Tulu

Bilansiline väärtus

Tulu

Põhivara

45

205

92

204

92

200

90

Varud

20

209

42

176

35

84

17

Lühiajalised nõuded

20

98 (28)

20

86 (29)

17

37 (30)

7

Raha

100

50

50

94

94

161

161

Kokku

204

238

275

| (91) | Tuleb märkida, et abisaaja poolt kohtule esitatud äriplaani kohaselt kavandati ajavahemikul märts–mai 2004 müüa varusid 110 miljoni Slovaki krooni eest. Seega pidi EKORDA olema teadlik asjaolust, et abisaaja varades pidid pärast 31. märtsi 2004 toimuma suured muutused, kuid ei võtnud seda arvesse. |
| --- | --- |

(91)

Tuleb märkida, et abisaaja poolt kohtule esitatud äriplaani kohaselt kavandati ajavahemikul märts–mai 2004 müüa varusid 110 miljoni Slovaki krooni eest. Seega pidi EKORDA olema teadlik asjaolust, et abisaaja varades pidid pärast 31. märtsi 2004 toimuma suured muutused, kuid ei võtnud seda arvesse.

| (92) | Kui arvesse oleks võetud abisaaja varade bilansilist väärtust 28. aprilli 2004. aasta seisuga, oleks see viinud järelduseni, et pankrotimenetluses abisaaja varade müügist saadav tõenäoline tulu oleks olnud suurem aruandes prognoositud tulust (238 miljonit Slovaki krooni ehk 6,3 miljonit eurot 204 miljoni Slovaki krooni ehk 5,3 miljoni euro asemel). 2004. aasta juuni andmete põhjal tehtud analüüs oleks võimaldanud teha selgeid järeldusi, et pankrotimenetluses abisaaja varade müügist saadav tõenäoline tulu (275 miljonit Slovaki krooni ehk 7,2 miljonit eurot) oleks suurem tulust, mille saamist kavandati kokkuleppe kohaselt, ning et maksuamet peaks kasutama oma vetoõigust ja lükkama ettepaneku tagasi, millega oleks kokkuleppemenetlus lõpetatud. Komisjon soovib taas kord märkida, et eespool kirjeldatud tulemused on saadud EKORDA eeldusi ja metoodikat kasutades. |
| --- | --- |

(92)

Kui arvesse oleks võetud abisaaja varade bilansilist väärtust 28. aprilli 2004. aasta seisuga, oleks see viinud järelduseni, et pankrotimenetluses abisaaja varade müügist saadav tõenäoline tulu oleks olnud suurem aruandes prognoositud tulust (238 miljonit Slovaki krooni ehk 6,3 miljonit eurot 204 miljoni Slovaki krooni ehk 5,3 miljoni euro asemel). 2004. aasta juuni andmete põhjal tehtud analüüs oleks võimaldanud teha selgeid järeldusi, et pankrotimenetluses abisaaja varade müügist saadav tõenäoline tulu (275 miljonit Slovaki krooni ehk 7,2 miljonit eurot) oleks suurem tulust, mille saamist kavandati kokkuleppe kohaselt, ning et maksuamet peaks kasutama oma vetoõigust ja lükkama ettepaneku tagasi, millega oleks kokkuleppemenetlus lõpetatud. Komisjon soovib taas kord märkida, et eespool kirjeldatud tulemused on saadud EKORDA eeldusi ja metoodikat kasutades.

| (93) | EKORDA kasutatud metoodika ei ole aga komisjonile vastuvõetav ja komisjoni arvates ei ole abisaaja eeldused usutavad. Seda järeldust kinnitavad ka Slovakkia ametiasutuste kahtlused, mida on kirjeldatud põhjendustes 60 ja 65. |
| --- | --- |

(93)

EKORDA kasutatud metoodika ei ole aga komisjonile vastuvõetav ja komisjoni arvates ei ole abisaaja eeldused usutavad. Seda järeldust kinnitavad ka Slovakkia ametiasutuste kahtlused, mida on kirjeldatud põhjendustes 60 ja 65.

| (94) | Esiteks ei selgita EKORDA oma aruandes, kuidas ta kolm likvideerimistegurit kindlaks määras. Likvideerimistegurite abil arvutatakse likvideerimismenetluses müüdavate varade jääkväärtus, võttes arvesse müügi laadi (näiteks kas varad müüakse eraldi, kas valitsevad ajalised piirangud, jne). Sellepärast eeldatakse, et likvideerimismenetluse raames ostetud varade väärtus on tavaliselt väiksem nende bilansilisest väärtusest, sõltuvalt varade liigist. Likvideerimistegur on likvideerimismenetluse raames ostetud varade väärtuse ja nende varade bilansilise väärtuse suhtarv. |
| --- | --- |

(94)

Esiteks ei selgita EKORDA oma aruandes, kuidas ta kolm likvideerimistegurit kindlaks määras. Likvideerimistegurite abil arvutatakse likvideerimismenetluses müüdavate varade jääkväärtus, võttes arvesse müügi laadi (näiteks kas varad müüakse eraldi, kas valitsevad ajalised piirangud, jne). Sellepärast eeldatakse, et likvideerimismenetluse raames ostetud varade väärtus on tavaliselt väiksem nende bilansilisest väärtusest, sõltuvalt varade liigist. Likvideerimistegur on likvideerimismenetluse raames ostetud varade väärtuse ja nende varade bilansilise väärtuse suhtarv.

| (95) | Peale selle näib, et põhivara 45 % likvideerimistegur on liiga väike. Abisaaja enda sõnul oli tema maksuameti kasuks panditud varade väärtus 194 miljonit Slovaki krooni (31). See väärtus on abisaaja väitel väljendatud hindades, mille määrasid hinnanguliselt kindlaks sõltumatud eksperdid 2003. aasta lõpus ja 2004. aasta alguses. Komisjoni arvates peaks seda liiki nn eksperthinnad tavaliselt kajastama varade üldist väärtust, väljendades ligikaudselt seda, millise hinnaga võib neid varasid sellel konkreetsel ajal müüa. Tuleb meelde tuletada, et nende varade ekspertväärtus arvutati selleks, et määrata kindlaks nende varade kui abisaaja edasilükatud maksuvõla tagatise väärtus Slovakkia ametiasutuste jaoks, nagu on nõutud maksukorralduse seadusega. EKORDA ei esita selgitusi selle kohta, miks pankrotimenetluses saadaks põhivara müügist tulu ainult 45 % selle vara bilansilisest väärtusest, milleks on 205 miljonit Slovaki krooni, kusjuures abisaaja ise hindas varade väärtuse palju suuremaks. |
| --- | --- |

(95)

Peale selle näib, et põhivara 45 % likvideerimistegur on liiga väike. Abisaaja enda sõnul oli tema maksuameti kasuks panditud varade väärtus 194 miljonit Slovaki krooni (31). See väärtus on abisaaja väitel väljendatud hindades, mille määrasid hinnanguliselt kindlaks sõltumatud eksperdid 2003. aasta lõpus ja 2004. aasta alguses. Komisjoni arvates peaks seda liiki nn eksperthinnad tavaliselt kajastama varade üldist väärtust, väljendades ligikaudselt seda, millise hinnaga võib neid varasid sellel konkreetsel ajal müüa. Tuleb meelde tuletada, et nende varade ekspertväärtus arvutati selleks, et määrata kindlaks nende varade kui abisaaja edasilükatud maksuvõla tagatise väärtus Slovakkia ametiasutuste jaoks, nagu on nõutud maksukorralduse seadusega. EKORDA ei esita selgitusi selle kohta, miks pankrotimenetluses saadaks põhivara müügist tulu ainult 45 % selle vara bilansilisest väärtusest, milleks on 205 miljonit Slovaki krooni, kusjuures abisaaja ise hindas varade väärtuse palju suuremaks.

| (96) | Vastuseks abisaaja väitele, et ostjat on raske leida, kuna enamikku panditud seadmetest saab kasutada ainult piirituse ja piiritusjookide, mittealkohoolsete jookide või konservide tootmiseks, on komisjonil kaks järgmist märkust. Esiteks on panditud kinnisvara nn eksperthind 105 miljonit Slovaki krooni, kusjuures ainuüksi see hind on kõrgem kui EKORDA prognoositud kogutulu (92 miljonit Slovaki krooni). Teiseks näitavad äriühingus tegelikult toimunud arengud, et osa neist tootmisvaradest leidis äriühingu Old Herold s.r.o. näol kiiresti uue kasutaja. Kui abisaaja kaotas litsentsi piirituse ja piiritusjookide tootmiseks, renditi abisaaja tootmisvarad tõepoolest äriühingule Old Herold. Seepärast näib, et konkurent oli neist tootmisvaradest peagi huvitatud. |
| --- | --- |

(96)

Vastuseks abisaaja väitele, et ostjat on raske leida, kuna enamikku panditud seadmetest saab kasutada ainult piirituse ja piiritusjookide, mittealkohoolsete jookide või konservide tootmiseks, on komisjonil kaks järgmist märkust. Esiteks on panditud kinnisvara nn eksperthind 105 miljonit Slovaki krooni, kusjuures ainuüksi see hind on kõrgem kui EKORDA prognoositud kogutulu (92 miljonit Slovaki krooni). Teiseks näitavad äriühingus tegelikult toimunud arengud, et osa neist tootmisvaradest leidis äriühingu Old Herold s.r.o. näol kiiresti uue kasutaja. Kui abisaaja kaotas litsentsi piirituse ja piiritusjookide tootmiseks, renditi abisaaja tootmisvarad tõepoolest äriühingule Old Herold. Seepärast näib, et konkurent oli neist tootmisvaradest peagi huvitatud.

| (97) | Varudega seoses on Slovakkia ametiasutused seisukohal, et likvideerimistegur peaks olema suurem kui 20 %. |
| --- | --- |

(97)

Varudega seoses on Slovakkia ametiasutused seisukohal, et likvideerimistegur peaks olema suurem kui 20 %.

| (98) | Abisaaja teenis 2004. aastal toimunud varude müügist 110 miljonit Slovaki krooni (vt põhjendus 35), st üle 50 % varude bilansilisest väärtusest, millel põhines EKORDA hinnang. See näitab veenvalt, et 20 % likvideerimistegur oli liiga väike. Seda järeldust toetavad ka 2004. aasta bilansi kohaselt varudes toimunud muutused. Peale selle hindas abisaaja oma äriplaanis ajavahemikul märts–mai 2004 varude müügist saadavaks tuluks 110 miljonit Slovaki krooni (vt põhjendus 35). EKORDA seda hinnangut arvesse ei võtnud. Lisaks võib abisaaja tegevuse laadi põhjal järeldada, et varud koosnesid lõpptoodetest või pooltoodetest, mida oleks saanud müüa otse edasimüüjatele või tarbijatele – ka see toetab suurema likvideerimisteguri kasutamist. |
| --- | --- |

(98)

Abisaaja teenis 2004. aastal toimunud varude müügist 110 miljonit Slovaki krooni (vt põhjendus 35), st üle 50 % varude bilansilisest väärtusest, millel põhines EKORDA hinnang. See näitab veenvalt, et 20 % likvideerimistegur oli liiga väike. Seda järeldust toetavad ka 2004. aasta bilansi kohaselt varudes toimunud muutused. Peale selle hindas abisaaja oma äriplaanis ajavahemikul märts–mai 2004 varude müügist saadavaks tuluks 110 miljonit Slovaki krooni (vt põhjendus 35). EKORDA seda hinnangut arvesse ei võtnud. Lisaks võib abisaaja tegevuse laadi põhjal järeldada, et varud koosnesid lõpptoodetest või pooltoodetest, mida oleks saanud müüa otse edasimüüjatele või tarbijatele – ka see toetab suurema likvideerimisteguri kasutamist.

| (99) | Komisjon leiab, et varude likvideerimistegur peaks olema 52 %. See näitaja põhineb abisaaja hinnangul tulu kohta, mida ta saaks varude müügist kokkuleppe rahastamise eesmärgil (st 110 miljonit Slovaki krooni). Võttes arvesse varude bilansilist väärtust tol ajal (209 miljonit Slovaki krooni), oli ainus võimalik varude likvideerimistegur seega vähemalt 52 % (52 % 209 miljonist on 110 miljonit). |
| --- | --- |

(99)

Komisjon leiab, et varude likvideerimistegur peaks olema 52 %. See näitaja põhineb abisaaja hinnangul tulu kohta, mida ta saaks varude müügist kokkuleppe rahastamise eesmärgil (st 110 miljonit Slovaki krooni). Võttes arvesse varude bilansilist väärtust tol ajal (209 miljonit Slovaki krooni), oli ainus võimalik varude likvideerimistegur seega vähemalt 52 % (52 % 209 miljonist on 110 miljonit).

| (100) | Lühiajaliste nõuete puhul kohaldas EKORDA kahekordset korrigeerimist. Esiteks korrigeeris ta nende nõuete bilansilist väärtust teguriga 59 % (bilansiline väärtus oli 166 miljonit Slovaki krooni ja EKORDA kasutas oma arvutustes väärtust 98 miljonit Slovaki krooni) ning seejärel kohaldas lisaks väikest likvideerimistegurit 20 %. Selline metoodika on küsitav. Nõuete tegeliku väärtuse kajastamiseks teataval ajahetkel võib nõuete bilansilise väärtuse korrigeerimine olla vastuvõetav. Kuid EKORDA ei selgita, miks pankroti või likvideerimise korral moodustaks tulu vaid viiendiku (20 miljonit Slovaki krooni) summast, mida abisaaja ise uskus oma võlgnikelt saada võivat (98 miljonit Slovaki krooni). |
| --- | --- |

(100)

Lühiajaliste nõuete puhul kohaldas EKORDA kahekordset korrigeerimist. Esiteks korrigeeris ta nende nõuete bilansilist väärtust teguriga 59 % (bilansiline väärtus oli 166 miljonit Slovaki krooni ja EKORDA kasutas oma arvutustes väärtust 98 miljonit Slovaki krooni) ning seejärel kohaldas lisaks väikest likvideerimistegurit 20 %. Selline metoodika on küsitav. Nõuete tegeliku väärtuse kajastamiseks teataval ajahetkel võib nõuete bilansilise väärtuse korrigeerimine olla vastuvõetav. Kuid EKORDA ei selgita, miks pankroti või likvideerimise korral moodustaks tulu vaid viiendiku (20 miljonit Slovaki krooni) summast, mida abisaaja ise uskus oma võlgnikelt saada võivat (98 miljonit Slovaki krooni).

| (101) | 2004. aasta märtsi andmetel põhinevat lühiajaliste nõuete bilansilist väärtust (166 miljonit Slovaki krooni) vähendas EKORDA 98 miljonile Slovaki kroonile, et võtta arvesse ebatõenäoliselt laekuvaid või madala kvaliteediga nõudeid. Lisaks kohaldas EKORDA korrigeeritud bilansilise väärtuse suhtes siiski ainult 20 % suurust likvideerimistegurit. Kui 59 % suurust tegurit, millega EKORDA korrigeeris lühiajaliste nõuete bilansilist väärtust, kohaldada 2004. aasta juuni andmetel põhineva bilansilise väärtuse (63 miljonit Slovaki krooni) suhtes, oleks tulemuseks 37 miljonit Slovaki krooni. Slovakkia ametiasutuste esitatud andmete kohaselt oli täitmisele pööratavaid nõudeid siiski 63 miljoni Slovaki krooni ulatuses. Sellepärast tekib kahtlus, kas nende bilansilist väärtust on üldse vaja korrigeerida. |
| --- | --- |

(101)

2004. aasta märtsi andmetel põhinevat lühiajaliste nõuete bilansilist väärtust (166 miljonit Slovaki krooni) vähendas EKORDA 98 miljonile Slovaki kroonile, et võtta arvesse ebatõenäoliselt laekuvaid või madala kvaliteediga nõudeid. Lisaks kohaldas EKORDA korrigeeritud bilansilise väärtuse suhtes siiski ainult 20 % suurust likvideerimistegurit. Kui 59 % suurust tegurit, millega EKORDA korrigeeris lühiajaliste nõuete bilansilist väärtust, kohaldada 2004. aasta juuni andmetel põhineva bilansilise väärtuse (63 miljonit Slovaki krooni) suhtes, oleks tulemuseks 37 miljonit Slovaki krooni. Slovakkia ametiasutuste esitatud andmete kohaselt oli täitmisele pööratavaid nõudeid siiski 63 miljoni Slovaki krooni ulatuses. Sellepärast tekib kahtlus, kas nende bilansilist väärtust on üldse vaja korrigeerida.

| (102) | Igal juhul puudub igasugune ilmne põhjus, miks likvideerimisväärtus peaks olema korrigeeritud väärtusest veelgi väiksem. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et lühiajaliste nõuetega seotud oodatav tulu ei ole kindlasti väiksem kui nende nõuete korrigeeritud väärus, milleks on 37 miljonit Slovaki krooni. |
| --- | --- |

(102)

Igal juhul puudub igasugune ilmne põhjus, miks likvideerimisväärtus peaks olema korrigeeritud väärtusest veelgi väiksem. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et lühiajaliste nõuetega seotud oodatav tulu ei ole kindlasti väiksem kui nende nõuete korrigeeritud väärus, milleks on 37 miljonit Slovaki krooni.

| (103) | Eespool esitatut arvesse võttes korrigeeris komisjon EKORDA prognoose ja koostas uue hinnangu, lähtudes 2004. aasta juuni andmetest. Selles hinnangus näidatakse selgelt, et pankrotimenetluses abisaaja varade müügist saadav tõenäoline tulu oleks olnud palju suurem EKORDA aruandes prognoositud tulust. Need näitajad on kokkuvõtlikult esitatud allpool toodud tabelis.

  Tabel 5


  Pankrotimenetluses abisaaja varade müügist saadava tõenäolise tulu võrdlus


  EKORDA näitajaid võrreldakse komisjoni korrigeeritud näitajatega (miljonites Slovaki kroonides) | EKORDA
  (31.3.2004) | Korrigeeritud väärtus
  (17.6.2004) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Bilansiline väärtus | Tulu | Bilansiline väärtus | Tulu |
| Põhivara | 205 | 92 | 200 | 194 (32) |
| Varud | 209 | 42 | 84 | 43 (33) |
| Lühiajalised nõuded | 98 (34) | 20 | 63 | 37 (35) |
| Raha | 50 | 50 | 161 | 161 |
| Kokku | 562 | 204 | 508 | 435 |

(103)

Eespool esitatut arvesse võttes korrigeeris komisjon EKORDA prognoose ja koostas uue hinnangu, lähtudes 2004. aasta juuni andmetest. Selles hinnangus näidatakse selgelt, et pankrotimenetluses abisaaja varade müügist saadav tõenäoline tulu oleks olnud palju suurem EKORDA aruandes prognoositud tulust. Need näitajad on kokkuvõtlikult esitatud allpool toodud tabelis.

Tabel 5

Pankrotimenetluses abisaaja varade müügist saadava tõenäolise tulu võrdlus

EKORDA näitajaid võrreldakse komisjoni korrigeeritud näitajatega (miljonites Slovaki kroonides)

EKORDA

(31.3.2004)

Korrigeeritud väärtus

(17.6.2004)

Bilansiline väärtus

Tulu

Bilansiline väärtus

Tulu

Põhivara

205

92

200

194 (32)

Varud

209

42

84

43 (33)

Lühiajalised nõuded

98 (34)

20

63

37 (35)

Raha

50

50

161

161

Kokku

562

204

508

435

| (104) | Vastavalt märkustele, mille abisaaja esitas menetluse algatamise otsuse kohta, peaksid pankrotimenetluse kulud moodustama 18 % hinnangulisest tulust, mis saadakse abisaaja varade müügist selle menetluse raames. Abisaaja sõnul on see asjakohane määr, pidades silmas Maailmapanga 2004. aasta aruannet (36). Kui kohaldada seda protsendimäära abisaaja varade müügist saadava tõenäolise tulu korrigeeritud summa suhtes, mille määras kindlaks komisjon, moodustaksid pankrotimenetluse kulud 78,3 miljonit Slovaki krooni. Lahutades selle summa abisaaja varade müügist saadavast korrigeeritud tulust, on tulemuseks suurem summa kui see, mille maksuamet sai kokkuleppe kohaselt (435 miljonit – 78,3 miljonit = 356,7 miljonit; kokkuleppe kohane summa oli 224,3 miljonit Slovaki krooni). |
| --- | --- |

(104)

Vastavalt märkustele, mille abisaaja esitas menetluse algatamise otsuse kohta, peaksid pankrotimenetluse kulud moodustama 18 % hinnangulisest tulust, mis saadakse abisaaja varade müügist selle menetluse raames. Abisaaja sõnul on see asjakohane määr, pidades silmas Maailmapanga 2004. aasta aruannet (36). Kui kohaldada seda protsendimäära abisaaja varade müügist saadava tõenäolise tulu korrigeeritud summa suhtes, mille määras kindlaks komisjon, moodustaksid pankrotimenetluse kulud 78,3 miljonit Slovaki krooni. Lahutades selle summa abisaaja varade müügist saadavast korrigeeritud tulust, on tulemuseks suurem summa kui see, mille maksuamet sai kokkuleppe kohaselt (435 miljonit – 78,3 miljonit = 356,7 miljonit; kokkuleppe kohane summa oli 224,3 miljonit Slovaki krooni).

| (105) | Nagu on näidatud tabelis 5, oli abisaaja varade müügist saadav tõenäoline tulu 435 miljonit Slovaki krooni. Võttes arvesse asjaolu, et maksuamet oleks saanud ligikaudu 100 % müügitulust (37), ja isegi kui pankrotimenetluse kulud moodustavad 18 % sellest tulust, nagu väidab abisaaja, oleks maksuamet ikkagi saanud 132,4 miljonit Slovaki krooni rohkem, kui kokkuleppe kohaselt oli ette nähtud. |
| --- | --- |

(105)

Nagu on näidatud tabelis 5, oli abisaaja varade müügist saadav tõenäoline tulu 435 miljonit Slovaki krooni. Võttes arvesse asjaolu, et maksuamet oleks saanud ligikaudu 100 % müügitulust (37), ja isegi kui pankrotimenetluse kulud moodustavad 18 % sellest tulust, nagu väidab abisaaja, oleks maksuamet ikkagi saanud 132,4 miljonit Slovaki krooni rohkem, kui kokkuleppe kohaselt oli ette nähtud.

| (106) | Peale selle, isegi juhul, kui abisaaja varade 2004. aasta juuni seisuga hinnatud väärtuse suhtes kohaldataks EKORDA esitatud väga väikeseid likvideerimistegureid, oleks nende varade müügist saadav tõenäoline tulu (pärast pankrotimenetluse kulude – 18 % – mahaarvamist) 225,5 miljonit Slovaki krooni, mis on ikkagi suurem summast, millega maksuamet kokkuleppe kohaselt nõustus (38). |
| --- | --- |

(106)

Peale selle, isegi juhul, kui abisaaja varade 2004. aasta juuni seisuga hinnatud väärtuse suhtes kohaldataks EKORDA esitatud väga väikeseid likvideerimistegureid, oleks nende varade müügist saadav tõenäoline tulu (pärast pankrotimenetluse kulude – 18 % – mahaarvamist) 225,5 miljonit Slovaki krooni, mis on ikkagi suurem summast, millega maksuamet kokkuleppe kohaselt nõustus (38).

| (107) | Lisaks tuleb märkida, et Slovakkia ametiasutused ei ole toetanud abisaaja väidet, et EKORDA aruanne oli maksuameti käsutuses enne võlausaldajate koosolekut 9. juulil 2004. aastal ja maksuamet oleks sellest tulenevalt saanud oma otsuse tegemisel sellest lähtuda. Kuid maksuametil olid siiski olemas tema enda 2004. aasta juunis tehtud kontrolli tulemused, millest nähtus, et äriühingul Frucona olid märkimisväärsed varad, nagu on näidatud tabelis 3. Nende andmete põhjal saatis maksudirektoraat 6. juulil 2004. aastal kohalikule maksuametile kirja, milles märgiti, et kohalik maksuamet ei tohiks abisaaja pakutud kokkuleppega nõustuda, sest see ei ole riigile kasulik. |
| --- | --- |

(107)

Lisaks tuleb märkida, et Slovakkia ametiasutused ei ole toetanud abisaaja väidet, et EKORDA aruanne oli maksuameti käsutuses enne võlausaldajate koosolekut 9. juulil 2004. aastal ja maksuamet oleks sellest tulenevalt saanud oma otsuse tegemisel sellest lähtuda. Kuid maksuametil olid siiski olemas tema enda 2004. aasta juunis tehtud kontrolli tulemused, millest nähtus, et äriühingul Frucona olid märkimisväärsed varad, nagu on näidatud tabelis 3. Nende andmete põhjal saatis maksudirektoraat 6. juulil 2004. aastal kohalikule maksuametile kirja, milles märgiti, et kohalik maksuamet ei tohiks abisaaja pakutud kokkuleppega nõustuda, sest see ei ole riigile kasulik.

| (108) | Muud abisaaja esitatud eksperdiaruanded ei vastanud standardile, mis on vajalik näitamaks, et on täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteerium. Eelkõige ei märgita üheski neist aruannetest, mille alusel on kindlaks määratud likvideerimistegurid, mis on mõnikord erakordselt väikesed. Peale selle võib täheldada, et seoses audiitor Kochová aruandega – milles esitatud järeldused erinesid olulisel määral EKORDA aruande järeldustest – puudub selgus selle kohta, mis oli selle aruande koostamise eesmärk ning millise perioodi andmetele ja millistele eeldustele see tugines. Pankrotihaldur Holovačová aruandes märgitakse ainult, et kokkuleppemenetlus on võlausaldajate jaoks üldiselt kasulikum kui pankrotimenetlus. Sellepärast ei saa kummaski neist aruannetest esitatud teavet kasutada eesmärgiga toetada abisaaja väidet, et turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteerium on täidetud, või eesmärgiga see väide ümber lükata. |
| --- | --- |

(108)

Muud abisaaja esitatud eksperdiaruanded ei vastanud standardile, mis on vajalik näitamaks, et on täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteerium. Eelkõige ei märgita üheski neist aruannetest, mille alusel on kindlaks määratud likvideerimistegurid, mis on mõnikord erakordselt väikesed. Peale selle võib täheldada, et seoses audiitor Kochová aruandega – milles esitatud järeldused erinesid olulisel määral EKORDA aruande järeldustest – puudub selgus selle kohta, mis oli selle aruande koostamise eesmärk ning millise perioodi andmetele ja millistele eeldustele see tugines. Pankrotihaldur Holovačová aruandes märgitakse ainult, et kokkuleppemenetlus on võlausaldajate jaoks üldiselt kasulikum kui pankrotimenetlus. Sellepärast ei saa kummaski neist aruannetest esitatud teavet kasutada eesmärgiga toetada abisaaja väidet, et turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteerium on täidetud, või eesmärgiga see väide ümber lükata.

| (109) | Pankrotimenetluse kestust käsitleva argumendiga seoses tuleb arvesse võtta ka käesoleva juhtumi asjaolusid, kui kaalutakse, millist mõju võib pankrotimenetluse potentsiaalne kestus avaldada hüpoteetilise eraõigusliku võlausaldaja otsuste tegemise protsessile. |
| --- | --- |

(109)

Pankrotimenetluse kestust käsitleva argumendiga seoses tuleb arvesse võtta ka käesoleva juhtumi asjaolusid, kui kaalutakse, millist mõju võib pankrotimenetluse potentsiaalne kestus avaldada hüpoteetilise eraõigusliku võlausaldaja otsuste tegemise protsessile.

| (110) | Täiendavat tähtsust omab käesoleva juhtumi puhul ka asjaolu, et võrreldes teiste võlausaldajatega oli riik eelistatud seisundis tänu sellele, et tema nõuded olid tagatud abisaaja põhivaraga. HAMSA kohtuasjas kinnitas Euroopa Kohus, et tagatud nõuetega võlausaldaja seisund on asjakohane tegur, mida tuleb eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamisel arvesse võtta (39). Pankrotimenetluse seaduse artikli 31 lõike 1 punkti e kohaselt võib eelisvõlausaldaja nõuded rahuldada igal ajal pankrotimenetluse jooksul, kasutades selleks tagatiseks olevate varade müügist saadavat tulu. Sellepärast oli pankrotimenetluse üldine kestus maksuameti kasuks panditud varadega seoses komisjoni arvates ebaoluline, sest need nõuded oleks saanud rahuldada kõnealuse menetluse käigust sõltumatult. |
| --- | --- |

(110)

Täiendavat tähtsust omab käesoleva juhtumi puhul ka asjaolu, et võrreldes teiste võlausaldajatega oli riik eelistatud seisundis tänu sellele, et tema nõuded olid tagatud abisaaja põhivaraga. HAMSA kohtuasjas kinnitas Euroopa Kohus, et tagatud nõuetega võlausaldaja seisund on asjakohane tegur, mida tuleb eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamisel arvesse võtta (39). Pankrotimenetluse seaduse artikli 31 lõike 1 punkti e kohaselt võib eelisvõlausaldaja nõuded rahuldada igal ajal pankrotimenetluse jooksul, kasutades selleks tagatiseks olevate varade müügist saadavat tulu. Sellepärast oli pankrotimenetluse üldine kestus maksuameti kasuks panditud varadega seoses komisjoni arvates ebaoluline, sest need nõuded oleks saanud rahuldada kõnealuse menetluse käigust sõltumatult.

| (111) | Isegi kui võtta aluseks väärtus, mille määras tagatud varadele abisaaja, oleks maksuameti nõuded saanud varakult rahuldada, eelkõige müües väärtpabereid vähemalt 194 miljoni Slovaki krooni eest, mis moodustab 86 % võlausaldajate kokkuleppes kavandatud summast. Ainult juhul, kui maksuametil oleks olnud alust arvata, et ta ei saa kokkuleppe kohast summat täies ulatuses, oleks maksuamet pidanud kaaluma, kas tema jaoks on mõttekas oodata pankrotimenetluse lõppu. Veelgi enam, summa lõpliku jaotamise korral võlausaldajatele oleks maksuamet saanud ligikaudu 99 % ülejäänud varade müügist saadavast tulust (185 miljonit Slovaki krooni kõige mustema stsenaariumi korral, st EKORDA likvideerimisteguri kohaldamise korral; vt tabel 4). Maksuametile oleks pidanud olema selge, et võlgade sissenõudmise tulemusena saadav summa oleks olnud palju suurem kokkuleppe kohaselt pakutavast summast ning et vastupidiselt kokkuleppega kaasnenud olukorrale oleks ainult väga väikese osaga sellest kogusummast kaasnenud ootamine. |
| --- | --- |

(111)

Isegi kui võtta aluseks väärtus, mille määras tagatud varadele abisaaja, oleks maksuameti nõuded saanud varakult rahuldada, eelkõige müües väärtpabereid vähemalt 194 miljoni Slovaki krooni eest, mis moodustab 86 % võlausaldajate kokkuleppes kavandatud summast. Ainult juhul, kui maksuametil oleks olnud alust arvata, et ta ei saa kokkuleppe kohast summat täies ulatuses, oleks maksuamet pidanud kaaluma, kas tema jaoks on mõttekas oodata pankrotimenetluse lõppu. Veelgi enam, summa lõpliku jaotamise korral võlausaldajatele oleks maksuamet saanud ligikaudu 99 % ülejäänud varade müügist saadavast tulust (185 miljonit Slovaki krooni kõige mustema stsenaariumi korral, st EKORDA likvideerimisteguri kohaldamise korral; vt tabel 4). Maksuametile oleks pidanud olema selge, et võlgade sissenõudmise tulemusena saadav summa oleks olnud palju suurem kokkuleppe kohaselt pakutavast summast ning et vastupidiselt kokkuleppega kaasnenud olukorrale oleks ainult väga väikese osaga sellest kogusummast kaasnenud ootamine.

| (112) | Sellepärast võib järeldada, et pankrotimenetluse kestust Slovakkias käsitlev teave ei oleks mingil olulisel moel mõjutanud hüpoteetilise eraõigusliku võlausaldaja otsust. |
| --- | --- |

(112)

Sellepärast võib järeldada, et pankrotimenetluse kestust Slovakkias käsitlev teave ei oleks mingil olulisel moel mõjutanud hüpoteetilise eraõigusliku võlausaldaja otsust.

| (113) | Peale selle võib igal juhul öelda, et kokkuleppe sõlmimise ajal i) oli abisaajal väga väike arv võlausaldajaid ning ii) tal olid varad, mille likvideerimisväärtus oli suurem summast, millega riik kokkuleppe kohaselt nõustus (nagu on näidatud tabelis 5, moodustas üksnes tagatisvara hulka mittekuulunud vara müügist saadav tõenäoline tulu 241 miljonit Slovaki krooni). |
| --- | --- |

(113)

Peale selle võib igal juhul öelda, et kokkuleppe sõlmimise ajal i) oli abisaajal väga väike arv võlausaldajaid ning ii) tal olid varad, mille likvideerimisväärtus oli suurem summast, millega riik kokkuleppe kohaselt nõustus (nagu on näidatud tabelis 5, moodustas üksnes tagatisvara hulka mittekuulunud vara müügist saadav tõenäoline tulu 241 miljonit Slovaki krooni).

| (114) | Kokkuleppes osalevate võlausaldajate arv oli väike – neid oli ainult viis. Neist viiest võlausaldajast neli olid eraõiguslikud võlausaldajad, kelle osa koguvõlast moodustas üksnes 0,6 % (3 797 608 Slovaki krooni 644 166 949 Slovaki kroonist), nagu on näidatud tabelis 2. Seega oli riik kahtlematult kõige suurem võlausaldaja ja tema nõuded moodustasid 99,4 % kõigist nõuetest. Sellised asjaolud peaksid oluliselt vähendama võlausaldajate vaheliste mis tahes lahkarvamuste tekkimise ja hilisemate kohtuvaidluste riski ning seega lühendama pankrotimenetluse kestust. |
| --- | --- |

(114)

Kokkuleppes osalevate võlausaldajate arv oli väike – neid oli ainult viis. Neist viiest võlausaldajast neli olid eraõiguslikud võlausaldajad, kelle osa koguvõlast moodustas üksnes 0,6 % (3 797 608 Slovaki krooni 644 166 949 Slovaki kroonist), nagu on näidatud tabelis 2. Seega oli riik kahtlematult kõige suurem võlausaldaja ja tema nõuded moodustasid 99,4 % kõigist nõuetest. Sellised asjaolud peaksid oluliselt vähendama võlausaldajate vaheliste mis tahes lahkarvamuste tekkimise ja hilisemate kohtuvaidluste riski ning seega lühendama pankrotimenetluse kestust.

| (115) | Seoses abisaaja argumendiga, mis põhineb Maailmapanga aruandel „Doing business in 2004”, milles väidetakse, et pankrotimenetlus kestab Slovakkias keskmiselt 4,8 aastat, tuleb märkida, et kõnealuses aruandes osutatakse nn äritegevuse lõpetamise indikaatorile, millega mõõdetakse kogu pankrotimenetlusele kuluvat aega, samuti kohtu suutlikkust pankrotiasjade menetlemisel. See kestus ei ole tingimata sama, mis pankrotimenetluse keskmine kestus. Slovakkia ametiasutused ise olid seisukohal, et käesoleva juhtumi asjaolusid arvesse võttes oleks pankrotimenetluse kestus keskmisest lühem (vt põhjendus 60). Slovakkia ametiasutuste selline hinnang on eriti asjakohane, võttes arvesse asjaolu, et kõnealune menetlus viidaks läbi Slovakkia pankrotimenetluse seaduse ja asjaomase tava kohaselt. Peale selle oli Slovakkia valitsus ise ka abisaaja võlausaldaja. |
| --- | --- |

(115)

Seoses abisaaja argumendiga, mis põhineb Maailmapanga aruandel „Doing business in 2004”, milles väidetakse, et pankrotimenetlus kestab Slovakkias keskmiselt 4,8 aastat, tuleb märkida, et kõnealuses aruandes osutatakse nn äritegevuse lõpetamise indikaatorile, millega mõõdetakse kogu pankrotimenetlusele kuluvat aega, samuti kohtu suutlikkust pankrotiasjade menetlemisel. See kestus ei ole tingimata sama, mis pankrotimenetluse keskmine kestus. Slovakkia ametiasutused ise olid seisukohal, et käesoleva juhtumi asjaolusid arvesse võttes oleks pankrotimenetluse kestus keskmisest lühem (vt põhjendus 60). Slovakkia ametiasutuste selline hinnang on eriti asjakohane, võttes arvesse asjaolu, et kõnealune menetlus viidaks läbi Slovakkia pankrotimenetluse seaduse ja asjaomase tava kohaselt. Peale selle oli Slovakkia valitsus ise ka abisaaja võlausaldaja.

| (116) | Lisaks varieerub abisaaja esitatud aruannetes kajastatud pankrotimenetluse kestus märkimisväärselt kahest aastast rohkem kui kuue aastani (40). Sellepärast olid hinnangud, mille abisaaja esitas komisjonile pankrotimenetluse kestuse kohta Slovakkias, üldistused ja neis ei võetud arvesse asjaomase juhtumi eripära. Mõni neist oli ligikaudne hinnang ja hinnangud olid teataval määral üksteisega vastuolus. |
| --- | --- |

(116)

Lisaks varieerub abisaaja esitatud aruannetes kajastatud pankrotimenetluse kestus märkimisväärselt kahest aastast rohkem kui kuue aastani (40). Sellepärast olid hinnangud, mille abisaaja esitas komisjonile pankrotimenetluse kestuse kohta Slovakkias, üldistused ja neis ei võetud arvesse asjaomase juhtumi eripära. Mõni neist oli ligikaudne hinnang ja hinnangud olid teataval määral üksteisega vastuolus.

| (117) | Mis puutub konkreetsesse näitesse Slovakkia äriühingu kohta, kes tegutses abisaajaga samas sektoris ja kellega seotud pankrotimenetlus kestis üle viie aasta, siis tuleb sellega seoses märkida, et abisaaja ei suutnud tõendada, kuidas see näide on käesoleva juhtumiga seotud ja eelkõige, kas kõnealune äriühing oli abisaajaga võrreldes samasuguses või väga sarnases õiguslikus ja majanduslikus olukorras (41). Võttes arvesse asjaolu, et abisaajal oli üks suur eelistatud seisundis võlausaldaja, kelleks oli riik, ja mitmeid hinnangute kohaselt suure väärtusega varasid, oleks abisaaja puhul saanud pankrotimenetluse läbi viia suhteliselt kiiresti ja seega oleks see olnud suurima võlausaldaja ehk riigi jaoks eelistatud tegevussuund. |
| --- | --- |

(117)

Mis puutub konkreetsesse näitesse Slovakkia äriühingu kohta, kes tegutses abisaajaga samas sektoris ja kellega seotud pankrotimenetlus kestis üle viie aasta, siis tuleb sellega seoses märkida, et abisaaja ei suutnud tõendada, kuidas see näide on käesoleva juhtumiga seotud ja eelkõige, kas kõnealune äriühing oli abisaajaga võrreldes samasuguses või väga sarnases õiguslikus ja majanduslikus olukorras (41). Võttes arvesse asjaolu, et abisaajal oli üks suur eelistatud seisundis võlausaldaja, kelleks oli riik, ja mitmeid hinnangute kohaselt suure väärtusega varasid, oleks abisaaja puhul saanud pankrotimenetluse läbi viia suhteliselt kiiresti ja seega oleks see olnud suurima võlausaldaja ehk riigi jaoks eelistatud tegevussuund.

| (118) | Peale selle, isegi kui eeldada, et pankrotimenetlus oleks kestnud neli kuni viis aastat, nagu väidab abisaaja, oli tõenäoliselt tagasinõutavate summade ja kokkuleppe kohaste summade vaheline erinevus nii suur, et selle menetluse kestus ei oleks eraõigusliku võlausaldaja jaoks mänginud olulist rolli selle üle otsustamisel, kas nõustuda kokkuleppega või mitte. Arvestades diskontomäära 5,14 % (42), on 356,7 miljoni Slovaki krooni suuruse tulevase rahavoo nüüdisväärtus isegi pärast viie aasta möödumist 277,6 miljoni Slovaki krooni, st kokkuleppe kohasest summast tublisti rohkem. Selliste tingimuste korral oleks pankrotimenetlus pidanud kestma üle üheksa aasta selleks, et nüüdisväärtus langeks allapoole kokkuleppe kohast summat. Ükski turumajanduse tingimustes tegutsev eraettevõtja ei oleks nii pikka aega kestvat likvideerimismenetlust tõenäoliseks pidanud. Lisaks suureneks tagasisaadavate kogusummade nüüdisväärtus veelgi, kui võetakse arvesse, et suur osa võlast oleks tagatisvara müügi tulemusena tõenäoliselt varem tagasi makstud (vt põhjendus 111). |
| --- | --- |

(118)

Peale selle, isegi kui eeldada, et pankrotimenetlus oleks kestnud neli kuni viis aastat, nagu väidab abisaaja, oli tõenäoliselt tagasinõutavate summade ja kokkuleppe kohaste summade vaheline erinevus nii suur, et selle menetluse kestus ei oleks eraõigusliku võlausaldaja jaoks mänginud olulist rolli selle üle otsustamisel, kas nõustuda kokkuleppega või mitte. Arvestades diskontomäära 5,14 % (42), on 356,7 miljoni Slovaki krooni suuruse tulevase rahavoo nüüdisväärtus isegi pärast viie aasta möödumist 277,6 miljoni Slovaki krooni, st kokkuleppe kohasest summast tublisti rohkem. Selliste tingimuste korral oleks pankrotimenetlus pidanud kestma üle üheksa aasta selleks, et nüüdisväärtus langeks allapoole kokkuleppe kohast summat. Ükski turumajanduse tingimustes tegutsev eraettevõtja ei oleks nii pikka aega kestvat likvideerimismenetlust tõenäoliseks pidanud. Lisaks suureneks tagasisaadavate kogusummade nüüdisväärtus veelgi, kui võetakse arvesse, et suur osa võlast oleks tagatisvara müügi tulemusena tõenäoliselt varem tagasi makstud (vt põhjendus 111).

| (119) | Olemasolevate tõendite põhjal võib järeldada, et antud juhtumi puhul ei oleks eraõiguslik võlausaldaja sõlminud kokkulepet maksuameti poolt heakskiidetud tingimustel; võttes arvesse asjaolu, et maksuameti kui eelisvõlausaldaja nõuded oleks olnud võimalik rahuldada igal ajal pankrotimenetluse jooksul ja lisaks oleks maksuamet saanud 99 % ülejäänud võlausaldajate vahel jagatavast tulust (seda tänu oma nõude suurusele võrreldes teiste võlausaldajate nõuetega), võib järeldada, et peaaegu kogu pankrotimenetluse tulemusena saadud tulu oleks läinud maksuametile ja – nagu on tõestatud eespool – see tulu oleks olnud suurem võlausaldajate vahel sõlmitud kokkuleppe kohasest summast. |
| --- | --- |

(119)

Olemasolevate tõendite põhjal võib järeldada, et antud juhtumi puhul ei oleks eraõiguslik võlausaldaja sõlminud kokkulepet maksuameti poolt heakskiidetud tingimustel; võttes arvesse asjaolu, et maksuameti kui eelisvõlausaldaja nõuded oleks olnud võimalik rahuldada igal ajal pankrotimenetluse jooksul ja lisaks oleks maksuamet saanud 99 % ülejäänud võlausaldajate vahel jagatavast tulust (seda tänu oma nõude suurusele võrreldes teiste võlausaldajate nõuetega), võib järeldada, et peaaegu kogu pankrotimenetluse tulemusena saadud tulu oleks läinud maksuametile ja – nagu on tõestatud eespool – see tulu oleks olnud suurem võlausaldajate vahel sõlmitud kokkuleppe kohasest summast.

2.2.   Võlausaldajatega sõlmitud kokkulepe versus maksude sissenõudmine

| (120) | Maksuametil oli erinevalt eraõiguslikest võlausaldajatest õigus algatada ise maksude sissenõudmine kinnisvara, seadmete või kogu äriühingu müümise teel. Eespool põhjenduses 82 osutatud kohtupraktika tähenduses ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et maksuamet oli seda tegevussuunda kaalunud ja järeldanud, et see oleks olnud kokkuleppega nõustumisest vähem tulusam. |
| --- | --- |

(120)

Maksuametil oli erinevalt eraõiguslikest võlausaldajatest õigus algatada ise maksude sissenõudmine kinnisvara, seadmete või kogu äriühingu müümise teel. Eespool põhjenduses 82 osutatud kohtupraktika tähenduses ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et maksuamet oli seda tegevussuunda kaalunud ja järeldanud, et see oleks olnud kokkuleppega nõustumisest vähem tulusam.

| (121) | Igal juhul leiab komisjon, et abisaaja väide, nagu aitaks kokkuleppemenetluse kasutamine kaitsta äriühingut maksude sissenõudmise eest, ei ole asjakohane. Nagu kinnitasid Slovakkia ametiasutused, oli maksude sissenõudmine maksuameti jaoks üks valik, mida kasutada kas enne kokkuleppemenetluse algatamist või pärast seda, kui maksuamet on pannud veto kavandatud kokkuleppele. Seega tuleb seda valikut turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumi kohaldamisel arvesse võtta. Abisaaja ei võrdle kavandatud kokkulepet maksude sissenõudmise potentsiaalse tulemusega. |
| --- | --- |

(121)

Igal juhul leiab komisjon, et abisaaja väide, nagu aitaks kokkuleppemenetluse kasutamine kaitsta äriühingut maksude sissenõudmise eest, ei ole asjakohane. Nagu kinnitasid Slovakkia ametiasutused, oli maksude sissenõudmine maksuameti jaoks üks valik, mida kasutada kas enne kokkuleppemenetluse algatamist või pärast seda, kui maksuamet on pannud veto kavandatud kokkuleppele. Seega tuleb seda valikut turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumi kohaldamisel arvesse võtta. Abisaaja ei võrdle kavandatud kokkulepet maksude sissenõudmise potentsiaalse tulemusega.

| (122) | Komisjoni analüüs on koostatud nii abisaaja kui ka Slovakkia ametiasutuste esitatud andmete alusel. Seoses sellega märgitakse, et Slovakkia ametiasutused kinnitasid, et maksuameti kasuks panditud vara väärtus oli 397 miljonit Slovaki krooni, nagu on märgitud otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta. See väärtus on väidetavalt saadud abisaaja raamatupidamisaruannetest. Abisaaja omalt poolt väidab, et panditud vara väärtus nn eksperthindades väljendatuna on 194 miljonit Slovaki krooni (vt põhjendus 22). Kuigi komisjonil ei ole vaja kindlaks määrata, kumb summa on õige, võib siiski teha järgmised järeldused. |
| --- | --- |

(122)

Komisjoni analüüs on koostatud nii abisaaja kui ka Slovakkia ametiasutuste esitatud andmete alusel. Seoses sellega märgitakse, et Slovakkia ametiasutused kinnitasid, et maksuameti kasuks panditud vara väärtus oli 397 miljonit Slovaki krooni, nagu on märgitud otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta. See väärtus on väidetavalt saadud abisaaja raamatupidamisaruannetest. Abisaaja omalt poolt väidab, et panditud vara väärtus nn eksperthindades väljendatuna on 194 miljonit Slovaki krooni (vt põhjendus 22). Kuigi komisjonil ei ole vaja kindlaks määrata, kumb summa on õige, võib siiski teha järgmised järeldused.

| (123) | Esiteks oli pant seatud summas, mis vastas abisaaja edasilükatud maksuvõlale, nagu on nõutud maksukorralduse seadusega. Kui abisaaja varade väärtus moodustas tegelikult ainult poole pandisummast, nagu väideti abisaaja esitatud eksperdiarvamuses, siis see tähendab, et tagatised, mida riik nõudis sellise edasilükkamise eest, ei olnud piisavad. Sellisel juhul ei vastanud maksude edasilükkamine, mida maksuamet võimaldas ajavahemikul 2002. aasta novembrist kuni 2003. aasta novembrini kogusummas 477 miljonit Slovaki krooni, väga tõenäoliselt turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumile. Käesoleva juhtumiga seoses ei ole komisjonil vaja kindlaks määrata, kas need meetmed hõlmasid riigiabi või mitte. Kuid kui varasemad edasilükkamised juba kujutasid endast riigiabi, ei saa enam tugineda turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttele, kui edasilükatud summad hiljem (osaliselt) kustutatakse. |
| --- | --- |

(123)

Esiteks oli pant seatud summas, mis vastas abisaaja edasilükatud maksuvõlale, nagu on nõutud maksukorralduse seadusega. Kui abisaaja varade väärtus moodustas tegelikult ainult poole pandisummast, nagu väideti abisaaja esitatud eksperdiarvamuses, siis see tähendab, et tagatised, mida riik nõudis sellise edasilükkamise eest, ei olnud piisavad. Sellisel juhul ei vastanud maksude edasilükkamine, mida maksuamet võimaldas ajavahemikul 2002. aasta novembrist kuni 2003. aasta novembrini kogusummas 477 miljonit Slovaki krooni, väga tõenäoliselt turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumile. Käesoleva juhtumiga seoses ei ole komisjonil vaja kindlaks määrata, kas need meetmed hõlmasid riigiabi või mitte. Kuid kui varasemad edasilükkamised juba kujutasid endast riigiabi, ei saa enam tugineda turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttele, kui edasilükatud summad hiljem (osaliselt) kustutatakse.

| (124) | Teiseks, isegi kui maksude sissenõudmise menetluse tulemusena saadava tulu arvutamiseks kasutada abisaaja esitatud väiksemat summat, oleks turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja eelistanud võimaluse korral seda menetlust kokkuleppemenetlusele. |
| --- | --- |

(124)

Teiseks, isegi kui maksude sissenõudmise menetluse tulemusena saadava tulu arvutamiseks kasutada abisaaja esitatud väiksemat summat, oleks turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja eelistanud võimaluse korral seda menetlust kokkuleppemenetlusele.

| (125) | Maksude sissenõudmise korral võib maksuamet võlgniku varad (nõuded ja muu käibevara, vallasvara, kinnisvara) vahetult ära müüa. Sel ajal, kui maksuamet hääletas kokkuleppe poolt, oli abisaajal varusid 43 miljoni Slovaki krooni väärtuses, täitmisele pööratavaid nõudeid vähemalt 37 miljoni Slovaki krooni väärtuses ja raha 161 miljonit Slovaki krooni (vt tabel 5). Tuleb märkida, et ainuüksi selle käibevara väärtus (241 miljonit Slovaki krooni; 6,3 miljonit eurot) (43) ületaks kokkuleppe alusel saadavat tulu (224,3 miljonit Slovaki krooni; 5,93 miljonit eurot). Lisaks oli abisaajal ka muid varasid, mille väärtus oli vähemalt 194 miljonit Slovaki krooni. |
| --- | --- |

(125)

Maksude sissenõudmise korral võib maksuamet võlgniku varad (nõuded ja muu käibevara, vallasvara, kinnisvara) vahetult ära müüa. Sel ajal, kui maksuamet hääletas kokkuleppe poolt, oli abisaajal varusid 43 miljoni Slovaki krooni väärtuses, täitmisele pööratavaid nõudeid vähemalt 37 miljoni Slovaki krooni väärtuses ja raha 161 miljonit Slovaki krooni (vt tabel 5). Tuleb märkida, et ainuüksi selle käibevara väärtus (241 miljonit Slovaki krooni; 6,3 miljonit eurot) (43) ületaks kokkuleppe alusel saadavat tulu (224,3 miljonit Slovaki krooni; 5,93 miljonit eurot). Lisaks oli abisaajal ka muid varasid, mille väärtus oli vähemalt 194 miljonit Slovaki krooni.

| (126) | Peale selle ei kaasneks maksude sissenõudmisega haldustasusid nagu pankrotimenetluse puhul. Selle menetluse algatab ja seda juhib maksuamet, mistõttu võib ka eeldada, et see viiakse läbi kiiresti. |
| --- | --- |

(126)

Peale selle ei kaasneks maksude sissenõudmisega haldustasusid nagu pankrotimenetluse puhul. Selle menetluse algatab ja seda juhib maksuamet, mistõttu võib ka eeldada, et see viiakse läbi kiiresti.

| (127) | Sellepärast järeldas komisjon, et abisaaja varade vastu suunatud maksude sissenõudmise tulemusena oleks saadud rohkem tulu kui kokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

(127)

Sellepärast järeldas komisjon, et abisaaja varade vastu suunatud maksude sissenõudmise tulemusena oleks saadud rohkem tulu kui kokkuleppe alusel.

2.3.   Täiendavad tõendid

| (128) | Komisjon võtab teadmiseks Slovakkia ametiasutuste esitatud kirja, mille maksudirektoraadi direktor saatis oma alluvale, nimelt asjaomase maksuameti direktorile (vt põhjendus 63). Sellest kirjast ilmneb selgelt, et maksudirektoraat (kellel oli olnud abisaajaga eelnevaid otsekontakte) oli kavandatud kokkuleppe vastu ja andis kohalikule maksuametile selgelt märku, et kohalik maksuamet ei tohiks hääletada kokkuleppe poolt. Kirjas nimetati põhjusena, et kavandatud kokkulepe ei ole riigile kasulik. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon võtab teadmiseks Slovakkia ametiasutuste esitatud kirja, mille maksudirektoraadi direktor saatis oma alluvale, nimelt asjaomase maksuameti direktorile (vt põhjendus 63). Sellest kirjast ilmneb selgelt, et maksudirektoraat (kellel oli olnud abisaajaga eelnevaid otsekontakte) oli kavandatud kokkuleppe vastu ja andis kohalikule maksuametile selgelt märku, et kohalik maksuamet ei tohiks hääletada kokkuleppe poolt. Kirjas nimetati põhjusena, et kavandatud kokkulepe ei ole riigile kasulik.

| (129) | Slovakkia ametiasutused tõendasid samuti, et rahandusministeerium oli 2004. aasta alguses andnud maksuhaldurile selge poliitilise juhise mitte nõustuda kokkulepetega, millega nähakse ette maksuvõla kustutamine maksuhalduri poolt (44). See poliitikavalik tehti teatavaks seoses maksukorralduse seaduse muutmisega alates 1. jaanuarist 2004 eesmärgiga tugevdada maksukogumise distsipliini. |
| --- | --- |

(129)

Slovakkia ametiasutused tõendasid samuti, et rahandusministeerium oli 2004. aasta alguses andnud maksuhaldurile selge poliitilise juhise mitte nõustuda kokkulepetega, millega nähakse ette maksuvõla kustutamine maksuhalduri poolt (44). See poliitikavalik tehti teatavaks seoses maksukorralduse seaduse muutmisega alates 1. jaanuarist 2004 eesmärgiga tugevdada maksukogumise distsipliini.

| (130) | Peale selle tuleb märkida, et maksuamet ise vaidlustas selle kokkuleppe juba 2. augustil 2004. aastal, st vähem kui üks kuu pärast kokkuleppe sõlmimist. |
| --- | --- |

(130)

Peale selle tuleb märkida, et maksuamet ise vaidlustas selle kokkuleppe juba 2. augustil 2004. aastal, st vähem kui üks kuu pärast kokkuleppe sõlmimist.

| (131) | Abisaaja väitis, et maksuamet oli andnud märku oma nõustumisest kokkuleppega juba enne seda, kui abisaaja menetlust alustas. Komisjon leiab, et abisaaja esitatud tõendid näitavad vastupidist. Maksuameti direktor kirjutab oma 3. veebruari 2004. aasta kirjas abisaajale, et kuigi ta ei ole põhimõtteliselt kokkuleppemenetluse kasutamise vastu, ei ole ta nõus abisaaja ettepanekuga sõlmida kokkulepe, mille kohaselt makstaks maksuvõlg tagasi 35 % ulatuses. |
| --- | --- |

(131)

Abisaaja väitis, et maksuamet oli andnud märku oma nõustumisest kokkuleppega juba enne seda, kui abisaaja menetlust alustas. Komisjon leiab, et abisaaja esitatud tõendid näitavad vastupidist. Maksuameti direktor kirjutab oma 3. veebruari 2004. aasta kirjas abisaajale, et kuigi ta ei ole põhimõtteliselt kokkuleppemenetluse kasutamise vastu, ei ole ta nõus abisaaja ettepanekuga sõlmida kokkulepe, mille kohaselt makstaks maksuvõlg tagasi 35 % ulatuses.

| (132) | Nende tõendite põhjal peab komisjon paratamatult järeldama, et Slovakkia ametiasutused olid abisaaja pakutud kokkuleppe vastu ning olid selle vastu juba enne kokkuleppemenetluse algatamist 8. märtsil 2004. aastal, enne võlausaldajate hääletust 9. juulil 2004. aastal ja ka pärast seda, kui kohus kokkuleppe heaks kiitis. |
| --- | --- |

(132)

Nende tõendite põhjal peab komisjon paratamatult järeldama, et Slovakkia ametiasutused olid abisaaja pakutud kokkuleppe vastu ning olid selle vastu juba enne kokkuleppemenetluse algatamist 8. märtsil 2004. aastal, enne võlausaldajate hääletust 9. juulil 2004. aastal ja ka pärast seda, kui kohus kokkuleppe heaks kiitis.

| (133) | Abisaaja väitis, et arvesse tuleks võtta pikaajalist mõju, näiteks riigi maksutulu jätkusuutlikkust (vt põhjendus 52). |
| --- | --- |

(133)

Abisaaja väitis, et arvesse tuleks võtta pikaajalist mõju, näiteks riigi maksutulu jätkusuutlikkust (vt põhjendus 52).

| (134) | Esiteks tuleb rõhutada, et turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteerium erineb turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumist. Kui turumajanduse tingimustes tegutseval investoril on võimalik otsustada, kas luua suhteid asjaomase äriühinguga, ning seejuures lähtub ta pikaajajalistest strateegilistest väljavaadetest saada oma investeeringult asjakohast tulu (45), siis turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja, kellel juba on maksejõuetu äriühinguga ärilised või avalik-õiguslikud suhted, soovib talle juba võlgnetavad summad (46) tagasi saada võimalikult soodsatel tingimustel, st võimalikult suures ulatuses ja lühikese tähtaja jooksul. Seega on hüpoteetilise turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja ja turumajanduse tingimustes tegutseva investori motivatsioon erinev. Sellest tulenevalt on kohtupraktikas määratletud nende kahe olukorra jaoks eraldi kriteeriumid. |
| --- | --- |

(134)

Esiteks tuleb rõhutada, et turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteerium erineb turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumist. Kui turumajanduse tingimustes tegutseval investoril on võimalik otsustada, kas luua suhteid asjaomase äriühinguga, ning seejuures lähtub ta pikaajajalistest strateegilistest väljavaadetest saada oma investeeringult asjakohast tulu (45), siis turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja, kellel juba on maksejõuetu äriühinguga ärilised või avalik-õiguslikud suhted, soovib talle juba võlgnetavad summad (46) tagasi saada võimalikult soodsatel tingimustel, st võimalikult suures ulatuses ja lühikese tähtaja jooksul. Seega on hüpoteetilise turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja ja turumajanduse tingimustes tegutseva investori motivatsioon erinev. Sellest tulenevalt on kohtupraktikas määratletud nende kahe olukorra jaoks eraldi kriteeriumid.

| (135) | Teiseks, mis puutub võrdlusesse võlausaldajast tarnijaga, siis on oluline märkida, et tema ja riigi nõuete laad on põhimõtteliselt erinev. Kuna tarnijal on maksejõuetu äriühinguga erandlikult lepingulised suhted, võib ta äripartneri kaotuse tagajärjel reaalselt kahju kannatada. Maksejõuetu äriühingu likvideerimise või müümise korral oleks tarnijal vaja leida uus klient või sõlmida leping uue omanikuga. Kui tema sõltuvus maksejõuetust äriühingust on märkimisväärne, on risk veelgi suurem. Selline võlausaldaja peab tõepoolest tulevikku silmas pidama. Seevastu riigi suhted maksejõuetu äriühinguga põhinevad avalikul õigusel ega sõltu seetõttu poolte tahtest. Likvideeritud äriühingu varad üle võtnud uus omanik on automaatselt kohustatud makse maksma. Pealegi ei sõltu riik kunagi ühest maksumaksjast. Lisaks – ja see on kõige olulisem – ei ole riik maksude kehtestamisel ajendatud kasumi teenimisest ja ta ei toimi seda tehes ärilisel viisil ega ärilistest kaalutlustest lähtuvalt. Seega ei ole eespool esitatud võrdlus eriti põhjendatud. |
| --- | --- |

(135)

Teiseks, mis puutub võrdlusesse võlausaldajast tarnijaga, siis on oluline märkida, et tema ja riigi nõuete laad on põhimõtteliselt erinev. Kuna tarnijal on maksejõuetu äriühinguga erandlikult lepingulised suhted, võib ta äripartneri kaotuse tagajärjel reaalselt kahju kannatada. Maksejõuetu äriühingu likvideerimise või müümise korral oleks tarnijal vaja leida uus klient või sõlmida leping uue omanikuga. Kui tema sõltuvus maksejõuetust äriühingust on märkimisväärne, on risk veelgi suurem. Selline võlausaldaja peab tõepoolest tulevikku silmas pidama. Seevastu riigi suhted maksejõuetu äriühinguga põhinevad avalikul õigusel ega sõltu seetõttu poolte tahtest. Likvideeritud äriühingu varad üle võtnud uus omanik on automaatselt kohustatud makse maksma. Pealegi ei sõltu riik kunagi ühest maksumaksjast. Lisaks – ja see on kõige olulisem – ei ole riik maksude kehtestamisel ajendatud kasumi teenimisest ja ta ei toimi seda tehes ärilisel viisil ega ärilistest kaalutlustest lähtuvalt. Seega ei ole eespool esitatud võrdlus eriti põhjendatud.

| (136) | Komisjon järeldab, et riigi olukorda ei saa kõnealuse juhtumi puhul võrrelda hüpoteetilise turumajanduse tingimustes tegutseva investori ega hüpoteetilise turumajanduse tingimustes tegutseva sõltuva võlausaldaja olukorraga. Igal juhul ei saa turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõtte kohaldamisel arvesse võtta tulevase maksutulu kaotamist (47). |
| --- | --- |

(136)

Komisjon järeldab, et riigi olukorda ei saa kõnealuse juhtumi puhul võrrelda hüpoteetilise turumajanduse tingimustes tegutseva investori ega hüpoteetilise turumajanduse tingimustes tegutseva sõltuva võlausaldaja olukorraga. Igal juhul ei saa turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõtte kohaldamisel arvesse võtta tulevase maksutulu kaotamist (47).

| (137) | Lõpuks nähtub abisaaja esitatud maksude ülevaatest, et enamik maksudest, mida abisaaja on alates 1995. aastast maksnud, on olnud kaudsed maksud (aktsiis ja käibemaks). Kuna neid makse maksavad lõpptarbijad, ei mõjutaks abisaaja likvideerimine nende kogumist, sest tarbijad jätkaksid maksustatud toodete (antud juhul põhiliselt piirituse ja piiritusjookide) ostmist teistelt tootjatelt. Seega ei ole usutav abisaaja väide tulevase maksutulu märkimisväärse kaotuse kohta. |
| --- | --- |

(137)

Lõpuks nähtub abisaaja esitatud maksude ülevaatest, et enamik maksudest, mida abisaaja on alates 1995. aastast maksnud, on olnud kaudsed maksud (aktsiis ja käibemaks). Kuna neid makse maksavad lõpptarbijad, ei mõjutaks abisaaja likvideerimine nende kogumist, sest tarbijad jätkaksid maksustatud toodete (antud juhul põhiliselt piirituse ja piiritusjookide) ostmist teistelt tootjatelt. Seega ei ole usutav abisaaja väide tulevase maksutulu märkimisväärse kaotuse kohta.

| (138) | Komisjon järeldab, et abisaaja esitatud muude tõendusmaterjalidega ei tõendata, et mõjutatud oleks hüpoteetilise eraõigusliku võlausaldaja käitumist. Sellepärast ei muuda miski käesolevas punktis hinnangut, mille komisjon andis kõnealusele käitumisele punktides 2.1 ja 2.2. |
| --- | --- |

(138)

Komisjon järeldab, et abisaaja esitatud muude tõendusmaterjalidega ei tõendata, et mõjutatud oleks hüpoteetilise eraõigusliku võlausaldaja käitumist. Sellepärast ei muuda miski käesolevas punktis hinnangut, mille komisjon andis kõnealusele käitumisele punktides 2.1 ja 2.2.

2.4.   Järeldused

| (139) | Eespool esitatud tõendite põhjal järeldab komisjon, et käesoleval juhul ei olnud turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteerium täidetud ja et riik andis abisaajale eelise, mida ta turul ei oleks saanud. |
| --- | --- |

(139)

Eespool esitatud tõendite põhjal järeldab komisjon, et käesoleval juhul ei olnud turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteerium täidetud ja et riik andis abisaajale eelise, mida ta turul ei oleks saanud.

| (140) | Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et võla kustutamine, millega kohalik maksuamet kokkuleppe alusel nõustus, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(140)

Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et võla kustutamine, millega kohalik maksuamet kokkuleppe alusel nõustus, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

3.   ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA: ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 3 KOHANE ERAND

| (141) | Meetme esmane eesmärk on abistada raskustesse sattunud äriühingut. Selliste juhtumite puhul ja kui on täidetud asjakohased tingimused, võib kohalda ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohast erandit, mille kohaselt võib riigiabi anda eesmärgiga soodustada teatud majandustegevuse arengut, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(141)

Meetme esmane eesmärk on abistada raskustesse sattunud äriühingut. Selliste juhtumite puhul ja kui on täidetud asjakohased tingimused, võib kohalda ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohast erandit, mille kohaselt võib riigiabi anda eesmärgiga soodustada teatud majandustegevuse arengut, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (142) | Abisaaja tootevalikut silmas pidades hindas komisjon, kas antud juhtumi puhul saab kohaldada põllumajandussektori suhtes kohaldatavaid erieeskirju. Lähtudes Slovakkia ametiasutuste esitatud teabest abisaaja käibe kohta, jõudis komisjon oma otsuses ametliku uurimise algatamise kohta järeldusele, et enamik abisaaja toodetest ei ole ELi toimimise lepingu I lisaga hõlmatud tooted ja sellepärast kohaldatakse üldiseid riigiabi eeskirju. |
| --- | --- |

(142)

Abisaaja tootevalikut silmas pidades hindas komisjon, kas antud juhtumi puhul saab kohaldada põllumajandussektori suhtes kohaldatavaid erieeskirju. Lähtudes Slovakkia ametiasutuste esitatud teabest abisaaja käibe kohta, jõudis komisjon oma otsuses ametliku uurimise algatamise kohta järeldusele, et enamik abisaaja toodetest ei ole ELi toimimise lepingu I lisaga hõlmatud tooted ja sellepärast kohaldatakse üldiseid riigiabi eeskirju.

| (143) | Oma märkustes otsuse kohta, millega algatati ametlik uurimine, vaidlustas abisaaja Slovakkia ametiasutuste poolt eelnevalt esitatud käibeandmed (vt tabel 1), kuid ei vaidlustanud komisjoni otsust lähtuda hinnangu andmisel üldistest riigiabi eeskirjadest. Soovimata kindlaks määrata, kas abisaaja esitatud summad on täpsed (48), kontrollis komisjon, kas tema eespool esitatud järeldus kehtiks ka uute andmete puhul. Komisjon järeldas, et enamik abisaaja käibest tuleneb selliste toodete müügist, mis ei ole hõlmatud ELi toimimise lepingu I lisaga. Sellest tulenevalt kohaldatakse üldisi ja mitte sektorispetsiifilisi riigiabi eeskirju. |
| --- | --- |

(143)

Oma märkustes otsuse kohta, millega algatati ametlik uurimine, vaidlustas abisaaja Slovakkia ametiasutuste poolt eelnevalt esitatud käibeandmed (vt tabel 1), kuid ei vaidlustanud komisjoni otsust lähtuda hinnangu andmisel üldistest riigiabi eeskirjadest. Soovimata kindlaks määrata, kas abisaaja esitatud summad on täpsed (48), kontrollis komisjon, kas tema eespool esitatud järeldus kehtiks ka uute andmete puhul. Komisjon järeldas, et enamik abisaaja käibest tuleneb selliste toodete müügist, mis ei ole hõlmatud ELi toimimise lepingu I lisaga. Sellest tulenevalt kohaldatakse üldisi ja mitte sektorispetsiifilisi riigiabi eeskirju.

| (144) | Pääste- ja restruktureerimisabi raskustesse sattunud äriühingutele on praegu reguleeritud ühenduse suunistega raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (49) (edaspidi „uued suunised”), millega asendati eelmine 1999. aastal vastu võetud tekst (50) (edaspidi „1999. aasta suunised”). |
| --- | --- |

(144)

Pääste- ja restruktureerimisabi raskustesse sattunud äriühingutele on praegu reguleeritud ühenduse suunistega raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (49) (edaspidi „uued suunised”), millega asendati eelmine 1999. aastal vastu võetud tekst (50) (edaspidi „1999. aasta suunised”).

| (145) | Uute suuniste üleminekusätetega on ette nähtud, et neid kohaldatakse komisjoni loata antud mis tahes päästmis- või restruktureerimisabi (ebaseadusliku abi) hindamiseks, kui abi antakse osaliselt või täielikult pärast 1. oktoobrit 2004, mis on uute suuniste Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäev (punkti 104 esimene lõik). Enne 1. oktoobrit 2004 antud ebaseadusliku abi puhul viiakse uurimine läbi nende suuniste põhjal, mis olid kohaldatavad abi andmise ajal (punkti 104 teine lõik). |
| --- | --- |

(145)

Uute suuniste üleminekusätetega on ette nähtud, et neid kohaldatakse komisjoni loata antud mis tahes päästmis- või restruktureerimisabi (ebaseadusliku abi) hindamiseks, kui abi antakse osaliselt või täielikult pärast 1. oktoobrit 2004, mis on uute suuniste Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäev (punkti 104 esimene lõik). Enne 1. oktoobrit 2004 antud ebaseadusliku abi puhul viiakse uurimine läbi nende suuniste põhjal, mis olid kohaldatavad abi andmise ajal (punkti 104 teine lõik).

| (146) | Maksuamet andis kokkuleppele oma heakskiidu 9. juulil 2004. aastal ja see jõustus 23. juulil 2004. aastal. Sellest tulenevalt anti ebaseaduslikku abi enne 1. oktoobrit 2004. Seega kohaldatakse 1999. aasta suuniseid, mis olid kohaldatavad abi andmise ajal. |
| --- | --- |

(146)

Maksuamet andis kokkuleppele oma heakskiidu 9. juulil 2004. aastal ja see jõustus 23. juulil 2004. aastal. Sellest tulenevalt anti ebaseaduslikku abi enne 1. oktoobrit 2004. Seega kohaldatakse 1999. aasta suuniseid, mis olid kohaldatavad abi andmise ajal.

| (147) | Abisaaja on keskmise suurusega ettevõtja komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) (51) tähenduses. |
| --- | --- |

(147)

Abisaaja on keskmise suurusega ettevõtja komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) (51) tähenduses.

3.1.   Äriühingu abikõlblikkus

| (148) | 1999. aasta suuniste punkti 5 alapunkti c kohaselt loetakse äriühingut raskustes olevaks, kui ta vastab siseriikliku õiguse kohaselt kollektiivse maksejõuetusmenetluse kohaldamise tingimustele. |
| --- | --- |

(148)

1999. aasta suuniste punkti 5 alapunkti c kohaselt loetakse äriühingut raskustes olevaks, kui ta vastab siseriikliku õiguse kohaselt kollektiivse maksejõuetusmenetluse kohaldamise tingimustele.

| (149) | Abisaaja suhtes kohaldati kokkuleppemenetlust, mis on pankrotiseaduses esitatud määratluse kohaselt kättesaadav ainult maksejõuetutele äriühingutele. Seega on äriühing kõlblik saama päästmis- ja restruktureerimisabi. |
| --- | --- |

(149)

Abisaaja suhtes kohaldati kokkuleppemenetlust, mis on pankrotiseaduses esitatud määratluse kohaselt kättesaadav ainult maksejõuetutele äriühingutele. Seega on äriühing kõlblik saama päästmis- ja restruktureerimisabi.

3.2.   Päästmisabi

| (150) | Slovakkia ametiasutused kirjeldasid vaidlustatud meedet algselt päästmisabina. 1999. aasta suuniste põhjal väljendas komisjon kahtlust abi kui päästmisabi siseturuga kokkusobivuse üle eespool III osas kirjeldatud põhjustel. |
| --- | --- |

(150)

Slovakkia ametiasutused kirjeldasid vaidlustatud meedet algselt päästmisabina. 1999. aasta suuniste põhjal väljendas komisjon kahtlust abi kui päästmisabi siseturuga kokkusobivuse üle eespool III osas kirjeldatud põhjustel.

| (151) | Slovakkia ametiasutused ja abisaaja neid kahtlusi ei kommenteerinud. Komisjonile ei ole sellega seoses uusi asjaolusid esitatud. |
| --- | --- |

(151)

Slovakkia ametiasutused ja abisaaja neid kahtlusi ei kommenteerinud. Komisjonile ei ole sellega seoses uusi asjaolusid esitatud.

| (152) | Kuna eespool märgitud kahtlusi ei ole kõrvaldatud, järeldab komisjon, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv kui päästmisabi 1999. aasta suuniste tähenduses. |
| --- | --- |

(152)

Kuna eespool märgitud kahtlusi ei ole kõrvaldatud, järeldab komisjon, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv kui päästmisabi 1999. aasta suuniste tähenduses.

3.3.   Restruktureerimisabi

| (153) | Komisjon kahtles eespool III osas kirjeldatud põhjustel, kas abi oli siseturuga kokkusobiv kui restruktureerimisabi 1999. aasta suuniste tähenduses. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon kahtles eespool III osas kirjeldatud põhjustel, kas abi oli siseturuga kokkusobiv kui restruktureerimisabi 1999. aasta suuniste tähenduses.

| (154) | Komisjon märgib, et Slovakkia ametiasutused, kellel lasub kohustus tõendada, et riigiabi on siseturuga kokkusobiv, ei ole esitanud selle järelduse kinnituseks mis tahes uusi asjaolusid. Komisjon võttis abisaaja esitatud märkused teadmiseks. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon märgib, et Slovakkia ametiasutused, kellel lasub kohustus tõendada, et riigiabi on siseturuga kokkusobiv, ei ole esitanud selle järelduse kinnituseks mis tahes uusi asjaolusid. Komisjon võttis abisaaja esitatud märkused teadmiseks.

3.3.1.   Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (155) | 1999. aasta suuniste kohaselt peab restruktureerimisabi andmine olema seotud äriühingu pikaajalise elujõulise taastamiseks koostatud teostatava ja sidusa restruktureerimiskava rakendamisega ning sellest sõltuma. Liikmesriik võtab endale kohustuse järgida seda kava, mille peab heaks kiitma komisjon. Äriühingu suutmatust kava rakendada loetakse abi väärkasutamiseks. |
| --- | --- |

(155)

1999. aasta suuniste kohaselt peab restruktureerimisabi andmine olema seotud äriühingu pikaajalise elujõulise taastamiseks koostatud teostatava ja sidusa restruktureerimiskava rakendamisega ning sellest sõltuma. Liikmesriik võtab endale kohustuse järgida seda kava, mille peab heaks kiitma komisjon. Äriühingu suutmatust kava rakendada loetakse abi väärkasutamiseks.

| (156) | Põhimõtteliselt peab restruktureerimiskava võimaldama abisaajal taastada oma pikaajaline elujõulisus mõistliku aja jooksul ja lähtudes realistlikest eeldustest edasise tegevuse tingimuste kohta. Kavas tuleks kirjeldada asjaolusid, mille tõttu abisaaja raskustesse sattus, ning määrata kindlaks sobivad meetmed nende raskuste kõrvaldamiseks. Restruktureerimismeetmed ei saa piirduda ainult rahalise abiga, mille eesmärk on tasuda võlad ja kompenseerida varasemat kahju, kõrvaldamata samas raskuste põhjusi. |
| --- | --- |

(156)

Põhimõtteliselt peab restruktureerimiskava võimaldama abisaajal taastada oma pikaajaline elujõulisus mõistliku aja jooksul ja lähtudes realistlikest eeldustest edasise tegevuse tingimuste kohta. Kavas tuleks kirjeldada asjaolusid, mille tõttu abisaaja raskustesse sattus, ning määrata kindlaks sobivad meetmed nende raskuste kõrvaldamiseks. Restruktureerimismeetmed ei saa piirduda ainult rahalise abiga, mille eesmärk on tasuda võlad ja kompenseerida varasemat kahju, kõrvaldamata samas raskuste põhjusi.

| (157) | Abistatavates piirkondades asuvate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega seoses sätestatakse 1999. aasta suunistes, et neile abi võimaldamise tingimused võivad olla leebemad selles osas, mis puudutab kompensatsioonimeetmete rakendamist ja seirearuannete sisu. Need tegurid ei vabasta selliseid äriühinguid siiski restruktureerimiskava koostamise nõudest ega liikmesriike kohustusest seada restruktureerimisabi andmise tingimuseks restruktureerimiskava rakendamine. |
| --- | --- |

(157)

Abistatavates piirkondades asuvate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega seoses sätestatakse 1999. aasta suunistes, et neile abi võimaldamise tingimused võivad olla leebemad selles osas, mis puudutab kompensatsioonimeetmete rakendamist ja seirearuannete sisu. Need tegurid ei vabasta selliseid äriühinguid siiski restruktureerimiskava koostamise nõudest ega liikmesriike kohustusest seada restruktureerimisabi andmise tingimuseks restruktureerimiskava rakendamine.

| (158) | Pärast ametliku uurimise algatamist kinnitasid Slovakkia ametiasutused, et äriplaani, mille abisaaja oli kohustatud kokkuleppemenetluse algatamise tingimusena koostama, vaatas läbi ainult pädev kohus, st mitte abi andnud ametiasutus, ning et ei kohus ega maksuamet ei jälginud plaani rakendamist. |
| --- | --- |

(158)

Pärast ametliku uurimise algatamist kinnitasid Slovakkia ametiasutused, et äriplaani, mille abisaaja oli kohustatud kokkuleppemenetluse algatamise tingimusena koostama, vaatas läbi ainult pädev kohus, st mitte abi andnud ametiasutus, ning et ei kohus ega maksuamet ei jälginud plaani rakendamist.

| (159) | Vastupidiselt sellele kinnitusele väitis abisaaja, et maksuamet oli enne kokkuleppe heakskiitmist uurinud, kas äriplaani abil on võimalik taastada äriühingu pikaajalist elujõulisust, kuid ta ei esitanud selle väite kinnituseks tõendeid. |
| --- | --- |

(159)

Vastupidiselt sellele kinnitusele väitis abisaaja, et maksuamet oli enne kokkuleppe heakskiitmist uurinud, kas äriplaani abil on võimalik taastada äriühingu pikaajalist elujõulisust, kuid ta ei esitanud selle väite kinnituseks tõendeid.

| (160) | Abisaaja väitis lisaks, et olukorras, kus komisjon teeb abi järelhindamist, ei ole ametliku restruktureerimiskava puudumine oluline, kuna komisjonil on sel juhul võimalik hinnata, kas abisaaja elujõulisus tegelikult taastus. Abisaaja väitel võib ametlikku restruktureerimiskava nõuda vaid seoses eelhinnanguga, mille suhtes kohaldatakse 1999. aasta suuniseid. |
| --- | --- |

(160)

Abisaaja väitis lisaks, et olukorras, kus komisjon teeb abi järelhindamist, ei ole ametliku restruktureerimiskava puudumine oluline, kuna komisjonil on sel juhul võimalik hinnata, kas abisaaja elujõulisus tegelikult taastus. Abisaaja väitel võib ametlikku restruktureerimiskava nõuda vaid seoses eelhinnanguga, mille suhtes kohaldatakse 1999. aasta suuniseid.

| (161) | Selline põhjenduskäik ei ole õige. 1999. aasta suuniseid kohaldatakse nii teavitatud kui ka ebaseadusliku abi siseturuga kokkusobivuse hindamiseks. Olenemata sellest, millal hindamine toimub, kehtib tingimus, et restruktureerimisabi andmine sõltub elujõulise restruktureerimiskava kehtestamisest. Komisjon peab oma hindamise läbi viima teabe põhjal, mis oli kättesaadav abi andmise ajal. |
| --- | --- |

(161)

Selline põhjenduskäik ei ole õige. 1999. aasta suuniseid kohaldatakse nii teavitatud kui ka ebaseadusliku abi siseturuga kokkusobivuse hindamiseks. Olenemata sellest, millal hindamine toimub, kehtib tingimus, et restruktureerimisabi andmine sõltub elujõulise restruktureerimiskava kehtestamisest. Komisjon peab oma hindamise läbi viima teabe põhjal, mis oli kättesaadav abi andmise ajal.

| (162) | Võib järeldada, et maksuametil kui abi andnud ametiasutusel ei olnud võimalust hinnata restruktureerimiskava ja seada oma nõuete kustutamise tingimuseks selle kava rakendamist nõuetekohase järelevalve all. Sellest tulenevalt oli täitmata esimene ametlik tingimus, mida kohaldatakse täiel määral ka järelhindamise suhtes. |
| --- | --- |

(162)

Võib järeldada, et maksuametil kui abi andnud ametiasutusel ei olnud võimalust hinnata restruktureerimiskava ja seada oma nõuete kustutamise tingimuseks selle kava rakendamist nõuetekohase järelevalve all. Sellest tulenevalt oli täitmata esimene ametlik tingimus, mida kohaldatakse täiel määral ka järelhindamise suhtes.

| (163) | Äriplaani sisu kohta ei esitanud Slovakkia ametiasutused mingit teavet, mis kõrvaldaks komisjoni kahtlused seoses sellega, kas plaani näol on tõepoolest tegemist restruktureerimiskavaga, mis on ette nähtud 1999. aasta suunistega. |
| --- | --- |

(163)

Äriplaani sisu kohta ei esitanud Slovakkia ametiasutused mingit teavet, mis kõrvaldaks komisjoni kahtlused seoses sellega, kas plaani näol on tõepoolest tegemist restruktureerimiskavaga, mis on ette nähtud 1999. aasta suunistega.

| (164) | Komisjon saab ainult kinnitada oma järeldust, millele ta jõudis otsuses ametliku uurimise algatamise kohta. Esitatud äriplaan on vaid kava, milles käsitletakse abisaaja jaoks teravat probleemi, st tema kasvavat võlga riigi ees. Selles äriplaanis ei analüüsita mingil viisil asjaolusid, mille tagajärjel abisaaja raskustesse sattus, ega äriühingu tolleaegset rahalist olukorda ja finantsväljavaateid. Sellise analüüsi puudumise tõttu ei teinud abisaaja konkreetseid ettepanekuid raskuste põhjuste kõrvaldamiseks. Ainus üksikasjalikult kirjeldatud meede on ettepanek abisaaja finantsiliseks restruktureerimiseks võlausaldajatega sõlmitava kokkuleppe kaudu. |
| --- | --- |

(164)

Komisjon saab ainult kinnitada oma järeldust, millele ta jõudis otsuses ametliku uurimise algatamise kohta. Esitatud äriplaan on vaid kava, milles käsitletakse abisaaja jaoks teravat probleemi, st tema kasvavat võlga riigi ees. Selles äriplaanis ei analüüsita mingil viisil asjaolusid, mille tagajärjel abisaaja raskustesse sattus, ega äriühingu tolleaegset rahalist olukorda ja finantsväljavaateid. Sellise analüüsi puudumise tõttu ei teinud abisaaja konkreetseid ettepanekuid raskuste põhjuste kõrvaldamiseks. Ainus üksikasjalikult kirjeldatud meede on ettepanek abisaaja finantsiliseks restruktureerimiseks võlausaldajatega sõlmitava kokkuleppe kaudu.

| (165) | Äriplaanis ei märgita üldse abisaaja omakapitali suurendamist, mida abisaaja nimetas ühe restruktureerimismeetmena. Mitte miski dokumentides ei näita, et kapitali suurendamist äriühingu Hydree Slovakia poolt tuleks käsitada meetmena, mille abil tagatakse, et abisaaja ei korda pikas perspektiivis oma strateegiat, mis seisneb tootmise rahastamises käibemaksu- ja aktsiisivõla arvelt, mis lõppkokkuvõttes talle raskusi põhjustaski. Slovakkia ametiasutused ise kinnitasid, et kapitali suurendamine ei vähendanud mingil moel finantsprobleemide kordumise riski. Need kahtlused on seda suuremad, kui võtta arvesse, et kapitali suurendati kokku 21 miljoni Slovaki krooni võrra, kuid restruktureeritud võlg oli 644 miljonit Slovaki krooni. |
| --- | --- |

(165)

Äriplaanis ei märgita üldse abisaaja omakapitali suurendamist, mida abisaaja nimetas ühe restruktureerimismeetmena. Mitte miski dokumentides ei näita, et kapitali suurendamist äriühingu Hydree Slovakia poolt tuleks käsitada meetmena, mille abil tagatakse, et abisaaja ei korda pikas perspektiivis oma strateegiat, mis seisneb tootmise rahastamises käibemaksu- ja aktsiisivõla arvelt, mis lõppkokkuvõttes talle raskusi põhjustaski. Slovakkia ametiasutused ise kinnitasid, et kapitali suurendamine ei vähendanud mingil moel finantsprobleemide kordumise riski. Need kahtlused on seda suuremad, kui võtta arvesse, et kapitali suurendati kokku 21 miljoni Slovaki krooni võrra, kuid restruktureeritud võlg oli 644 miljonit Slovaki krooni.

| (166) | Kapitali suurendamine iseenesest ei tõesta turu usku abisaaja pikaajalise elujõulisuse taastamisse. Komisjon märgib, et olenemata aktiivsetest jõupingutustest ei õnnestunud abisaajal erapangast laenu saada. |
| --- | --- |

(166)

Kapitali suurendamine iseenesest ei tõesta turu usku abisaaja pikaajalise elujõulisuse taastamisse. Komisjon märgib, et olenemata aktiivsetest jõupingutustest ei õnnestunud abisaajal erapangast laenu saada.

| (167) | Peale selle oli tootmisvarade väljarentimine abisaaja konkurendile Old Herold s.r.o. selgelt tingitud asjaolust, et abisaaja oli kaotanud piirituse ja piiritusjookide tootmise litsentsi, mitte aga asjaolust, et kõnealune tootmine oleks olnud kahjumlik ja oleks seega vajanud restruktureerimist. On tõsi, et pärast kokkuleppe sõlmimist oleks abisaaja ise võinud taotleda uut litsentsi, kuid ta ei teinud seda. Komisjon märgib siiski, et abisaaja jätkab äriühingu Old Herold poolt abisaaja varade abil valmistatud ja abisaaja kaubamärki kandvate toodete müüki ning kavatseb isegi seda müüki suurendada, nagu on märgitud ajavahemikku 29. aprill 2004 – 30. detsember 2004 hõlmavas aastaaruandes. Seega ei saa nende tootmisvarade väljarentimist pidada restruktureerimismeetmeks, sest kõikide kättesaadavate tõendite alusel võis järeldada, et tootmise seda osa ei olnud vaja restruktureerida. |
| --- | --- |

(167)

Peale selle oli tootmisvarade väljarentimine abisaaja konkurendile Old Herold s.r.o. selgelt tingitud asjaolust, et abisaaja oli kaotanud piirituse ja piiritusjookide tootmise litsentsi, mitte aga asjaolust, et kõnealune tootmine oleks olnud kahjumlik ja oleks seega vajanud restruktureerimist. On tõsi, et pärast kokkuleppe sõlmimist oleks abisaaja ise võinud taotleda uut litsentsi, kuid ta ei teinud seda. Komisjon märgib siiski, et abisaaja jätkab äriühingu Old Herold poolt abisaaja varade abil valmistatud ja abisaaja kaubamärki kandvate toodete müüki ning kavatseb isegi seda müüki suurendada, nagu on märgitud ajavahemikku 29. aprill 2004 – 30. detsember 2004 hõlmavas aastaaruandes. Seega ei saa nende tootmisvarade väljarentimist pidada restruktureerimismeetmeks, sest kõikide kättesaadavate tõendite alusel võis järeldada, et tootmise seda osa ei olnud vaja restruktureerida.

| (168) | Ka äriplaanis pakutud ülejäänud meetmetega seoses ei ole komisjoni kahtlusi kõrvaldatud. Need meetmed on vaid tavalise äritegevusega kaasnevad tegevused, mitte ratsionaliseerimismeetmed (vanade seadmete või sõidukite müük). Kaht kavandatud struktuurimeedet (loobumine ebatulusast mittealkohoolsete jookide tootmisest ja teatava kinnisvara müük) kirjeldati väga ähmaselt, mainimata konkreetseid tooteid või konkreetset ajakava. Slovakkia ametiasutused kinnitasid, et kinnisvara, mida oli soovitud müüa (haldushoone, kauplus ja puhkemaja), ei olnud 10. oktoobriks 2005 veel müüdud, st et seda kavandatud meedet ei olnud rakendatud. |
| --- | --- |

(168)

Ka äriplaanis pakutud ülejäänud meetmetega seoses ei ole komisjoni kahtlusi kõrvaldatud. Need meetmed on vaid tavalise äritegevusega kaasnevad tegevused, mitte ratsionaliseerimismeetmed (vanade seadmete või sõidukite müük). Kaht kavandatud struktuurimeedet (loobumine ebatulusast mittealkohoolsete jookide tootmisest ja teatava kinnisvara müük) kirjeldati väga ähmaselt, mainimata konkreetseid tooteid või konkreetset ajakava. Slovakkia ametiasutused kinnitasid, et kinnisvara, mida oli soovitud müüa (haldushoone, kauplus ja puhkemaja), ei olnud 10. oktoobriks 2005 veel müüdud, st et seda kavandatud meedet ei olnud rakendatud.

| (169) | Ametliku restruktureerimiskava ning raskuste ja nende raskuste käsitlemiseks vajalike meetmete, turutingimuste ja väljavaadete tõelise analüüsi puudumise tõttu jõudis komisjon järeldusele, et abisaaja esitatud äriplaan ei ole tõeline restruktureerimiskava, mis on ette nähtud 1999. aasta suunistega (52). Komisjoni kahtlused seoses abisaaja suutlikkusega taastada pikaajaline elujõulisus ei ole seega kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(169)

Ametliku restruktureerimiskava ning raskuste ja nende raskuste käsitlemiseks vajalike meetmete, turutingimuste ja väljavaadete tõelise analüüsi puudumise tõttu jõudis komisjon järeldusele, et abisaaja esitatud äriplaan ei ole tõeline restruktureerimiskava, mis on ette nähtud 1999. aasta suunistega (52). Komisjoni kahtlused seoses abisaaja suutlikkusega taastada pikaajaline elujõulisus ei ole seega kõrvaldatud.

3.3.2   Rangelt miinimumiga piirduv abi

| (170) | Kuigi komisjoni järeldus, et tõelise restruktureerimiskava puudumise korral püsivad tema kahtlused seoses pikaajalise elujõulisusega, on iseenesest piisav järeldamaks, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, analüüsib komisjon ka teist 1999. aasta suunistes esitatud keskset kriteeriumi, st abi piirdumist rangelt minimaalselt vajaliku abiga. |
| --- | --- |

(170)

Kuigi komisjoni järeldus, et tõelise restruktureerimiskava puudumise korral püsivad tema kahtlused seoses pikaajalise elujõulisusega, on iseenesest piisav järeldamaks, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, analüüsib komisjon ka teist 1999. aasta suunistes esitatud keskset kriteeriumi, st abi piirdumist rangelt minimaalselt vajaliku abiga.

| (171) | 1999. aasta suuniste punkti 40 kohaselt peab abi summa ja osakaal piirduma rangelt sellega, mis on minimaalselt vajalik restruktureerimiseks, pidades silmas abisaaja olemasolevaid rahalisi vahendeid. Eeldatakse, et abisaaja annab restruktureerimisse omavahenditest olulise panuse. |
| --- | --- |

(171)

1999. aasta suuniste punkti 40 kohaselt peab abi summa ja osakaal piirduma rangelt sellega, mis on minimaalselt vajalik restruktureerimiseks, pidades silmas abisaaja olemasolevaid rahalisi vahendeid. Eeldatakse, et abisaaja annab restruktureerimisse omavahenditest olulise panuse.

| (172) | Restruktureerimise kogukulud olid sama suured kui kokkuleppe kaudu restruktureeritud võlgade kogusumma. Abisaaja tasus sellest summast 35 %. |
| --- | --- |

(172)

Restruktureerimise kogukulud olid sama suured kui kokkuleppe kaudu restruktureeritud võlgade kogusumma. Abisaaja tasus sellest summast 35 %.

| (173) | Slovakkia ametiasutused ei esitanud täiendavaid selgitusi vastuseks kahtlustele, mida komisjon sellega seoses väljendas. Abisaaja selgitas, kuidas ta rahastas pärast kokkuleppe sõlmimist alles jäänud võla tasumist (vt põhjendused 30–35). Abisaaja sõnul moodustas tema panus kokku 231 miljonit Slovaki krooni (6,1 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(173)

Slovakkia ametiasutused ei esitanud täiendavaid selgitusi vastuseks kahtlustele, mida komisjon sellega seoses väljendas. Abisaaja selgitas, kuidas ta rahastas pärast kokkuleppe sõlmimist alles jäänud võla tasumist (vt põhjendused 30–35). Abisaaja sõnul moodustas tema panus kokku 231 miljonit Slovaki krooni (6,1 miljonit eurot).

| (174) | Esiteks ületasid abisaaja käsutuses olnud vahendid pärast kokkuleppe sõlmimist alles jäänud võlasummat. See näitab, et abi ei piirdunud minimaalse vajaliku abiga. |
| --- | --- |

(174)

Esiteks ületasid abisaaja käsutuses olnud vahendid pärast kokkuleppe sõlmimist alles jäänud võlasummat. See näitab, et abi ei piirdunud minimaalse vajaliku abiga.

| (175) | Veelgi olulisem on siiski, et komisjon leiab, et äriühingult Old Herold saadud krediiti ei saa käsitada abisaaja oma panusena 1999. aasta suuniste tähenduses. Äriühingu tegevust rahastatakse jooksvalt kohustuste arvelt. Need on lühiajalised laenud, mis tuleb siiski tagasi maksta. Äriühing saab restruktureerimiseks täiendavaid vahendeid vaid sel juhul, kui tarnijad nõustuvad võimaldama tavapärasest pikemat maksetähtaega; selline edasilükkamine näitab, et turg usub, et äriühingu elujõulisuse taastamine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(175)

Veelgi olulisem on siiski, et komisjon leiab, et äriühingult Old Herold saadud krediiti ei saa käsitada abisaaja oma panusena 1999. aasta suuniste tähenduses. Äriühingu tegevust rahastatakse jooksvalt kohustuste arvelt. Need on lühiajalised laenud, mis tuleb siiski tagasi maksta. Äriühing saab restruktureerimiseks täiendavaid vahendeid vaid sel juhul, kui tarnijad nõustuvad võimaldama tavapärasest pikemat maksetähtaega; selline edasilükkamine näitab, et turg usub, et äriühingu elujõulisuse taastamine on tõenäoline.

| (176) | Abisaaja ei tõendanud mingil viisil, et äriühing Old Herold läks maksetähtaja pikendamisel märkimisväärselt kaugemale abisaaja ja tema tarnijate vahel välja kujunenud äritavast. 40-päevane maksetähtaeg näib olevat tavapärane, eriti võttes arvesse asjaolu, et seda võimaldati abisaajale pärast kokkuleppe sõlmimist. Selle tulemusel ei olnud abisaajal enam finantsraskusi. Kokkuleppe eesmärk oligi aidata abisaajal finantsprobleeme ületada. |
| --- | --- |

(176)

Abisaaja ei tõendanud mingil viisil, et äriühing Old Herold läks maksetähtaja pikendamisel märkimisväärselt kaugemale abisaaja ja tema tarnijate vahel välja kujunenud äritavast. 40-päevane maksetähtaeg näib olevat tavapärane, eriti võttes arvesse asjaolu, et seda võimaldati abisaajale pärast kokkuleppe sõlmimist. Selle tulemusel ei olnud abisaajal enam finantsraskusi. Kokkuleppe eesmärk oligi aidata abisaajal finantsprobleeme ületada.

| (177) | Seega järeldab komisjon, et maksetähtaegade sellist pikendamist ei saa käsitada välistest vahenditest restruktureerimisse antud panusena. |
| --- | --- |

(177)

Seega järeldab komisjon, et maksetähtaegade sellist pikendamist ei saa käsitada välistest vahenditest restruktureerimisse antud panusena.

| (178) | Selle edasilükkamiseta on abisaaja enda panus 1999. aasta suuniste tähenduses 131 miljonit Slovaki krooni (3,4 miljonit eurot) ning see moodustab seega restruktureerimiskuludest 20 %. |
| --- | --- |

(178)

Selle edasilükkamiseta on abisaaja enda panus 1999. aasta suuniste tähenduses 131 miljonit Slovaki krooni (3,4 miljonit eurot) ning see moodustab seega restruktureerimiskuludest 20 %.

| (179) | 1999. aasta suunised ei sisaldanud mingeid künniseid, mis näitaksid, millal loetakse abisaaja enda panust oluliseks. |
| --- | --- |

(179)

1999. aasta suunised ei sisaldanud mingeid künniseid, mis näitaksid, millal loetakse abisaaja enda panust oluliseks.

| (180) | Võttes arvesse komisjoni tava 1999. aasta suuniste kohaldamisel ja muutust komisjoni sellealastes põhimõtetes, mis viis künniste kehtestamiseni 2004. aasta suunistes (53), leiab komisjon, et 20 % panus on üsna väike. Selline panus oleks 1999. aasta suuniste kohaselt vastuvõetav vaid juhul, kui on täidetud kõik muud abi heakskiitmise tingimused. Sel juhul peaks komisjon arvesse võtma kriteeriume, mis näitavad, kas äriühing tegutseb abistatavas piirkonnas aktiivselt ning mil määral peegeldavad rahastamisallikad peale abisaaja enda ja tema aktsionäride ka turu usku äriühingu pikaajalisse elujõulisusse, või arvesse võtma juhtumi muid konkreetseid üksikasju. |
| --- | --- |

(180)

Võttes arvesse komisjoni tava 1999. aasta suuniste kohaldamisel ja muutust komisjoni sellealastes põhimõtetes, mis viis künniste kehtestamiseni 2004. aasta suunistes (53), leiab komisjon, et 20 % panus on üsna väike. Selline panus oleks 1999. aasta suuniste kohaselt vastuvõetav vaid juhul, kui on täidetud kõik muud abi heakskiitmise tingimused. Sel juhul peaks komisjon arvesse võtma kriteeriume, mis näitavad, kas äriühing tegutseb abistatavas piirkonnas aktiivselt ning mil määral peegeldavad rahastamisallikad peale abisaaja enda ja tema aktsionäride ka turu usku äriühingu pikaajalisse elujõulisusse, või arvesse võtma juhtumi muid konkreetseid üksikasju.

| (181) | Eespool esitatud asjaolusid arvestades ei saa komisjon käesoleva juhtumi puhul lugeda abisaaja panust oluliseks. Komisjon järeldab, et ei ole kõrvaldatud tema kahtlusi seoses küsimustega, kas abisaaja enda panust võib pidada oluliseks ja kas abi piirdus vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

(181)

Eespool esitatud asjaolusid arvestades ei saa komisjon käesoleva juhtumi puhul lugeda abisaaja panust oluliseks. Komisjon järeldab, et ei ole kõrvaldatud tema kahtlusi seoses küsimustega, kas abisaaja enda panust võib pidada oluliseks ja kas abi piirdus vajaliku miinimumiga.

3.4.   Abi kokkusobivus siseturuga: järeldus

| (182) | Komisjon järeldab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv kui päästmis- või restruktureerimisabi. Peale selle ei ole käesoleva juhtumi suhtes kohaldatav ka ükski muu ELi toimimise lepingus sätestatud erand. |
| --- | --- |

(182)

Komisjon järeldab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv kui päästmis- või restruktureerimisabi. Peale selle ei ole käesoleva juhtumi suhtes kohaldatav ka ükski muu ELi toimimise lepingus sätestatud erand.

VII.   JÄRELDUS

| (183) | Komisjon leiab, et Slovaki Vabariik on ebaseaduslikult kustutanud äriühingu Frucona Košice a.s. maksuvõla, rikkudes sellega ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. See abi ei ole siseturuga kokkusobiv ühegi ELi toimimise lepingus sätestatud erandi kohaselt. |
| --- | --- |

(183)

Komisjon leiab, et Slovaki Vabariik on ebaseaduslikult kustutanud äriühingu Frucona Košice a.s. maksuvõla, rikkudes sellega ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. See abi ei ole siseturuga kokkusobiv ühegi ELi toimimise lepingus sätestatud erandi kohaselt.

| (184) | Kuigi võla kustutamine maksuameti poolt on käesoleva menetluse lõpuni peatatud, leiab komisjon, et abisaajale anti eelis hetkest, mil maksuamet tegi otsuse loobuda osadest oma nõuetest, andes sellega abisaajale abi. Selleks hetkeks oli võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe jõustumine 23. juulil 2004. aastal. Eelis abisaaja konkurentide ees seisnes selles, et maksuamet ei nõudnud sisse abisaaja maksuvõlga. |
| --- | --- |

(184)

Kuigi võla kustutamine maksuameti poolt on käesoleva menetluse lõpuni peatatud, leiab komisjon, et abisaajale anti eelis hetkest, mil maksuamet tegi otsuse loobuda osadest oma nõuetest, andes sellega abisaajale abi. Selleks hetkeks oli võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe jõustumine 23. juulil 2004. aastal. Eelis abisaaja konkurentide ees seisnes selles, et maksuamet ei nõudnud sisse abisaaja maksuvõlga.

| (185) | Varasema olukorra taastamiseks tuleb riigiabi tagastada. Võttes arvesse asjaolu, et eelis anti võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe jõustumisega 23. juulil 2004, peab tagastatav abisumma hõlmama kogu kustutatud summat, mis on ette nähtud kõnealuse kokkuleppega. |
| --- | --- |

(185)

Varasema olukorra taastamiseks tuleb riigiabi tagastada. Võttes arvesse asjaolu, et eelis anti võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe jõustumisega 23. juulil 2004, peab tagastatav abisumma hõlmama kogu kustutatud summat, mis on ette nähtud kõnealuse kokkuleppega.

| (186) | Slovaki Vabariigi ülemkohus sedastas siiski, et teemaksuvõlad summas 424 490 Slovaki krooni olid kokkuleppesse alusetult lisatud. Selle tulemusena vähendati kokkuleppes sisalduvat põhivõlasummat nimetatud summa ja maksuametile võlgnetava summa võrra ning kokkuleppesse märgiti korrigeeritud summa 640 369 341 Slovaki krooni. |
| --- | --- |

(186)

Slovaki Vabariigi ülemkohus sedastas siiski, et teemaksuvõlad summas 424 490 Slovaki krooni olid kokkuleppesse alusetult lisatud. Selle tulemusena vähendati kokkuleppes sisalduvat põhivõlasummat nimetatud summa ja maksuametile võlgnetava summa võrra ning kokkuleppesse märgiti korrigeeritud summa 640 369 341 Slovaki krooni.

| (187) | Teemaksuvõlad, mida oli vahepeal käsitatud kustutatud võlgadena, maksti täielikult tagasi 2. augustil 2006. aastal. Seda makset tuleks arvesse võtta veel tagasinõudmata abisumma ja sellega seotud intresside arvutamisel, |
| --- | --- |

(187)

Teemaksuvõlad, mida oli vahepeal käsitatud kustutatud võlgadena, maksti täielikult tagasi 2. augustil 2006. aastal. Seda makset tuleks arvesse võtta veel tagasinõudmata abisumma ja sellega seotud intresside arvutamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsus 2007/254/EÜ tühistatakse.

Artikkel 2

Riigiabi, mida Slovaki Vabariik andis äriühingule Frucona Košice a.s. kogusummas 416 515 990 Slovaki krooni, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 3

1.   Slovaki Vabariik võtab kõik vajalikud meetmed, et nõuda abisaajalt tagasi talle ebaseaduslikult antud abi, millele on osutatud artiklis 2, võttes arvesse, et teemaksuvõlg summas 424 490 Slovaki krooni tasuti kohaliku maksuameti arvele 2. augustil 2006. aastal.

2.   Abi nõutakse tagasi viivitamata ja siseriiklikes õigusaktides sätestatud korras, tingimusel et see võimaldab otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist.

3.   Tagasinõutav summa hõlmab intressi, mida arvutatakse kogu perioodi eest alates kuupäevast, mil abisummad anti äriühingu Frucona Košice a.s. käsutusse, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

4.   Intress arvutatakse komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (54) V peatüki kohaselt. Intressi arvutatakse liitintressina kogu lõikes 3 osutatud ajavahemiku eest.

Artikkel 4

Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist teavitab Slovaki Vabariik komisjoni meetmetest, mida ta on otsuse täitmiseks võtnud. Slovaki Vabariik esitab selle teabe, kasutades käesoleva otsuse lisas toodud küsimustikku.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 16. oktoober 2013

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 asendati EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitega 107 ja 108. Need kaks sätete kogumit on põhimõtteliselt identsed. Käesoleva otsuse kohaldamisel tuleks viiteid ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 mõista vajaduse korral viidetena vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. ELi toimimise lepinguga tehti ka teatavad terminimuudatused, näiteks asendati sõna „ühendus” sõnaga „liit” ja sõna „ühisturg” sõnaga „siseturg”. Käesolevas otsuses kasutatakse läbivalt ELi toimimise lepingu terminoloogiat.

1

(2)  ELT C 233, 22.9.2005, lk 47.

2

(3)  Vt joonealune märkus nr 2.

3

(4)  Komisjoni otsus 2007/254/EÜ, 7. aprilli 2006, riigiabi C 25/2005 (ex NN 21/2005) kohta, mida Slovaki Vabariik on andnud äriühingule Frucona Košice, a.s. (ELT L 112, 30.4.2007, lk 14).

4

(5)  Väidetavalt oli käive eurodes 2002. aastal 23,6 miljonit eurot, 2003. aastal 25,7 miljonit eurot ja 2004. aastal 23 miljonit eurot. Käesolevas otsuses kasutatakse vahetuskurssi 1 euro = 38 Slovaki krooni.

5

(6)  Väidetavalt oli kogukäive 2002. aastal 334 miljonit Slovaki krooni (8,8 miljonit eurot), 2003. aastal 360 miljonit Slovaki krooni (9,5 miljonit eurot) ja 2004. aastal 720 miljonit Slovaki krooni (19 miljonit eurot).

6

(7)  Äriühing loetakse olevat võlgades, kui tal on mitu võlausaldajat ja ta ei suuda oma kohustusi täita 30 päeva jooksul alates nende maksetähtpäevast.

7

(8)  Aktsiis kuulub tasumisele kord kuus.

8

(9)  Summa, mille abisaaja on kohustatud oma võlausaldajatele tagasi maksma.

9

(10)  Võla kogusumma eurodes enne kokkuleppe sõlmimist oli 16,96 miljonit eurot ja võla kogusumma pärast kokkulepet oli 5,93 miljonit eurot.

10

(11)  Pidades silmas piirituse ja piiritusjookide tootmise litsentsist ilmajäämist ja tuginedes kaebuse esitajalt saadud andmetele, oli selle puhul tõenäoliselt tegemist peamiselt piirituse müügiga.

11

(12)  Abisaaja toob näiteks samasuguseid varasid omava ja samas sektoris tegutseva äriühingu ja mõned üldisemad keskmised statistilised andmed pankrotimenetluste kasutamise kohta Slovakkias.

12

(13)  EKORDA aruandes kasutatud 2004. aasta andmed näitavad, et 98 % moodustab käibemaks ja aktsiis.

13

(14)  Abisaaja viitab liidetud kohtuasjadele C-278/92, C-279/92 ja C-280/92: Hispaania vs. komisjon, EKL 1994, lk I-4103.

14

vs.

(15)  Kohtuasi T-109/01: Fleuren Compost vs. komisjon, EKL 2004, lk II-132, punkt 74.

15

vs.

(16)  24. jaanuari 2013. aasta otsus kohtuasjas C-73/11 P: Frucona Košice, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 70.

16

(17)  Vt kohtuasi C-342/96: Hispaania vs. komisjon, EKL 1999, lk I-2459, punkt 46; kohtuasi C-256/97: DM Transport, EKL 1999, lk I-3913, punkt 30; 5. juuni 2012. aasta otsus kohtuasjas C-124/10 P: komisjon vs. EDF, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 79; ning otsus eespool viidatud kohtuasjas C-73/11 P: Frucona Košice, punkt 73.

17

vs.

vs.

(18)  Vt eespool viidatud kohtuasi C-124/10 P: komisjon vs. EDF, punktid 81–85.

18

vs.

(19)

19

Allikas: abisaaja esitatud bilanss (1. jaanuar kuni 31. detsember 2003). Kõik väärtused on bilansilised väärtused.

(20)

20

Allikas: EKORDA 7. juuli 2004. aasta aruanne, võttes arvesse bilansilist väärtust, välja arvatud nende nõuete puhul, mida on korrigeeritud nende likvideerimisväärtuseni.

(21)

21

Allikas: abisaaja esitatud bilanss (1. jaanuar kuni 28. aprill 2004). Kõik väärtused on bilansilised väärtused.

(22)  Teave, mille esitasid Slovakkia ametiasutused ja mille maksuamet sai abisaaja ruumides tehtud kohapealse kontrollimise käigus 17. juunil 2004 (vt põhjendus 60).

22

(23)

23

Allikas: abisaaja esitatud 2004. aasta aruanne. Kõik väärtused on bilansilised väärtused.

(24)  Maa, hooned, masinad, immateriaalne vara, finantsvara.

24

(25)  EKORDA sõnul tuleb lühiajaliste nõuete bilansilist väärtust, milleks on 166 miljonit Slovaki krooni, korrigeerida likvideerimisväärtuseni 98 miljonit Slovaki krooni (vt põhjendus 97).

25

(26)  Ei ole selge, kas see summa on lühiajaliste nõuete bilansiline või likvideerimisväärtus. Komisjon käsitas seda ettevaatuse mõttes bilansilise väärtusena.

26

(27)  Vt eespool viidatud kohtuasi C-124/10 P: komisjon vs. EDF, punkt 86.

27

vs.

(28)  See on bilansiline väärtus (166 miljonit Slovaki krooni), mida EKORDA on korrigeerinud nõuete likvideerimisväärtuse kajastamiseks.

28

(29)  See on ligikaudne likvideerimisväärtus, mille leidmiseks korrigeeris komisjon lühiajaliste nõuete bilansilist väärtust (147 miljonit Slovaki krooni) sama suhtarvuga, mida EKORDA kasutas oma analüüsis (vt tabeli 3 märkust 6).

29

(30)  See on ligikaudne likvideerimisväärtus, mille leidmiseks korrigeeris komisjon lühiajaliste nõuete bilansilist väärtust (63 miljonit Slovaki krooni; vt ka märkus 1) sama suhtarvuga, mida EKORDA kasutas oma analüüsis (vt joonealune märkus 16). Komisjon märgib siiski, et Slovakkia ametiasutuste esitatud teabe põhjal võib järeldada, et nõuded summas 63 miljonit Slovaki krooni olid täitmisele pööratavad nõuded. Sellepärast tekib suur kahtlus, kas nende bilansilist väärtust on üldse vaja korrigeerida. Kui nende nõuete likvideerimisväärtus on tegelikult 63 miljonit Slovaki krooni, oleks pankrotimenetluse tulemusena 17. juuni 2004. aasta seisuga saadav kogutulu olnud 331 miljonit Slovaki krooni (8,7 miljonit eurot).

30

(31)  Slovakkia ametiasutused vaidlustasid selle summa, nagu on selgitatud allpool.

31

(32)  Kogu uurimismenetluse jooksul väitis abisaaja, et tema maksuameti kasuks panditud põhivarade väärtus oli 194 miljonit Slovaki krooni. See on sõltumatu hindaja esitatud hinnang, mis on väljendatud nn eksperthinnana. See peaks olema ligikaudne hind, millega varasid oleks saanud tol ajal müüa. Tuleb märkida, et see on miinimumhind; Slovakkia ametiasutuste hinnangu kohaselt oli panditud varade väärtus 397 miljonit Slovaki krooni.

32

(33)  Kasutati likvideerimistegurit 52 %. Selle likvideerimisteguri saab tuletada asjaolust, et abisaaja oli teada andnud, et ta kavatses varude müügist saada kokkuleppe rahastamiseks vähemalt 110 miljonit Slovaki krooni. Kuid võttes arvesse bilansilist väärtust 209 miljonit Slovaki krooni, oli see võimalik ainult juhul, kui varude suhtes oleks kohaldatud likvideerimistegurit vähemalt 52 % (110 miljonit Slovaki krooni/209 miljonit Slovaki krooni).

33

(34)  See on bilansiline väärtus (166 miljonit Slovaki krooni), mida EKORDA on korrigeerinud nõuete likvideerimisväärtuse kajastamiseks.

34

(35)  See on lühiajaliste nõuete väärtus pärast nende bilansilise väärtuse (63 miljonit Slovaki krooni) korrigeerimist teguriga 59 %, mida kasutas EKORDA. Puudub igasugune ilmne põhjus, miks likvideerimisväärtus peaks pärast sellist korrigeerimist olema väiksem.

35

(36)  Märgitakse, et muudes abisaaja esitatud aruannetes (nimelt EKORDA ja audiitor Kochová aruanded) on arvutatud veidi suurem kulumäär – ligikaudu 22 %. Kuid kuna kõnealuse juhtumiga seotud menetlus on tõenäoliselt lühem kui pankrotimenetlus keskmiselt, ei näi olevat põhjust, miks peaksid kulud olema suuremad keskmise kestusega menetluse kuludest, nagu on märgitud Maailmapanga aruandes. Võiks hoopis eeldada, et võlausaldajate väikesest arvust ja võla lihtsast struktuurist (üle 99 % on ühe võlausaldaja nõuded) tulenevalt oleksid kulud keskmisest väiksemad.

36

(37)  Maksuamet oleks saanud 100 % tagatiseks antud varast (194 miljonit Slovaki krooni), millele oleks lisandunud 99 % ülejäänud varade müügist saadud tulust.

37

(38)  Abisaaja varade müügist saadav tulu oleks 275 miljonit Slovaki krooni (vt tabel 4). Pärast pankrotimenetluse kulude – mis abisaaja sõnul moodustasid 18 % varade müügitulust, st 49,5 miljonit Slovaki krooni – mahaarvamist oleks maksuamet saanud 225,5 miljonit Slovaki krooni.

38

(39)  Kohtuasi T-152/99: HAMSA, EKL 2002, lk II-3049, punkt 168.

39

(40)  Audiitor Kochová aruanne – 2 aastat, pankrotihaldur Holovačová aruanne – üle 6 aasta, Maailmapanga 2004. aasta aruanne – 4,8 aastat, Slovakkia justiitsministeeriumi aruanne ja Maailmapanga 2002. aasta aruanne – 3–7 aastat.

40

(41)  Näites, mille abisaaja esitas oma 25. oktoobri 2005. aasta märkustes, osutatakse äriühingu Liehofruct White Lady Distillery, s.r.o. Levoča suhtes väljakuulutatud pankrotile.

41

(42)  2004. aastal jäi 3–5aastase tähtajaga riigivõlakirjade intressimäär vahemikku 4,06–5,14 %. Konservatiivsuse säilitamiseks võetakse arvutustes arvesse suurimat väärtust 5,14 %.

42

(43)  Käibevara väärtus = varud (43 miljonit Slovaki krooni) + lühiajalised nõuded (37 miljonit Slovaki krooni) + raha (161 miljonit Slovaki krooni) = 241 miljonit Slovaki krooni.

43

(44)  Kirjast võib järeldada, et ministeerium nõustus kokkulepetega, mis seisnesid käibemaksu ja aktsiisi maksetähtaegade edasilükkamises mitte rohkem kui kahe kuu võrra ja muude maksude puhul kuue kuu võrra.

44

(45)  Eespool viidatud kohtuasi T-152/99: HAMSA, punkt 126.

45

(46)  Vt näiteks eespool viidatud kohtuasi C-342/96: Hispaania vs. komisjon, punkt 46.

46

vs

(47)  Vt analoogia põhjal eespool viidatud kohtuasi C-124/10 P: komisjon vs. EDF, punktid 79 ja 80.

47

vs

(48)  Abisaaja esitatud aastaaruanded ei näi neid summasid toetavat.

48

(49)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

49

(50)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

50

(51)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33.

51

(52)  Vt ka kohtuasi C-17/99: Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 2001, lk I-2481.

52

vs

(53)  Keskmise suurusega ettevõtjate jaoks on künnis 2004. aasta suuniste kohaselt vähemalt 40 %.

53

(54)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

54

---

LISA

TEAVE KOMISJONI OTSUSE ... RAKENDAMISE KOHTA

1.   Tagasinõutava summa arvutamine

| 1.1. | Palun esitage järgmised üksikasjad abisaaja käsutusse antud õigusvastase riigiabi suuruse kohta:







  Kuupäev/kuupäevad (1) | Abisumma (2) | Vääring |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1.

Palun esitage järgmised üksikasjad abisaaja käsutusse antud õigusvastase riigiabi suuruse kohta:

Kuupäev/kuupäevad (1)

Abisumma (2)

Vääring

Märkused:

| 1.2. | Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagasinõutavalt abisummalt arvestatavad intressid. |
| --- | --- |

1.2.

Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagasinõutavalt abisummalt arvestatavad intressid.

2.   Abi tagasinõudmiseks kavandatud ja juba võetud meetmed

| 2.1. | Palun kirjeldage üksikasjalikult, milliseid meetmeid on kavandatud ja milliseid meetmeid on juba võetud abi viivitamatuks ja tõhusaks tagasinõudmiseks. Kui see on asjakohane, märkige palun võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.1.

Palun kirjeldage üksikasjalikult, milliseid meetmeid on kavandatud ja milliseid meetmeid on juba võetud abi viivitamatuks ja tõhusaks tagasinõudmiseks. Kui see on asjakohane, märkige palun võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus.

| 2.2. | Milline on abi tagasinõudmise ajakava? Millal on abi tagasinõudmine lõpetatud? |
| --- | --- |

2.2.

Milline on abi tagasinõudmise ajakava? Millal on abi tagasinõudmine lõpetatud?

3.   Juba tagasinõutud summad

| 3.1. | Palun esitage järgmised üksikasjad abisummade kohta, mille abisaaja on tagastanud:







  Kuupäev/kuupäevad (3) | Tagasi makstud abisumma | Vääring |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1.

Palun esitage järgmised üksikasjad abisummade kohta, mille abisaaja on tagastanud:

Kuupäev/kuupäevad (3)

Tagasi makstud abisumma

Vääring

| 3.2. | Palun lisage punktis 3.1 esitatud tabelis täpsustatud abisummade tagasimaksmist tõendavad dokumendid. |
| --- | --- |

3.2.

Palun lisage punktis 3.1 esitatud tabelis täpsustatud abisummade tagasimaksmist tõendavad dokumendid.

---

(1)

| (o) | Abi või selle osamaksete abisaaja käsutusse andmise kuupäev või kuupäevad. |
| --- | --- |

(o)

Abi või selle osamaksete abisaaja käsutusse andmise kuupäev või kuupäevad.

(2)  Abisaaja käsutusse antud abi summa (abi brutoekvivalentides).

(3)

| (o) | Abi tagasimaksmise kuupäev või kuupäevad. |
| --- | --- |

(o)

Abi tagasimaksmise kuupäev või kuupäevad.

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 14.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/64 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/64

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav veebisaidil http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 98 — Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternate tüübikinnitust

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 4. täiendus – jõustumise kuupäev: 15. juuli 2013

SISUKORD

REGULEERIMISALA

| 1. | Mõisted |
| --- | --- |

1.

| 2. | Esilaterna tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märgistus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Üldnõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valgustus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ebamugavuse ja/või pimestuse hindamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Esilaterna tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Toodangu vastavus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused toodangu mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

12.

| 13. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

13.

LISAD

| 1. | Teatis esilaterna tüübi või hajuvalgustussüsteemi tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmisest keeldumise või tühistamise või tootmise lõpetamise kohta vastavalt eeskirjale nr 98 |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüübikinnitusmärkide kujunduse näited |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sfääriline koordinaatmõõtesüsteem ja katsepunktide asukohad |
| --- | --- |

3.

| 4. | Töötavate esilaternate fotomeetriliste tööparameetrite püsivuse katsetamine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Plastmaterjalist hajutiklaasidega laternatele esitatavad nõuded – hajutiklaaside või materjalinäidiste ja komplektsete laternate katsetamine |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nullkese |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pinge märgistus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu vastavuse kontrollimise menetluse miinimumnõuded |
| --- | --- |

8.

| 9. | Proovivõtu miinimumnõuded kontrollijale |
| --- | --- |

9.

| 10. | Lähitulelaternate varju piiri kontrollimine mõõtmiste abil |
| --- | --- |

10.

| 11. | LED-moodulitele ja neid sisaldavatele esilaternatele esitatavad nõuded |
| --- | --- |

11.

A.   HALDUSSÄTTED

Reguleerimisala (1)

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M-, N- ja L3-kategooria sõidukite

| a) | esilaternate ja |
| --- | --- |

a)

esilaternate ja

| b) | hajuvalgustussüsteemide |
| --- | --- |

b)

hajuvalgustussüsteemide

suhtes, milles kasutatakse gaaslahendusvalgusallikaid.

1.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1.1. | käesoleva eeskirja suhtes kohaldatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid; |
| --- | --- |

1.1.

käesoleva eeskirja suhtes kohaldatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid;

| 1.2. | „hajutiklaas” – esilaterna (kui üksuse) kõige välimine osa, mis laseb valguse läbi valgusava; |
| --- | --- |

1.2.

„hajutiklaas” – esilaterna (kui üksuse) kõige välimine osa, mis laseb valguse läbi valgusava;

| 1.3. | „pinne” – toode või tooted, mis kantakse ühe või mitme kihina hajutiklaasi välispinnale; |
| --- | --- |

1.3.

„pinne” – toode või tooted, mis kantakse ühe või mitme kihina hajutiklaasi välispinnale;

| 1.4. | „ühilduv paar” – sõiduki vasakul ja paremal küljel asuvate ühesuguse funktsiooniga laternate komplekt; |
| --- | --- |

1.4.

„ühilduv paar” – sõiduki vasakul ja paremal küljel asuvate ühesuguse funktsiooniga laternate komplekt;

| 1.5. | eri „tüüpi” esilaternad – esilaternad, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:






  1.5.1. | kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

1.5.

eri „tüüpi” esilaternad – esilaternad, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

1.5.1.

kaubanimi või kaubamärk;

| 1.5.2. | optilise süsteemi omadused; |
| --- | --- |

1.5.2.

optilise süsteemi omadused;

| 1.5.3. | niisuguste osade lisamine või kõrvaldamine, mis võivad seadmete töötamise ajal esineva peegeldumise, murdumise, neeldumise ja/või moonutuste tõttu muuta optilist mõju; |
| --- | --- |

1.5.3.

niisuguste osade lisamine või kõrvaldamine, mis võivad seadmete töötamise ajal esineva peegeldumise, murdumise, neeldumise ja/või moonutuste tõttu muuta optilist mõju;

| 1.5.4. | sobivus parempoolseks või vasakpoolseks liikluseks või mõlemaks; |
| --- | --- |

1.5.4.

sobivus parempoolseks või vasakpoolseks liikluseks või mõlemaks;

| 1.5.5. | tekitatava valgusvihu laad (lähituli, kaugtuli või mõlemad); |
| --- | --- |

1.5.5.

tekitatava valgusvihu laad (lähituli, kaugtuli või mõlemad);

| 1.5.6. | sõiduki vasakule küljele paigaldamiseks ette nähtud seadet ja sellele vastavat sõiduki paremale küljele paigaldamiseks ette nähtud seadet käsitatakse siiski üht ja sama tüüpi seadmena. |
| --- | --- |

1.5.6.

sõiduki vasakule küljele paigaldamiseks ette nähtud seadet ja sellele vastavat sõiduki paremale küljele paigaldamiseks ette nähtud seadet käsitatakse siiski üht ja sama tüüpi seadmena.

| 1.6. | Käesolevas eeskirjas olevad viited standardsetele (etalon)hõõglampidele ja gaaslahendusvalgusallikatele osutavad vastavalt tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 ja eeskirjale nr 99 ning nende muudatuste seeriatele. |
| --- | --- |

1.6.

Käesolevas eeskirjas olevad viited standardsetele (etalon)hõõglampidele ja gaaslahendusvalgusallikatele osutavad vastavalt tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 ja eeskirjale nr 99 ning nende muudatuste seeriatele.

2.   ESILATERNA TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE (2)

| 2.1. | Tüübikinnituse taotluse esitab esilaterna kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses tuleb märkida:






  2.1.1. | andmed selle kohta, kas esilaternat kavatsetakse kasutada lähitule, kaugtule või mõlema jaoks; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Tüübikinnituse taotluse esitab esilaterna kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses tuleb märkida:

2.1.1.

andmed selle kohta, kas esilaternat kavatsetakse kasutada lähitule, kaugtule või mõlema jaoks;

| 2.1.2. | kui esilaternat kavatsetakse kasutada lähitule jaoks, siis kas see on projekteeritud nii vasak- kui ka parempoolseks või üksnes vasakpoolseks või üksnes parempoolseks liikluseks; |
| --- | --- |

2.1.2.

kui esilaternat kavatsetakse kasutada lähitule jaoks, siis kas see on projekteeritud nii vasak- kui ka parempoolseks või üksnes vasakpoolseks või üksnes parempoolseks liikluseks;

| 2.1.3. | kui esilatern on varustatud reguleeritava peegeldiga, siis esilaterna paigaldusasend(id) maapinna ja sõiduki keskmise pikitasapinna suhtes; |
| --- | --- |

2.1.3.

kui esilatern on varustatud reguleeritava peegeldiga, siis esilaterna paigaldusasend(id) maapinna ja sõiduki keskmise pikitasapinna suhtes;

| 2.1.4. | maksimaalsed vertikaalnurgad ülal- ja allpool normaalasendit (-asendeid), mida suunamisseadme abil on võimalik saavutada; |
| --- | --- |

2.1.4.

maksimaalsed vertikaalnurgad ülal- ja allpool normaalasendit (-asendeid), mida suunamisseadme abil on võimalik saavutada;

| 2.1.5. | millised valgusallikad lülituvad sisse eri tulekombinatsioonide kasutamisel; |
| --- | --- |

2.1.5.

millised valgusallikad lülituvad sisse eri tulekombinatsioonide kasutamisel;

| 2.1.6. | kas kasutatakse hajuvalgustussüsteemi ning mis liiki tule või tulede puhul; |
| --- | --- |

2.1.6.

kas kasutatakse hajuvalgustussüsteemi ning mis liiki tule või tulede puhul;

| 2.1.7. | valgusallika kategooria vastavalt tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 või nr 99 ja nimetatud eeskirjade kehtivatele muudatuste seeriatele.
  Hajuvalgustussüsteemi puhul, milles kasutatakse mitteasendatavat gaaslahendusvalgusallikat, mis ei ole eeskirja nr 99 alusel tüübikinnitust saanud, peab valgusgeneraatorile olema märgitud tootja antud osa number. |
| --- | --- |

2.1.7.

valgusallika kategooria vastavalt tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 või nr 99 ja nimetatud eeskirjade kehtivatele muudatuste seeriatele.

Hajuvalgustussüsteemi puhul, milles kasutatakse mitteasendatavat gaaslahendusvalgusallikat, mis ei ole eeskirja nr 99 alusel tüübikinnitust saanud, peab valgusgeneraatorile olema märgitud tootja antud osa number.

| 2.2. | Igale taotlusele lisatakse:






  2.2.1. | kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada tüübi määramist (vt punktid 3.2 ja 4.2). Joonistel peab olema näidatud tüübikinnitusnumbri paiknemine ning tüübikinnitusmärki ümbritsevale ringile lisatud täiendavad tähised; LED-mooduli(te) korral ka mooduli(te) tunnuskoodi(de) jaoks jäetud ruum; samuti peab olema näidatud esilaterna pikilõige (telglõige) ja eestvaade ning optilise kujunduse peamised üksikasjad, sealhulgas vajaduse korral rihveldus; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Igale taotlusele lisatakse:

2.2.1.

kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada tüübi määramist (vt punktid 3.2 ja 4.2). Joonistel peab olema näidatud tüübikinnitusnumbri paiknemine ning tüübikinnitusmärki ümbritsevale ringile lisatud täiendavad tähised; LED-mooduli(te) korral ka mooduli(te) tunnuskoodi(de) jaoks jäetud ruum; samuti peab olema näidatud esilaterna pikilõige (telglõige) ja eestvaade ning optilise kujunduse peamised üksikasjad, sealhulgas vajaduse korral rihveldus;

| 2.2.2. | tehniline lühikirjeldus, mis vajaduse korral hõlmab liiteseadis(t)e marki ja liiki ning, kui esilaternat kasutatakse kurvivalgustuse saamiseks, äärmiseid asendeid vastavalt punktile 6.2.7. LED-mooduli(te) kasutamise korral hõlmab see järgmist:






  a) | LED-mooduli(te) lühikest tehnilist kirjeldust; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

tehniline lühikirjeldus, mis vajaduse korral hõlmab liiteseadis(t)e marki ja liiki ning, kui esilaternat kasutatakse kurvivalgustuse saamiseks, äärmiseid asendeid vastavalt punktile 6.2.7. LED-mooduli(te) kasutamise korral hõlmab see järgmist:

a)

LED-mooduli(te) lühikest tehnilist kirjeldust;

| b) | joonist, millel on näidatud mõõtmed, peamised elektrilised ja fotomeetrilised näitajad ning objektiivne valgusvoog. |
| --- | --- |

b)

joonist, millel on näidatud mõõtmed, peamised elektrilised ja fotomeetrilised näitajad ning objektiivne valgusvoog.

Hajuvalgustussüsteemi korral tuleb peale selle esitada tehniline lühikirjeldus, mis hõlmab valgusjuhi (valgusjuhtide) ja sellega (nendega) seotud optiliste komponentide loetelu ning valgusgeneraatori(te) identifitseerimiseks piisavat kirjeldust. Teave sisaldab valgusgeneraatori tootja antud osa numbrit, joonist mõõtmete ning peamiste elektriliste ja fotomeetriliste näitajatega ning ametlikku katsearuannet seoses käesoleva eeskirja punktiga 5.8;

| 2.2.3. | järgmised näidised:






  2.2.3.1. | esilaterna tüübikinnituse korral iga esilaternatüübi kaks näidist, millest üks on mõeldud paigaldamiseks sõiduki vasakule ja teine paremale poolele, koos standardse gaaslahendusvalgusallikaga ja vajaduse korral ühega igat liiki liiteseadisest.
  Kui tüübikinnitust taotletakse hajuvalgustussüsteemile, milles kasutatakse mitteasendatavat gaaslahendusvalgusallikat, mis ei ole saanud tüübikinnitust eeskirja nr 99 alusel, tuleb esitada süsteemi kaks näidist koos valgusgeneraatoriga ning vajaduse korral ühega igat liiki liiteseadisest; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

järgmised näidised:

2.2.3.1.

esilaterna tüübikinnituse korral iga esilaternatüübi kaks näidist, millest üks on mõeldud paigaldamiseks sõiduki vasakule ja teine paremale poolele, koos standardse gaaslahendusvalgusallikaga ja vajaduse korral ühega igat liiki liiteseadisest.

Kui tüübikinnitust taotletakse hajuvalgustussüsteemile, milles kasutatakse mitteasendatavat gaaslahendusvalgusallikat, mis ei ole saanud tüübikinnitust eeskirja nr 99 alusel, tuleb esitada süsteemi kaks näidist koos valgusgeneraatoriga ning vajaduse korral ühega igat liiki liiteseadisest;

| 2.2.4. | hajutiklaaside valmistamiseks kasutatud plastmaterjali katsetamiseks:






  2.2.4.1. | neliteist hajutiklaasi;






  2.2.4.1.1. | kõnealustest hajutiklaasidest kümme võib asendada kümne vähemalt 60 mm × 80 mm suuruse materjalinäidisega, mille välispind on lame või kumer ning mille keskel on vähemalt 15 mm × 15 mm suurune sisuliselt lame ala (kumerusraadiusega vähemalt 300 mm); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

hajutiklaaside valmistamiseks kasutatud plastmaterjali katsetamiseks:

2.2.4.1.

neliteist hajutiklaasi;

2.2.4.1.1.

kõnealustest hajutiklaasidest kümme võib asendada kümne vähemalt 60 mm × 80 mm suuruse materjalinäidisega, mille välispind on lame või kumer ning mille keskel on vähemalt 15 mm × 15 mm suurune sisuliselt lame ala (kumerusraadiusega vähemalt 300 mm);

| 2.2.4.1.2. | kõik sellised hajutiklaasid või materjalinäidis peavad olema saadud masstootmisel kasutatava meetodi kohaselt; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

kõik sellised hajutiklaasid või materjalinäidis peavad olema saadud masstootmisel kasutatava meetodi kohaselt;

| 2.2.4.2. | peegeldi, millele saab hajutiklaasid tootja juhendi kohaselt kinnitada; |
| --- | --- |

2.2.4.2.

peegeldi, millele saab hajutiklaasid tootja juhendi kohaselt kinnitada;

| 2.2.5. | esilaternate sees olevate, gaaslahendusvalgusallikate ultraviolettkiirguse eest kaitsvate, valgust läbilaskvate plastmaterjalist osade ultraviolettkiirgusele vastupidavuse katsetamiseks:






  2.2.5.1. | üks näidis igast esilaternas kasutatavast asjaomasest materjalist või üks kõnealuseid materjale sisaldava esilaterna näidis. Iga materjalinäidis peab välimuse ja pinnatöötluse (kui see on olemas) poolest olema selline, nagu kavatsetakse kasutada tüübikinnituse saamiseks esitatavas esilaternas; |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

esilaternate sees olevate, gaaslahendusvalgusallikate ultraviolettkiirguse eest kaitsvate, valgust läbilaskvate plastmaterjalist osade ultraviolettkiirgusele vastupidavuse katsetamiseks:

2.2.5.1.

üks näidis igast esilaternas kasutatavast asjaomasest materjalist või üks kõnealuseid materjale sisaldava esilaterna näidis. Iga materjalinäidis peab välimuse ja pinnatöötluse (kui see on olemas) poolest olema selline, nagu kavatsetakse kasutada tüübikinnituse saamiseks esitatavas esilaternas;

| 2.2.5.2. | Sisedetailides kasutatavate materjalide vastupidavust valgusallika ultraviolettkiirguse mõjule ei ole vaja kontrollida:






  2.2.5.2.1. | kui tegemist on gaaslahendusvalgusallikaga, mis on madala ultraviolettkiirguse tasemega, nagu on täpsustatud eeskirjas nr 99, või |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2.

Sisedetailides kasutatavate materjalide vastupidavust valgusallika ultraviolettkiirguse mõjule ei ole vaja kontrollida:

2.2.5.2.1.

kui tegemist on gaaslahendusvalgusallikaga, mis on madala ultraviolettkiirguse tasemega, nagu on täpsustatud eeskirjas nr 99, või

| 2.2.5.2.2. | kui esilaterna asjaomaste osade kaitsmiseks ultraviolettkiirguse eest kasutatakse eraldi vahendeid, näiteks klaasfiltreid, või |
| --- | --- |

2.2.5.2.2.

kui esilaterna asjaomaste osade kaitsmiseks ultraviolettkiirguse eest kasutatakse eraldi vahendeid, näiteks klaasfiltreid, või

| 2.2.5.2.3. | kui kasutatakse madala ultraviolettkiirguse tasemega LED-mooduleid vastavalt käesoleva eeskirja 11. lisale. |
| --- | --- |

2.2.5.2.3.

kui kasutatakse madala ultraviolettkiirguse tasemega LED-mooduleid vastavalt käesoleva eeskirja 11. lisale.

| 2.3. | hajuvalgustussüsteemi korral kümme näidist materjali(de)st ning vajaduse korral kaitsepindest/-kestast, millest on valmistatud süsteemi valgusjuhe ja muud optilised osad. |
| --- | --- |

2.3.

hajuvalgustussüsteemi korral kümme näidist materjali(de)st ning vajaduse korral kaitsepindest/-kestast, millest on valmistatud süsteemi valgusjuhe ja muud optilised osad.

| 2.4. | Hajutiklaasi materjalidele ja hajuvalgustussüsteemi korral süsteemi optiliste osade materjalidele ning vajaduse korral kaitsepinnetele/-kestadele lisatakse nende materjalide ja pinnete omaduste katsearuanne, juhul kui nimetatud materjale on juba katsetatud. |
| --- | --- |

2.4.

Hajutiklaasi materjalidele ja hajuvalgustussüsteemi korral süsteemi optiliste osade materjalidele ning vajaduse korral kaitsepinnetele/-kestadele lisatakse nende materjalide ja pinnete omaduste katsearuanne, juhul kui nimetatud materjale on juba katsetatud.

3.   MÄRGISTUS

| 3.1. | Tüübikinnituse saamiseks esitatud esilaternatele või hajuvalgustussüsteemidele peab olema selgelt ja kustutamatult kantud taotleja kaubanimi või kaubamärk. |
| --- | --- |

3.1.

Tüübikinnituse saamiseks esitatud esilaternatele või hajuvalgustussüsteemidele peab olema selgelt ja kustutamatult kantud taotleja kaubanimi või kaubamärk.

| 3.2. | Hajutiklaasil ja korpusel (3) peavad olema piisava suurusega alad punktis 4 nimetatud tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste jaoks; kõnealused alad peavad olema näidatud punktis 2.2.1 nimetatud joonistel. |
| --- | --- |

3.2.

Hajutiklaasil ja korpusel (3) peavad olema piisava suurusega alad punktis 4 nimetatud tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste jaoks; kõnealused alad peavad olema näidatud punktis 2.2.1 nimetatud joonistel.

| 3.3. | Esilaternad, mis on mõeldud kasutamiseks nii parempoolse kui ka vasakpoolse liikluse tingimustes, peavad kandma märgistust, mis näitab optilise seadme kaht paigaldusasendit sõidukil või gaaslahendusvalgusallika kaht paigaldusasendit peegeldil; kõnealune märgistus koosneb trükitähtedest „R/D” parempoolse liikluse puhul ning „L/G” vasakpoolse liikluse puhul. |
| --- | --- |

3.3.

Esilaternad, mis on mõeldud kasutamiseks nii parempoolse kui ka vasakpoolse liikluse tingimustes, peavad kandma märgistust, mis näitab optilise seadme kaht paigaldusasendit sõidukil või gaaslahendusvalgusallika kaht paigaldusasendit peegeldil; kõnealune märgistus koosneb trükitähtedest „R/D” parempoolse liikluse puhul ning „L/G” vasakpoolse liikluse puhul.

| 3.4. | Kõikidel tuledel võib valgust kiirgaval pinnal olla nullkese, nagu näidatud 6. lisas. |
| --- | --- |

3.4.

Kõikidel tuledel võib valgust kiirgaval pinnal olla nullkese, nagu näidatud 6. lisas.

| 3.5. | Hajuvalgustussüsteemi puhul, milles kasutatakse mitteasendatavat gaaslahendusvalgusallikat, mis ei ole eeskirja nr 99 alusel tüübikinnitust saanud, peab valgusgeneraatorile olema kantud tootja kaubanimi või kaubamärk ning punktis 2.2.2 osutatud osa number. |
| --- | --- |

3.5.

Hajuvalgustussüsteemi puhul, milles kasutatakse mitteasendatavat gaaslahendusvalgusallikat, mis ei ole eeskirja nr 99 alusel tüübikinnitust saanud, peab valgusgeneraatorile olema kantud tootja kaubanimi või kaubamärk ning punktis 2.2.2 osutatud osa number.

| 3.6. | LED-mooduli(te)ga laternatele peab olema märgitud nimipinge ja nimivõimsus ning valgusallika mooduli tunnuskood. |
| --- | --- |

3.6.

LED-mooduli(te)ga laternatele peab olema märgitud nimipinge ja nimivõimsus ning valgusallika mooduli tunnuskood.

| 3.7. | Koos laterna tüübikinnituse taotlusega esitatavad LED-moodulid:






  3.7.1. | peavad olema tähistatud tüübikinnituse taotleja kaubanime või -märgiga. Kõnealune märgistus peab olema selgelt loetav ja kustutamatu; |
| --- | --- | --- |

3.7.

Koos laterna tüübikinnituse taotlusega esitatavad LED-moodulid:

3.7.1.

peavad olema tähistatud tüübikinnituse taotleja kaubanime või -märgiga. Kõnealune märgistus peab olema selgelt loetav ja kustutamatu;

| 3.7.2. | peavad olema tähistatud mooduli tunnuskoodiga. See märgistus peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.
  Tunnuskood algab tähtedega „MD”, mis tähistab sõna „moodul”, ning sellele järgneb punktis 4.2.1 ette nähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid. See tunnuskood peab olema näidatud punktis 2.2.1 nimetatud joonistel. Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama, mis laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgistused peavad olema sama taotleja esitatud. |
| --- | --- |

3.7.2.

peavad olema tähistatud mooduli tunnuskoodiga. See märgistus peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

Tunnuskood algab tähtedega „MD”, mis tähistab sõna „moodul”, ning sellele järgneb punktis 4.2.1 ette nähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid. See tunnuskood peab olema näidatud punktis 2.2.1 nimetatud joonistel. Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama, mis laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgistused peavad olema sama taotleja esitatud.

| 3.8. | Kui LED-mooduli(te) käitamiseks kasutatakse elektroonilist valgusallika juhtseadmestikku, mis ei ole LED-mooduli osa, märgitakse sellele vastav(ad) tunnuskood(id), nimisisendpinge ja võimsus. |
| --- | --- |

3.8.

Kui LED-mooduli(te) käitamiseks kasutatakse elektroonilist valgusallika juhtseadmestikku, mis ei ole LED-mooduli osa, märgitakse sellele vastav(ad) tunnuskood(id), nimisisendpinge ja võimsus.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Üldosa

| 4.1.1. | Kui kõik punkti 2 kohaselt esitatud esilaternatüübi näidised vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.1.

Kui kõik punkti 2 kohaselt esitatud esilaternatüübi näidised vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus.

| 4.1.2. | Käesolevale eeskirjale vastavaid esilaternaid võib grupeerida, kombineerida või vastastikku ühendada mis tahes muu(de) valgustus- või valgussignaali funktsiooni(de)ga, tingimusel et nende valgustusfunktsioonid sellest ei halvene. |
| --- | --- |

4.1.2.

Käesolevale eeskirjale vastavaid esilaternaid võib grupeerida, kombineerida või vastastikku ühendada mis tahes muu(de) valgustus- või valgussignaali funktsiooni(de)ga, tingimusel et nende valgustusfunktsioonid sellest ei halvene.

| 4.1.3. | Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad rohkem kui ühe eeskirja nõuetele, võib laternale kinnitada ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi tingimusel, et igaüks nendest grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest vastab selle suhtes kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

4.1.3.

Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad rohkem kui ühe eeskirja nõuetele, võib laternale kinnitada ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi tingimusel, et igaüks nendest grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest vastab selle suhtes kohaldatavatele nõuetele.

| 4.1.4. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kõige hilisemaid tehnilisi muudatusi, mis tüübikinnituse väljastamise ajaks on eeskirja tehtud (hetkel 01-seeria). Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirjaga hõlmatud esilaternatüübile. Ühilduvat paari loetakse aga üheks tüübiks. |
| --- | --- |

4.1.4.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kõige hilisemaid tehnilisi muudatusi, mis tüübikinnituse väljastamise ajaks on eeskirja tehtud (hetkel 01-seeria). Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirjaga hõlmatud esilaternatüübile. Ühilduvat paari loetakse aga üheks tüübiks.

| 4.1.5. | Teade esilaternatüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmisest keeldumise, tühistamise või tüübi tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormil. |
| --- | --- |

4.1.5.

Teade esilaternatüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmisest keeldumise, tühistamise või tüübi tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormil.

| 4.1.6. | Lisaks punktis 3.1 kirjeldatud märgile peab igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud esilaternale punktis 3.2 osutatud aladele kandma punktides 4.2 ja 4.3 kirjeldatud tüübikinnitusmärgi. |
| --- | --- |

4.1.6.

Lisaks punktis 3.1 kirjeldatud märgile peab igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud esilaternale punktis 3.2 osutatud aladele kandma punktides 4.2 ja 4.3 kirjeldatud tüübikinnitusmärgi.

4.2.   Tüübikinnitusmärgi sisu

Tüübikinnitusmärk koosneb:

| 4.2.1. | rahvusvahelisest tüübikinnitusmärgist, mis koosneb:






  4.2.1.1. | ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4); |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

rahvusvahelisest tüübikinnitusmärgist, mis koosneb:

4.2.1.1.

ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4);

| 4.2.1.2. | punktis 4.1.4 ette nähtud tüübikinnitusnumbrist; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

punktis 4.1.4 ette nähtud tüübikinnitusnumbrist;

| 4.2.2. | järgmistest lisatähistest:






  4.2.2.1. | ainult vasakpoolses liikluses kasutatavate esilaternate puhul horisontaalne nool, mille teravik on suunatud näoga esilaterna poole seisva vaataja suhtes paremale, s.o liiklussuuna poole; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

järgmistest lisatähistest:

4.2.2.1.

ainult vasakpoolses liikluses kasutatavate esilaternate puhul horisontaalne nool, mille teravik on suunatud näoga esilaterna poole seisva vaataja suhtes paremale, s.o liiklussuuna poole;

| 4.2.2.2. | esilaternate puhul, mis optilise seadme või valgusallika asjakohaselt reguleeritava asendi tõttu vastavad mõlema liiklussüsteemi nõuetele, horisontaalne nool teravikuga mõlemas otsas, mis näitavad vastavalt paremale ja vasakule; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

esilaternate puhul, mis optilise seadme või valgusallika asjakohaselt reguleeritava asendi tõttu vastavad mõlema liiklussüsteemi nõuetele, horisontaalne nool teravikuga mõlemas otsas, mis näitavad vastavalt paremale ja vasakule;

| 4.2.2.3. | esilaternate puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele üksnes seoses lähitulega, tähed „DC”; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

esilaternate puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele üksnes seoses lähitulega, tähed „DC”;

| 4.2.2.4. | esilaternate puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele üksnes seoses kaugtulega, tähed „DR”; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

esilaternate puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele üksnes seoses kaugtulega, tähed „DR”;

| 4.2.2.5. | esilaternate puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele seoses nii lähi- kui ka kaugtulega, tähed „DCR”; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

esilaternate puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele seoses nii lähi- kui ka kaugtulega, tähed „DCR”;

| 4.2.2.6. | plastmaterjalist hajutiklaasiga varustatud esilaternate puhul kantakse punktides 4.2.2.3–4.2.2.5 ette nähtud tähiste lähedale tähed „PL”; |
| --- | --- |

4.2.2.6.

plastmaterjalist hajutiklaasiga varustatud esilaternate puhul kantakse punktides 4.2.2.3–4.2.2.5 ette nähtud tähiste lähedale tähed „PL”;

| 4.2.2.7. | esilaternate puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele seoses kaugtulega, maksimaalne valgustugevus, mida tähistatakse punktis 6.3.2.2 nimetatud viitemärgiga, mis paigutatakse E-tähte ümbritseva ringjoone lähedale.
  Vastastikku ühendatud esilaternate puhul väljendatakse kaugtule maksimaalset valgustugevust tervikuna eespool kirjeldatud viisil; |
| --- | --- |

4.2.2.7.

esilaternate puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele seoses kaugtulega, maksimaalne valgustugevus, mida tähistatakse punktis 6.3.2.2 nimetatud viitemärgiga, mis paigutatakse E-tähte ümbritseva ringjoone lähedale.

Vastastikku ühendatud esilaternate puhul väljendatakse kaugtule maksimaalset valgustugevust tervikuna eespool kirjeldatud viisil;

| 4.2.2.8. | hajuvalgustussüsteemide puhul asendatakse punktides 4.2.2.3, 4.2.2.4 ja 4.2.2.5 nõutav D-täht tähtedega „DLS”, kohaldades samu kriteeriume. |
| --- | --- |

4.2.2.8.

hajuvalgustussüsteemide puhul asendatakse punktides 4.2.2.3, 4.2.2.4 ja 4.2.2.5 nõutav D-täht tähtedega „DLS”, kohaldades samu kriteeriume.

| 4.2.3. | Igal juhul peavad katsemenetluse ajal vastavalt 4. lisa punktile 1.1.1.1 kasutatud asjakohane töörežiim ning vastavalt 4. lisa punktile 1.1.1.2 lubatud pinge/pinged olema kantud tüübikinnitusvormidele ja teatistele, mis saadetakse kokkuleppe osalisteks olevatele ja käesolevat eeskirja kohaldavatele riikidele.
  Vastavatel juhtudel märgistatakse seade järgmiselt.






  4.2.3.1. | Käesoleva eeskirja nõuetele vastavate esilaternate puhul, mis on konstrueeritud nii, et lähituli ei sütti samaaegselt ühegi muu valgustusfunktsiooniga, millega see võib olla vastastikku ühendatud, märgitakse tüübikinnitusmärgil oleva lähitule esilaterna tähise taha kaldjoon (/). |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

Igal juhul peavad katsemenetluse ajal vastavalt 4. lisa punktile 1.1.1.1 kasutatud asjakohane töörežiim ning vastavalt 4. lisa punktile 1.1.1.2 lubatud pinge/pinged olema kantud tüübikinnitusvormidele ja teatistele, mis saadetakse kokkuleppe osalisteks olevatele ja käesolevat eeskirja kohaldavatele riikidele.

Vastavatel juhtudel märgistatakse seade järgmiselt.

4.2.3.1.

Käesoleva eeskirja nõuetele vastavate esilaternate puhul, mis on konstrueeritud nii, et lähituli ei sütti samaaegselt ühegi muu valgustusfunktsiooniga, millega see võib olla vastastikku ühendatud, märgitakse tüübikinnitusmärgil oleva lähitule esilaterna tähise taha kaldjoon (/).

| 4.2.3.2. | Punkti 4.2.3.1 nõuet ei kohaldata käesoleva eeskirja nõuetele vastavate esilaternate suhtes, mis on konstrueeritud nii, et lähi- ja kaugtuld kiirgab sama gaaslahendusvalgusallikas. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Punkti 4.2.3.1 nõuet ei kohaldata käesoleva eeskirja nõuetele vastavate esilaternate suhtes, mis on konstrueeritud nii, et lähi- ja kaugtuld kiirgab sama gaaslahendusvalgusallikas.

| 4.2.4. | Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit, mis näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige viimatisi olulisemaid tehnilisi muudatusi, ning vajadusel ka eespool kirjeldatud nool võivad paikneda eespool nimetatud lisatähiste läheduses. |
| --- | --- |

4.2.4.

Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit, mis näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige viimatisi olulisemaid tehnilisi muudatusi, ning vajadusel ka eespool kirjeldatud nool võivad paikneda eespool nimetatud lisatähiste läheduses.

| 4.2.5. | Punktides 4.2.1–4.2.3 nimetatud märgid ja tähised peavad olema selgelt loetavad ja kustutamatud. Need võib paigutada esilaterna sisemisele või välimisele osale (ei ole tähtis, kas see on läbipaistev või mitte), mida ei saa esilaterna läbipaistvast, valgust kiirgavast osast eraldada. Hajuvalgustussüsteemi puhul, millel on valgusjuhtme sisse ehitatud väline hajutiklaas, loetakse käesolev tingimus täidetuks, kui tüübikinnitusmärk paikneb vähemalt valgusgeneraatoril ja valgusjuhtmel või selle kaitsekestal. Igal juhul peab märgistus olema nähtav, kui esilatern või süsteem on sõidukile paigaldatud või kui liikuv osa, nt kapott, on avatud. |
| --- | --- |

4.2.5.

Punktides 4.2.1–4.2.3 nimetatud märgid ja tähised peavad olema selgelt loetavad ja kustutamatud. Need võib paigutada esilaterna sisemisele või välimisele osale (ei ole tähtis, kas see on läbipaistev või mitte), mida ei saa esilaterna läbipaistvast, valgust kiirgavast osast eraldada. Hajuvalgustussüsteemi puhul, millel on valgusjuhtme sisse ehitatud väline hajutiklaas, loetakse käesolev tingimus täidetuks, kui tüübikinnitusmärk paikneb vähemalt valgusgeneraatoril ja valgusjuhtmel või selle kaitsekestal. Igal juhul peab märgistus olema nähtav, kui esilatern või süsteem on sõidukile paigaldatud või kui liikuv osa, nt kapott, on avatud.

4.3.   Tüübikinnitusmärgi kujundus

4.3.1.   Sõltumatud laternad

Käesoleva eeskirja 2. lisa joonistel 1–9 on esitatud näited tüübikinnitusmärkidest ja eespool nimetatud lisatähistest.

4.3.2.   Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad

| 4.3.2.1. | Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile kinnitada ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, millel on ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb kinnituse andnud riigi tunnusnumber ja tüübikinnitusnumber. Nimetatud tüübikinnitusmärk võib paikneda mis tahes kohas grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate peal, tingimusel et:






  4.3.2.1.1. | tüübikinnitusmärk on punktis 4.2.5 kirjeldatud olukorras nähtav; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile kinnitada ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, millel on ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb kinnituse andnud riigi tunnusnumber ja tüübikinnitusnumber. Nimetatud tüübikinnitusmärk võib paikneda mis tahes kohas grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate peal, tingimusel et:

4.3.2.1.1.

tüübikinnitusmärk on punktis 4.2.5 kirjeldatud olukorras nähtav;

| 4.3.2.1.2. | ühtki valgust edastavate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samal ajal ka tüübikinnitusmärki. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

ühtki valgust edastavate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samal ajal ka tüübikinnitusmärki.

| 4.3.2.2. | Iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise ajal eeskirja kõige viimatisi olulisemaid tehnilisi muudatusi hõlmav seeria ja vajadusel nõuetekohane nool märgitakse:






  4.3.2.2.1. | asjakohasele valgust kiirgavale pinnale või |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise ajal eeskirja kõige viimatisi olulisemaid tehnilisi muudatusi hõlmav seeria ja vajadusel nõuetekohane nool märgitakse:

4.3.2.2.1.

asjakohasele valgust kiirgavale pinnale või

| 4.3.2.2.2. | laternate grupile selliselt, et iga latern grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest oleks selgesti identifitseeritav (vt 2. lisa joonisel 10 esitatud neli võimalikku näidet). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

laternate grupile selliselt, et iga latern grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest oleks selgesti identifitseeritav (vt 2. lisa joonisel 10 esitatud neli võimalikku näidet).

| 4.3.2.3. | Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ette nähtud miinimummõõtmed. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ette nähtud miinimummõõtmed.

| 4.3.2.4. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud teist tüüpi laternatele. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud teist tüüpi laternatele.

| 4.3.2.5. | Käesoleva määruse 2. lisa joonisel 10 on esitatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide näited koos kõigi eespool nimetatud lisatähistega. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Käesoleva määruse 2. lisa joonisel 10 on esitatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide näited koos kõigi eespool nimetatud lisatähistega.

4.3.3.   Laternad, mille hajutiklaase saab kasutada ka muude esilaternatüüpide juures ja mis võivad olla muude laternatega vastastikku ühendatud või kombineeritud

Kohaldatakse punkti 4.3.2 sätteid.

| 4.3.3.1. | Peale selle võivad samade hajutiklaaside kasutamisel olla nendel klaasidel erinevad tüübikinnitusmärgid, mis vastavad esilaternate või laternaüksuste eri tüüpidele, tingimusel et ka hajutiklaasiga lahutamatult ühendatud korpusel või hajuvalgustussüsteemil on punktis 3.2 kirjeldatud ala ning tegelikule talitlusele vastav tüübikinnitusmärk. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Peale selle võivad samade hajutiklaaside kasutamisel olla nendel klaasidel erinevad tüübikinnitusmärgid, mis vastavad esilaternate või laternaüksuste eri tüüpidele, tingimusel et ka hajutiklaasiga lahutamatult ühendatud korpusel või hajuvalgustussüsteemil on punktis 3.2 kirjeldatud ala ning tegelikule talitlusele vastav tüübikinnitusmärk.

| 4.3.3.2. | Käesoleva eeskirja 2. lisa joonisel 11 on esitatud eespool nimetatud juhul kasutatavate tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Käesoleva eeskirja 2. lisa joonisel 11 on esitatud eespool nimetatud juhul kasutatavate tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised.

4.3.4.   Hajuvalgustussüsteemid

Hajuvalgustussüsteemid peavad vastama punktide 4.3.1 – 4.3.3.2 asjakohastele nõuetele ning punkti 3.4 nõuetele.

B.   TEHNILISED NÕUDED ESILATERNATELE (5)

5.   ÜLDNÕUDED

5.1.   Iga näidis peab vastama punktides 6–8 esitatud nõuetele.

5.2.   Esilaternad tuleb valmistada nii, et tavapärastes kasutustingimustes, sõltumata neile mõjuda võivast vibratsioonist, säiliksid nende ettenähtud fotomeetrilised omadused ja need oleksid heas töökorras.

5.2.1.   Esilaternate paigaldamisel tuleb kasutada seadet, mis võimaldab sõidukil esilaternaid reguleerida vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele. Sellist seadet ei ole vaja üksustele, mille puhul peegeldit ja hajutiklaasi ei saa teineteisest eraldada, tingimusel et selliste üksuste kasutamine piirdub sõidukitega, mille puhul esilaternate seadeid saab reguleerida teistmoodi.

Kui lihtlähituld kiirgav esilatern ja kaugtuld kiirgav esilatern, mis mõlemad on varustatud eraldi valgusallika(te)ga, on ühtseks seadmeks kokku ühendatud, peab reguleerimisseade võimaldama iga optilist süsteemi eraldi nõuetekohaselt reguleerida. Sama nõue kehtib eesmist udutuld ja kaugtuld kiirgavate esilaternate, lihtlähituld ja eesmist udutuld kiirgavate esilaternate ning kõiki neid kolme tuld kiirgavate esilaternate suhtes.

5.2.2.   Nimetatud nõudeid ei kohaldata siiski püsivalt kokkuehitatud peegelditega esilaternakoostude suhtes. Seda tüüpi esilaternakoostude suhtes kohaldatakse käesoleva eeskirja punkti 6.3 nõudeid.

5.3.   Esilaternaid, mis on konstrueeritud nii parem- kui ka vasakpoolse liikluse nõuetele vastavalt, võib reguleerida konkreetsele liiklussüsteemile sobivaks kas sobivate algseadetega sõidukile paigaldamise ajal või kasutaja valitavate seadetega. Niisugused algseaded või kasutaja valitud seaded võivad hõlmata näiteks optilise seadme kinnitamist sõidukile kindla nurga all või valgusallika(te) seadmist kindla nurga all optilise seadme suhtes. Kõigil juhtudel tohib olla ainult kaks võimalikku erinevat ja selgelt eristuvat seadeasendit, üks parempoolse ja üks vasakpoolse liikluse jaoks, ning konstruktsioon peab välistama soovimatu ümberasetuse ühelt seadelt teisele või vahepealsesse asendisse. Kui valgusallika jaoks on kaks erinevat seadeasendit, peavad valgusallika peegeldile kinnitamise detailid olema projekteeritud ja valmistatud selliselt, et kummagi seade puhul hoitaks valgusallikat asendis sama täpsusega, nagu on nõutav vaid ühe liiklussüsteemi jaoks ettenähtud esilaternate puhul. Käesoleva punkti nõuete täitmist tuleb kontrollida visuaalse vaatlusega ja vajaduse korral katselise paigaldamisega.

5.4.   Valgustuse konfiguratsioon eri liiklustingimuste korral

5.4.1.   Ühepoolse (parem- või vasakpoolse) liikluse nõuetele vastavalt projekteeritud esilaternate puhul tuleb võtta asjakohased meetmed, et mitte tekitada kasutajatele ebamugavusi vastupidise liiklussüsteemiga riigis (6). Need meetmed võivad seisneda järgmises:

| a) | esilaterna välimise hajutiklaasi osaline varjamine; |
| --- | --- |

a)

esilaterna välimise hajutiklaasi osaline varjamine;

| b) | valgusvihu liigutamine allapoole. Horisontaalne liigutamine on lubatud; |
| --- | --- |

b)

valgusvihu liigutamine allapoole. Horisontaalne liigutamine on lubatud;

| c) | muud meetmed valgusvihu asümmeetrilise osa kõrvaldamiseks või vähendamiseks. |
| --- | --- |

c)

muud meetmed valgusvihu asümmeetrilise osa kõrvaldamiseks või vähendamiseks.

5.4.2.   Pärast nimetatud meetme(te) rakendamist peavad olema täidetud järgmised esilaterna valgustugevusele esitatavad nõuded, kusjuures ei muudeta algse liiklussuuna jaoks tehtud seadeid:

| 5.4.2.1. | parempoolseks liikluseks projekteeritud lähituli, mida on kohandatud vasakpoolseks liikluseks: | 0,86 D – 1,72 L korral vähemalt 2 500 cd; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1.

parempoolseks liikluseks projekteeritud lähituli, mida on kohandatud vasakpoolseks liikluseks:

0,86 D – 1,72 L korral vähemalt 2 500 cd;

| | 0,57 U–3,43 R korral kuni 880 cd; |
| --- | --- |

0,57 U–3,43 R korral kuni 880 cd;

| 5.4.2.2. | vasakpoolseks liikluseks projekteeritud lähituli, mida on kohandatud parempoolseks liikluseks: | 0,86 D – 1,72 R korral vähemalt 2 500 cd; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.2.

vasakpoolseks liikluseks projekteeritud lähituli, mida on kohandatud parempoolseks liikluseks:

0,86 D – 1,72 R korral vähemalt 2 500 cd;

| | 0,57 U – 3,43 L korral kuni 880 cd. |
| --- | --- |

0,57 U – 3,43 L korral kuni 880 cd.

5.5.   Vaheldumisi kaug- ja lähituld andvatel esilaternatel või lähituld ja/või kurvivalgustuseks lülituma projekteeritud kaugtuld andvatel esilaternatel peab esilaternaga kokkuehitatud mehaaniline, elektromehaaniline või muu nende eesmärkide jaoks ettenähtud seade (7) olema konstrueeritud niisugusel viisil, et:

| 5.5.1. | seade on normaalsetes kasutustingimustes piisavalt tugev 50 000 lülituseks. Selle nõude täitmise kontrollimiseks võib tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:






  a) | nõuda, et taotleja hangiks katse tegemiseks vajalikud seadmed; |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

seade on normaalsetes kasutustingimustes piisavalt tugev 50 000 lülituseks. Selle nõude täitmise kontrollimiseks võib tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:

a)

nõuda, et taotleja hangiks katse tegemiseks vajalikud seadmed;

| b) | loobuda katsest, kui taotleja esitatud esilaternaga koos on esitatud tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistuse välja antud katsearuanne sama ehitusega (komplektsusega) esilaternate kohta, milles kinnitatakse selle nõude täitmist; |
| --- | --- |

b)

loobuda katsest, kui taotleja esitatud esilaternaga koos on esitatud tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistuse välja antud katsearuanne sama ehitusega (komplektsusega) esilaternate kohta, milles kinnitatakse selle nõude täitmist;

| 5.5.2. | rikke korral ei ületa esilaterna valgustugevus joonest H-H ülalpool punktis 6.2.6 lähitule jaoks sätestatud väärtusi; lisaks peab esilaternate puhul, mis on mõeldud andma kurvivalgustusfunktsiooniga lähituld ja/või kaugtuld, olema täidetud valgustugevuse miinimumnõue 2 500 cd katsepunktis 25 V (joon V-V, 1,72 D). |
| --- | --- |

5.5.2.

rikke korral ei ületa esilaterna valgustugevus joonest H-H ülalpool punktis 6.2.6 lähitule jaoks sätestatud väärtusi; lisaks peab esilaternate puhul, mis on mõeldud andma kurvivalgustusfunktsiooniga lähituld ja/või kaugtuld, olema täidetud valgustugevuse miinimumnõue 2 500 cd katsepunktis 25 V (joon V-V, 1,72 D).

| 5.5.3. | lihtlähituld või kaugtuld saab alati sisse lülitada, välistades mehhanismi seiskumise kahe asendi vahel; |
| --- | --- |

5.5.3.

lihtlähituld või kaugtuld saab alati sisse lülitada, välistades mehhanismi seiskumise kahe asendi vahel;

| 5.5.4. | kasutaja ei saa liikuvate detailide kuju või asendit tavaliste tööriistadega muuta. |
| --- | --- |

5.5.4.

kasutaja ei saa liikuvate detailide kuju või asendit tavaliste tööriistadega muuta.

5.6.   Veendumaks, et fotomeetrilised tööparameetrid ei muutu kasutamisel ülemääraselt, tehakse lisakatsed vastavalt 4. lisa nõuetele.

5.7.   Plastmaterjalist valmistatud valgust läbilaskvaid osasid katsetatakse 5. lisa nõuete kohaselt.

5.8.   Valgusallikate asendatavus

5.8.1.   Gaaslahendusega esilaternates või hajuvalgustussüsteemides kasutatavad gaaslahendusvalgusallikad peavad olema asendatavad ning saanud tüübikinnituse vastavalt tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 99 ja selle muudatuste seeriale. Gaaslahendusvalgusallikat või -valgusallikaid, mis ei ole eeskirja nr 99 kohaselt tüübikinnitust saanud, võib siiski kasutada üksnes juhul, kui tegemist on valgusgeneraatori mitteasendatava osaga. Hajuvalgustussüsteemide puhul võib aga valgusgeneraator olla asendatav ilma eritöövahendeid kasutamata ka juhul, kui selles kasutatav valgusallikas ei ole tüübikinnitust saanud.

5.8.2.   Kui gaaslahendusega esilaternas kasutatakse üht või mitut (täiendavat) hõõglampi, peavad need olema tüübikinnituse saanud vastavalt tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 ja selle muudatuste seeriale, tingimusel et tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtiva eeskirjaga nr 37 ja selle muudatuste seeriaga ei piirata nende valgusallikate kasutamist.

5.8.3.   Seadme ehitus peab võimaldama hõõglampi paigaldada vaid õiges asendis.

5.8.4.   Asendatavate gaaslahendusvalgusallikate ja täiendavate hõõglampide puhul peab valgusallika pesa vastama Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni (CIE) väljaande 60061 andmelehel esitatud asjaomas(t)e valgusallika(te) kategooriale ettenähtud mõõtmetele. Valgusallikas või valgusallikad peavad olema hõlpsalt esilaternasse paigaldatavad.

5.9.   Mitteasendatavad gaaslahendusvalgusallikad, mis ei ole saanud tüübikinnitust eeskirja nr 99 kohaselt ja mida kasutatakse hajuvalgustussüsteemides, peavad peale selle vastama järgmistele nõuetele (mis vastavad eeskirjas nr 99 gaaslahendusvalgusallikate tüübikinnitusele kehtestatud nõuetele):

| 5.9.1. | käivitamine, stabiliseerimine ja kaare taassüttimine vastavalt eeskirja nr 99 punktile 3.6; |
| --- | --- |

5.9.1.

käivitamine, stabiliseerimine ja kaare taassüttimine vastavalt eeskirja nr 99 punktile 3.6;

| 5.9.2. | värvus vastavalt eeskirja nr 99 punktile 3.9. Värvus peab olema valge; |
| --- | --- |

5.9.2.

värvus vastavalt eeskirja nr 99 punktile 3.9. Värvus peab olema valge;

| 5.9.3. | ultraviolettkiirgus vastavalt eeskirja nr 99 punktile 3.10, kui see on tüübikinnitustaotlusega ette nähtud (vt käesoleva eeskirja punkt 2.2.2). |
| --- | --- |

5.9.3.

ultraviolettkiirgus vastavalt eeskirja nr 99 punktile 3.10, kui see on tüübikinnitustaotlusega ette nähtud (vt käesoleva eeskirja punkt 2.2.2).

5.10.   Esilaterna ja liiteseadise süsteem ei tohi tekitada kiirgushäiringuid ega toiteahela häiringuid, mis põhjustavad sõiduki muude elektriliste/elektrooniliste süsteemide tõrkeid (8).

5.11.   Kui see on katsemenetluse jaoks vajalik, võib katseasutus nõuda tootjalt täiendavaid katsenäidised, katsestende (hoidikuid) või spetsiaalseid energiaallikaid.

5.12.   Katsemenetlus tehakse tootja paigaldusnõuete kohaselt.

5.13.   Esilatern (kui see on varustatud LED-moodulitega) ja LED-moodul(id) peavad vastama käesoleva eeskirja 11. lisa asjakohastele nõuetele. Nõuetele vastavust kontrollitakse katsetamise teel.

6.   VALGUSTUS

6.1.   Üldsätted

6.1.1.   Esilaternad või hajuvalgustussüsteemid tuleb valmistada nii, et sobiva gaaslahendusvalgusallika puhul valgustavad need lähitulerežiimis piisavalt ja pimestamata ning kaugtulena hästi.

6.1.2.   Esilaterna valgustugevust mõõdetakse 25 m kauguselt sellise fotoelemendi abil, mille kasulik pind koosneb 65 mm küljepikkusega ruudust. Punkt HV on vertikaalse polaarteljega koordinaadistiku keskpunkt. Sirge h on punkti HV läbiv horisontaaljoon (vt käesoleva eeskirja 3. lisa).

6.1.3.   Esilatern või hajuvalgustussüsteem loetakse rahuldavaks, kui üks valgusallikas, mida on vanandatud vähemalt 15 tsükli vältel vastavalt eeskirja nr 99 4. lisa punktile 4, täidab käesolevas punktis 6 sätestatud fotomeetrilised nõuded.

Kui gaaslahendusvalgusallikas on saanud eeskirja nr 99 kohase tüübikinnituse, on tegemist standardse (etalon)valgusallikaga ning selle valgusvoog võib erineda eeskirjaga nr 99 ettenähtud objektiivsest valgusvoost. Sel juhul tuleb valgustugevuse väärtusi vastavalt korrigeerida.

Korrigeerimist ei kohaldata hajuvalgustussüsteemide suhtes, milles kasutatakse mitteasendatavat gaaslahendusvalgusallikat, ega esilaternate suhtes, mille liiteseadis(ed) on täielikult või osaliselt integreeritud.

Kui gaaslahendusvalgusallikas ei ole eeskirja nr 99 kohaselt tüübikinnitust saanud, on tegemist seeriatootmises oleva mitteasendatava valgusallikaga.

6.1.4.   Mõõtmed, mis määravad kaare asukoha standardse gaaslahendusvalgusallika sees, on näidatud eeskirja nr 99 asjaomasel andmelehel.

6.1.5.   Fotomeetriliste näitajate vastavust kontrollitakse vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.2.6 või 6.3. See kehtib ka 3° R ja 3° L vahelise varju piiri ala kohta (varju piiri värvuse mõõtmise meetod on ettevalmistamisel).

6.1.6.   Gaaslahendusvalgusallikatega esilaternate tulede värvus peab olema valge.

6.1.7.   Neli sekundit pärast seda, kui lülitatakse sisse gaaslahendusvalgusallikaga esilatern, mille liiteseadis ei ole valgusallikaga integreeritud ning mida ei ole vähemalt 30 minutit kasutatud:

| 6.1.7.1. | peab üksnes kaugtuld kiirgava esilaterna korral valgustus punktis HV olema vähemalt 37 500 cd; |
| --- | --- |

6.1.7.1.

peab üksnes kaugtuld kiirgava esilaterna korral valgustus punktis HV olema vähemalt 37 500 cd;

| 6.1.7.2. | üksnes lähituld või käesoleva eeskirja punktis 5.4 kirjeldatud viisil vaheldumisi lähituld ja kaugtuld kiirgava esilaterna korral peab valgustus punktis 50 V olema vähemalt 6 250 cd; |
| --- | --- |

6.1.7.2.

üksnes lähituld või käesoleva eeskirja punktis 5.4 kirjeldatud viisil vaheldumisi lähituld ja kaugtuld kiirgava esilaterna korral peab valgustus punktis 50 V olema vähemalt 6 250 cd;

| 6.1.7.3. | mõlemal juhul peab elektrivarustus olema piisav, et tagada tugevvoolu impulsi vajalik tõus. |
| --- | --- |

6.1.7.3.

mõlemal juhul peab elektrivarustus olema piisav, et tagada tugevvoolu impulsi vajalik tõus.

6.2.   Lähituledele esitatavad nõuded

6.2.1.   Eesmiste lähitulelaternate valgustugevuse jaotus sisaldab varju piiri (vt joonis 1), mis võimaldab esilaternat fotomeetriliste mõõtmiste jaoks õigesti reguleerida ja sõidukil suunata.

Varju piir hõlmab:

| a) | parempoolseks liikluseks ettenähtud lähitulede puhul:






  i) | vasakul paiknevat sirget horisontaalset osa; |
| --- | --- | --- |

a)

parempoolseks liikluseks ettenähtud lähitulede puhul:

i)

vasakul paiknevat sirget horisontaalset osa;

| ii) | paremal paiknevat tõstetud tõusuosa; |
| --- | --- |

ii)

paremal paiknevat tõstetud tõusuosa;

| b) | vasakpoolseks liikluseks mõeldud tulede korral:






  i) | paremal paiknevat sirget horisontaalset osa; |
| --- | --- | --- |

b)

vasakpoolseks liikluseks mõeldud tulede korral:

i)

paremal paiknevat sirget horisontaalset osa;

| ii) | vasakul paiknevat tõstetud tõusuosa. |
| --- | --- |

ii)

vasakul paiknevat tõstetud tõusuosa.

Mõlemal juhul on tõusuosa terava servaga.

6.2.2.   Esilaternat suunatakse visuaalselt varju piiri abil (vt joonis 1) järgmiselt: suunamiseks kasutatakse lamedat vertikaalekraani, mis paigutatakse 10–25 m kaugusele (nagu sätestatud 1. lisa punktis 9) esilaterna ette ning H-V telje suhtes täisnurga all, nagu on sätestatud käesoleva eeskirja 3. lisas. Katseekraan peab olema piisavalt lai, et võimaldada lähitule varju piiri uurida ja reguleerida vähemalt 5° ulatuses kummalegi poole joont V-V.

6.2.2.1.   Vertikaalne reguleerimine: varju piiri horisontaalset osa liigutatakse altpoolt joont B ülespoole ning reguleeritakse selle nimikõrgusele, mis on 1 % (0,57 kraadi) allpool joont H-H;

Joonis 1

Image

Märkus: vertikaalsed ja horisontaalsed jooned on erinevas mastaabis.

6.2.2.2.   Horisontaalne reguleerimine: varju piiri tõusuosa liigutatakse:

| | parempoolse liikluse korral paremalt vasakule ning paigutatakse pärast horisontaalsuunas liigutamist nii, et:






  a) | joone 0,2° D kohal ei ületa „õlg” vasakul joont A ja |
| --- | --- | --- |

parempoolse liikluse korral paremalt vasakule ning paigutatakse pärast horisontaalsuunas liigutamist nii, et:

a)

joone 0,2° D kohal ei ületa „õlg” vasakul joont A ja

| b) | joonel 0,2° D või sellest allpool ületab „õlg” joone A ning |
| --- | --- |

b)

joonel 0,2° D või sellest allpool ületab „õlg” joone A ning

| c) | murdekoht on joonest V-V kuni 0,5 kraadi vasakul või paremal; |
| --- | --- |

c)

murdekoht on joonest V-V kuni 0,5 kraadi vasakul või paremal;

või

| | vasakpoolse liikluse korral vasakult paremale ning paigutatakse pärast horisontaalsuunas liigutamist nii, et:






  a) | joone 0,2° D kohal ei ületa „õlg” paremal joont A ja |
| --- | --- | --- |

vasakpoolse liikluse korral vasakult paremale ning paigutatakse pärast horisontaalsuunas liigutamist nii, et:

a)

joone 0,2° D kohal ei ületa „õlg” paremal joont A ja

| b) | joonel 0,2° D või sellest allpool ületab „õlg” joone A ning |
| --- | --- |

b)

joonel 0,2° D või sellest allpool ületab „õlg” joone A ning

| c) | murdekoht on peamiselt joonel V-V. |
| --- | --- |

c)

murdekoht on peamiselt joonel V-V.

6.2.2.3.   Kui sel moel suunatud esilatern ei vasta punktide 6.2.5, 6.2.6 ja 6.3 nõuetele, võib selle asendit muuta tingimusel, et valgusvihu telge ei nihutata:

| | horisontaalselt joonest A kaugemale kui:






  a) | parempoolse liikluse korral 0,5° vasakule või 0,75° paremale või |
| --- | --- | --- |

horisontaalselt joonest A kaugemale kui:

a)

parempoolse liikluse korral 0,5° vasakule või 0,75° paremale või

| b) | vasakpoolse liikluse korral 0,5° paremale või 0,75° vasakule ja |
| --- | --- |

b)

vasakpoolse liikluse korral 0,5° paremale või 0,75° vasakule ja

| | vertikaalselt rohkem kui 0,25° joonest B üles- või allapoole. |
| --- | --- |

vertikaalselt rohkem kui 0,25° joonest B üles- või allapoole.

6.2.2.4.   Kui aga korduvalt ei ole võimalik vertikaalselt reguleerida nõutavasse asendisse punktis 6.2.2.3 sätestatud lubatud hälvete piires, kasutatakse varju piiri nõutavale miinimumkvaliteedile vastavuse katsetamiseks ning valgusvihu vertikaalseks ja horisontaalseks reguleerimiseks 10. lisa punktides 2 ja 3 kirjeldatud mõõtmismeetodit.

6.2.3.   Kui tüübikinnitust taotletakse üksnes lähitulele, peab sel moel suunatud esilatern vastama ainult punktide 6.2.4 ja 6.2.5 nõuetele; kui esilatern on mõeldud kiirgama nii lähi- kui ka kaugtuld, peab see vastama punktide 6.2.4–6.2.6 nõuetele.

6.2.4.   Igas eesmises lähitulelaternas on lubatud vaid üks gaaslahendusvalgusallikas. Maksimaalselt kaks lisavalgusallikat on lubatud järgmistel juhtudel.

6.2.4.1.   Kurvivalgustuse parandamiseks võib eesmises lähitulelaternas kasutada üht lisavalgusallikat vastavalt eeskirjale nr 37 või üht või mitut täiendavat LED-moodulit.

6.2.4.2.   Infrapunakiirguse saamiseks võib eesmises lähitulelaternas kasutada üht lisavalgusallikat vastavalt eeskirjale nr 37 ja/või üht või mitut täiendavat LED-moodulit. See/need lülitub/lülituvad sisse ainult samaaegselt gaaslahendusvalgusallikaga. Gaaslahendusvalgusallika rikke korral peavad kõnealune lisavalgusallikas ja/või LED-moodul(id) automaatselt välja lülituma.

6.2.4.3.   Lisavalgusallika või LED-mooduli rikke korral peab esilatern jätkuvalt vastama lähitulele esitatavatele nõuetele.

6.2.4.4.   Valgusallikatest olenevad mõõtetingimused

| 6.2.4.4.1. | Gaaslahendusvalgusallika puhul:
  Liiteseadis(t)e klemmidel rakendatav pinge on 12 V süsteemidel 13,2 V +/– 0,1 V või vastavalt erisätetele (vt 7. lisa). |
| --- | --- |

6.2.4.4.1.

Gaaslahendusvalgusallika puhul:

Liiteseadis(t)e klemmidel rakendatav pinge on 12 V süsteemidel 13,2 V +/– 0,1 V või vastavalt erisätetele (vt 7. lisa).

| 6.2.4.4.2. | Hõõglambi puhul vastavalt eeskirjale nr 37:
  Lampi tuleb kontrollida värvitu standardhõõglambi (etalonhõõglambi) abil, mis on projekteeritud nimipinge 12 V jaoks. Kontrollimisel tuleb hõõglambi klemmidele rakendatav pinge reguleerida niisuguseks, et saavutatakse eeskirja nr 37 asjakohasel andmelehel näidatud etalonvalgusvoog 13,2 V. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2.

Hõõglambi puhul vastavalt eeskirjale nr 37:

Lampi tuleb kontrollida värvitu standardhõõglambi (etalonhõõglambi) abil, mis on projekteeritud nimipinge 12 V jaoks. Kontrollimisel tuleb hõõglambi klemmidele rakendatav pinge reguleerida niisuguseks, et saavutatakse eeskirja nr 37 asjakohasel andmelehel näidatud etalonvalgusvoog 13,2 V.

| 6.2.4.4.3. | LED-moodulite puhul:
  Lambile tehakse mõõtmised pingega vastavalt 6,3 V, 13,2 V või 28,0 V, kui käesolevas eeskirjas ei ole sätestatud teisiti. Elektroonilise valgusallika juhtseadmestikuga juhitava(te) LED-mooduli(te) korral tehakse mõõtmised taotleja osutatud viisil. |
| --- | --- |

6.2.4.4.3.

LED-moodulite puhul:

Lambile tehakse mõõtmised pingega vastavalt 6,3 V, 13,2 V või 28,0 V, kui käesolevas eeskirjas ei ole sätestatud teisiti. Elektroonilise valgusallika juhtseadmestikuga juhitava(te) LED-mooduli(te) korral tehakse mõõtmised taotleja osutatud viisil.

6.2.5.   Enam kui 10 minutit pärast süttimist peavad alljärgnevas tabelis ja 3. lisa joonisel B (vasakpoolse liikluse korral peegelpildina joone V-V suhtes) osutatud katsepunktide valgustugevused vastama järgmistele nõuetele:

| Punktid või segmendid | Nimetus (10) | Valgustugevus (cd) | Horisontaal-nurk (kraadides) | Vertikaalnurk (kraadides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Max | Min |
| Mis tahes punkt alas A
  (piiratud järgmiste koordinaatidega kraadides)












  8L | 8L | 8R | 8R | 6R | 1,5R | V-V | 4L |
| 1U | 4U | 4U | 2U | 1,5U | 1,5U | H-H | H-H |

Punktid või segmendid

Nimetus (10)

Valgustugevus (cd)

Horisontaal-nurk (kraadides)

Vertikaalnurk (kraadides)

Max

Min

Mis tahes punkt alas A

(piiratud järgmiste koordinaatidega kraadides)

8L

8L

8R

8R

6R

1,5R

V-V

4L

1U

4U

4U

2U

1,5U

1,5U

H-H

H-H

625

2

B 50 L

350

3,43 L

0,57 U

3

75 R

12 500

1,15 R

0,57 D

4

50 L

18 480

3,43 L

0,86 D

5

25 L1

18 800

3,43 L

1,72 D

6

50 V

7 500

0

0,86 D

7

50 R

12 500

1,72 R

0,86 D

8

25 L2

2 500

9 L

1,72 D

9

25 R1

2 500

9 R

1,72 D

10

25 L3

1 250

15 L

1,72 D

11

25 R2

1 250

15 R

1,72 D

12

15 L

625

20 L

2,86 D

13

15 R

625

20 R

2,86 D

14

(9)

8 L

4 U

15

(9)

0

4 U

16

(9)

8 R

4 U

17

(9)

4 L

2 U

18

(9)

0

2 U

19

(9)

4 R

2 U

20

65

8 R

0

21

125

4 L

0

A–B

I segment

3 750

5,15 L kuni 5,15 R

0,86 D

C - D

1 750

2,5 R

1 U

E–F

III segment ja sellest allpool

12 500

9,37 L kuni 8,53 R

4,29 D

E max R

43 800

Joonest VV paremal

Ülalpool

1,72 D

E max L

31 300

Joonest VV vasakul

Märkus: tabelis:

| | L-täht tähendab, et punkt või segment asub joonest V-V vasakul. |
| --- | --- |

L-täht tähendab, et punkt või segment asub joonest V-V vasakul.

| | R-täht tähendab, et punkt või segment asub joonest V-V paremal. |
| --- | --- |

R-täht tähendab, et punkt või segment asub joonest V-V paremal.

| | U-täht tähendab, et punkt või segment asub joonest H-H ülalpool. |
| --- | --- |

U-täht tähendab, et punkt või segment asub joonest H-H ülalpool.

| | D-täht tähendab, et punkt või segment asub joonest H-H allpool. |
| --- | --- |

D-täht tähendab, et punkt või segment asub joonest H-H allpool.

6.2.6.   Punkti 6.2.5 nõudeid kohaldatakse ka kurvivalgustuseks projekteeritud ja/või punktis 6.2.4.2 osutatud lisavalgusallikaga või LED-mooduli(te)ga esilaternate suhtes. Kurvivalgustuseks projekteeritud esilaterna suunatust võib muuta, tingimusel et valgusvihu telge ei nihutata vertikaalsuunas rohkem kui 0,2°.

6.2.6.1.   Kui kurvivalgustus saavutatakse:

| 6.2.6.1.1. | lähitule pööramisega või varju piiri murdekoha horisontaalse ümberasetamisega, tuleb mõõtmised teha kogu esilaternakoostu horisontaalse ümbersuunamise järel, nt goniomeetri abil; |
| --- | --- |

6.2.6.1.1.

lähitule pööramisega või varju piiri murdekoha horisontaalse ümberasetamisega, tuleb mõõtmised teha kogu esilaternakoostu horisontaalse ümbersuunamise järel, nt goniomeetri abil;

| 6.2.6.1.2. | esilaterna ühe või mitme optilise komponendi liigutamisel ilma varju piiri murdekoha horisontaalse liigutamiseta tuleb mõõtmised teha nii, et need komponendid on oma äärmusasendites; |
| --- | --- |

6.2.6.1.2.

esilaterna ühe või mitme optilise komponendi liigutamisel ilma varju piiri murdekoha horisontaalse liigutamiseta tuleb mõõtmised teha nii, et need komponendid on oma äärmusasendites;

| 6.2.6.1.3. | ühe lisavalgusallikaga või ühe või mitme LED-mooduliga ilma varju piiri murdekoha horisontaalse liigutamiseta tuleb mõõtmised teha nii, et see valgusallikas või LED-moodul(id) on aktiveeritud. |
| --- | --- |

6.2.6.1.3.

ühe lisavalgusallikaga või ühe või mitme LED-mooduliga ilma varju piiri murdekoha horisontaalse liigutamiseta tuleb mõõtmised teha nii, et see valgusallikas või LED-moodul(id) on aktiveeritud.

6.3.   Kaugtuledele esitatavad nõuded

6.3.1.   Kui esilatern on projekteeritud andma nii kaug- kui ka lähituld, tehakse kaugtule valgustugevuse mõõtmised sama esilaterna suunatusega, nagu punkti 6.2.5 mõõtmiste puhul; kui esilatern annab ainult kaugtuld, reguleeritakse see nii, et maksimaalse valgustugevuse ala keskendub joonte H-H ja V-V ristumiskohta; selline esilatern peab vastama ainult punkti 6.3 nõuetele. Katsepinged on samad, mis punktis 6.2.4.4.

6.3.2.   Kaugtules on võimalik kasutada mitut valgusallikat; need valgusallikad on loetletud kas eeskirjas nr 37 (sel juhul kasutatakse hõõglampe nende etalonvalgusvooga) või eeskirjas nr 99 ja/või nad võivad olla LED-moodulid. Kui kaugtule valgusvihu moodustamiseks kasutatakse rohkem kui ühte valgusallikat, peavad need valgusallikad töötama samaaegselt, määrates sellega maksimaalse valgustugevuse (IM).

On ka võimalik, et osa kaugtulest, mida kiirgab üks neist valgusallikatest, kasutatakse üksnes lühiajalisteks signaalideks (vilgutamine enne möödasõidu alustamist) vastavalt taotleja esitatud andmetele. See näidatakse asjaomasel joonisel ja teatisele tehtavas märkuses.

6.3.3.   Viidates 3. lisa joonisele C ning alljärgnevale tabelile, peab kaugtule valgustugevuse jaotus vastama järgmistele nõuetele.

| Katsepunkt | Nurkkoordinaadid
  (kraadides) | Nõutud valgustugevus
  (cd) |
| --- | --- | --- |
| | | Min |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 6 250 |
| H-2,5L | 0,0, 2,5 L | 25 000 |
| H-2,5R | 0,0, 2,5 R | 25 000 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 6 250 |

Katsepunkt

Nurkkoordinaadid

(kraadides)

Nõutud valgustugevus

(cd)

Min

H-5L

0,0, 5,0 L

6 250

H-2,5L

0,0, 2,5 L

25 000

H-2,5R

0,0, 2,5 R

25 000

H-5R

0,0, 5,0 R

6 250

6.3.3.1.   Joonte H-H ja V-V lõikumispunkt HV peab asuma maksimaalsest valgustugevusest 80 protsendile vastava samavalgustustiheduskõvera piires. See maksimumväärtus (IM) peab olema vähemalt 43 800 cd.

6.3.3.2.   Maksimumväärtus (IM) ei tohi mingil juhul ületada 215 000 cd;

6.3.4.   Maksimaalse valgustugevuse viitemärk (I′M), millele osutatakse punktis 6.3.3.2, saadakse järgmise suhte abil:

I′M
  = IM/4 300

See väärtus ümardatakse üheni järgmistest väärtustest: 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4.   Liikuvatele peegelditele esitatavad nõuded

6.4.1.   Kui latern on fikseeritud kõikides punktis 2.1.4 kirjeldatud asendites, peab esilatern vastama punkti 6.2 või 6.3 või mõlema fotomeetrilistele nõuetele.

6.4.2.   Lisakatsed tehakse pärast seda, kui peegeldi on esilaterna suunamise seadmete abil kallutatud vertikaalselt ülespoole punktis 2.1.4 osutatud nurga all või 2 kraadi võrra, olenevalt sellest, kumb on väiksem. Seejärel suunatakse esilatern (goniomeetri abil) uuesti allapoole ning fotomeetrilised nõuded peavad olema täidetud järgmistes punktides:

| lihtlähitule puhul | : | HV ja 75 R (75 L); |
| --- | --- | --- |
| kaugtule puhul | : | IM ja punkt HV (protsendina IM-st). |

lihtlähitule puhul

:

HV ja 75 R (75 L);

kaugtule puhul

:

IM ja punkt HV (protsendina IM-st).

Kui suunamisseadmed ei võimalda pidevat liikumist, valitakse 2 kraadile lähim asend.

6.4.3.   Peegeldi asetatakse tagasi punktis 6.2.2 määratletud normaal-nurgaasendisse ja goniomeeter viiakse tagasi algasendisse. Peegeldi kallutatakse esilaterna suunamise seadme abil vertikaalselt allapoole punktis 2.1.4 osutatud nurga all või 2 kraadi võrra, olenevalt sellest, kumb on väiksem. Seejärel suunatakse esilatern (nt goniomeetri abil) uuesti ülespoole ja kontrollitakse punktis 6.5.2 osutatud punkte.

7.   EBAMUGAVUSE JA/VÕI PIMESTUSE HINDAMINE

Hinnata tuleb esilaternate lähitule põhjustatavat ebamugavust ja/või pimestust (11).

C.   MUUD RAKENDUSSÄTTED

8.   ESILATERNA TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 8.1. | Igast esilaternatüübi, kaasa arvatud liiteseadise muudatusest tuleb teatada asjaomasele esilaternatüübile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Seejärel võib asutus:






  8.1.1. | võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat kahjulikku mõju ning et esilatern vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- | --- |

8.1.

Igast esilaternatüübi, kaasa arvatud liiteseadise muudatusest tuleb teatada asjaomasele esilaternatüübile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Seejärel võib asutus:

8.1.1.

võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat kahjulikku mõju ning et esilatern vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 8.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 8.2. | Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.1.5 sätestatud korras. |
| --- | --- |

8.2.

Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.1.5 sätestatud korras.

| 8.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab igale tüübikinnituse laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri ja teatab sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi kohase teatisega käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele. |
| --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab igale tüübikinnituse laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri ja teatab sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi kohase teatisega käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele.

9.   TOODANGU VASTAVUS

| 9.1. | Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud esilaternad peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile, täites punkti 6 nõuded. |
| --- | --- |

9.1.

Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud esilaternad peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile, täites punkti 6 nõuded.

| 9.2. | Punkti 9.1 nõuete täitmise kontrollimiseks tehakse asjakohane toodangu kontroll. |
| --- | --- |

9.2.

Punkti 9.1 nõuete täitmise kontrollimiseks tehakse asjakohane toodangu kontroll.

| 9.3. | Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:






  9.3.1. | tagama toodete kvaliteedi tulemusliku kontrollimise menetluste olemasolu; |
| --- | --- | --- |

9.3.

Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

9.3.1.

tagama toodete kvaliteedi tulemusliku kontrollimise menetluste olemasolu;

| 9.3.2. | pääsema juurde seadmetele, mis on vajalikud kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

9.3.2.

pääsema juurde seadmetele, mis on vajalikud kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks;

| 9.3.3. | tagama katsetulemuste registreerimise ning nendega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kooskõlas haldusteenistusega; |
| --- | --- |

9.3.3.

tagama katsetulemuste registreerimise ning nendega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kooskõlas haldusteenistusega;

| 9.3.4. | analüüsima igat liiki katsete tulemusi, et kontrollida tootenäitajaid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud kõikumisi; |
| --- | --- |

9.3.4.

analüüsima igat liiki katsete tulemusi, et kontrollida tootenäitajaid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud kõikumisi;

| 9.3.5. | tagama, et iga tootetüübi puhul tehakse vähemalt käesoleva eeskirja 8. lisas ettenähtud katsed; |
| --- | --- |

9.3.5.

tagama, et iga tootetüübi puhul tehakse vähemalt käesoleva eeskirja 8. lisas ettenähtud katsed;

| 9.3.6. | tagama, et kui on võetud näidiseid, millel ilmneb asjaomasele katsetüübile mittevastavust, valitakse uued näidised ja korratakse katset. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase toote vastavus tüübikinnitusele. |
| --- | --- |

9.3.6.

tagama, et kui on võetud näidiseid, millel ilmneb asjaomasele katsetüübile mittevastavust, valitakse uued näidised ja korratakse katset. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase toote vastavus tüübikinnitusele.

| 9.4. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.






  9.4.1. | Igal kontrollimisel tuleb kontrollijale esitada katsetulemused ja tootmise ülevaatuse tulemused. |
| --- | --- | --- |

9.4.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.

9.4.1.

Igal kontrollimisel tuleb kontrollijale esitada katsetulemused ja tootmise ülevaatuse tulemused.

| 9.4.2. | Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste väikseima arvu kindlaksmääramisel võib arvesse võtta tootja tehtud kontrollide tulemusi. |
| --- | --- |

9.4.2.

Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste väikseima arvu kindlaksmääramisel võib arvesse võtta tootja tehtud kontrollide tulemusi.

| 9.4.3. | Kui kvaliteedi tase osutub ebarahuldavaks või kui on vaja kontrollida eelmise punkti alusel tehtud katsete paikapidavust, valib kontrollija 9. lisa kriteeriumidest lähtudes näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatseid teinud tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

9.4.3.

Kui kvaliteedi tase osutub ebarahuldavaks või kui on vaja kontrollida eelmise punkti alusel tehtud katsete paikapidavust, valib kontrollija 9. lisa kriteeriumidest lähtudes näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatseid teinud tehnilisele teenistusele.

| 9.4.4. | Pädev asutus võib korraldada mis tahes käesoleva eeskirjaga ettenähtud katseid. Katsed tehakse juhuslikult valitud näidistega, kahjustamata sellega tootja tarnekohustusi, ning kooskõlas 9. lisas sätestatud kriteeriumidega. |
| --- | --- |

9.4.4.

Pädev asutus võib korraldada mis tahes käesoleva eeskirjaga ettenähtud katseid. Katsed tehakse juhuslikult valitud näidistega, kahjustamata sellega tootja tarnekohustusi, ning kooskõlas 9. lisas sätestatud kriteeriumidega.

| 9.4.5. | Pädeva asutuse eesmärk on teha kontrolli kord aastas. Kontrolli tehakse aga pädeva asutuse äranägemisel ja sõltuvalt sellest, kuivõrd pädev asutus usaldab toodangu nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli tagamiseks võetud meetmeid. Negatiivsete tulemuste korral tagab pädev asutus selle, et võimalikult kiiresti võetakse toodangu nõuetele vastavuse taastamiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

9.4.5.

Pädeva asutuse eesmärk on teha kontrolli kord aastas. Kontrolli tehakse aga pädeva asutuse äranägemisel ja sõltuvalt sellest, kuivõrd pädev asutus usaldab toodangu nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli tagamiseks võetud meetmeid. Negatiivsete tulemuste korral tagab pädev asutus selle, et võimalikult kiiresti võetakse toodangu nõuetele vastavuse taastamiseks vajalikud meetmed.

| 9.5. | Ilmsete defektidega esilaternaid ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

9.5.

Ilmsete defektidega esilaternaid ei võeta arvesse.

| 9.6. | Viitemärki ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

9.6.

Viitemärki ei võeta arvesse.

| 9.7. | Käesoleva eeskirja punktis 6.2.6 osutatud mõõtepunkte 14–21 ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

9.7.

Käesoleva eeskirja punktis 6.2.6 osutatud mõõtepunkte 14–21 ei võeta arvesse.

10.   KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 10.1. | Esilaternatüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev esilatern ei vasta kinnitatud tüübi nõuetele. |
| --- | --- |

10.1.

Esilaternatüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev esilatern ei vasta kinnitatud tüübi nõuetele.

| 10.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teavitab ta sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi abil kohe kokkuleppe teisi osalisi, kes kohaldavad käesolevat eeskirja. |
| --- | --- |

10.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teavitab ta sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi abil kohe kokkuleppe teisi osalisi, kes kohaldavad käesolevat eeskirja.

11.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud esilaternatüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi kohase teatisega teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele.

12.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSE NIMETUSED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende haldusasutuste nimetused ja aadressid, kes väljastavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

13.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 13.1. | Pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

13.1.

Pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

| 13.2. | Võttes arvesse 01-seeria muudatusi, mis käsitlevad fotomeetrilisi katsemenetlusi koos sfäärilise koordinaatsüsteemi kasutamise ja valgustugevuse väärtuste kindlaksmääramisega, ning eesmärgiga võimaldada tehnilistel teenistustel (katselaboritel) oma katseseadmeid ajakohastada, ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised 60 kuu jooksul pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumist keelduda tüübikinnituse andmisest vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 01-seeria muudatustega, juhul kui olemasolevaid katseseadmeid kasutatakse koos väärtuste nõuetekohase ümberarvestamisega tüübikinnitusasutust rahuldaval viisil. |
| --- | --- |

13.2.

Võttes arvesse 01-seeria muudatusi, mis käsitlevad fotomeetrilisi katsemenetlusi koos sfäärilise koordinaatsüsteemi kasutamise ja valgustugevuse väärtuste kindlaksmääramisega, ning eesmärgiga võimaldada tehnilistel teenistustel (katselaboritel) oma katseseadmeid ajakohastada, ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised 60 kuu jooksul pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumist keelduda tüübikinnituse andmisest vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 01-seeria muudatustega, juhul kui olemasolevaid katseseadmeid kasutatakse koos väärtuste nõuetekohase ümberarvestamisega tüübikinnitusasutust rahuldaval viisil.

| 13.3. | 60 kuud pärast 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse üksnes siis, kui esilatern vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

13.3.

60 kuud pärast 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse üksnes siis, kui esilatern vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

| 13.4. | Käesoleva eeskirja kohased esilaternate tüübikinnitused, mis on antud juba enne 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva, kehtivad tähtajatult. |
| --- | --- |

13.4.

Käesoleva eeskirja kohased esilaternate tüübikinnitused, mis on antud juba enne 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva, kehtivad tähtajatult.

| 13.5. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate kohaste tüübikinnituste laienduste andmisest. |
| --- | --- |

13.5.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate kohaste tüübikinnituste laienduste andmisest.

---

(1)  Käesolev eeskiri ei takista seda kohaldaval kokkuleppeosalisel keelata tema registreeritavatel sõidukitel käesoleva eeskirja alusel plastist hajutiklaasi („PL”) tüübikinnituse saanud esilaterna kombinatsiooni esilaterna mehaanilise puhastusseadmega (s.o klaasipuhastitega).

(2)  Gaaslahendusvalgusallikate kohta vt eeskiri nr 99.

(3)  Kui hajutiklaasi ei saa korpusest eraldada, piisab punkti 4.2.5 kohasest ühisest märgistusest.

(4)  1958. aasta kokkuleppe osaliste tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

(5)  Gaaslahendusvalgusallikatele esitatavad tehnilised nõuded: vt eeskirja nr 99.

(6)  Nende meetmetega varustatud laternate paigaldamise juhised on esitatud eeskirjas nr 48.

(7)  Käesolevaid nõudeid ei kohaldata juhtimislüliti suhtes.

(8)  Elektromagnetilise ühilduvuse nõuetele vastavus on seotud konkreetse sõidukitüübiga.

(9)  Punktides 14–19 peab valgustugevus olema selline, et:

| | 14 + 15 + 16 ≥ 190 cd ning |
| --- | --- |

14 + 15 + 16 ≥ 190 cd ning

| | 17 + 18 + 19 ≥ 375 cd |
| --- | --- |

17 + 18 + 19 ≥ 375 cd

(10)  Vasakpoolse liikluse korral tuleb R-täht asendada L-tähega ja vastupidi.

(11)  Selle nõude kohta koostatakse ametkondadele soovitus.

---

1. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUSE NÄITED

Joonis 1

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga esilatern on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4), kannab tüübikinnitusnumbrit 2439 ja vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. Lähituli on projekteeritud ainult parempoolse liikluse jaoks.

Arv 30 näitab, et kaugtule maksimaalne valgustugevus on vahemikus 123 625 ja 145 125 kandelat.

Märkus: Kinnitusnumber ja lisatähised paigutatakse ringjoone lähedale ja E-tähe kohale või alla või E-tähest paremale või vasakule. Kinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tähe suhtes samal pool ja tähega samas suunas.

Rooma numbrite kasutamisest tüübikinnitusnumbrites tuleks hoiduda, et vältida segiajamist muude sümbolitega.

| Joonis 2 | Joonis 3a |
| --- | --- |

Joonis 2

Image

Joonis 3a

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga esilatern vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele seoses nii lähi- kui ka kaugtulega ning on projekteeritud:

| ainult vasakpoolse liikluse jaoks | mõlema liiklussüsteemi jaoks, kasutades optilise seadme või valgusallika seadete sobivat reguleerimist sõidukil |
| --- | --- |

ainult vasakpoolse liikluse jaoks

mõlema liiklussüsteemi jaoks, kasutades optilise seadme või valgusallika seadete sobivat reguleerimist sõidukil

Joonis 3b

| Joonis 4 | Joonis 5 |
| --- | --- |

Joonis 4

Image

Joonis 5

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga esilatern vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele; esilaterna gaaslahendusvalgusallikat kasutatakse üksnes lähitules, latern on varustatud plastmaterjalist hajutiklaasiga ning latern on projekteeritud:

| mõlema liiklussüsteemi jaoks | ainult parempoolse liikluse jaoks |
| --- | --- |

mõlema liiklussüsteemi jaoks

ainult parempoolse liikluse jaoks

Joonis 6

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga esilatern vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele; esilaterna gaaslahendusvalgusallikaid kasutatakse kaugtules ning esilatern on grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud eesmise udutulelaternaga.

| Joonis 7a | Joonis 7b |
| --- | --- |

Joonis 7a

Image

Joonis 7b

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga esilatern vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele:

| laternal on gaaslahendusvalgusallikas ja latern on projekteeritud ainult vasakpoolse liikluse jaoks. | paigutus on sama, mis joonisel 6, aga eesmist udutulelaternat ei saa sisse lülitada samaaegselt kaugtulega. |
| --- | --- |

laternal on gaaslahendusvalgusallikas ja latern on projekteeritud ainult vasakpoolse liikluse jaoks.

paigutus on sama, mis joonisel 6, aga eesmist udutulelaternat ei saa sisse lülitada samaaegselt kaugtulega.

| Joonis 8 | Joonis 9 |
| --- | --- |

Joonis 8

Image

Joonis 9

Image

01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele vastava eesmise lähitulelaterna tunnuskood; laternal on plastmaterjalist laternaklaas

| ning latern on kombineeritud, grupeeritud või vastastikku ühendatud R 8 halogeenkaugtulega. | ning latern on projekteeritud mõlema liiklussüsteemi jaoks. |
| --- | --- |
| Lähituli ei sütti samaaegselt halogeenkaugtulega. Lähituli on projekteeritud ainult parempoolse liikluse jaoks. | Lähituli ei sütti samaaegselt muu vastastikku ühendatud esilaternaga. |

ning latern on kombineeritud, grupeeritud või vastastikku ühendatud R 8 halogeenkaugtulega.

ning latern on projekteeritud mõlema liiklussüsteemi jaoks.

Lähituli ei sütti samaaegselt halogeenkaugtulega. Lähituli on projekteeritud ainult parempoolse liikluse jaoks.

Lähituli ei sütti samaaegselt muu vastastikku ühendatud esilaternaga.

Joonis 10

Joonisel on kujutatud tüübikinnitusmärgiga hajuvalgustussüsteem, milles kasutatakse gaaslahendusvalgusallikat ja mis vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele seoses mõlema liiklussüsteemi jaoks mõeldud nii lähi- kui ka kaugtulega.

Võimalike lihtsustatud märgistamise näited grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate kohta, mis on paigaldatud sõiduki esiosale

Joonis 11

(Vertikaal- ja horisontaaljooned näitavad valgussignaalseadme kuju ja üldist paigutust. Need ei ole tüübikinnitusmärgi osa.)

Mudel A

Mudel B

Mudel C

Mudel D

Märkus: neli eespool kujutatud näidet vastavad järgmisele tüübikinnitusmärgiga valgustusseadmele:

| | vasakpoolseks liikluseks paigaldatud eesmine ääretulelatern, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas 01-seeria muudatustega muudetud eeskirjaga nr 7; |
| --- | --- |

vasakpoolseks liikluseks paigaldatud eesmine ääretulelatern, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas 01-seeria muudatustega muudetud eeskirjaga nr 7;

| | esilatern, millel on parem- ja vasakpoolseks liikluseks projekteeritud gaaslahendusega lähituli ja gaaslahendusega kaugtuli, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus 123 625 kuni 145 125 kandelat (nagu näitab nr 30); latern on saanud tüübikinnituse vastavalt käesoleva eeskirja algversioonile ning latern on varustatud plastmaterjalist hajutiklaasiga; |
| --- | --- |

esilatern, millel on parem- ja vasakpoolseks liikluseks projekteeritud gaaslahendusega lähituli ja gaaslahendusega kaugtuli, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus 123 625 kuni 145 125 kandelat (nagu näitab nr 30); latern on saanud tüübikinnituse vastavalt käesoleva eeskirja algversioonile ning latern on varustatud plastmaterjalist hajutiklaasiga;

| | eesmine udutulelatern, mis on varustatud plastmaterjalist hajutiklaasiga ja saanud tüübikinnituse kooskõlas 02-seeria muudatustega muudetud eeskirjaga nr 19; |
| --- | --- |

eesmine udutulelatern, mis on varustatud plastmaterjalist hajutiklaasiga ja saanud tüübikinnituse kooskõlas 02-seeria muudatustega muudetud eeskirjaga nr 19;

| | eesmine suunatulelatern kategooriast 1a, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas 01-seeria muudatustega muudetud eeskirjaga nr 6. |
| --- | --- |

eesmine suunatulelatern kategooriast 1a, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas 01-seeria muudatustega muudetud eeskirjaga nr 6.

Joonis 12

Esilaternaga vastastikku ühendatud või grupeeritud latern

Näide 1

Näide vastab sellise hajutiklaasi märgistusele, mis on mõeldud kasutamiseks eri tüüpi esilaternate puhul, nimelt:

kas:

esilatern nii parem- kui ka vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähitulega ja vahemikku 80 625 kuni 96 750 kandelat jääva maksimaalse valgustugevusega kaugtulega (millele viitab number 20), mis on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) kooskõlas eeskirjaga nr 8, mida on muudetud 04-seeria muudatustega, ja

eesmine ääretulelatern, mis on kinnitatud kooskõlas 01-seeria muudatustega muudetud eeskirjaga nr 7;

või

mõlema liiklussüsteemi jaoks projekteeritud esilatern lähitulega ja vahemikku 123 625 kuni 145 125 kandelat jääva maksimaalse valgustugevusega kaugtulega (millele viitab number 30), mis on saanud tüübikinnituse Madalmaades kooskõlas käesoleva 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nõuetega ja mis on vastastikku ühendatud eespool nimetatud eesmise ääretulelaternaga

või

üks eespool nimetatud esilaternatest, mis on tüübikinnituse saanud üksiklaternana.

Esilaterna korpusel peab olema ainus kehtiv tüübikinnitusnumber, näiteks:

| | | või | |
| --- | --- | --- | --- |
| või | | või | |

Image

või

Image

või

Image

või

Image

Näide 2

Näide vastab sellise plastmaterjalist laternaklaasi märgistusele, mida kasutatakse kahest esilaternast koosneva koostu puhul, mis on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 81151 ning koosneb:

| | esilaternast, mis kiirgab halogeenlähituld, on ette nähtud kasutamiseks mõlemas liiklussüsteemis ja mille halogeenkaugtule maksimaalse valgustugevus on vahemikus x–y kandelat ning mis vastab eeskirja nr 8 nõuetele, ja |
| --- | --- |

esilaternast, mis kiirgab halogeenlähituld, on ette nähtud kasutamiseks mõlemas liiklussüsteemis ja mille halogeenkaugtule maksimaalse valgustugevus on vahemikus x–y kandelat ning mis vastab eeskirja nr 8 nõuetele, ja

| | esilaternast, mis kiirgab gaaslahenduskaugtuld, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus w–z kandelat, mis vastab käesoleva, 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nõuetele ning mille kaugtulede maksimaalne valgustugevus kokku on vahemikus 123 625 kuni 145 125 kandelat, nagu näitab number 30. |
| --- | --- |

esilaternast, mis kiirgab gaaslahenduskaugtuld, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus w–z kandelat, mis vastab käesoleva, 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nõuetele ning mille kaugtulede maksimaalne valgustugevus kokku on vahemikus 123 625 kuni 145 125 kandelat, nagu näitab number 30.

Joonis 13

LED-moodulid

Joonisel kujutatud valgusallika mooduli tunnuskoodiga LED-moodul on koos laternaga saanud tüübikinnituse Itaalias (E3) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 17325.

---

3. LISA

SFÄÄRILINE KOORDINAATMÕÕTESÜSTEEM JA KATSEPUNKTIDE ASUKOHAD

Joonis A

Sfääriline koordinaatmõõtesüsteem

Image

Joonis B

Lähituli parempoolse liikluse jaoks

Image

Katsepunktide asukohad vasakpoolse liikluse jaoks on peegelpildis joone V-V suhtes

Joonis C

Kaugtule katsepunktid

Image

---

4. LISA

TÖÖTAVATE ESILATERNATE FOTOMEETRILISTE TÖÖPARAMEETRITE PÜSIVUSE KATSETAMINE

Esilaternakoostude katsetamine

Pärast fotomeetriliste näitajate mõõtmist käesoleva eeskirja ettekirjutuste kohaselt kaugtule puhul väärtusele Imax vastavas punktis ja lähitule puhul punktides HV, 50 R ja B 50 L (või vasakpoolseks liikluseks projekteeritud esilaternate puhul HV, 50 L ja B 50 R) kontrollitakse töötava esilaternakoostu fotomeetriliste tööparameetrite püsivust. Esilaternakoostu all mõeldakse laternakoostu koos liiteseadis(t)ega ning koos seda ümbritsevate korpuse osade ja laternatega, mis võivad mõjutada selle soojust hajutavaid omadusi.

Katsed tehakse:

| a) | kuivas ja tuulevaikses kohas õhutemperatuuril 23 °C ± 5 °C ning näidis paigaldatakse alusele viisil mis vastab laterna õigele paigaldusele sõidukil; |
| --- | --- |

a)

kuivas ja tuulevaikses kohas õhutemperatuuril 23 °C ± 5 °C ning näidis paigaldatakse alusele viisil mis vastab laterna õigele paigaldusele sõidukil;

| b) | asendatavate valgusallikate korral kasutatakse masstootmises olevaid hõõglampe, mida on vanandatud vähemalt 1 tund, või masstootmises olevaid gaaslahendusvalgusallikaid, mida on vanandatud vähemalt 15 tundi, või masstootmises olevaid LED-mooduleid, mida on vanandatud vähemalt 48 tundi; enne käesoleva eeskirjaga ette nähtud katsete alustamist jahutatakse valgusallikad ümbritseva keskkonna temperatuurini. Kasutatakse taotleja esitatud LED-mooduleid. |
| --- | --- |

b)

asendatavate valgusallikate korral kasutatakse masstootmises olevaid hõõglampe, mida on vanandatud vähemalt 1 tund, või masstootmises olevaid gaaslahendusvalgusallikaid, mida on vanandatud vähemalt 15 tundi, või masstootmises olevaid LED-mooduleid, mida on vanandatud vähemalt 48 tundi; enne käesoleva eeskirjaga ette nähtud katsete alustamist jahutatakse valgusallikad ümbritseva keskkonna temperatuurini. Kasutatakse taotleja esitatud LED-mooduleid.

Mõõteseadmed peavad olema samaväärsed esilaterna tüübikinnituskatsetel kasutatutega.

Katsenäidis lülitatakse sisse ilma seda katseseadmest eemaldamata ja näidise asendit katseseadme suhtes muutmata. Kasutatakse asjaomase esilaterna jaoks ette nähtud kategooria valgusallikat.

1.   FOTOMEETRILISTE TÖÖPARAMEETRITE PÜSIVUSE KATSE

Katsed tehakse kuivas ja tuulevaikses kohas õhutemperatuuril 23 ± 5 °C ning esilaternakoost asetatakse alusele viisil, mis vastab esilaterna õigele paigutusele sõidukil.

1.1.   Puhas esilatern

Esilaternal lastakse töötada 12 tundi, nagu on kirjeldatud punktis 1.1.1, ning seda kontrollitakse vastavalt punktile 1.1.2.

1.1.1.   Katsemenetlus

Esilaternal lastakse töötada ettenähtud aja vältel järgmisel viisil:

| a) | Kui tüübikinnitus tuleb anda ainult ühele valgustusfunktsioonile (lähi- või kaugtulele), lülitatakse vastav valgusallikas ettenähtud ajaks sisse (1). |
| --- | --- |

a)

Kui tüübikinnitus tuleb anda ainult ühele valgustusfunktsioonile (lähi- või kaugtulele), lülitatakse vastav valgusallikas ettenähtud ajaks sisse (1).

| b) | Vastastikku ühendatud lähitulelaterna ja kaugtulelaterna korral või vastastikku ühendatud eesmise udutulelaterna ja kaugtulelaterna korral: | kui taotleja deklaratsiooni kohaselt lülitatakse esilaterna kasutamisel korraga sisse (2) vaid üks valgusallikas, tehakse katse vastavalt sellele tingimusele ning igal määratud funktsioonil lastakse töötada (1) punktis 1.1 nimetatud ajavahemikust poole võrra väiksema ajavahemiku vältel; |
| --- | --- | --- |

b)

Vastastikku ühendatud lähitulelaterna ja kaugtulelaterna korral või vastastikku ühendatud eesmise udutulelaterna ja kaugtulelaterna korral:

kui taotleja deklaratsiooni kohaselt lülitatakse esilaterna kasutamisel korraga sisse (2) vaid üks valgusallikas, tehakse katse vastavalt sellele tingimusele ning igal määratud funktsioonil lastakse töötada (1) punktis 1.1 nimetatud ajavahemikust poole võrra väiksema ajavahemiku vältel;

| | kõigil ülejäänud juhtudel (1), (2) rakendatakse esilaterna suhtes sätestatud ajavahemiku vältel järgmist tsüklit: | 15 minutit on sisse lülitatud lähituli; |
| --- | --- | --- |

kõigil ülejäänud juhtudel (1), (2) rakendatakse esilaterna suhtes sätestatud ajavahemiku vältel järgmist tsüklit:

15 minutit on sisse lülitatud lähituli;

| | 5 minutit on sisse lülitatud kõik funktsioonid. |
| --- | --- |

5 minutit on sisse lülitatud kõik funktsioonid.

| | Kui lähi- ja kaugtuld kiirgab üks ja seesama gaaslahendusvalgusallikas, on tsükkel järgmine: | 15 minutit on sisse lülitatud lähituli; |
| --- | --- | --- |

Kui lähi- ja kaugtuld kiirgab üks ja seesama gaaslahendusvalgusallikas, on tsükkel järgmine:

15 minutit on sisse lülitatud lähituli;

| | 5 minutit on sisse lülitatud kõik kaugtuled. |
| --- | --- |

5 minutit on sisse lülitatud kõik kaugtuled.

| c) | Grupeeritud valgustusfunktsioonide korral lülitatakse kõik need funktsioonid samaaegselt sisse üksikfunktsioonide kohta punktis a määratletud ajavahemikuks, võttes arvesse ka punktis b osutatud vastastikku ühendatud valgustusfunktsioonide kasutamist, vastavalt tootja juhistele. |
| --- | --- |

c)

Grupeeritud valgustusfunktsioonide korral lülitatakse kõik need funktsioonid samaaegselt sisse üksikfunktsioonide kohta punktis a määratletud ajavahemikuks, võttes arvesse ka punktis b osutatud vastastikku ühendatud valgustusfunktsioonide kasutamist, vastavalt tootja juhistele.

| d) | Kui lähituli on projekteeritud andma kurvivalgustust lisavalgusallika abil, peab see allikas olema ainult lähitule aktiveerimise ajal sisse lülitatud 1 minuti vältel ja välja lülitatud 9 minuti vältel (vt liide). |
| --- | --- |

d)

Kui lähituli on projekteeritud andma kurvivalgustust lisavalgusallika abil, peab see allikas olema ainult lähitule aktiveerimise ajal sisse lülitatud 1 minuti vältel ja välja lülitatud 9 minuti vältel (vt liide).

| e) | Kui lähitules kasutatakse mitut valgusallikat vastavalt punktile 6.3.2 ja kui taotleja deklareerib, et osa kaugtulest (üht neist lisavalgusallikatest) kasutatakse üksnes lühiajalisteks signaalideks (vilgutamine enne möödasõidu alustamist), tehakse katse ilma kaugtule selle osata. |
| --- | --- |

e)

Kui lähitules kasutatakse mitut valgusallikat vastavalt punktile 6.3.2 ja kui taotleja deklareerib, et osa kaugtulest (üht neist lisavalgusallikatest) kasutatakse üksnes lühiajalisteks signaalideks (vilgutamine enne möödasõidu alustamist), tehakse katse ilma kaugtule selle osata.

1.1.1.2.   Katsepinge

Katsenäidise klemmidele rakendatakse pinget järgmiselt.

| a) | Otseselt sõiduki elektrisüsteemi pingel töötava(te) asendatava(te) hõõglambiga valgusallika(te) puhul: katse tehakse pingega 6,3 V, 13,2 V või 28,0 V, sõltuvalt olukorrast, välja arvatud juhul, kui taotleja täpsustab, et näidist võib kasutada teistsuguse pingega. Viimati nimetatud juhul tehakse katse hõõglambiga, mida kasutatakse suurimal võimalikul pingel, mida tohib kasutada. |
| --- | --- |

a)

Otseselt sõiduki elektrisüsteemi pingel töötava(te) asendatava(te) hõõglambiga valgusallika(te) puhul: katse tehakse pingega 6,3 V, 13,2 V või 28,0 V, sõltuvalt olukorrast, välja arvatud juhul, kui taotleja täpsustab, et näidist võib kasutada teistsuguse pingega. Viimati nimetatud juhul tehakse katse hõõglambiga, mida kasutatakse suurimal võimalikul pingel, mida tohib kasutada.

| b) | Asendatavate gaaslahendusvalgusallikate puhul on lampide elektroonilise juhtimise katsepinge 13,2 ± 0,1 V, kui sõiduki elektrisüsteemi nimipinge on 12 V, välja arvatud juhul, kui tüübikinnitustaotluses on sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

b)

Asendatavate gaaslahendusvalgusallikate puhul on lampide elektroonilise juhtimise katsepinge 13,2 ± 0,1 V, kui sõiduki elektrisüsteemi nimipinge on 12 V, välja arvatud juhul, kui tüübikinnitustaotluses on sätestatud teisiti.

| c) | Otseselt sõiduki elektrisüsteemi pingel töötavate mitteasendatavate valgusallikate puhul: mitteasendatavate valgusallikatega (hõõglampidega ja/või muude valgusallikatega) varustatud valgustusseadmetega tehtavate kõikide mõõtmiste korral peab pinge olema 6,3 V, 13,2 V või 28 V või vajaduse korral mõni muu pinge, mis vastab taotleja määratud sõiduki elektrisüsteemi pingele. |
| --- | --- |

c)

Otseselt sõiduki elektrisüsteemi pingel töötavate mitteasendatavate valgusallikate puhul: mitteasendatavate valgusallikatega (hõõglampidega ja/või muude valgusallikatega) varustatud valgustusseadmetega tehtavate kõikide mõõtmiste korral peab pinge olema 6,3 V, 13,2 V või 28 V või vajaduse korral mõni muu pinge, mis vastab taotleja määratud sõiduki elektrisüsteemi pingele.

| d) | Asendatavate või mitteasendatavate valgusallikate puhul, mis töötavad sõiduki elektrisüsteemi pingest sõltumatult ning mida juhib täielikult süsteem, või toite- ja tööseadme abil käivitatavate valgusallikate puhul rakendatakse ülalmainitud toitepingeid kõnealuse seadme sisendklemmidele. Katseid tegev laboratoorium võib paluda tootjal talle edastada toite- ja tööseadme või valgusallika(te) töölerakendamiseks vajaliku spetsiaalse toiteallika. |
| --- | --- |

d)

Asendatavate või mitteasendatavate valgusallikate puhul, mis töötavad sõiduki elektrisüsteemi pingest sõltumatult ning mida juhib täielikult süsteem, või toite- ja tööseadme abil käivitatavate valgusallikate puhul rakendatakse ülalmainitud toitepingeid kõnealuse seadme sisendklemmidele. Katseid tegev laboratoorium võib paluda tootjal talle edastada toite- ja tööseadme või valgusallika(te) töölerakendamiseks vajaliku spetsiaalse toiteallika.

| e) | LED-moodulite puhul tehakse mõõtmine vastavalt pingega 6,75 V, 13,2 V või 28,0 V, kui käesolevas eeskirjas ei ole sätestatud teisiti. Elektroonilise valgusallika juhtseadmestikuga juhitavate LED-moodulite korral tehakse mõõtmine taotleja osutatud viisil. |
| --- | --- |

e)

LED-moodulite puhul tehakse mõõtmine vastavalt pingega 6,75 V, 13,2 V või 28,0 V, kui käesolevas eeskirjas ei ole sätestatud teisiti. Elektroonilise valgusallika juhtseadmestikuga juhitavate LED-moodulite korral tehakse mõõtmine taotleja osutatud viisil.

| f) | Kui signaallaternad on grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud katsenäidisega ja töötavad muul kui normitud nimipingel 6 V, 12 V või 24 V, reguleeritakse pinget laterna nõuetekohase fotomeetrilise talitluse saavutamiseks vastavalt tootja juhendile. |
| --- | --- |

f)

Kui signaallaternad on grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud katsenäidisega ja töötavad muul kui normitud nimipingel 6 V, 12 V või 24 V, reguleeritakse pinget laterna nõuetekohase fotomeetrilise talitluse saavutamiseks vastavalt tootja juhendile.

1.1.2.   Katsetulemused

1.1.2.1.   Visuaalne kontroll:

Kui esilaterna temperatuur on ühtlustunud ümbritseva keskkonna temperatuuriga, puhastatakse esilaterna hajutiklaas ja välimine hajutiklaas (kui see on olemas) puhta niiske puuvillase lapiga. Seejärel tuleb seda kontrollida visuaalselt: esilaterna hajutiklaasil ega välisel hajutiklaasil (kui see on olemas) ei tohi olla ühtki nähtavat moonutust, deformatsiooni, mõra ega värvimuutust.

1.1.2.2.   Fotomeetriline katse

Käesoleva eeskirja nõuete kohaselt tuleb fotomeetrilisi väärtusi kontrollida järgmistes punktides:

| | lähitule puhul: | 50 R - B 50 L – 25 L parempoolseks liikluseks projekteeritud esilaternatel |
| --- | --- | --- |

lähitule puhul:

50 R - B 50 L – 25 L parempoolseks liikluseks projekteeritud esilaternatel

| | 50 L - B 50 R – 25 R vasakpoolseks liikluseks projekteeritud esilaternatel |
| --- | --- |

50 L - B 50 R – 25 R vasakpoolseks liikluseks projekteeritud esilaternatel

| | kaugtule puhul: punktis Imax. |
| --- | --- |

kaugtule puhul: punktis Imax.

Esilaterna aluse võimaliku kuumusdeformatsiooni arvessevõtmiseks võib teha teise suunamise (varju piiri asukoha muutumist käsitletakse käesoleva lisa punktis 2).

Kui välja arvata punkt B 50 L, on lubatav erinevus fotomeetriliste näitajate ja enne testi mõõdetud väärtuste vahel 10 %, mis sisaldab ka fotomeetriliste mõõtmiste lubatud hälvet. Punktis B 50 L mõõdetud väärtus ei tohi ületada enne katset mõõdetud fotomeetrilist väärtust enam kui 170 cd võrra.

1.2.   Määrdunud esilatern

Pärast esilaterna katsetamist punkti 1.1 kohaselt tuleb lasta sel pärast punktis 1.2.1 ettenähtud viisil ettevalmistamist töötada ühe tunni vältel punktis 1.1.1 kirjeldatud viisil ning seejärel kontrollida seda punktis 1.1.2 ettenähtud viisil.

1.2.1.   Esilaterna ettevalmistamine

1.2.1.1.   Katsesegu

| 1.2.1.1.1. | Esilaterna puhul, mille välimine hajutiklaas on klaasist, | peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema: | 9 massiosast kvartsliivast osakese suurusega 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Esilaterna puhul, mille välimine hajutiklaas on klaasist,

peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema:

9 massiosast kvartsliivast osakese suurusega 0–100 μm,

| | 1 massiosast taimsest söetolmust (pöök) osakese suurusega 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 massiosast taimsest söetolmust (pöök) osakese suurusega 0–100 μm,

| | 0,2 massiosast NaCMC-st (3) ja |
| --- | --- |

0,2 massiosast NaCMC-st (3) ja

| | sobivast kogusest destilleeritud veest elektrijuhtivusega ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

sobivast kogusest destilleeritud veest elektrijuhtivusega ≤ 1 mS/m.

| | Segu ei tohi olla vanem kui 14 päeva. |
| --- | --- |

Segu ei tohi olla vanem kui 14 päeva.

| 1.2.1.1.2. | Esilaterna puhul, mille välimine hajutiklaas on plastist, | peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema: | 9 massiosast kvartsliivast osakese suurusega 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Esilaterna puhul, mille välimine hajutiklaas on plastist,

peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema:

9 massiosast kvartsliivast osakese suurusega 0–100 μm,

| | 1 massiosast taimsest söetolmust (pöök) osakese suurusega 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 massiosast taimsest söetolmust (pöök) osakese suurusega 0–100 μm,

| | 0,2 massiosast NaCMC-st (3), |
| --- | --- |

0,2 massiosast NaCMC-st (3),

| | 13 massiosast destilleeritud veest elektrijuhtivusega ≤ 1 mS/m, ning |
| --- | --- |

13 massiosast destilleeritud veest elektrijuhtivusega ≤ 1 mS/m, ning

| | 2 ± 1 massiosast pindaktiivsest ainest (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 massiosast pindaktiivsest ainest (4).

| | Segu ei tohi olla vanem kui 14 päeva. |
| --- | --- |

Segu ei tohi olla vanem kui 14 päeva.

1.2.1.2.   Katsesegu kandmine esilaternale

Katsesegu kantakse ühtlaselt tervele esilaterna valgust kiirgavale pinnale ja lastakse siis kuivada. Seda menetlust korratakse, kuni valgustuse väärtused on langenud 15–20 %-ni igas alljärgnevalt nimetatud punktis käesolevas lisas kirjeldatud tingimuste kohaselt mõõdetud väärtustest:

| | lähi- ja kaugtule ning ainult kaugtule puhul väärtusele Emax vastav punkt, |
| --- | --- |

lähi- ja kaugtule ning ainult kaugtule puhul väärtusele Emax vastav punkt,

| | ainult lähituld kiirgaval parempoolse liikluse jaoks projekteeritud esilaternal 50 R ja 50 V (5); |
| --- | --- |

ainult lähituld kiirgaval parempoolse liikluse jaoks projekteeritud esilaternal 50 R ja 50 V (5);

| | ainult lähituld kiirgaval vasakpoolse liikluse jaoks projekteeritud esilaternal 50 L ja 50 V (5). |
| --- | --- |

ainult lähituld kiirgaval vasakpoolse liikluse jaoks projekteeritud esilaternal 50 L ja 50 V (5).

2.   KATSE, MILLES UURITAKSE VARJU PIIRI VERTIKAALASENDI MUUTUMIST SOOJUSE MÕJUL

Selle katse käigus kontrollitakse, kas varju piiri vertikaalne nihkumine soojuse mõjul ei ületa töötava eesmise lähitulelaterna puhul ettenähtud väärtust.

Esilaternaga, mida katsetati vastavalt punktile 1, tehakse katse nii, nagu on kirjeldatud punktis 2.1, eemaldamata esilaternat katseseadmelt ja muutmata selle asendit katseseadme suhtes.

Kui esilaternal on liikuv peegeldi, võetakse käesoleva katse puhul arvesse üksnes seda asendit, mis on kõige lähedasem vertikaalsele keskasendile.

2.1.   Eesmise lähitulelaterna katse

Katse tuleb teha kuivas ja tuulevaikses kohas, ümbritseva keskkonna temperatuuril 23 ± 5 °C.

Esilaternas, milles kasutatakse masstoodanguna valmistatud ning vähemalt 15 tunni vältel vanandatud gaaslahendusvalgusallikat, lülitatakse lähituli sisse, esilaternat seejuures katseseadmest eemaldamata ega laterna asendit katseseadme suhtes muutmata. (Selleks katseks reguleeritakse pinge niisuguseks, nagu on ette nähtud punktis 1.1.1.2.) Varju piiri horisontaalse osa asendit (joone V-V ja punkti B 50 L (parempoolne liiklus) või punkti B 50 R (vasakpoolne liiklus) läbiva vertikaaljoone vahel) kontrollitakse vastavalt 3 minutit (r3) ja 60 minutit (r60) pärast esilaterna sisselülitamist.

Eespool kirjeldatud varju piiri nihkumist mõõdetakse mis tahes meetodil, mis tagab piisava täpsuse ja korratavad tulemused.

2.2.   Katsetulemused

| 2.2.1. | Milliradiaanides väljendatud tulemused loetakse eesmise lähitulelaterna puhul vastuvõetavaks, kui esilaterna kohta registreeritud absoluutväärtus

  ei ületa 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) ülespoole ega 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) allapoole. |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.2. | Juhul kui nimetatud väärtus on:






  Liikumine | |
| --- | --- | --- |
| Üles | enam kui 1,0 mrad, kuid mitte enam kui 1,5 mrad
  (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad) |
| Alla | enam kui 2,0 mrad, kuid mitte enam kui 3,0 mrad
  (2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad) |

2.2.2.

Juhul kui nimetatud väärtus on:

Liikumine

Üles

enam kui 1,0 mrad, kuid mitte enam kui 1,5 mrad

(1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad)

Alla

enam kui 2,0 mrad, kuid mitte enam kui 3,0 mrad

(2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad)

tuleb punktis 2.1 kirjeldatud viisil teha uus katse teise esilaternanäidisega, mille puhul on eelnevalt kolm korda järjest rakendatud allpool kirjeldatud tsüklit, et stabiliseerida laterna mehaanilised osad alusel asendis, mis kajastab esilaterna korrektset paigutust sõidukil:

| | lähitulel lastakse töötada 1 tunni vältel (pinge tuleb reguleerida punktis 1.1.1.2 ette nähtud viisil), |
| --- | --- |

lähitulel lastakse töötada 1 tunni vältel (pinge tuleb reguleerida punktis 1.1.1.2 ette nähtud viisil),

| | pärast 1 tunni möödumist võib esilaterna tüüpi pidada vastuvõetavaks, kui näidisel mõõdetud absoluutväärtus Δr vastab punkti 2.2.1 nõuetele. |
| --- | --- |

pärast 1 tunni möödumist võib esilaterna tüüpi pidada vastuvõetavaks, kui näidisel mõõdetud absoluutväärtus Δr vastab punkti 2.2.1 nõuetele.

---

(1)  Kui katsetatav esilatern on grupeeritud ja/või vastastikku ühendatud signaallaternatega, peavad viimased olema sisse lülitatud kogu katse vältel. Kui tegemist on suunatulelaternaga, tuleb see sisse lülitada vilkuvas režiimis nii, et põlemise ja mittepõlemise kestuste suhe on ligikaudu üks ühele.

(2)  Kui esilaternal vilgutamisel töötab korraga kaks või rohkem valgusallikat, ei käsitata seda valgusallikate normaalse samaaegse kasutamisena.

(3)  NaCMC on karboksümetüültselluloosi (mida tavaliselt tähistatakse lühendiga CMC) naatriumsool. Segus kasutataval NaCMC-l peab temperatuuril 20 °C olema asendatud rühmade määr 0,6–0,7 ja 2 % lahuse puhul viskoossus 200–300 cP.

(4)  Koguse lubatud hälve tuleneb vajadusest saavutada määrdumine, mis valgub õigesti laiali kogu plastist hajutiklaasil.

(5)  Punkt 50 V asub 375 mm punktist HV allpool vertikaaljoonel VV, kui ekraan on 25 m kaugusel.

Liide

Fotomeetriliste tööparameetrite püsivuse katsetamisega seotud tööperioodide ülevaade

| Lühendid | : | P: lähitulelatern

  D: kaugtulelatern (D1 + D2 tähendab kahte kaugtuld)

  F: eesmine udutulelatern |
| --- | --- | --- |

Lühendid

:

P: lähitulelatern

D: kaugtulelatern (D1 + D2 tähendab kahte kaugtuld)

F: eesmine udutulelatern

| | 15 minutit välja lülitatud ja 5 minutit sisse lülitatud |
| --- | --- |
| | 9 minutit välja lülitatud ja 1 minut sisse lülitatud |
| | 15 minutit sisse lülitatud ja 5 minutit välja lülitatud |

Image

15 minutit välja lülitatud ja 5 minutit sisse lülitatud

Image

9 minutit välja lülitatud ja 1 minut sisse lülitatud

Image

15 minutit sisse lülitatud ja 5 minutit välja lülitatud

Kõik järgmised grupeeritud esilaternad ja eesmised udutulelaternad koos lisatud tähistega on esitatud näidetena ega ole ammendavad.

---

5. LISA

Plastmaterjalist hajutiklaasidega laternatele esitatavad nõuded – hajutiklaaside või materjalinäidiste ja komplektsete laternate katsetamine

1.   ÜLDNÕUDED

| 1.1. | Vastavalt käesoleva eeskirja punktidele 2.2.5 ja 2.3 katsetamiseks antud näidised peavad vastama käesoleva lisa punktides 2.1–2.5 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.

Vastavalt käesoleva eeskirja punktidele 2.2.5 ja 2.3 katsetamiseks antud näidised peavad vastama käesoleva lisa punktides 2.1–2.5 esitatud nõuetele.

| 1.2. | Käesoleva eeskirja punkti 2.2.4 kohaselt katsetatavate plastmaterjalist hajutiklaasidega laternakoostude/süsteemide kaks näidist peavad hajutiklaasi materjali suhtes vastama allpool esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

1.2.

Käesoleva eeskirja punkti 2.2.4 kohaselt katsetatavate plastmaterjalist hajutiklaasidega laternakoostude/süsteemide kaks näidist peavad hajutiklaasi materjali suhtes vastama allpool esitatud nõuetele.

| 1.3. | Plastmaterjalist hajutiklaaside näidistega või materjalinäidistega koos peegeldiga, millele on ette nähtud paigaldada hajutiklaas (kui peegeldi on kasutusel), tehakse tüübikinnituskatsed käesoleva lisa 1. liite tabelis A esitatud kronoloogilises järjekorras. |
| --- | --- |

1.3.

Plastmaterjalist hajutiklaaside näidistega või materjalinäidistega koos peegeldiga, millele on ette nähtud paigaldada hajutiklaas (kui peegeldi on kasutusel), tehakse tüübikinnituskatsed käesoleva lisa 1. liite tabelis A esitatud kronoloogilises järjekorras.

| 1.4. | Kui aga tootja suudab tõendada, et toode on juba läbinud punktidega 2.1–2.5 ettenähtud katsed või mõne muu eeskirja kohased võrdväärsed katsed, ei ole nimetatud katseid vaja korrata; kohustuslikud on ainult 1. liite tabelis B ette nähtud katsed. |
| --- | --- |

1.4.

Kui aga tootja suudab tõendada, et toode on juba läbinud punktidega 2.1–2.5 ettenähtud katsed või mõne muu eeskirja kohased võrdväärsed katsed, ei ole nimetatud katseid vaja korrata; kohustuslikud on ainult 1. liite tabelis B ette nähtud katsed.

| 1.5. | Kui esilaternad on ette nähtud kasutamiseks ainult parempoolses või ainult vasakpoolses liikluses, võib käesolevas lisas ettenähtud katseid taotleja soovil teha ainult ühe näidisega. |
| --- | --- |

1.5.

Kui esilaternad on ette nähtud kasutamiseks ainult parempoolses või ainult vasakpoolses liikluses, võib käesolevas lisas ettenähtud katseid taotleja soovil teha ainult ühe näidisega.

2.   KATSED

2.1.   Vastupidavus temperatuurimuutustele

2.1.1.   Katsed

Kolme uut näidist (hajutiklaasi) katsetatakse temperatuuri ja suhtelise õhuniiskuse muutumise viie tsükli vältel vastavalt järgmisele programmile:

| a) | 3 tundi temperatuuril 40 ± 2 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 85–95 %; |
| --- | --- |

a)

3 tundi temperatuuril 40 ± 2 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 85–95 %;

| b) | 1 tund temperatuuril 23 ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %. |
| --- | --- |

b)

1 tund temperatuuril 23 ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %.

| c) | 15 tundi temperatuuril – 30 ± 2 °C; |
| --- | --- |

c)

15 tundi temperatuuril – 30 ± 2 °C;

| d) | 1 tund temperatuuril 23 ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %. |
| --- | --- |

d)

1 tund temperatuuril 23 ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %.

| e) | 3 tundi temperatuuril 80 ± 2 °C; |
| --- | --- |

e)

3 tundi temperatuuril 80 ± 2 °C;

| f) | 1 tund temperatuuril 23 ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %. |
| --- | --- |

f)

1 tund temperatuuril 23 ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %.

Enne katset tuleb näidiseid hoida vähemalt neli tundi temperatuuril 23 ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %.

| Märkus: | näidiste ühetunnine temperatuuril 23 ± 5 °C hoidmine peab sisaldama termilise šoki ärahoidmiseks vajalikku ühelt temperatuurilt teisele ülemineku etappi. |
| --- | --- |

Märkus:

näidiste ühetunnine temperatuuril 23 ± 5 °C hoidmine peab sisaldama termilise šoki ärahoidmiseks vajalikku ühelt temperatuurilt teisele ülemineku etappi.

2.1.2.   Fotomeetrilised mõõtmised

2.1.2.1.   Meetod

Enne ja pärast katset tehakse näidiste fotomeetrilised mõõtmised.

Mõõtmised tehakse standardlambiga järgmistes punktides:

lähitulelaterna või lähi- ja kaugtulelaterna lähitulega punktides B 50 L ja 50 R (vasakpoolse liikluse jaoks mõeldud laternate puhul B 50 R ja 50 L);

kaugtule puhul punktis Imax.

2.1.2.2.   Tulemused

Igal näidisel enne ja pärast katset mõõdetud fotomeetriliste väärtuste erinevus ei tohi ületada 10 %, mille hulka kuulub fotomeetrilise menetluse lubatud hälve.

2.2.   Vastupidavus atmosfäärimõjudele ja kemikaalikindlus

2.2.1.   Vastupidavus atmosfäärimõjudele

Kolmele uuele näidisele (hajutiklaasile või materjalinäidisele) rakendatakse kiirgust allikast, mille energia spektraaljaotus on samasugune kui mustal kehal temperatuuril vahemikus 5 500–6 000 K. Kiirgusallika ja näidiste vahele asetatakse sobivad filtrid, et minimeerida alla 295 nm ja üle 2 500 nm lainepikkusega kiirgust. Näidistele rakendatakse valgust energeetilise võimsusega 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 nii pikaks ajaks, et näidiste saadav valgusenergia vastab väärtusele 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Katseseadises näidistega samale tasandile paigutatud mustal paneelil mõõdetud temperatuur peab olema 50 ± 5 °C. Ühtlase kiirguse tagamiseks peavad näidised pöörlema ümber kiirgusallika kiirusega 1–5 p/min.

Näidistele piserdatakse destilleeritud vett juhtivusega alla 1 mS/m temperatuuril 23 ± 5 °C vastavalt järgmisele tsüklile:

| pihustamine | : | 5 minutit; |
| --- | --- | --- |
| kuivatamine | : | 25 minutit. |

pihustamine

:

5 minutit;

kuivatamine

:

25 minutit.

2.2.2.   Vastupidavus keemilistele mõjuritele

Pärast käesoleva lisa punktis 2.2.1 kirjeldatud katset ja käesoleva lisa punktis 2.2.3.1 kirjeldatud mõõtmisi töödeldakse kolme nimetatud näidise välispinda punktis 2.2.2.2 kirjeldatud viisil käesoleva lisa punktis 2.2.2.1 määratletud seguga.

2.2.2.1.   Katsesegu

Katsesegu koosneb (mahu järgi) 61,5 protsendist n-heptaanist, 12,5 protsendist tolüeenist, 7,5 protsendist etüültetrakloriidist, 12,5 protsendist triklooretüleenist ja 6 protsendist ksüleenist.

2.2.2.2.   Katsesegu pealekandmine

Niisutada (ISO 105 kohast) puuvillasest riidest lappi, kuni see on punktis 2.2.2.1 kirjeldatud segust märg, ja hõõruda sellega hiljemalt 10 sekundi pärast 10 minutit näidise välispinda survega 50 N/cm2, mis vastab 14 × 14 mm suurusel katsepinnal jõule 100 N.

Nimetatud kümneminutilise ajavahemiku vältel niisutatakse lappi seguga uuesti, nii et pealekantav vedelik oleks koostiselt jätkuvalt identne ettenähtud katseseguga.

Pealekandmise ajal on pragude tekkimise ärahoidmiseks lubatud näidisele rakendatavat survet kontrollida.

2.2.2.3.   Puhastamine

Pärast katsesegu pealekandmist kuivatatakse näidiseid välisõhus ja pestakse seejärel punktis 2.3 („Vastupidavus puhastusainetele”) kirjeldatud seguga temperatuuril 23 ± 5 °C.

Seejärel tuleb näidiseid temperatuuril 23 ± 5 °C hoolikalt loputada destilleeritud veega, mis ei sisalda üle 0,2 protsendi lisandeid, ja pühkida seejärel pehme lapiga.

2.2.3.   Tulemused

2.2.3.1.   Pärast atmosfäärimõjudele vastupidavuse katset ei tohi näidiste välispinnas olla pragusid, kriimustusi, mõrasid ega deformatsioone ja valgusläbivuse keskmine hälve Formula, mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ei tohi olla suurem kui 0,020 (Δtm ≤ 0,020).

2.2.3.2.   Pärast keemilistele ainetele vastupidavuse katset ei tohi näidistel olla keemiliste ainete jälgi, mis võivad muuta valguse hajumist, mille keskhälve Formula, mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ei tohi olla suurem kui 0,020 (Δdm ≤ 0,020).

2.2.4.   Vastupidavus valgusallika kiirgusele

Tehakse järgmine katse:

| | esilaterna kõikide valgust edastavate plastdetailide näidised asetatakse gaaslahendusvalgusallika valgusvihku. Parameetrid, näiteks nurgad ja näidiste vahelised kaugused, peavad olema samasugused kui esilaternas. Kõik kasutatud näidised peavad olema sama värvuse ja pinnatöötlusega kui esilaterna vastavad osad. |
| --- | --- |

esilaterna kõikide valgust edastavate plastdetailide näidised asetatakse gaaslahendusvalgusallika valgusvihku. Parameetrid, näiteks nurgad ja näidiste vahelised kaugused, peavad olema samasugused kui esilaternas. Kõik kasutatud näidised peavad olema sama värvuse ja pinnatöötlusega kui esilaterna vastavad osad.

| | Pärast 1 500 tundi pidevat valgusvihus viibimist peavad uue standardse gaaslahendusvalgusallika kasutamisel läbilastava valguse värvusomadused olema nõuetekohased ja näidiste välispindades ei tohi olla pragusid, kriimustusi, mõrasid ega deformatsioone. |
| --- | --- |

Pärast 1 500 tundi pidevat valgusvihus viibimist peavad uue standardse gaaslahendusvalgusallika kasutamisel läbilastava valguse värvusomadused olema nõuetekohased ja näidiste välispindades ei tohi olla pragusid, kriimustusi, mõrasid ega deformatsioone.

2.3.   Vastupidavus puhastusainetele ja süsivesinikele

2.3.1.   Vastupidavus puhastusainetele

Kolme näidise (hajutiklaasi või materjalinäidise) välispinda kuumutatakse temperatuurini 50 ± 5 °C ja kastetakse seejärel viieks minutiks segusse, mille temperatuur on 23 ± 5 °C ja mis koosneb 99 osast destilleeritud veest maksimaalse lisandite sisaldusega 0,02 % ja ühest osast alküülarüülsulfonaadist.

Katse lõpul kuivatatakse näidiseid temperatuuril 50 ± 5 °C. Näidiste pind puhastatakse niiske lapiga.

2.3.2.   Vastupidavus süsivesinikele

Seejärel hõõrutakse kolme näidise välispinda ühe minuti vältel kergelt puuvillase lapiga, mida on immutatud 70 % n-heptaanist ja 30 % tolueenist (mahuprotsentides) koosnevas segus, ja kuivavatakse seejärel välisõhus.

2.3.3.   Tulemused

Pärast kahe nimetatud katse järjestikust tegemist ei tohi valgusläbivuse keskmine hälve Formula, mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, olla suurem kui 0,010 (Δtm ≤ 0,010).

2.4.   Vastupidavus mehaanilisele kulumisele

2.4.1.   Mehaanilise kulumise katse meetod

Kolme uue näidise (hajutiklaasi) välispinnale rakendatakse ühtlase mehaanilise kulutamise katset meetodil, mida on kirjeldatud käesoleva lisa 3. liites.

2.4.2.   Tulemused

Pärast nimetatud katset mõõdetakse muutusi:

| valgusläbivuses | : | |
| --- | --- | --- |
| ja valguse hajumises | : | |

valgusläbivuses

:

Formula

ja valguse hajumises

:

Formula

vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele punktis 2.2.4 määratud alas. Kolme näidise keskmine väärtus peab vastama järgmistele tingimustele:

| | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5.   Pinnete olemasolu korral: pinnete nakkekatse

2.5.1.   Näidise ettevalmistamine

Hajutiklaasi pindesse lõigatakse žiletiteraga või nõelaga 20 mm × 20 mm suurune ruudustik ruutude suurusega umbes 2 mm × 2 mm. Terale või nõelale avaldatav surve peab olema piisav vähemalt pinde läbilõikamiseks.

2.5.2.   Katse kirjeldus

Kasutatakse kleeplinti, mille nakkejõud on 2 N/(laiuse cm) ±20 %, mida mõõdetakse käesoleva lisa 4. liites nimetatud standardsetes tingimustes. Nimetatud kleeplint, mille laius peab olema vähemalt 25 mm, surutakse vähemalt 5 minutiks vastu punktis 2.5.1 kirjeldatud viisil ettevalmistatud pinda.

Seejärel koormatakse kleeplindi otsa nii, et katsetatava pinna nakkejõule rakendub vastava pinna suhtes risti mõjuv vastujõud. Selles faasis tõmmatakse kleeplint pinnalt ära ühtlase kiirusega 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Tulemused

Ruudustikuga kaetud piirkonnas ei tohi esineda märgatavaid kahjustusi. Ruutude lõikepunktides või lõigete servades on kahjustused lubatud juhul, kui kahjustatud ala ei ületa 15 % ruudustikuga kaetud pindalast.

2.6.   Plastist hajutiklaasiga esilaternakoostu katsetamine

2.6.1.   Hajutiklaasi pinna vastupidavus mehaanilisele kulumisele

2.6.1.1.   Katsed

Laternanäidise nr 1 hajutiklaasiga tehakse punktis 2.4.1 kirjeldatud katse.

2.6.1.2.   Tulemused

Pärast katset ei tohi esilaternaga tehtud käesoleva eeskirja kohaste fotomeetriliste mõõtmiste tulemused:

| a) | ületada punktide B 50 L ja HV jaoks ettenähtud maksimumväärtusi rohkem kui 30 % võrra ega olla rohkem kui 10 % võrra väiksemad punkti 75 R jaoks ettenähtud miinimumväärtustest (vasakpoolse liikluse jaoks mõeldud esilaternate puhul tuleb arvestada vastavalt punktidega B 50 R, HV ja 75 L)
  või |
| --- | --- |

a)

ületada punktide B 50 L ja HV jaoks ettenähtud maksimumväärtusi rohkem kui 30 % võrra ega olla rohkem kui 10 % võrra väiksemad punkti 75 R jaoks ettenähtud miinimumväärtustest (vasakpoolse liikluse jaoks mõeldud esilaternate puhul tuleb arvestada vastavalt punktidega B 50 R, HV ja 75 L)

või

| b) | olla rohkem kui 10 % võrra väiksemad punkti HV jaoks ettenähtud miinimumväärtustest ainult kaugtuld kiirgava esilaterna korral. |
| --- | --- |

b)

olla rohkem kui 10 % võrra väiksemad punkti HV jaoks ettenähtud miinimumväärtustest ainult kaugtuld kiirgava esilaterna korral.

2.6.2.   Pinnete olemasolu korral: pinnete nakkekatse

Laternanäidise nr 2 hajutiklaasiga tehakse punktis 2.5 kirjeldatud katse.

1. liide

TÜÜBIKINNITUSKATSETE KRONOLOOGILINE JÄRJEKORD

A.   Plastmaterjalide katsetamine (hajutiklaasid või materjalinäidised, mis on katsetamiseks esitatud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.2.4)

| Näidised
  Katsed | Hajutiklaasid või materjalinäidised | Hajutiklaasid |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Piiratud fotomeetrilised parameetrid
  (punkt 2.1.2) |

Näidised

Katsed

Hajutiklaasid või materjalinäidised

Hajutiklaasid

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Piiratud fotomeetrilised parameetrid

(punkt 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1. | Temperatuuri-muutus
  (punkt 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1.

Temperatuuri-muutus

(punkt 2.1.1)

x

x

x

| 1.2. | Piiratud fotomeetrilised parameetrid
  (punkt 2.1.2) |
| --- | --- |

1.2.

Piiratud fotomeetrilised parameetrid

(punkt 2.1.2)

x

x

x

| 1.2.1. | Valgusläbivuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.2.1.

Valgusläbivuse mõõtmine

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Valguse hajumise mõõtmine |
| --- | --- |

1.2.2.

Valguse hajumise mõõtmine

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Atmosfäärimõjurid
  (punkt 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosfäärimõjurid

(punkt 2.2.1)

x

x

x

| 1.3.1. | Valgusläbivuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.3.1.

Valgusläbivuse mõõtmine

x

x

x

| 1.4. | Keemilised mõjurid
  (punkt 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4.

Keemilised mõjurid

(punkt 2.2.2)

x

x

x

| 1.4.1. | Valguse hajumise mõõtmine |
| --- | --- |

1.4.1.

Valguse hajumise mõõtmine

x

x

x

| 1.5. | Puhastusained
  (punkt 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5.

Puhastusained

(punkt 2.3.1)

x

x

x

| 1.6. | Süsivesinikud
  (punkt 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6.

Süsivesinikud

(punkt 2.3.2)

x

x

x

| 1.6.1. | Valgusläbivuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.6.1.

Valgusläbivuse mõõtmine

x

x

x

| 1.7. | Kulumine
  (punkt 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7.

Kulumine

(punkt 2.4.1)

x

x

x

| 1.7.1. | Valgusläbivuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.7.1.

Valgusläbivuse mõõtmine

x

x

x

| 1.7.2. | Valguse hajumise mõõtmine |
| --- | --- |

1.7.2.

Valguse hajumise mõõtmine

x

x

x

| 1.8. | Nakkekatse
  (punkt 2.5) |
| --- | --- |

1.8.

Nakkekatse

(punkt 2.5)

x

| 1.9. | Vastupidavus valgusallika kiirgusele
  (punkt 2.2.4) |
| --- | --- |

1.9.

Vastupidavus valgusallika kiirgusele

(punkt 2.2.4)

x

B.   Esilaternakoostude katsetamine (katsetamiseks esitatud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.2.3)

| Katsed | Esilaternakoost |
| --- | --- |
| Näidis nr |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Kulumine
  (punkt 2.6.1.1.1) |

Katsed

Esilaternakoost

Näidis nr

1

2

2.1.

Kulumine

(punkt 2.6.1.1.1)

x

| 2.2. | Fotomeetria
  (punkt 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2.

Fotomeetria

(punkt 2.6.1.2)

x

| 2.3. | Nakkekatse
  (punkt 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3.

Nakkekatse

(punkt 2.6.2)

x

2. liide

Valguse hajumise ja valgusläbivuse mõõtmise meetod

1.   MÕÕTESEADMED (VT JOONIS)

Kollimaatori K valgusvihku poolhajuvusega β/2 = 17,4 × 10–4 rd piiratakse diafragmaga DT, mille ava on 6 mm ja mille vastu asetatakse näidise alus.

Diafragma DT ja fotomeetri anduri R vahel asub sfäärilise aberratsiooni suhtes korrigeeritud koondav akromaatiline hajutiklaas L2, mille diameeter on niisugune, et seda läbib näidise poolt hajutatav valgus koonuse ulatuses, mille poolnurk β/2 = 14°.

Ringdiafragma DD nurkadega α/2 = 1° ja αmax/2 = 12° asetatakse hajutiklaasi L2 kujutise fokaaltasandisse.

Diafragma läbipaistmatu keskmine osa on vajalik valgusallikast otse saabuva valguse varjamiseks. Diafragma keskmist osa peab olema võimalik valgusvihust niimoodi eemaldada, et seda saab täpselt esialgsesse asendisse tagasi panna.

Vahekaugus L2 DT ja fookuskaugus F2
   (1) hajutiklaasil L2 valitakse nii, et kujutis DT katab täielikult fotomeetri anduri R.

Kui esialgselt langevat valgust väljendatakse tuhandetes ühikutes, peab iga lugemi absoluutne täpsus olema väiksem kui üks ühik.

2.   MÕÕTMISED

Tehakse järgmised mõõtmised:

| Lugem | Näidisega | Keskosaga DD | Mõõdetav valgusvoog |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ei | ei | Langeva valgusvoo esimene lugem |
| T2 | jah
  (enne katset) | ei | Uue materjali poolt läbilastav valgusvoog 24° alal |
| T3 | jah
  (pärast katset) | ei | Uue materjali poolt läbilastav valgusvoog 24° alal |
| T4 | jah
  (enne katset) | jah | Uue materjali poolt hajutatud valgusvoog |
| T5 | jah
  (pärast katset) | jah | Katsetatud materjali poolt hajutatud valgusvoog |

Lugem

Näidisega

Keskosaga DD

Mõõdetav valgusvoog

T1

ei

ei

Langeva valgusvoo esimene lugem

T2

jah

(enne katset)

ei

Uue materjali poolt läbilastav valgusvoog 24° alal

T3

jah

(pärast katset)

ei

Uue materjali poolt läbilastav valgusvoog 24° alal

T4

jah

(enne katset)

jah

Uue materjali poolt hajutatud valgusvoog

T5

jah

(pärast katset)

jah

Katsetatud materjali poolt hajutatud valgusvoog

Joonis 1

Optiline seade, mida kasutatakse valguse hajumise ja valgusläbivuse muutumise mõõtmiseks

Image

---

(1)  Hajutiklaasi L2 fookuskauguseks soovitatakse ligikaudu 80 mm.

3. liide

PIHUSTUSKATSE MEETOD

1.   KATSESEADE

1.1.   Pihustuspüstol

Kasutatav vedeliku pihustamise püstol peab olema varustatud 1,3 mm läbimõõduga düüsiga, mis võimaldab vedeliku voolukiirust 0,24 ± 0,02 l/min töörõhul 6,0 baari – 0, + 0,5 baari.

Nimetatud kasutustingimustes moodustuva lehvikukujulise joa poolt kulutataval pinnal tekkiva mustri läbimõõt peab düüsist 380 mm ± 10 mm kaugusel olema läbimõõduga 170 mm ± 50 mm.

1.2.   Katsesegu

Katsesegu koostis peab olema järgmine:

| a) | kvartsliiv, kõvadusega Mohsi skaala järgi 7, terasuurusega 0–0,2 mm, ligikaudu normaaljaotusega ning nurgateguriga 1,8–2; |
| --- | --- |

a)

kvartsliiv, kõvadusega Mohsi skaala järgi 7, terasuurusega 0–0,2 mm, ligikaudu normaaljaotusega ning nurgateguriga 1,8–2;

| b) | vesi, karedusega mitte üle 205 g/m3, segus, mis sisaldab 25 g liiva liitri vee kohta. |
| --- | --- |

b)

vesi, karedusega mitte üle 205 g/m3, segus, mis sisaldab 25 g liiva liitri vee kohta.

2.   KATSE

Laternate hajutiklaaside välispinnale lastakse üks kord või rohkem kordi toimet avaldada eespool kirjeldatud viisil moodustatud liivajoal. Juga tuleb pihustada katsetatava pinna suhtes ligikaudu risti.

Kulumist kontrollitakse ühe või mitme klaasinäidise abil, mis asetatakse võrdlusnäidisena (-näidistena) katsetatavate hajutiklaaside lähedale. Segu pihustatakse pinnale, kuni valguse hajumise 2. liites kirjeldatud viisil mõõdetud muutumine näidistel vastab järgmisele väärtusele:

Formula

Kogu katsetatava pinna ühtlase kulumise kontrollimiseks võib kasutada mitut võrdlusnäidist.

4. liide

KLEEPLINDI NAKKEKATSE

1.   OTSTARVE

Käesolev meetod võimaldab standardtingimustes määrata kleeplindi lineaarset nakkejõudu klaasplaadi suhtes.

2.   PÕHIMÕTE

Jõu mõõtmine, mis on vajalik kleeplindi klaasplaadilt 90° nurga all eemaldamiseks.

3.   ETTENÄHTUD KESKKONNATINGIMUSED

Õhutemperatuur peab olema 23 ± 5 °C ja suhteline õhuniiskus 65 ± 15 protsenti.

4.   KATSEKEHAD

Enne katsetamist hoitakse näidiseks oleva kleeplindi rulli 24 tunni vältel ettenähtud keskkonnatingimustel (vt punkt 3).

Igast rullist katsetatakse viit 400 mm pikkust katsekeha. Need võetakse rullist pärast kolme pealmise kihi eemaldamist.

5.   MENETLUS

Katse tuleb teha punktis 3 kirjeldatud keskkonnatingimustes.

Võetakse viis katsekeha, keerates linti radiaalsuunas lahti kiirusel ca 300 mm/s. Seejärel kinnitatakse katsekehad järgneva 15 sekundi vältel järgmisel viisil.

| | Lint kantakse sõrme pideva pikisuunalise hõõruva liigutusega, liigselt klaasplaadile surumata, nii et lindi ja klaasplaadi vahele ei jääks õhumulle. |
| --- | --- |

Lint kantakse sõrme pideva pikisuunalise hõõruva liigutusega, liigselt klaasplaadile surumata, nii et lindi ja klaasplaadi vahele ei jääks õhumulle.

| | Klaasplaadile kinnitatud lint jäetakse 10 minutiks ettenähtud keskkonnatingimustesse. |
| --- | --- |

Klaasplaadile kinnitatud lint jäetakse 10 minutiks ettenähtud keskkonnatingimustesse.

| | Ligikaudu 25 mm pikkune katsetükk eemaldatakse plaadilt suunas, mis on katsetüki pinnaga risti, |
| --- | --- |

Ligikaudu 25 mm pikkune katsetükk eemaldatakse plaadilt suunas, mis on katsetüki pinnaga risti,

| | Plaat kinnitatakse ja lindi vaba ots painutatakse 90° all tagasi. Jõudu rakendatakse nii, et lindi ja plaadi eraldusjoon on selle jõu ja plaadi suhtes risti. |
| --- | --- |

Plaat kinnitatakse ja lindi vaba ots painutatakse 90° all tagasi. Jõudu rakendatakse nii, et lindi ja plaadi eraldusjoon on selle jõu ja plaadi suhtes risti.

| | Seejärel tõmmatakse linti selle eemaldamiseks kiirusega 300 mm/s ± 30 mm/s ja registreeritakse selleks vajalik jõud. |
| --- | --- |

Seejärel tõmmatakse linti selle eemaldamiseks kiirusega 300 mm/s ± 30 mm/s ja registreeritakse selleks vajalik jõud.

6.   TULEMUSED

Saadud viis väärtust tuleb järjestada ja võtta mõõtmistulemuseks mediaan. Nimetatud väärtust väljendatakse njuutonites lindi laiuse sentimeetri kohta.

---

6. LISA

NULLKESE

Image

Vabatahtlik nullkeskme märk paigutatakse hajutiklaasile hajutiklaasi ja lähitule nulltelje ristumiskohal, samuti kaugtule hajutiklaasidele, kui need ei ole lähitulega grupeeritud, kombineeritud ega vastastikku ühendatud.

Joonisel on kujutatud nullkeskme märk projitseerituna tasapinnale, mis on hajutiklaasi suhtes sisuliselt puutuja umbkaudu ringi keskel. Märgi moodustavad jooned võivad olla pidevad või punktiirid.

---

7. LISA

PINGE MÄRGISTUS

| Märgistus kantakse iga sellise esilaterna korpusele, mis sisaldab üksnes gaaslahendusvalgusallikaid ja liiteseadist, ning liiteseadise igale välimisele osale. | | Märgistus kantakse iga sellise esilaterna korpusele, mis sisaldab vähemalt üht gaaslahendusvalgusallikat ja liiteseadist. |
| --- | --- | --- |
| Liiteseadis(ed) on projekteeritud ** V elektrisüsteemi jaoks. | | Liiteseadis(ed) on projekteeritud ** V elektrisüsteemi jaoks. |
| | | Mitte ükski hõõglamp ega LED-moodul, mida esilatern sisaldab, ei ole projekteeritud 24 V elektrisüsteemi jaoks. |

Märgistus kantakse iga sellise esilaterna korpusele, mis sisaldab üksnes gaaslahendusvalgusallikaid ja liiteseadist, ning liiteseadise igale välimisele osale.

Märgistus kantakse iga sellise esilaterna korpusele, mis sisaldab vähemalt üht gaaslahendusvalgusallikat ja liiteseadist.

Liiteseadis(ed) on projekteeritud ** V elektrisüsteemi jaoks.

Liiteseadis(ed) on projekteeritud ** V elektrisüsteemi jaoks.

Mitte ükski hõõglamp ega LED-moodul, mida esilatern sisaldab, ei ole projekteeritud 24 V elektrisüsteemi jaoks.

---

8. LISA

TOODANGU NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLIMISE MENETLUSE MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDINE

| 1.1. | Mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast peetakse vastavusnõudeid käesoleva eeskirja kohaselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid. |
| --- | --- |

1.1.

Mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast peetakse vastavusnõudeid käesoleva eeskirja kohaselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid.

| 1.2. | Masstoodanguna valmistatavate esilaternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetrilisi tööparameetreid mõõdetakse pingel 13,2 ±0,1 V või teisiti sätestatud pingel ja: | kas
  latern on varustatud eemaldatava standardse gaaslahendusvalgusallikaga vastavalt punktile 6.1.3. Selle gaaslahenduslambi valgusvoog võib erineda eeskirjas nr 99 sätestatud objektiivsest valgusvoost. Sellisel juhul tuleb valgustustihedust vastavalt korrigeerida; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Masstoodanguna valmistatavate esilaternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetrilisi tööparameetreid mõõdetakse pingel 13,2 ±0,1 V või teisiti sätestatud pingel ja:

kas

latern on varustatud eemaldatava standardse gaaslahendusvalgusallikaga vastavalt punktile 6.1.3. Selle gaaslahenduslambi valgusvoog võib erineda eeskirjas nr 99 sätestatud objektiivsest valgusvoost. Sellisel juhul tuleb valgustustihedust vastavalt korrigeerida;

| | või
  latern on varustatud seeriatoodanguna valmistatava gaaslahendusvalgusallikaga ja seeriatoodanguna valmistatava liiteseadisega (kui see on olemas). Selle valgusallika valgusvoog võib objektiivsest valgusvoost erineda eeskirjas nr 99 sätestatud valgusallika ja liiteseadise lubatud hälvete tõttu; seetõttu võib mõõdetud valgustustihedust korrigeerida 20 % võrra soodsas suunas; |
| --- | --- |

või

latern on varustatud seeriatoodanguna valmistatava gaaslahendusvalgusallikaga ja seeriatoodanguna valmistatava liiteseadisega (kui see on olemas). Selle valgusallika valgusvoog võib objektiivsest valgusvoost erineda eeskirjas nr 99 sätestatud valgusallika ja liiteseadise lubatud hälvete tõttu; seetõttu võib mõõdetud valgustustihedust korrigeerida 20 % võrra soodsas suunas;

| 1.2.1. | Mitte ükski valgustustiheduse väärtus, mis on mõõdetud ja korrigeeritud vastavalt punktile 1.2, ei tohi kalduda ebasoodsas suunas üle 20 % kõrvale käesolevas eeskirjas sätestatud väärtustest. Väärtuste B 50 L (või R) ja ala A puhul võib maksimumhälve ebasoodsas suunas olla vastavalt:






  B 50 L (või R) (1): | 170 cd ehk 20 %
  255 cd ehk 30 % |
| --- | --- | --- |
| Ala A | 255 cd ehk 20 %
  380 cd ehk 30 % |

1.2.1.

Mitte ükski valgustustiheduse väärtus, mis on mõõdetud ja korrigeeritud vastavalt punktile 1.2, ei tohi kalduda ebasoodsas suunas üle 20 % kõrvale käesolevas eeskirjas sätestatud väärtustest. Väärtuste B 50 L (või R) ja ala A puhul võib maksimumhälve ebasoodsas suunas olla vastavalt:

B 50 L (või R) (1):

170 cd ehk 20 %

255 cd ehk 30 %

Ala A

255 cd ehk 20 %

380 cd ehk 30 %

| 1.2.2. | või kui






  1.2.2.1. | lähitule puhul on käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtused täidetud punktis HV (lubatud hälbega + 170 cd) ja sama suunatuse korral ühes punktis 0,35 kraadi suurusel ringjoonega piiratud alal punktide B 50 L (või R) (1) (lubatud hälbega 85 cd), 75 R (või L), 50 V, 25 R1 ja 25 L2 ümber ning I segmendis; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

või kui

1.2.2.1.

lähitule puhul on käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtused täidetud punktis HV (lubatud hälbega + 170 cd) ja sama suunatuse korral ühes punktis 0,35 kraadi suurusel ringjoonega piiratud alal punktide B 50 L (või R) (1) (lubatud hälbega 85 cd), 75 R (või L), 50 V, 25 R1 ja 25 L2 ümber ning I segmendis;

| 1.2.2.2. | ja kui HV asub kaugtule puhul samavalgustustihedusjoone 0,75 Imax piires, kehtib kõikides käesoleva eeskirja punkti 6.3 kohaselt määratletud mõõtepunktides maksimumväärtustele tolerants + 20 % ja miinimumväärtustele tolerants – 20 %. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

ja kui HV asub kaugtule puhul samavalgustustihedusjoone 0,75 Imax piires, kehtib kõikides käesoleva eeskirja punkti 6.3 kohaselt määratletud mõõtepunktides maksimumväärtustele tolerants + 20 % ja miinimumväärtustele tolerants – 20 %.

| 1.2.3. | Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna asendit muuta tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa külgsuunas 0,5° vasakule ja paremale poole ning vertikaalsuunas 0,2° üles või alla. |
| --- | --- |

1.2.3.

Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna asendit muuta tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa külgsuunas 0,5° vasakule ja paremale poole ning vertikaalsuunas 0,2° üles või alla.

| 1.2.4. | Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid, kasutades teist standardset gaaslahendusvalgusallikat või gaaslahendusvalgusallikat ja liiteseadist, olenevalt sellest, kumb on punkti 1.2 kohaselt nõutav. |
| --- | --- |

1.2.4.

Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid, kasutades teist standardset gaaslahendusvalgusallikat või gaaslahendusvalgusallikat ja liiteseadist, olenevalt sellest, kumb on punkti 1.2 kohaselt nõutav.

| 1.3. | Varju piiri vertikaalasendi kuumusest tingitud muutumise kontrollimiseks kohaldatakse järgmist menetlust: | ühte esilaternanäidist katsetatakse vastavalt 4. lisa punktis 2.1 kirjeldatud menetlusele pärast seda, kui näidisele on kolm korda järjest rakendatud 4. lisa punktis 2.2.2 kirjeldatud tsüklit. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Varju piiri vertikaalasendi kuumusest tingitud muutumise kontrollimiseks kohaldatakse järgmist menetlust:

ühte esilaternanäidist katsetatakse vastavalt 4. lisa punktis 2.1 kirjeldatud menetlusele pärast seda, kui näidisele on kolm korda järjest rakendatud 4. lisa punktis 2.2.2 kirjeldatud tsüklit.

| | Esilatern loetakse vastuvõetavaks, kui Δr (nagu määratletud käesoleva eeskirja 4. lisa punktides 2.1 ja 2.2) ei ületa 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Esilatern loetakse vastuvõetavaks, kui Δr (nagu määratletud käesoleva eeskirja 4. lisa punktides 2.1 ja 2.2) ei ületa 1,5 mrad.

| | Kui nimetatud väärtus on suurem kui 1,5 mrad, kuid ei ületa 2,0 mrad, katsetatakse teist esilaternat ning seejärel ei tohi mõlema näidise puhul registreeritud absoluutväärtuste keskmine ületada 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Kui nimetatud väärtus on suurem kui 1,5 mrad, kuid ei ületa 2,0 mrad, katsetatakse teist esilaternat ning seejärel ei tohi mõlema näidise puhul registreeritud absoluutväärtuste keskmine ületada 1,5 mrad.

| 1.4. | Värvsuskoordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

1.4.

Värvsuskoordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded peavad olema täidetud.

| 1.5. | Kui aga korduvalt ei ole võimalik vertikaalselt reguleerida nõutavasse asendisse punktis 6.2.2.3 sätestatud lubatud hälvete piires, katsetatakse ühte näidist 10. lisa punktides 2 ja 3 ettenähtud korras. |
| --- | --- |

1.5.

Kui aga korduvalt ei ole võimalik vertikaalselt reguleerida nõutavasse asendisse punktis 6.2.2.3 sätestatud lubatud hälvete piires, katsetatakse ühte näidist 10. lisa punktides 2 ja 3 ettenähtud korras.

2.   TOOTJAPOOLSE VASTAVUSKONTROLLI MIINIMUMNÕUDED

Tüübikinnitusmärgi omanik peab sobiva ajavahemiku järel tegema iga esilaternatüübiga vähemalt järgmised katsed. Katsed peavad vastama käesoleva eeskirja sätetele.

Kui mõni näidis ei vasta asjaomase katsetüübi nõuetele, tuleb võtta muud näidised ja katsetada neid. Tootja peab võtma meetmeid, et tagada toodangu vastavus nõuetele.

2.1.   Katsete laad

Käesoleva eeskirja nõuetele vastavuse katsed tehakse fotomeetriliste omaduste ning varju piiri vertikaalasendi kuumusest tingitud muutumise kontrollimiseks.

2.2.   Katsemeetodid

| 2.2.1. | Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi. |
| --- | --- |

2.2.1.

Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi.

| 2.2.2. | Tootja tehtavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõendada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega võrdväärsed. |
| --- | --- |

2.2.2.

Tootja tehtavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõendada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega võrdväärsed.

| 2.2.3. | Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse tehtud mõõtmise tulemustele. |
| --- | --- |

2.2.3.

Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse tehtud mõõtmise tulemustele.

| 2.2.4. | Kõikidel juhtudel, kuid eriti halduslikul kontrollimisel ja proovivõtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kõikidel juhtudel, kuid eriti halduslikul kontrollimisel ja proovivõtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid.

2.3.   Proovivõtu nõuded

Esilaternate näidised valitakse ühtliku partii hulgast juhuslikkuse põhimõttel. Ühtlik partii tähendab tootja tootmismeetodite kohaselt määratletud sama tüüpi esilaternate rühma.

Hindamine hõlmab tavaliselt üksikute tehaste seeriatoodangut. Tootja võib siiski koguda sama tüübi kohta andmeid eri tehastest, kui need tehased töötavad sama kvaliteedisüsteemi ja -juhtimise alusel.

2.4.   Mõõdetud ja registreeritud fotomeetrilised parameetrid

Esilaternate näidistel tehakse fotomeetrilised mõõtmised käesolevas eeskirjas ettenähtud punktides, tulemid võetakse kaugtule puhul väärtusele Imax vastavast punktist ja punktidest HV (2), HL ja HR (3) ning lähitule puhul punktidest B 50 L (või R) (1), HV, 50 V, 75 R (või L) ja 25 L2 (või R2) (vt 3. lisa joonis).

2.5.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Tootja peab katsetulemused statistiliselt töötlema ning määratlema koos pädeva asutusega oma toodete nõuetele vastavust reguleerivad kriteeriumid nii, et on täidetud käesoleva eeskirja punktis 9.1 sätestatud toodete vastavushindamise nõuded.

Toodete nõuetele vastavuse kriteeriumid peavad olema niisugused, et 9. lisas kirjeldatud juhusliku kontrollnäidise (esimese võetud näidise) puhul on kontrolli läbimise minimaalne tõenäosus 0,95 (95 % usaldatavusega).

---

(1)  Sulgudes olevad tähed viitavad vasakpoolse liikluse jaoks mõeldud esilaternatele.

(2)  Kui kaugtuli on vastastikku ühendatud lähitulega, on HV kaugtule puhul sama mõõtmispunkt kui lähitule puhul.

(3)  HL ja HR: punktid joonel H-H, mis asuvad punktist HV vastavalt 2,5 kraadi vasakul ja paremal.

---

9. LISA

PROOVIVÕTU MIINIMUMNÕUDED KONTROLLIJALE

1.   ÜLDINE

| 1.1. | Vastavusnõudeid peetakse käesoleva eeskirja nõuete kohaselt, kui neid on, mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid. |
| --- | --- |

1.1.

Vastavusnõudeid peetakse käesoleva eeskirja nõuete kohaselt, kui neid on, mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid.

| 1.2. | Masstoodanguna valmistatavate esilaternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetrilisi tööparameetreid mõõdetakse pingel 13,2 ±0,1 V või muul ettenähtud pingel ja: | kas
  latern on varustatud eemaldatava standardse gaaslahendusvalgusallikaga vastavalt punktile 6.1.3. Selle gaaslahenduse valgusallika valgusvoog võib erineda eeskirjas nr 99 määratud etalonvalgusvoost. Sellisel juhul tuleb valgustustihedust vastavalt korrigeerida; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Masstoodanguna valmistatavate esilaternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui juhuslikult katsetamiseks valitud laternate fotomeetrilisi tööparameetreid mõõdetakse pingel 13,2 ±0,1 V või muul ettenähtud pingel ja:

kas

latern on varustatud eemaldatava standardse gaaslahendusvalgusallikaga vastavalt punktile 6.1.3. Selle gaaslahenduse valgusallika valgusvoog võib erineda eeskirjas nr 99 määratud etalonvalgusvoost. Sellisel juhul tuleb valgustustihedust vastavalt korrigeerida;

| | või
  latern on varustatud seeriatoodanguna valmistatava gaaslahendusvalgusallikaga ja seeriatoodanguna valmistatava liiteseadisega. Selle gaaslahendusvalgusallika valgusvoog võib nimivalgusvoost erineda eeskirjas nr 99 sätestatud valgusallika ja liiteseadise lubatud hälvete tõttu; seetõttu võib mõõdetud valgustustihedust korrigeerida 20 % võrra soodsas suunas; |
| --- | --- |

või

latern on varustatud seeriatoodanguna valmistatava gaaslahendusvalgusallikaga ja seeriatoodanguna valmistatava liiteseadisega. Selle gaaslahendusvalgusallika valgusvoog võib nimivalgusvoost erineda eeskirjas nr 99 sätestatud valgusallika ja liiteseadise lubatud hälvete tõttu; seetõttu võib mõõdetud valgustustihedust korrigeerida 20 % võrra soodsas suunas;

| 1.2.1. | ükski mõõdetud väärtus ei erine käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtustest enam kui 20 %.
  Pimestusvööndis võib maksimaalne hälve olla vastavalt:






  B 50 L (või R) (1): | 170 cd ehk 20 %
  255 cd ehk 30 % |
| --- | --- | --- |
| Ala A | 255 cd ehk 20 %
  380 cd ehk 30 % |

1.2.1.

ükski mõõdetud väärtus ei erine käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtustest enam kui 20 %.

Pimestusvööndis võib maksimaalne hälve olla vastavalt:

B 50 L (või R) (1):

170 cd ehk 20 %

255 cd ehk 30 %

Ala A

255 cd ehk 20 %

380 cd ehk 30 %

| 1.2.2. | või kui






  1.2.2.1. | lähitule puhul on käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtused täidetud punktis HV (lubatud hälbega + 170 cd) ja sama suunatuse korral ühes punktis 0,35 kraadi suurusel ringjoonega piiratud alal punktide B 50 L (või R) (1) (lubatud hälbega 85 cd), 75 R (või L), 50 V, 25 R1 ja 25 L2 ümber ning I segmendis; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

või kui

1.2.2.1.

lähitule puhul on käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtused täidetud punktis HV (lubatud hälbega + 170 cd) ja sama suunatuse korral ühes punktis 0,35 kraadi suurusel ringjoonega piiratud alal punktide B 50 L (või R) (1) (lubatud hälbega 85 cd), 75 R (või L), 50 V, 25 R1 ja 25 L2 ümber ning I segmendis;

| 1.2.2.2. | ja kui HV asub kaugtule puhul samavalgustustihedusjoone 0,75 Imax piires, kehtib kõikides käesoleva eeskirja punkti 6.3 kohaselt määratletud mõõtepunktides maksimumväärtustele tolerants + 20 % ja miinimumväärtustele tolerants – 20 %. Viitemärki ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

ja kui HV asub kaugtule puhul samavalgustustihedusjoone 0,75 Imax piires, kehtib kõikides käesoleva eeskirja punkti 6.3 kohaselt määratletud mõõtepunktides maksimumväärtustele tolerants + 20 % ja miinimumväärtustele tolerants – 20 %. Viitemärki ei võeta arvesse.

| 1.2.3. | Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna asendit muuta tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa külgsuunas 0,5° vasakule ja paremale poole ning vertikaalsuunas 0,2° üles või alla. |
| --- | --- |

1.2.3.

Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna asendit muuta tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa külgsuunas 0,5° vasakule ja paremale poole ning vertikaalsuunas 0,2° üles või alla.

| 1.2.4. | Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid, kasutades teist standardset gaaslahendusvalgusallikat või gaaslahendusvalgusallikat ja liiteseadist, olenevalt sellest, kumb on punkti 1.2 kohaselt nõutav. |
| --- | --- |

1.2.4.

Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid, kasutades teist standardset gaaslahendusvalgusallikat või gaaslahendusvalgusallikat ja liiteseadist, olenevalt sellest, kumb on punkti 1.2 kohaselt nõutav.

| 1.3. | Varju piiri vertikaalasendi kuumusest tingitud muutumise kontrollimiseks kohaldatakse järgmist menetlust: | ühte esilaternanäidist katsetatakse vastavalt 4. lisa punktis 2.1 kirjeldatud menetlusele pärast seda, kui näidisele on kolm korda järjest rakendatud 4. lisa punktis 2.2.2 kirjeldatud tsüklit. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Varju piiri vertikaalasendi kuumusest tingitud muutumise kontrollimiseks kohaldatakse järgmist menetlust:

ühte esilaternanäidist katsetatakse vastavalt 4. lisa punktis 2.1 kirjeldatud menetlusele pärast seda, kui näidisele on kolm korda järjest rakendatud 4. lisa punktis 2.2.2 kirjeldatud tsüklit.

| | Esilatern loetakse vastuvõetavaks, kui Δr (nagu määratletud käesoleva eeskirja 4. lisa punktides 2.1 ja 2.2) ei ületa 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Esilatern loetakse vastuvõetavaks, kui Δr (nagu määratletud käesoleva eeskirja 4. lisa punktides 2.1 ja 2.2) ei ületa 1,5 mrad.

| | Kui nimetatud väärtus on suurem kui 1,5 mrad, kuid ei ületa 2,0 mrad, katsetatakse teist esilaternat ning seejärel ei tohi mõlema näidise puhul registreeritud absoluutväärtuste keskmine ületada 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Kui nimetatud väärtus on suurem kui 1,5 mrad, kuid ei ületa 2,0 mrad, katsetatakse teist esilaternat ning seejärel ei tohi mõlema näidise puhul registreeritud absoluutväärtuste keskmine ületada 1,5 mrad.

| 1.4. | Värvsuskoordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

1.4.

Värvsuskoordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded peavad olema täidetud.

| 1.5. | Kui aga korduvalt ei ole võimalik vertikaalselt reguleerida nõutavasse asendisse punktis 6.2.2.3 sätestatud lubatud hälvete piires, katsetatakse ühte näidist 10. lisa punktidega 2 ja 3 ettenähtud korras. |
| --- | --- |

1.5.

Kui aga korduvalt ei ole võimalik vertikaalselt reguleerida nõutavasse asendisse punktis 6.2.2.3 sätestatud lubatud hälvete piires, katsetatakse ühte näidist 10. lisa punktidega 2 ja 3 ettenähtud korras.

2.   ESIMENE PROOVIVÕTT

Esimesel proovivõtul valitakse juhuslikkuse põhimõttel neli esilaternat. Esimene kahest laternast koosnev näidis märgistatakse tähega A ja teine tähega B.

2.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 2.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näiduste võtmise menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavust juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on järgmised:






  2.1.1.1. | näidis A







  A1: | ühel esilaternal | 0 protsenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal mitte rohkem kui | 20 protsenti |
| A2: | mõlemal esilaternal rohkem kui | 0 protsenti |
| kuid mitte rohkem kui | 20 protsenti |
| edasi näidisele B | |

2.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näiduste võtmise menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavust juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on järgmised:

2.1.1.1.

näidis A

A1:

ühel esilaternal

0 protsenti

ühel esilaternal mitte rohkem kui

20 protsenti

A2:

mõlemal esilaternal rohkem kui

0 protsenti

kuid mitte rohkem kui

20 protsenti

edasi näidisele B

| 2.1.1.2. | näidis B







  B1: | mõlemal esilaternal | 0 protsenti |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

näidis B

B1:

mõlemal esilaternal

0 protsenti

| 2.1.2. | või kui näidise A puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.1.2.

või kui näidise A puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

2.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 2.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtu menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  2.2.1.1. | näidis A







  A3: | ühel esilaternal mitte rohkem kui | 20 protsenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal rohkem kui | 20 protsenti |
| kuid mitte rohkem kui | 30 protsenti |

2.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtu menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

2.2.1.1.

näidis A

A3:

ühel esilaternal mitte rohkem kui

20 protsenti

ühel esilaternal rohkem kui

20 protsenti

kuid mitte rohkem kui

30 protsenti

| 2.2.1.2. | näidis B







  B2: | A2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal rohkem kui | 0 protsenti |
| kuid mitte rohkem kui | 20 protsenti |
| ühel esilaternal mitte rohkem kui | 20 protsenti |
| B3: | A2 korral | |
| ühel esilaternal | 0 protsenti |
| ühel esilaternal rohkem kui | 20 protsenti |
| kuid mitte rohkem kui | 30 protsenti |

2.2.1.2.

näidis B

B2:

A2 korral

ühel esilaternal rohkem kui

0 protsenti

kuid mitte rohkem kui

20 protsenti

ühel esilaternal mitte rohkem kui

20 protsenti

B3:

A2 korral

ühel esilaternal

0 protsenti

ühel esilaternal rohkem kui

20 protsenti

kuid mitte rohkem kui

30 protsenti

| 2.2.2. | või kui näidise A puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.2.2.

või kui näidise A puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

2.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja punkti 10 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtu menetlust järgides on esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

| 2.3.1. | näidis A







  A4: | ühel esilaternal mitte rohkem kui | 20 protsenti |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal rohkem kui | 30 protsenti |
| A5: | mõlemal esilaternal rohkem kui | 20 protsenti |

2.3.1.

näidis A

A4:

ühel esilaternal mitte rohkem kui

20 protsenti

ühel esilaternal rohkem kui

30 protsenti

A5:

mõlemal esilaternal rohkem kui

20 protsenti

| 2.3.2. | näidis B







  B4: | A2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal rohkem kui | 0 protsenti |
| kuid mitte rohkem kui | 20 protsenti |
| ühel esilaternal rohkem kui | 20 protsenti |
| B5: | A2 korral | |
| mõlemal esilaternal rohkem kui | 20 protsenti |
| B6: | A2 korral | |
| ühel esilaternal | 0 protsenti |
| ühel esilaternal rohkem kui | 30 protsenti |

2.3.2.

näidis B

B4:

A2 korral

ühel esilaternal rohkem kui

0 protsenti

kuid mitte rohkem kui

20 protsenti

ühel esilaternal rohkem kui

20 protsenti

B5:

A2 korral

mõlemal esilaternal rohkem kui

20 protsenti

B6:

A2 korral

ühel esilaternal

0 protsenti

ühel esilaternal rohkem kui

30 protsenti

| 2.3.3. | või kui näidiste A ja B puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.3.3.

või kui näidiste A ja B puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.   KORDUV PROOVIVÕTT

A3, B2 ja B3 puhul tuleb hiljemalt kaks kuud pärast teatamist võtta uued näidised: kahest esilaternast koosnev kolmas näidis C ja kahest esilaternast koosnev neljas näidis D, mis valitakse pärast toodangu ühtlustamist valminud kauba varude hulgast.

3.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 3.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtu menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavust juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  3.1.1.1. | näidis C







  C1: | ühel esilaternal | 0 protsenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal mitte rohkem kui | 20 protsenti |
| C2: | mõlemal esilaternal rohkem kui | 0 protsenti |
| kuid mitte rohkem kui | 20 protsenti |
| edasi näidisele D | |

3.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtu menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavust juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

3.1.1.1.

näidis C

C1:

ühel esilaternal

0 protsenti

ühel esilaternal mitte rohkem kui

20 protsenti

C2:

mõlemal esilaternal rohkem kui

0 protsenti

kuid mitte rohkem kui

20 protsenti

edasi näidisele D

| 3.1.1.2. | näidis D







  D1: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| mõlemal esilaternal | 0 protsenti |

3.1.1.2.

näidis D

D1:

C2 korral

mõlemal esilaternal

0 protsenti

| 3.1.2. | või kui näidise C puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

3.1.2.

või kui näidise C puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 3.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtu menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  3.2.1.1. | näidis D







  D2: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal rohkem kui | 0 protsenti |
| kuid mitte rohkem kui | 20 protsenti |
| ühel esilaternal mitte rohkem kui | 20 protsenti |

3.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtu menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

3.2.1.1.

näidis D

D2:

C2 korral

ühel esilaternal rohkem kui

0 protsenti

kuid mitte rohkem kui

20 protsenti

ühel esilaternal mitte rohkem kui

20 protsenti

| 3.2.1.2. | või kui näidise C puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

või kui näidise C puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja punkti 11 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtu menetlust järgides on esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

| 3.3.1. | näidis C







  C3: | ühel esilaternal mitte rohkem kui | 20 protsenti |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal rohkem kui | 20 protsenti |
| C4: | mõlemal esilaternal rohkem kui | 20 protsenti |

3.3.1.

näidis C

C3:

ühel esilaternal mitte rohkem kui

20 protsenti

ühel esilaternal rohkem kui

20 protsenti

C4:

mõlemal esilaternal rohkem kui

20 protsenti

| 3.3.2. | näidis D







  D3: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal 0 või rohkem kui | 0 protsenti |
| ühel esilaternal rohkem kui | 20 protsenti |

3.3.2.

näidis D

D3:

C2 korral

ühel esilaternal 0 või rohkem kui

0 protsenti

ühel esilaternal rohkem kui

20 protsenti

| 3.3.3. | või kui näidiste C ja D puhul ei ole täidetud punktis 1.2.2 esitatud nõuded. |
| --- | --- |

3.3.3.

või kui näidiste C ja D puhul ei ole täidetud punktis 1.2.2 esitatud nõuded.

4.   VARJU PIIRI VERTIKAALASENDI MUUTUMINE

Varju piiri vertikaalasendi kuumusest tingitud muutumise kontrollimiseks kohaldatakse järgmist menetlust.

| | Pärast käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõttu katsetatakse üht näidisesse A kuuluvat esilaternat 4. lisa punktis 2.1 kirjeldatud menetluse kohaselt pärast seda, kui sellele on kolm korda järjest rakendatud 4. lisa punktis 2.2.2 kirjeldatud tsüklit. |
| --- | --- |

Pärast käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõttu katsetatakse üht näidisesse A kuuluvat esilaternat 4. lisa punktis 2.1 kirjeldatud menetluse kohaselt pärast seda, kui sellele on kolm korda järjest rakendatud 4. lisa punktis 2.2.2 kirjeldatud tsüklit.

| | Esilatern loetakse nõuetele vastavaks, kui Δr ei ole suurem kui 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Esilatern loetakse nõuetele vastavaks, kui Δr ei ole suurem kui 1,5 mrad.

| | Kui nimetatud väärtus on suurem kui 1,5 mrad, kuid ei ületa 2,0 mrad, katsetatakse teist näidise A esilaternat ning seejärel ei tohi mõlema näidise puhul registreeritud absoluutväärtuste keskmine ületada 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Kui nimetatud väärtus on suurem kui 1,5 mrad, kuid ei ületa 2,0 mrad, katsetatakse teist näidise A esilaternat ning seejärel ei tohi mõlema näidise puhul registreeritud absoluutväärtuste keskmine ületada 1,5 mrad.

| | Kui aga kõnealune 1,5 mrad nõue ei ole näidise A puhul täidetud, tehakse sama menetlus näidise B kahe esilaternaga ja Δr väärtus ei tohi neist kummagi puhul olla suurem kui 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Kui aga kõnealune 1,5 mrad nõue ei ole näidise A puhul täidetud, tehakse sama menetlus näidise B kahe esilaternaga ja Δr väärtus ei tohi neist kummagi puhul olla suurem kui 1,5 mrad.

Joonis 1

---

(1)  Sulgudes olevad tähed viitavad vasakpoolse liikluse jaoks mõeldud esilaternatele.

---

10. LISA

LÄHITULELATERNATE VARJU PIIRI KONTROLLIMINE MÕÕTMISTE ABIL

1.   ÜLDOSA

Kui kohaldatakse käesoleva eeskirja punkti 6.2.2.4, tuleb varju piiri kvaliteeti kontrollida punktis 2 esitatud nõuetele vastavalt ning valgusvihu vertikaalne ja horisontaalne reguleerimine mõõteriistade abil peab toimuma punktis 3 esitatud nõuete kohaselt.

Enne varju piiri kvaliteedi mõõtmist ja mõõteriistade abil suunamist on vajalik visuaalne eelsuunamine vastavalt käesoleva eeskirja punktidele 6.2.2.1 ja 6.2.2.2.

2.   VARJU PIIRI KVALITEEDI MÕÕTMINE

Miinimumteravuse mõõtmiseks skaneeritakse varju piiri horisontaalosa vertikaalselt nurgasammuga 0,05°:

| a) | mõõtekaugusel 10 m ligikaudu 10 mm läbimõõduga detektoriga või |
| --- | --- |

a)

mõõtekaugusel 10 m ligikaudu 10 mm läbimõõduga detektoriga või

| b) | mõõtekaugusel 25 m ligikaudu 30 mm läbimõõduga detektoriga. |
| --- | --- |

b)

mõõtekaugusel 25 m ligikaudu 30 mm läbimõõduga detektoriga.

Katses kasutatud mõõtekaugus märgitakse teatisevormi punkti 9 (vt käesoleva eeskirja 1. lisa).

Maksimumteravuse mõõtmiseks skaneeritakse varju piiri horisontaalosa vertikaalselt nurgasammuga 0,05° ainult mõõtekaugusel 25 m ligikaudu 30 mm läbimõõduga detektoriga.

Varju piiri kvaliteet loetakse vastuvõetavaks, kui vähemalt ühe mõõtmiste seeria tulemused vastavad punktide 2.1–2.3 nõuetele.

2.1.   Näha tohib olla vaid üks varju piir (1).

2.2.   Varju piiri teravus

Teravustegur G määratakse kindlaks, skaneerides vertikaalselt varju piiri horisontaalosa 2,5° nurga all joonest V-V, kus:

Formula, kus β = vertikaalne asend kraadides.

Väärtus G ei tohi olla väiksem kui 0,13 (miinimumteravus) ega suurem kui 0,40 (maksimumteravus).

2.3.   Lineaarsus

Horisontaalse varju piiri see osa, mida kasutatakse vertikaalseks reguleerimiseks, on horisontaalne vahemikus 1,5°–3,5° joonest V-V (vt joonis 1).

| a) | Varju piiri gradiendi käänupunktid vertikaaljoontel 1,5°, 2,5° ja 3,5° leitakse vastavalt valemile:

  . |
| --- | --- |

a)

Varju piiri gradiendi käänupunktid vertikaaljoontel 1,5°, 2,5° ja 3,5° leitakse vastavalt valemile:

Formula.

| b) | Maksimaalne vertikaalne vahemaa käänupunktide vahel ei tohi ületada 0,2 °. |
| --- | --- |

b)

Maksimaalne vertikaalne vahemaa käänupunktide vahel ei tohi ületada 0,2 °.

3.   VERTIKAALNE JA HORISONTAALNE REGULEERIMINE

Kui varju piir vastab käesoleva lisa punkti 2 kvaliteedinõuetele, võib valgusvihku reguleerida mõõteriistade abil.

Joonis 1

Varju piiri kvaliteedi mõõtmine

Image

| Märkus: | vertikaalsed ja horisontaalsed jooned on erinevas mastaabis. |
| --- | --- |

Märkus:

vertikaalsed ja horisontaalsed jooned on erinevas mastaabis.

3.1.   Vertikaalne reguleerimine

Varju piiri horisontaalne osa skaneeritakse vertikaalselt 2,5° kaugusel joonest V-V, liikudes altpoolt joont B üles (vt joonis 2). Käänupunkt (kus d2 (log E)/dv2 = 0) määratakse kindlaks ja paigutatakse joonele B, mis asub 1 % joonest H-H allpool.

3.2.   Horisontaalne reguleerimine

Taotleja valib ühe järgmistest horisontaalse suunatuse meetoditest.

| a) | Joone 0,2 D meetod (vt joonis 2).
  Pärast laterna vertikaalset joondamist skaneeritakse 5° vasakult 5° paremale piki üht vertikaalset joont kohal 0,2° D. Maksimumgradient G, mis leitakse valemiga , kus β on horisontaalasend kraadides, ei tohi olla väiksem kui 0,08.
  Joonel 0,2 D leitud käänupunkt asetatakse joonele A;

  Joonis 2


  Vertikaalne ja horisontaalne reguleerimine mõõteriistade abil – horisontaaljoone skaneerimise meetod











  Märkus: | vertikaalsed ja horisontaalsed jooned on erinevas mastaabis. |
| --- | --- | --- |

a)

Joone 0,2 D meetod (vt joonis 2).

Pärast laterna vertikaalset joondamist skaneeritakse 5° vasakult 5° paremale piki üht vertikaalset joont kohal 0,2° D. Maksimumgradient G, mis leitakse valemiga Formula, kus β on horisontaalasend kraadides, ei tohi olla väiksem kui 0,08.

Joonel 0,2 D leitud käänupunkt asetatakse joonele A;

Joonis 2

Vertikaalne ja horisontaalne reguleerimine mõõteriistade abil – horisontaaljoone skaneerimise meetod

Image

Märkus:

vertikaalsed ja horisontaalsed jooned on erinevas mastaabis.

| b) | kolme joone meetod (vt joonis 3).
  Pärast laterna vertikaalset joondamist skaneeritakse alates 2° D kuni 2° U piki kolme vertikaalset asuvat joont, mis asuvad kaugustel 1° R, 2° R ja 3° R. Vastavad maksimumgradiendid „G”, mis leitakse valemiga:

  kus β on vertikaalasend kraadides, ei tohi olla väiksemad kui 0,08. Kolmel joonel leitud käänupunktide abil tuletatakse sirgjoon. Selle joone ja vertikaalse joondamise käigus leitud joone B lõikepunkt paigutatakse joonele V.

  Joonis 3


  Vertikaalne ja horisontaalne reguleerimine mõõteriistade abil – kolme joone skaneerimise meetod











  Märkus: | vertikaalsed ja horisontaalsed jooned on erinevas mastaabis. |
| --- | --- | --- |

b)

kolme joone meetod (vt joonis 3).

Pärast laterna vertikaalset joondamist skaneeritakse alates 2° D kuni 2° U piki kolme vertikaalset asuvat joont, mis asuvad kaugustel 1° R, 2° R ja 3° R. Vastavad maksimumgradiendid „G”, mis leitakse valemiga:

kus β on vertikaalasend kraadides, ei tohi olla väiksemad kui 0,08. Kolmel joonel leitud käänupunktide abil tuletatakse sirgjoon. Selle joone ja vertikaalse joondamise käigus leitud joone B lõikepunkt paigutatakse joonele V.

Joonis 3

Vertikaalne ja horisontaalne reguleerimine mõõteriistade abil – kolme joone skaneerimise meetod

Image

Märkus:

vertikaalsed ja horisontaalsed jooned on erinevas mastaabis.

---

(1)  Käesolevat punkti tuleks muuta, kui võetakse kasutusele objektiivne katsemeetod.

---

11. LISA

LED-MOODULITELE JA NEID SISALDAVATELE ESILATERNATELE ESITATAVAD NÕUDED

1.   ÜLDNÕUDED

| 1.1. | Iga esitatud LED-mooduli näidis peab esitatud ühe või mitme elektroonilise valgusallika juhtimisseadmestikuga (selle olemasolu korral) katsetamisel vastama käesoleva eeskirja asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.

Iga esitatud LED-mooduli näidis peab esitatud ühe või mitme elektroonilise valgusallika juhtimisseadmestikuga (selle olemasolu korral) katsetamisel vastama käesoleva eeskirja asjakohastele nõuetele.

| 1.2. | LED-mooduli(te) konstruktsioon peab olema selline, et tavapärase kasutuse korral oleks tagatud selle (nende) töökindlus. Peale selle ei tohi neil olla projekteerimis- ega tootmisvigu. |
| --- | --- |

1.2.

LED-mooduli(te) konstruktsioon peab olema selline, et tavapärase kasutuse korral oleks tagatud selle (nende) töökindlus. Peale selle ei tohi neil olla projekteerimis- ega tootmisvigu.

| 1.3. | LED-moodul(id) peab (peavad) olema võltsimiskindlad. |
| --- | --- |

1.3.

LED-moodul(id) peab (peavad) olema võltsimiskindlad.

| 1.4. | Eemaldatavate LED-mooduli(te) ehitus peab vastama järgmistele tingimustele:






  1.4.1. | kui LED-moodul eemaldatakse ja asendatakse taotleja antud teise mooduliga, mis kannab sama valgusallika mooduli tunnuskoodi, peavad esilaternale esitatavad fotomeetrilised nõuded olema täidetud; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Eemaldatavate LED-mooduli(te) ehitus peab vastama järgmistele tingimustele:

1.4.1.

kui LED-moodul eemaldatakse ja asendatakse taotleja antud teise mooduliga, mis kannab sama valgusallika mooduli tunnuskoodi, peavad esilaternale esitatavad fotomeetrilised nõuded olema täidetud;

| 1.4.2. | samas laternakorpuses olevad erinevate valgusallika mooduli tunnuskoodidega LED-moodulid ei tohi olla omavahel vahetatavad. |
| --- | --- |

1.4.2.

samas laternakorpuses olevad erinevate valgusallika mooduli tunnuskoodidega LED-moodulid ei tohi olla omavahel vahetatavad.

| 1.5. | Elektroonilised valgusallika juhtseadmestikud võivad kuuluda LED-moodulite koosseisu. |
| --- | --- |

1.5.

Elektroonilised valgusallika juhtseadmestikud võivad kuuluda LED-moodulite koosseisu.

2.   TOOTMINE

| 2.1. | LED-mooduli LEDid peavad olema varustatud sobivate kinnitusdetailidega. |
| --- | --- |

2.1.

LED-mooduli LEDid peavad olema varustatud sobivate kinnitusdetailidega.

| 2.2. | Kinnitusdetailid peavad olema tugevad ning kindlalt LEDi(de) ja LED-mooduli külge kinnitatud. |
| --- | --- |

2.2.

Kinnitusdetailid peavad olema tugevad ning kindlalt LEDi(de) ja LED-mooduli külge kinnitatud.

3.   KATSETINGIMUSED

3.1.   Kohaldamine

| 3.1.1. | Kõiki näidiseid katsetatakse vastavalt punktile 4. |
| --- | --- |

3.1.1.

Kõiki näidiseid katsetatakse vastavalt punktile 4.

| 3.1.2. | LED-mooduli valgusallikad on valgusdioodid (LED), nagu määratletud eeskirja nr 48 punktis 2.7.1 eelkõige seoses nähtavat kiirgust tekitava elemendiga. Muud liiki valgusallikad ei ole lubatud. |
| --- | --- |

3.1.2.

LED-mooduli valgusallikad on valgusdioodid (LED), nagu määratletud eeskirja nr 48 punktis 2.7.1 eelkõige seoses nähtavat kiirgust tekitava elemendiga. Muud liiki valgusallikad ei ole lubatud.

3.2.   Töötingimused

3.2.1.   LED-mooduli käitamistingimused

Kõiki näidiseid katsetatakse käesoleva eeskirja punktis 6.2.4.4 sätestatud tingimustel. Kui käesolevas lisas ei ole osutatud teisiti, katsetatakse LED-mooduleid tootja esitatud esilaterna sees.

3.2.2.   Õhutemperatuur

Elektriliste ja fotomeetriliste näitajate mõõtmiseks käitatakse esilaternat kuivas ja tuulevaikses kohas õhutemperatuuril 23 ± 5 °C.

3.3.   Vanandamine

Tüübikinnituse taotleja taotluse korral lastakse LED-moodulil enne käesoleva eeskirja kohaste katsete tegemist 15 tunni vältel töötada ja siis välisõhu temperatuurini maha jahtuda.

4.   ERINÕUDED JA -KATSED

4.1.   Ultraviolettkiirgus

LED-mooduli ultraviolettkiirgus peab olema selline, et:

Formula

kus:

| | S(λ) (ühik: 1) on spektraalne kaalufunktsioon; |
| --- | --- |

S(λ) (ühik: 1) on spektraalne kaalufunktsioon;

| | km = 683 lm/W on kiirguse valgusefektiivsuse suurim väärtus. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W on kiirguse valgusefektiivsuse suurim väärtus.

(Teiste sümbolite määratlusi vt eeskirja nr 112 9. lisa punkt 4.1.1).

Selle väärtuse arvutamisel kasutatakse ühenanomeetriseid intervalle. Ultraviolettkiirgus kaalutakse ultraviolettkiirguse tabelis esitatud väärtustega:

Ultraviolettkiirguse tabel

Väärtused vastavalt Rahvusvahelise Kiirguskaitse Assotsiatsiooni Rahvusvahelise Mitteioniseeriva Kiirguse Komitee (IRPA/INIRC) suunistele ultraviolettkiirgusega kokkupuutumise piiramise kohta. Valitud lainepikkused (nanomeetrites) on representatiivsed; muud väärtused tuleb interpoleerida.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000053 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000053

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

---

| 14.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/128

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleks kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav järgmisel veebilehel: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 113 — Sümmeetrilist lähituld, kaugtuld või mõlemat kiirgavate ning hõõglampide, gaaslahenduslampide või LED-moodulitega varustatud mootorsõiduki esilaternate tüübikinnituse ühtsed sätted

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

eeskirja muudatuste seeriaga 01 muudetud versiooni 3. täiendus – jõustumise kuupäev: 9. oktoober 2014

SISUKORD

REGULEERIMISALA

| 1. | Mõisted |
| --- | --- |

1.

| 2. | Esilaterna tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märgised |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Üldnõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valgustatus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Värvus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Esilaterna tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tootmise lõplik peatamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuse nimed ja aadressid |
| --- | --- |

12.

| 13. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

13.

LISAD

| 1. | Teatis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüübikinnitusmärkide kujunduse näited |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sfääriline koordinaatide mõõtmise süsteem ja katsepunktide paigutus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Töötavate esilaternate fotomeetriliste näitajate püsivuse katsetamine – komplektsete B-, C,- D- ja E-klassi esilaternate katsetamine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Toodangu vastavuse kontrollimise menetluse miinimumnõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Plastmaterjalist hajutiklaasidega laternatele esitatavad nõuded – hajutiklaasi või materjalinäidiste ja komplektsete laternate katsetamine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Näidiste võtmise miinimumnõuded kontrollijale |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ülevaade fotomeetriliste tööparameetrite püsivuse katsetamisega seotud tööperioodidest |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sümmeetriliste lähitulelaternate valguse ja varju piirjoone definitsioon ja teravus ning selle piirjoone joondamise menetlus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Nullkese |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pinge märgistus |
| --- | --- |

11.

| 12. | LED-moodulitele ja neid sisaldavatele esilaternatele esitatavad nõuded |
| --- | --- |

12.

REGULEERIMISALA (1)
   (2),

Käesolevat eeskirja kohaldatakse L- ja T-kategooria (3) sõidukite esilaternate suhtes.

1.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1.1. | „hajutiklaas” – esilaterna või laternaüksuse välimine osa, mis kannab valgust läbi valgusava; |
| --- | --- |

1.1.

„hajutiklaas” – esilaterna või laternaüksuse välimine osa, mis kannab valgust läbi valgusava;

| 1.2. | „pinne” – toode või tooted, mis paigaldatakse ühes või mitmes kihis hajutiklaasi välispinnale; |
| --- | --- |

1.2.

„pinne” – toode või tooted, mis paigaldatakse ühes või mitmes kihis hajutiklaasi välispinnale;

| 1.3. | „eri tüüpi esilaternad” – esilaternad, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:






  1.3.1. | kaubanimi või -märk; |
| --- | --- | --- |

1.3.

„eri tüüpi esilaternad” – esilaternad, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

1.3.1.

kaubanimi või -märk;

| 1.3.2. | optilise süsteemi omadused; |
| --- | --- |

1.3.2.

optilise süsteemi omadused;

| 1.3.3. | niisuguste osade lisamine või kõrvaldamine, mis võivad seadmete töötamise ajal esineva peegeldumise, murdumise, neeldumise ja/või moonutuste tõttu muuta optilist toimet; |
| --- | --- |

1.3.3.

niisuguste osade lisamine või kõrvaldamine, mis võivad seadmete töötamise ajal esineva peegeldumise, murdumise, neeldumise ja/või moonutuste tõttu muuta optilist toimet;

| 1.3.4. | tekitatava valgusvihu laad (lähituli, kaugtuli või mõlemad); |
| --- | --- |

1.3.4.

tekitatava valgusvihu laad (lähituli, kaugtuli või mõlemad);

| 1.3.5. | kasutatava(te) hõõglambi(-lampide) või gaaslahenduslambi kategooria või valgusallikamooduli tunnuskood(id); |
| --- | --- |

1.3.5.

kasutatava(te) hõõglambi(-lampide) või gaaslahenduslambi kategooria või valgusallikamooduli tunnuskood(id);

| 1.4. | „erineva „klassi” (A, B, C, D või E) esilaternad” – konkreetsete fotomeetriliste omaduste järgi eristuvad esilaternad; |
| --- | --- |

1.4.

„erineva „klassi” (A, B, C, D või E) esilaternad” – konkreetsete fotomeetriliste omaduste järgi eristuvad esilaternad;

| 1.5. | „valgustusseadme kiiratava valguse värvus” – käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnituse taotlemise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud kiiratava valguse värvuse mõisteid; |
| --- | --- |

1.5.

„valgustusseadme kiiratava valguse värvus” – käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnituse taotlemise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud kiiratava valguse värvuse mõisteid;

| 1.6. | kui on tegemist kahte esilaternat sisaldava süsteemiga, millesse kuuluvad sõiduki vasakule küljele paigaldamiseks ette nähtud seade ja vastav sõiduki paremale küljele paigaldamiseks ette nähtud seade, käsitatakse neid siiski üht ja sama tüüpi seadmena; |
| --- | --- |

1.6.

kui on tegemist kahte esilaternat sisaldava süsteemiga, millesse kuuluvad sõiduki vasakule küljele paigaldamiseks ette nähtud seade ja vastav sõiduki paremale küljele paigaldamiseks ette nähtud seade, käsitatakse neid siiski üht ja sama tüüpi seadmena;

| 1.7. | käesoleva eeskirja viidetega standardse(te)le (võrdlus-)hõõglambile(-lampidele) ja eeskirjale nr 37 osutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 ja selle muudatuste seeriale. |
| --- | --- |

1.7.

käesoleva eeskirja viidetega standardse(te)le (võrdlus-)hõõglambile(-lampidele) ja eeskirjale nr 37 osutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 ja selle muudatuste seeriale.

| 1.8. | käesoleva eeskirja viidetega standardse(te)le (võrdlus-)gaaslahendusvalgusallika(te)le ja eeskirjale nr 99 osutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 99 ja selle muudatuste seeriale; |
| --- | --- |

1.8.

käesoleva eeskirja viidetega standardse(te)le (võrdlus-)gaaslahendusvalgusallika(te)le ja eeskirjale nr 99 osutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 99 ja selle muudatuste seeriale;

| 1.9. | „täiendav valgustusüksus” – kurvivalgustuse saamiseks kasutatav esilaterna osa. See on sõltumatu lihtlähituld andvast seadmest, see võib koosneda optilistest, mehaanilistest ja elektrilistest osadest ning olla grupeeritud ja/või vastastikku ühendatud muude valgustus- ja valgussignaalseadmetega; |
| --- | --- |

1.9.

„täiendav valgustusüksus” – kurvivalgustuse saamiseks kasutatav esilaterna osa. See on sõltumatu lihtlähituld andvast seadmest, see võib koosneda optilistest, mehaanilistest ja elektrilistest osadest ning olla grupeeritud ja/või vastastikku ühendatud muude valgustus- ja valgussignaalseadmetega;

| 1.10. | käesoleva eeskirja suhtes kohaldatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivates eeskirjades nr 48, 53 ja 74 ning nende muudatustes sätestatud mõisteid. |
| --- | --- |

1.10.

käesoleva eeskirja suhtes kohaldatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivates eeskirjades nr 48, 53 ja 74 ning nende muudatustes sätestatud mõisteid.

2.   ESILATERNA TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE (4)

| 2.1. | Tüübikinnitustaotluse esitab kaubamärgi või kaubanime valdaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses tuleb märkida:






  2.1.1. | andmed selle kohta, kas laternat kavatsetakse kasutada nii lähi- kui ka kaugtule valgusvihu andmiseks või ainult üheks neist; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Tüübikinnitustaotluse esitab kaubamärgi või kaubanime valdaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses tuleb märkida:

2.1.1.

andmed selle kohta, kas laternat kavatsetakse kasutada nii lähi- kui ka kaugtule valgusvihu andmiseks või ainult üheks neist;

| 2.1.2. | kas taotlus hõlmab A-, B-, C-, D või E-klassi esilaternat; |
| --- | --- |

2.1.2.

kas taotlus hõlmab A-, B-, C-, D või E-klassi esilaternat;

| 2.1.3. | kasutatava(te) hõõglambi(-lampide) kategooria vastavalt tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 37 ja selle muudatuste seeriates esitatud loetelule; |
| --- | --- |

2.1.3.

kasutatava(te) hõõglambi(-lampide) kategooria vastavalt tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 37 ja selle muudatuste seeriates esitatud loetelule;

| 2.1.4. | gaaslahenduslambi kategooria, kui seda kasutatakse, vastavalt eeskirjas nr 99 esitatud loetelule; |
| --- | --- |

2.1.4.

gaaslahenduslambi kategooria, kui seda kasutatakse, vastavalt eeskirjas nr 99 esitatud loetelule;

| 2.1.5. | LED-moodulite olemasolu korral valgusallika mooduli tunnuskood(id); |
| --- | --- |

2.1.5.

LED-moodulite olemasolu korral valgusallika mooduli tunnuskood(id);

| 2.1.6. | täiendava(te) valgustusseadme(te) olemasolu korral täiendava valgustusüksuse tunnuskood(id). |
| --- | --- |

2.1.6.

täiendava(te) valgustusseadme(te) olemasolu korral täiendava valgustusüksuse tunnuskood(id).

| 2.2. | Igale tüübikinnitustaotlusele tuleb lisada:






  2.2.1. | kolmes eksemplaris piisavalt üksikasjalikud joonised, mis võimaldavad kindlaks teha laterna tüübi ja millel on kujutatud esilaterna eestvaade koos hajutiklaasi rihvelmustriga (kui viimane on olemas) ning ristlõige; joonistel peab olema märgitud tüübikinnitusmärgi asukoht ja vajaduse korral:






  a) | LED-mooduli(te) olemasolu korral peab joonistel olema näidatud ka mooduli(te) tunnuskoodi(de) asukoht(-kohad); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Igale tüübikinnitustaotlusele tuleb lisada:

2.2.1.

kolmes eksemplaris piisavalt üksikasjalikud joonised, mis võimaldavad kindlaks teha laterna tüübi ja millel on kujutatud esilaterna eestvaade koos hajutiklaasi rihvelmustriga (kui viimane on olemas) ning ristlõige; joonistel peab olema märgitud tüübikinnitusmärgi asukoht ja vajaduse korral:

a)

LED-mooduli(te) olemasolu korral peab joonistel olema näidatud ka mooduli(te) tunnuskoodi(de) asukoht(-kohad);

| b) | täiendava(te) valgustusüksus(t)e olemasolu korral tunnuskood(ide) asukoht(-kohad) täiendava(te)l valgustusüksus(t)el ja lihtlähituld andva(te)l esilaterna(te)l; |
| --- | --- |

b)

täiendava(te) valgustusüksus(t)e olemasolu korral tunnuskood(ide) asukoht(-kohad) täiendava(te)l valgustusüksus(t)el ja lihtlähituld andva(te)l esilaterna(te)l;

| c) | täiendava(te) valgustusüksus(t)e olemasolu korral seadme(te) paigaldamise geomeetrilised tingimused vastavalt punkti 6.2.8 nõuetele; |
| --- | --- |

c)

täiendava(te) valgustusüksus(t)e olemasolu korral seadme(te) paigaldamise geomeetrilised tingimused vastavalt punkti 6.2.8 nõuetele;

| 2.2.2. | tehniline lühikirjeldus, milles sisalduvad:






  2.2.2.1. | gaaslahenduslampide puhul liiteseadis(t)e mark ja tüüp, kui liiteseadis(ed) ei ole valgusallika(te)sse integreeritud; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

tehniline lühikirjeldus, milles sisalduvad:

2.2.2.1.

gaaslahenduslampide puhul liiteseadis(t)e mark ja tüüp, kui liiteseadis(ed) ei ole valgusallika(te)sse integreeritud;

| 2.2.2.2. | LED-moodulite puhul:






  a) | LED-mooduli(te) tehniliste omaduste lühikirjeldus; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.2.

LED-moodulite puhul:

a)

LED-mooduli(te) tehniliste omaduste lühikirjeldus;

| b) | joonis, millel on näidatud mõõtmed, peamised elektrilised ja fotomeetrilised näitajad ning objektiivne valgusvoog ja iga LED-mooduli kohta teave selle koha, kas see on asendatav või mitte; |
| --- | --- |

b)

joonis, millel on näidatud mõõtmed, peamised elektrilised ja fotomeetrilised näitajad ning objektiivne valgusvoog ja iga LED-mooduli kohta teave selle koha, kas see on asendatav või mitte;

| c) | kui on olemas valgusallika elektrooniline juhtimisseadmestik, siis teave tüübikinnituskatsete jaoks vajaliku elektrilise liidese kohta; |
| --- | --- |

c)

kui on olemas valgusallika elektrooniline juhtimisseadmestik, siis teave tüübikinnituskatsete jaoks vajaliku elektrilise liidese kohta;

| 2.2.2.3. | kurvivalgustuseks projekteeritud esilaterna puhul minimaalne(sed) kaldenurk(-nurgad), mis tagavad vastavuse punktile 6.2.8.1; |
| --- | --- |

2.2.2.3.

kurvivalgustuseks projekteeritud esilaterna puhul minimaalne(sed) kaldenurk(-nurgad), mis tagavad vastavuse punktile 6.2.8.1;

| 2.2.3. | kaks näidist iga esilaternatüübi kohta. Kui süsteem sisaldab kahte esilaternat, siis üks näidis peab olema ette nähtud sõiduki vasakule küljele paigaldamiseks ja teine sõiduki paremale küljele paigaldamiseks; |
| --- | --- |

2.2.3.

kaks näidist iga esilaternatüübi kohta. Kui süsteem sisaldab kahte esilaternat, siis üks näidis peab olema ette nähtud sõiduki vasakule küljele paigaldamiseks ja teine sõiduki paremale küljele paigaldamiseks;

| 2.2.4. | ainult B-, C-, D või E-klassi esilaternate puhul, hajutiklaaside valmistamiseks kasutatud plastmaterjali katsetamiseks:






  2.2.4.1. | B-, C-, D või E-klassi puhul neliteist hajutiklaasi;






  2.2.4.1.1. | B-, C-, D- või E-klassi puhul võib kümme neist hajutiklaasidest asendada kümne, vähemalt 60 × 80 mm suuruse materjalinäidisega, mille välispind on lame või kumer ning mille keskel on vähemalt 15 × 15 mm suurune praktiliselt tasapinnaline ala (kõverusraadiusega vähemalt 300 mm); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

ainult B-, C-, D või E-klassi esilaternate puhul, hajutiklaaside valmistamiseks kasutatud plastmaterjali katsetamiseks:

2.2.4.1.

B-, C-, D või E-klassi puhul neliteist hajutiklaasi;

2.2.4.1.1.

B-, C-, D- või E-klassi puhul võib kümme neist hajutiklaasidest asendada kümne, vähemalt 60 × 80 mm suuruse materjalinäidisega, mille välispind on lame või kumer ning mille keskel on vähemalt 15 × 15 mm suurune praktiliselt tasapinnaline ala (kõverusraadiusega vähemalt 300 mm);

| 2.2.4.1.2. | kõik need hajutiklaasid või materjalinäidised peavad olema valmistatud masstootmises kasutatavate meetoditega; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

kõik need hajutiklaasid või materjalinäidised peavad olema valmistatud masstootmises kasutatavate meetoditega;

| 2.2.4.2. | peegeldi, millele saab tootja juhendi kohaselt kinnitada hajutiklaasid; |
| --- | --- |

2.2.4.2.

peegeldi, millele saab tootja juhendi kohaselt kinnitada hajutiklaasid;

| 2.2.5. | eeskirjale nr 99 vastavate valgusallikatega varustatud või ainult LED-moodulitega varustatud esilaternate puhul ultraviolettkiirguse eest kaitsvast plastist valmistatud valgust ülekandvate osade esilaterna valgusallikate ultraviolettkiirgusele vastupidavuse katsetamiseks:






  2.2.5.1. | üks näidis igast esilaternas kasutatavast asjaomasest materjalist või üks kõnealuseid materjale sisaldava esilaterna näidis. Iga materjalinäidis peab välimuse ja pinnatöötluse (olemasolu korral) poolest olema selline, nagu kavatsetakse kasutada tüübikinnituse saamiseks esitatavas esilaternas. |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

eeskirjale nr 99 vastavate valgusallikatega varustatud või ainult LED-moodulitega varustatud esilaternate puhul ultraviolettkiirguse eest kaitsvast plastist valmistatud valgust ülekandvate osade esilaterna valgusallikate ultraviolettkiirgusele vastupidavuse katsetamiseks:

2.2.5.1.

üks näidis igast esilaternas kasutatavast asjaomasest materjalist või üks kõnealuseid materjale sisaldava esilaterna näidis. Iga materjalinäidis peab välimuse ja pinnatöötluse (olemasolu korral) poolest olema selline, nagu kavatsetakse kasutada tüübikinnituse saamiseks esitatavas esilaternas.

| 2.2.5.2. | Süsteemi sisedetailides kasutatavate plastmaterjalide vastupidavust valgusallika ultraviolettkiirguse mõjule ei ole vaja kontrollida:






  2.2.5.2.1. | kui tegemist on gaaslahenduslambiga, mis on madala ultraviolettkiirguse tasemega, nagu on täpsustatud eeskirjas nr 99 või |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2.

Süsteemi sisedetailides kasutatavate plastmaterjalide vastupidavust valgusallika ultraviolettkiirguse mõjule ei ole vaja kontrollida:

2.2.5.2.1.

kui tegemist on gaaslahenduslambiga, mis on madala ultraviolettkiirguse tasemega, nagu on täpsustatud eeskirjas nr 99 või

| 2.2.5.2.2. | kui tegemist on LED-moodulitega, mis on madala ultraviolettkiirguse tasemega, nagu täpsustatud käesoleva eeskirja 12. lisas või |
| --- | --- |

2.2.5.2.2.

kui tegemist on LED-moodulitega, mis on madala ultraviolettkiirguse tasemega, nagu täpsustatud käesoleva eeskirja 12. lisas või

| 2.2.5.2.3. | kui esilaterna asjaomaste osade kaitsmiseks ultraviolettkiirguse eest kasutatakse eraldi vahendeid, näiteks klaasfiltreid; |
| --- | --- |

2.2.5.2.3.

kui esilaterna asjaomaste osade kaitsmiseks ultraviolettkiirguse eest kasutatakse eraldi vahendeid, näiteks klaasfiltreid;

| 2.2.6. | vajaduse korral üks liiteseadis või valgusallika elektrooniline juhtimisseadmestik. |
| --- | --- |

2.2.6.

vajaduse korral üks liiteseadis või valgusallika elektrooniline juhtimisseadmestik.

| 2.3. | Hajutiklaaside ja võimalike pinnete materjalide kohta peab olema lisatud nende materjalide ja pinnete omaduste katsearuanne, kui neid materjale on juba katsetatud. |
| --- | --- |

2.3.

Hajutiklaaside ja võimalike pinnete materjalide kohta peab olema lisatud nende materjalide ja pinnete omaduste katsearuanne, kui neid materjale on juba katsetatud.

3.   MÄRGISED

| 3.1. | Tüübikinnituse saamiseks esitatud esilaternatel peab olema taotleja kaubanimi või -märk. |
| --- | --- |

3.1.

Tüübikinnituse saamiseks esitatud esilaternatel peab olema taotleja kaubanimi või -märk.

| 3.2. | Hajutiklaasil ja korpusel (5) peavad olema piisava suurusega alad punktis 4 osutatud tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste jaoks, need kohad peavad olema märgitud eespool punktis 2.2.1 osutatud joonistele. |
| --- | --- |

3.2.

Hajutiklaasil ja korpusel (5) peavad olema piisava suurusega alad punktis 4 osutatud tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste jaoks, need kohad peavad olema märgitud eespool punktis 2.2.1 osutatud joonistele.

| 3.3. | Esilaterna tagaküljel peab olema märgitud kasutatava hõõglambi(-lampide) või gaaslahenduslambi kategooria. |
| --- | --- |

3.3.

Esilaterna tagaküljel peab olema märgitud kasutatava hõõglambi(-lampide) või gaaslahenduslambi kategooria.

| 3.4. | E-klassi esilaternatel võib valgust kiirgavale pinnale olla märgitud nullkese, nagu näidatud 10. lisas. |
| --- | --- |

3.4.

E-klassi esilaternatel võib valgust kiirgavale pinnale olla märgitud nullkese, nagu näidatud 10. lisas.

| 3.5. | E-klassi esilaternatele peab olema kantud pinge märgistus, nagu on näidatud 11. lisas. |
| --- | --- |

3.5.

E-klassi esilaternatele peab olema kantud pinge märgistus, nagu on näidatud 11. lisas.

| 3.6. | LED-mooduli(te)ga laternatele peab olema märgitud nimipinge ja nimivõimsus ning valgusallika mooduli tunnuskood. |
| --- | --- |

3.6.

LED-mooduli(te)ga laternatele peab olema märgitud nimipinge ja nimivõimsus ning valgusallika mooduli tunnuskood.

| 3.7. | Laterna tüübikinnituse taotlusega koos esitatava(te)le LED-mooduli(te)le peab olema märgitud:






  3.7.1. | taotleja kaubanimi või -märk. See märgistus peab olema selgelt loetav ja kustutamatu; |
| --- | --- | --- |

3.7.

Laterna tüübikinnituse taotlusega koos esitatava(te)le LED-mooduli(te)le peab olema märgitud:

3.7.1.

taotleja kaubanimi või -märk. See märgistus peab olema selgelt loetav ja kustutamatu;

| 3.7.2. | mooduli tunnuskood. See märgistus peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.
  Tunnuskood algab tähtedega „MD”, mis tähistavad sõna „moodul” ja millele järgneb punktiga 4.2.1. ette nähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid. See tunnuskood tuleb näidata eespool punktis 2.2.1 nimetatud joonistel. Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama, mis on laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgistused peavad olema sama taotleja esitatud. |
| --- | --- |

3.7.2.

mooduli tunnuskood. See märgistus peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

Tunnuskood algab tähtedega „MD”, mis tähistavad sõna „moodul” ja millele järgneb punktiga 4.2.1. ette nähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid. See tunnuskood tuleb näidata eespool punktis 2.2.1 nimetatud joonistel. Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama, mis on laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgistused peavad olema sama taotleja esitatud.

| 3.7.3. | Kui LED-moodul(id) ei ole asendatavad, siis LED-mooduli(te) märgistamist ei nõuta. |
| --- | --- |

3.7.3.

Kui LED-moodul(id) ei ole asendatavad, siis LED-mooduli(te) märgistamist ei nõuta.

| 3.8. | Kui LED-mooduli(te) käitamiseks kasutatakse valgusallika elektroonilist juhtimisseadmestikku, mis ei ole LED-mooduli osa, märgitakse sellele asjaomase juhtseadme tunnuskood(id), nimisisendpinge ja võimsus. |
| --- | --- |

3.8.

Kui LED-mooduli(te) käitamiseks kasutatakse valgusallika elektroonilist juhtimisseadmestikku, mis ei ole LED-mooduli osa, märgitakse sellele asjaomase juhtseadme tunnuskood(id), nimisisendpinge ja võimsus.

| 3.9. | Täiendava(te) valgustusüksus(t)e olemasolu korral peab lihtlähituld andvatele esilaternatele olema märgitud punktis 3.10.2 kirjeldatud täiendava(te) valgustusüksus(t)e tunnuskood. |
| --- | --- |

3.9.

Täiendava(te) valgustusüksus(t)e olemasolu korral peab lihtlähituld andvatele esilaternatele olema märgitud punktis 3.10.2 kirjeldatud täiendava(te) valgustusüksus(t)e tunnuskood.

| 3.10. | Täiendava(te)le valgustusüksus(t)ele peavad olema kantud järgmised märgised:






  3.10.1. | taotleja kaubanimi või -märk. See märgistus peab olema selgelt loetav ja kustutamatu; |
| --- | --- | --- |

3.10.

Täiendava(te)le valgustusüksus(t)ele peavad olema kantud järgmised märgised:

3.10.1.

taotleja kaubanimi või -märk. See märgistus peab olema selgelt loetav ja kustutamatu;

| 3.10.2. | hõõglambi kasutamise korral hõõglambi(-lampide) kategooria(d) ja/või
  LED-mooduli(te) puhul LED-mooduli(te) nimipinge, nimivõimsus ja tunnuskood(id); |
| --- | --- |

3.10.2.

hõõglambi kasutamise korral hõõglambi(-lampide) kategooria(d) ja/või

LED-mooduli(te) puhul LED-mooduli(te) nimipinge, nimivõimsus ja tunnuskood(id);

| 3.10.3. | täiendava(te) valgustusüksus(t)e tunnuskood(id). See märgistus peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.
  Tunnuskood algab tähtedega „ALU”, mis tähistavad sõnu „täiendav valgustusüksus” ja millele järgneb punktiga 4.2.1 ette nähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta (näiteks ALU E43 1234). Kui kasutatakse mitut mitteidentset täiendavat valgustusüksust, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid (näiteks ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). See tunnuskood tuleb näidata eespool punktis 2.2.1 nimetatud joonistel. Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama, mis on laternal, milles täiendavat (täiendavaid) valgustusüksust(-üksusi) kasutatakse, kuid mõlemad märgistused peavad olema sama taotleja esitatud. |
| --- | --- |

3.10.3.

täiendava(te) valgustusüksus(t)e tunnuskood(id). See märgistus peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

Tunnuskood algab tähtedega „ALU”, mis tähistavad sõnu „täiendav valgustusüksus” ja millele järgneb punktiga 4.2.1 ette nähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta (näiteks ALU E43 1234). Kui kasutatakse mitut mitteidentset täiendavat valgustusüksust, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid (näiteks ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). See tunnuskood tuleb näidata eespool punktis 2.2.1 nimetatud joonistel. Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama, mis on laternal, milles täiendavat (täiendavaid) valgustusüksust(-üksusi) kasutatakse, kuid mõlemad märgistused peavad olema sama taotleja esitatud.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Üldosa

| 4.1.1. | Kui kõik punkti 2 kohaselt esitatud esilaternatüübi näidised vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.1.

Kui kõik punkti 2 kohaselt esitatud esilaternatüübi näidised vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus.

| 4.1.2. | Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad rohkem kui ühe eeskirja nõuetele, võib laternale kinnitada ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi tingimusel, et igaüks nendest grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest vastab selle suhtes kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad rohkem kui ühe eeskirja nõuetele, võib laternale kinnitada ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi tingimusel, et igaüks nendest grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest vastab selle suhtes kohaldatavatele nõuetele.

| 4.1.3. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kõige hilisemaid tehnilisi muudatusi, mis on eeskirja tehtud tüübikinnituse väljastamise ajaks. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirjaga hõlmatud esilaternatüübile. |
| --- | --- |

4.1.3.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kõige hilisemaid tehnilisi muudatusi, mis on eeskirja tehtud tüübikinnituse väljastamise ajaks. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirjaga hõlmatud esilaternatüübile.

| 4.1.4. | Teade esilaternatüübi käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise, kinnituse andmisest keeldumise, kinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta edastatakse käesoleva eeskirja 1. lisa vormi kasutades käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. a kokkuleppe osalistele. |
| --- | --- |

4.1.4.

Teade esilaternatüübi käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise, kinnituse andmisest keeldumise, kinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta edastatakse käesoleva eeskirja 1. lisa vormi kasutades käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. a kokkuleppe osalistele.

| 4.1.5. | Lisaks punktis 3.1 kirjeldatud märgile peab igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud esilaternale kandma punktis 3.2 osutatud aladele punktides 4.2 ja 4.3 kirjeldatud tüübikinnitusmärgi. |
| --- | --- |

4.1.5.

Lisaks punktis 3.1 kirjeldatud märgile peab igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud esilaternale kandma punktis 3.2 osutatud aladele punktides 4.2 ja 4.3 kirjeldatud tüübikinnitusmärgi.

4.2.   Tüübikinnitusmärgi sisu

Tüübikinnitusmärgil on:

| 4.2.1. | rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:






  4.2.1.1. | ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (6); |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

4.2.1.1.

ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (6);

| 4.2.1.2. | punktis 4.1.3 ette nähtud tüübikinnitusnumbrist; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

punktis 4.1.3 ette nähtud tüübikinnitusnumbrist;

| 4.2.2. | järgmised lisatähised:






  4.2.2.1. | horisontaalne nool teravikuga mõlemas otsas, mis osutavad paremale ja vasakule; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

järgmised lisatähised:

4.2.2.1.

horisontaalne nool teravikuga mõlemas otsas, mis osutavad paremale ja vasakule;

| 4.2.2.2. | esilaternatel, mis vastavad ainult käesoleva eeskirja lähitulega seotud nõuetele, tähed „C-AS” A-klassi esilaternate puhul, „C-BS” B-klassi esilaternate puhul, „WC-CS” C-klassi esilaterna puhul, „WC-DS” D-klassi esilaterna puhul või „WC-ES” E-klassi esilaterna puhul; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

esilaternatel, mis vastavad ainult käesoleva eeskirja lähitulega seotud nõuetele, tähed „C-AS” A-klassi esilaternate puhul, „C-BS” B-klassi esilaternate puhul, „WC-CS” C-klassi esilaterna puhul, „WC-DS” D-klassi esilaterna puhul või „WC-ES” E-klassi esilaterna puhul;

| 4.2.2.3. | esilaternatel, mis vastavad ainult käesoleva eeskirja kaugtulega seotud nõuetele, tähed „R-BS” B-klassi esilaternate puhul, „WR-CS” C-klassi esilaterna puhul, „WR-DS” D-klassi esilaterna puhul või „WR-ES” E-klassi esilaterna puhul; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

esilaternatel, mis vastavad ainult käesoleva eeskirja kaugtulega seotud nõuetele, tähed „R-BS” B-klassi esilaternate puhul, „WR-CS” C-klassi esilaterna puhul, „WR-DS” D-klassi esilaterna puhul või „WR-ES” E-klassi esilaterna puhul;

| 4.2.2.4. | esilaternatel, mis vastavad käesoleva direktiivi lähi- ja kaugtulega seotud nõuetele, tähed „CR-BS” B-klassi esilaternate puhul, „WCR-CS” C-klassi esilaterna puhul, „WCR-DS” D-klassi esilaterna puhul või „WCR-ES” E-klassi esilaterna puhul; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

esilaternatel, mis vastavad käesoleva direktiivi lähi- ja kaugtulega seotud nõuetele, tähed „CR-BS” B-klassi esilaternate puhul, „WCR-CS” C-klassi esilaterna puhul, „WCR-DS” D-klassi esilaterna puhul või „WCR-ES” E-klassi esilaterna puhul;

| 4.2.2.5. | plastist hajutiklaasiga varustatud esilaternate puhul kantakse punktidega 4.2.1 ja 4.2.2 ette nähtud tähiste lähedale tähed „PL”; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

plastist hajutiklaasiga varustatud esilaternate puhul kantakse punktidega 4.2.1 ja 4.2.2 ette nähtud tähiste lähedale tähed „PL”;

| 4.2.2.6. | muude kui A-klassi kuuluvate esilaternate puhul, mis vastavad käesolevas eeskirjas kaugtule kohta kehtestatud nõuetele, maksimaalse valgustugevuse tähis punktis 6.3.4 nimetatud viitemärgi kujul, mis asetatakse tähte „E” ümbritseva ringjoone lähedale. |
| --- | --- |

4.2.2.6.

muude kui A-klassi kuuluvate esilaternate puhul, mis vastavad käesolevas eeskirjas kaugtule kohta kehtestatud nõuetele, maksimaalse valgustugevuse tähis punktis 6.3.4 nimetatud viitemärgi kujul, mis asetatakse tähte „E” ümbritseva ringjoone lähedale.

| 4.2.3. | Kõikidel juhtudel tuleb tüübikinnitustunnistustes ja käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele riikidele edastatavates teatisevormides ära näidata 4. lisa punktis 1.1.1.1 määratletud katsetusmenetluse ajal kohaldatav kasutusrežiim ja 4. lisa punkti 1.1.1.2 kohaselt kinnitatud lubatav(ad) pinge(d).
  Vastavatel juhtudel märgistatakse seade järgmiselt:






  4.2.3.1. | käesoleva eeskirja nõuetele vastavate esilaternate puhul, mis on konstrueeritud nii, et lähituld andev hõõglamp, gaaslahenduslamp või LED-moodul(id) ei sütti samaaegselt mis tahes muu valgustusseadmega, millega see võib olla vastastikku ühendatud, märgitakse tüübikinnitusmärgil oleva lähitulelaterna tähise taha kaldjoon (/). |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

Kõikidel juhtudel tuleb tüübikinnitustunnistustes ja käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele riikidele edastatavates teatisevormides ära näidata 4. lisa punktis 1.1.1.1 määratletud katsetusmenetluse ajal kohaldatav kasutusrežiim ja 4. lisa punkti 1.1.1.2 kohaselt kinnitatud lubatav(ad) pinge(d).

Vastavatel juhtudel märgistatakse seade järgmiselt:

4.2.3.1.

käesoleva eeskirja nõuetele vastavate esilaternate puhul, mis on konstrueeritud nii, et lähituld andev hõõglamp, gaaslahenduslamp või LED-moodul(id) ei sütti samaaegselt mis tahes muu valgustusseadmega, millega see võib olla vastastikku ühendatud, märgitakse tüübikinnitusmärgil oleva lähitulelaterna tähise taha kaldjoon (/).

| 4.2.4. | Eespool kirjeldatud lisatähiste lähedale võib märkida kinnitusnumbri need kaks numbrit, mis näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja tehtud viimast peamisi tehnilisi muudatusi hõlmavat muudatuste seeriat, ja punktis 4.2.2.1 kirjeldatud noole. |
| --- | --- |

4.2.4.

Eespool kirjeldatud lisatähiste lähedale võib märkida kinnitusnumbri need kaks numbrit, mis näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja tehtud viimast peamisi tehnilisi muudatusi hõlmavat muudatuste seeriat, ja punktis 4.2.2.1 kirjeldatud noole.

| 4.2.5. | Punktides 4.2.1–4.2.3 nimetatud märgid ja tähised peavad olema selgelt loetavad ja kustutamatud. Need võib paigutada esilaterna sisemisele või välimisele osale (ei ole tähtis, kas see on läbipaistev või mitte), mida ei saa esilaterna läbipaistvast valgust kiirgavast osast eraldada. Igal juhul peavad need olema nähtavad, kui esilatern on sõidukile paigaldatud või kui liikuv osa on avatud. |
| --- | --- |

4.2.5.

Punktides 4.2.1–4.2.3 nimetatud märgid ja tähised peavad olema selgelt loetavad ja kustutamatud. Need võib paigutada esilaterna sisemisele või välimisele osale (ei ole tähtis, kas see on läbipaistev või mitte), mida ei saa esilaterna läbipaistvast valgust kiirgavast osast eraldada. Igal juhul peavad need olema nähtavad, kui esilatern on sõidukile paigaldatud või kui liikuv osa on avatud.

4.3.   Tüübikinnitusmärgi asukoht

| 4.3.1. | Käesoleva eeskirja 2. lisa joonistes 1–15 on esitatud tüübikinnitusmärgi kujunduse näited koos eespool nimetatud lisatähistega. |
| --- | --- |

4.3.1.

Käesoleva eeskirja 2. lisa joonistes 1–15 on esitatud tüübikinnitusmärgi kujunduse näited koos eespool nimetatud lisatähistega.

| 4.3.2. | Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad






  4.3.2.1. | Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile kinnitada ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, millel on E-tähte ümbritsev ringjoon, millele järgneb kinnituse andnud riigi tunnusnumber ja tüübikinnitusnumber. See tüübikinnitusmärk võib asuda ükskõik kus grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatel, tingimusel et:






  4.3.2.1.1. | see on nähtav vastavalt punkti 4.2.5 nõuetele; |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2.

Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad

4.3.2.1.

Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile kinnitada ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, millel on E-tähte ümbritsev ringjoon, millele järgneb kinnituse andnud riigi tunnusnumber ja tüübikinnitusnumber. See tüübikinnitusmärk võib asuda ükskõik kus grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatel, tingimusel et:

4.3.2.1.1.

see on nähtav vastavalt punkti 4.2.5 nõuetele;

| 4.3.2.1.2. | valgust edastavate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate ühtegi osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samaaegselt ka tüübikinnitusmärki. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

valgust edastavate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate ühtegi osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samaaegselt ka tüübikinnitusmärki.

| 4.3.2.2. | Iga laterna tunnusmärk, mis on tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirja suhtes asjakohane, nagu ka vastava tüübikinnituse andmise ajaks eeskirja viimasena tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmav muudatuste seeria ning vajaduse korral nõuetekohane nool märgitakse:






  4.3.2.2.1. | kas vastavale valgust kiirgavale pinnale |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Iga laterna tunnusmärk, mis on tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirja suhtes asjakohane, nagu ka vastava tüübikinnituse andmise ajaks eeskirja viimasena tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmav muudatuste seeria ning vajaduse korral nõuetekohane nool märgitakse:

4.3.2.2.1.

kas vastavale valgust kiirgavale pinnale

| 4.3.2.2.2. | või laternate grupile sellisel viisil, et kõik grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad oleksid selgesti tuvastatavad. |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

või laternate grupile sellisel viisil, et kõik grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad oleksid selgesti tuvastatavad.

| 4.3.2.3. | Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad miinimummõõtmetest, mis on tüübikinnituse aluseks oleva eeskirja kohaselt nõutavad kõige väiksemate üksiktähiste puhul. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad miinimummõõtmetest, mis on tüübikinnituse aluseks oleva eeskirja kohaselt nõutavad kõige väiksemate üksiktähiste puhul.

| 4.3.2.4. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit käesoleva eeskirjaga hõlmatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud teist tüüpi laternatele. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit käesoleva eeskirjaga hõlmatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud teist tüüpi laternatele.

| 4.3.2.5. | Käesoleva eeskirja 2. lisa joonisel 13 on esitatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised koos kõikide eespool nimetatud lisatähistega. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Käesoleva eeskirja 2. lisa joonisel 13 on esitatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised koos kõikide eespool nimetatud lisatähistega.

| 4.3.3. | Laternate suhtes, mille hajutiklaase saab kasutada ka muude esilaterna tüüpide juures ja mis võivad olla muude laternatega vastastikku ühendatud või kombineeritud,
  kohaldatakse punkti 4.3.2 sätteid.






  4.3.3.1. | Peale selle võivad samade hajutiklaaside kasutamisel olla nendel klaasidel erinevad tüübikinnitusmärgid, mis vastavad esilaternate või laternaüksuste eri tüüpidele, tingimusel et ka esilaterna hajutiklaasiga lahutamatult ühendatud korpusel on punktis 3.2 kirjeldatud ala ning tegelikule talitlusele vastavad tüübikinnitusmärgid. Kui eri tüüpi esilaternatel on ühine korpus, siis võivad korpusel olla erinevad tüübikinnitusmärgid. |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

Laternate suhtes, mille hajutiklaase saab kasutada ka muude esilaterna tüüpide juures ja mis võivad olla muude laternatega vastastikku ühendatud või kombineeritud,

kohaldatakse punkti 4.3.2 sätteid.

4.3.3.1.

Peale selle võivad samade hajutiklaaside kasutamisel olla nendel klaasidel erinevad tüübikinnitusmärgid, mis vastavad esilaternate või laternaüksuste eri tüüpidele, tingimusel et ka esilaterna hajutiklaasiga lahutamatult ühendatud korpusel on punktis 3.2 kirjeldatud ala ning tegelikule talitlusele vastavad tüübikinnitusmärgid. Kui eri tüüpi esilaternatel on ühine korpus, siis võivad korpusel olla erinevad tüübikinnitusmärgid.

| 4.3.3.2. | Nimetatud juhul kasutatava tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisa joonisel 14. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Nimetatud juhul kasutatava tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisa joonisel 14.

5.   ÜLDNÕUDED (7)

5.1.   Iga näidis peab vastama punktides 6–8 esitatud nõuetele.

5.2.   Esilaternad tuleb valmistada nii, et tavapärastes kasutustingimustes, vaatamata neile mõjuda võivale vibratsioonile, säiliksid nende ettenähtud fotomeetrilised omadused ja nad oleksid heas töökorras.

5.2.1.   Esilaternad peavad olema varustatud seadmega, mis võimaldab sõidukil esilaternate reguleerimist vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele. Selline seade võib, aga ei pruugi võimaldada horisontaalset reguleerimist, tingimusel, et esilaternad on projekteeritud selliselt, et need säilitavad õige horisontaalse paigutuse ka vertikaalse paigutuse reguleerimise järel. Sellist seadet ei ole vaja paigaldada üksustele, mille peegeldit ja hajutiklaasi ei saa teineteisest eraldada, tingimusel et selliste üksuste kasutamine piirdub sõidukitega, mille puhul esilaterna seadistust saab reguleerida teistmoodi.

Kui lähitulelatern ja kaugtulelatern, millest kumbki on varustatud oma hõõglambiga(-lampidega), gaaslahenduslambiga või LED-mooduli(te)ga, on ühtseks seadmeks kokku ühendatud, peab reguleerimisseade võimaldama iga optilist süsteemi eraldi nõuetekohaselt reguleerida.

5.2.2.   Nimetatud nõudeid ei kohaldata siiski püsivalt kokkuehitatud peegelditega komplektsete esilaternate suhtes. Seda tüüpi komplektsete esilaternate suhtes kohaldatakse käesoleva eeskirja punkti 6.3 nõudeid.

5.3.   A-, B-, C- või D-klass

5.3.1.   Esilaternad peavad olema varustatud vastavalt eeskirjale nr 37 kinnitatud hõõglambiga(-lampidega) ja/või C- või D-klassi esilaternad LED-mooduli(te)ga.

Kui kurvivalgustuseks kasutatakse lisavalgusallikat(id) ja/või täiendavat (täiendavaid) valgustusüksust(-üksusi), siis tohib kasutada ainult eeskirjaga nr 37 hõlmatud hõõglampe, kui tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 37 ja selle muudatuste seerias ei ole seatud mingeid kasutuspiiranguid kurvivalgustuseks, ja/või LED-moodulit(eid).

5.3.2.   Lihtlähitule jaoks on võimalik kasutada kahte hõõgniidiga valgusallikat ja kaugtule jaoks mitut hõõgniidiga valgusallikat.

Kasutada võib eeskirjas nr 37 osutatud mis tahes hõõglampi, tingimusel, et:

| a) | tüübikinnitustaotluse esitamise hetkel kehtivas eeskirjas nr 37 ja selle muudatustes ei ole piiranguid kasutamise kohta; |
| --- | --- |

a)

tüübikinnitustaotluse esitamise hetkel kehtivas eeskirjas nr 37 ja selle muudatustes ei ole piiranguid kasutamise kohta;

| b) | A- ja B-klassi puhul ei ületa selle lihtlähitule etalonvalgusvoog 13,2 V juures 900 lm; |
| --- | --- |

b)

A- ja B-klassi puhul ei ületa selle lihtlähitule etalonvalgusvoog 13,2 V juures 900 lm;

| c) | C- ja D-klassi puhul ei ületa selle lihtlähitule etalonvalgusvoog 13,2 V juures 2 000 lm. |
| --- | --- |

c)

C- ja D-klassi puhul ei ületa selle lihtlähitule etalonvalgusvoog 13,2 V juures 2 000 lm.

Seadme ehitus peab võimaldama hõõglampi paigaldada vaid õiges asendis (8).

Hõõglambi pesa peab vastama Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaandes nr 60061 esitatud näitajatele. Sellega seoses kohaldatakse asjaomase kategooria hõõglambi pesa andmelehte.

5.3.3.   LED-mooduli(te)ga varustatud laternad

| 5.3.3.1. | Valgusallika elektroonilist (elektroonilisi) juhtimisseadmestikku(-seadmestikke) võib pidada esilaterna osa(de)ks; need võivad kuuluda LED-mooduli(te) koosseisu. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Valgusallika elektroonilist (elektroonilisi) juhtimisseadmestikku(-seadmestikke) võib pidada esilaterna osa(de)ks; need võivad kuuluda LED-mooduli(te) koosseisu.

| 5.3.3.2. | Esilatern ja LED-moodul(id) peavad seejuures vastama käesoleva eeskirja 12. lisa asjakohastele nõuetele. Nõuetele vastavust kontrollitakse katsetamise teel. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Esilatern ja LED-moodul(id) peavad seejuures vastama käesoleva eeskirja 12. lisa asjakohastele nõuetele. Nõuetele vastavust kontrollitakse katsetamise teel.

| 5.3.3.3. | Kõigi lihtlähituld andvate LED-moodulite objektiivne koguvalgusvoog mõõdetakse 12. lisa punkti 5 kohaselt. Kohaldatakse järgmisi minimaalseid ja maksimaalseid piirväärtusi: | esilaternad
  A-klassi | esilaternad
  B-klassi | esilaternad
  C-klassi | esilaternad
  D-klassi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lihtlähitule miinimum | 150 luumenit | 350 luumenit | 500 luumenit | 1 000 luumenit |
| Lihtlähitule maksimum | 900 luumenit | 1 000 luumenit | 2 000 luumenit | 2 000 luumenit |

5.3.3.3.

Kõigi lihtlähituld andvate LED-moodulite objektiivne koguvalgusvoog mõõdetakse 12. lisa punkti 5 kohaselt. Kohaldatakse järgmisi minimaalseid ja maksimaalseid piirväärtusi:

esilaternad

A-klassi

esilaternad

B-klassi

esilaternad

C-klassi

esilaternad

D-klassi

Lihtlähitule miinimum

150 luumenit

350 luumenit

500 luumenit

1 000 luumenit

Lihtlähitule maksimum

900 luumenit

1 000 luumenit

2 000 luumenit

2 000 luumenit

| 5.3.3.4. | Kui on tegemist asendatavate LED-moodulitega, siis tuleb nende moodulite 12. lisa punkti 1.4.1 kohast eemaldamist ja asendamist tõendada tehnilist teenindust rahuldaval viisil. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

Kui on tegemist asendatavate LED-moodulitega, siis tuleb nende moodulite 12. lisa punkti 1.4.1 kohast eemaldamist ja asendamist tõendada tehnilist teenindust rahuldaval viisil.

5.4.   E-klassi esilaternad

5.4.1.   Esilaternad peavad olema varustatud vastavalt eeskirjale nr 99 kinnitatud gaaslahenduslambiga(-lampidega) ja/või LED-mooduli(te)ga.

Kui kurvivalgustuseks kasutatakse lisavalgusallikat(-allikaid) ja/või täiendavat (täiendavaid) valgustusüksust(-üksusi), siis tohib kasutada ainult eeskirjaga nr 37 hõlmatud hõõglampe, kui tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 37 ja selle muudatuste seerias ei ole seatud mingeid kasutuspiiranguid kurvivalgustuseks, ja/või LED-mooduleid.

5.4.2.   Asendatavate gaaslahenduslampide puhul peab valgusallika pesa vastama Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaande 60061-2 andmelehel esitatud asjaomasele gaaslahenduslambi kategooriale ette nähtud mõõtmetele. Gaaslahenduslamp peab olema hõlpsalt esilaternasse paigaldatav.

5.4.3.   LED-mooduli(te) puhul kohaldatakse järgmisi nõudeid:

| 5.4.3.1. | Valgusallika elektroonilist (elektroonilisi) juhtimisseadmestikku(-seadmestikke) võib pidada esilaterna osa(de)ks, need võivad kuuluda LED-mooduli(te) koosseisu; |
| --- | --- |

5.4.3.1.

Valgusallika elektroonilist (elektroonilisi) juhtimisseadmestikku(-seadmestikke) võib pidada esilaterna osa(de)ks, need võivad kuuluda LED-mooduli(te) koosseisu;

| 5.4.3.2. | esilatern ja LED-moodul(id) peavad seejuures vastama käesoleva eeskirja 12. lisa asjakohastele nõuetele. Nõuetele vastavust kontrollitakse katsetamise teel; |
| --- | --- |

5.4.3.2.

esilatern ja LED-moodul(id) peavad seejuures vastama käesoleva eeskirja 12. lisa asjakohastele nõuetele. Nõuetele vastavust kontrollitakse katsetamise teel;

| 5.4.3.3. | lihtlähituld andvate LED-moodulite objektiivne koguvalgusvoog mõõdetakse 12. lisa punkti 5 kohaselt. Kohaldatakse järgmisi minimaalseid piirväärtusi: | E-klassi esilaternad |
| --- | --- | --- |
| Lihtlähitule miinimum | 2 000 luumenit |

5.4.3.3.

lihtlähituld andvate LED-moodulite objektiivne koguvalgusvoog mõõdetakse 12. lisa punkti 5 kohaselt. Kohaldatakse järgmisi minimaalseid piirväärtusi:

E-klassi esilaternad

Lihtlähitule miinimum

2 000 luumenit

5.5.   Lisaks sellele katsetatakse täiendavalt B-, C-, D- või E-klassi esilaternate vastavust 4. lisa nõuetele, et tagada, et kasutamisel ei esine fotomeetriliste tööparameetrite ülemäärast muutust.

5.6.   Kui B-, C-, D või E-klassi esilaterna hajutiklaas on plastmaterjalist, tuleb teostada katsed vastavalt 6. lisa nõuetele.

5.7.   Kaugtuld vaheldumisi lähitulega andvatel esilaternatel või kurvivalgustuse lisavalgusallika(te)ga ja/või täiendava(te) valgustusüksus(t)ega esilaternasüsteemidel peab mehaaniline, elektromehaaniline või muu nendeks eesmärkideks esilaternasse paigaldatud seade olema konstrueeritud niisugusel viisil, et:

| 5.7.1. | seade on normaalsetes kasutustingimustes piisavalt vastupidav 50 000 lülituseks. Kõnealusele nõudele vastavuse kontrollimiseks võib tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:






  a) | nõuda, et taotleja hangiks katse tegemiseks vajalikud seadmed; |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

seade on normaalsetes kasutustingimustes piisavalt vastupidav 50 000 lülituseks. Kõnealusele nõudele vastavuse kontrollimiseks võib tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:

a)

nõuda, et taotleja hangiks katse tegemiseks vajalikud seadmed;

| b) | loobuda katsest, kui taotleja esitatud esilaternaga koos on esitatud sama ehitusega (komplektsusega) esilaternate tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistuse välja antud katsearuanne, milles kinnitatakse käesoleva nõude täitmist; |
| --- | --- |

b)

loobuda katsest, kui taotleja esitatud esilaternaga koos on esitatud sama ehitusega (komplektsusega) esilaternate tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistuse välja antud katsearuanne, milles kinnitatakse käesoleva nõude täitmist;

| 5.7.2. | välja arvatud kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad) ja täiendav(ad) valgustusüksus(ed), peab süsteem häire korral automaatselt ümber lülituma lähitulede režiimi, või selliste meetmete nagu valgusvihu kustutamise, nõrgendamise või allasuunamise ja/või valgustusfunktsiooni muutmise teel minema režiimi, mille korral süsteemi fotomeetrilised omadused 1. tsoonis ei ületa 1 200 cd ja punktis 0,86 D-V oleksid vähemalt 2 400 cd; |
| --- | --- |

5.7.2.

välja arvatud kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad) ja täiendav(ad) valgustusüksus(ed), peab süsteem häire korral automaatselt ümber lülituma lähitulede režiimi, või selliste meetmete nagu valgusvihu kustutamise, nõrgendamise või allasuunamise ja/või valgustusfunktsiooni muutmise teel minema režiimi, mille korral süsteemi fotomeetrilised omadused 1. tsoonis ei ületa 1 200 cd ja punktis 0,86 D-V oleksid vähemalt 2 400 cd;

| 5.7.3. | välja arvatud kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad) ja täiendav(ad) valgustusüksus(ed), peab nii lähi- kui ka kaugtuld alati saama sisse lülitada, välistades mehhanismi seiskumise võimaluse kahe asendi vahel; |
| --- | --- |

5.7.3.

välja arvatud kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad) ja täiendav(ad) valgustusüksus(ed), peab nii lähi- kui ka kaugtuld alati saama sisse lülitada, välistades mehhanismi seiskumise võimaluse kahe asendi vahel;

| 5.7.4. | kasutaja ei saa liikuvate detailide kuju ega asendit tavaliste tööriistadega muuta. |
| --- | --- |

5.7.4.

kasutaja ei saa liikuvate detailide kuju ega asendit tavaliste tööriistadega muuta.

5.8.   E-klassi esilaterna ja liiteseadise süsteem ei tohi tekitada kiirgus- ega toiteahela häiringuid, mis põhjustavad sõiduki muude elektriliste/elektrooniliste süsteemide tõrkeid (9).

5.9.   Eeskirja nr 48 punktides 2.7.1.1.3 ja 2.7.1.1.7 esitatud määratlused lubavad kasutada LED-moodulit, milles võib olla muude valgusallikate pesasid. Vaatamata sellele sättele ei ole lubatud koos LED-valgusallika(te)ga muid käesolevas eeskirjas sätestatud lähitule või kaugtule andmiseks kasutatavaid valgusallikaid samaaegselt paigaldada.

5.10.   LED-moodul peab olema:

| a) | ainult tööriista abil seadmest eemaldatav, välja arvatud juhul, kui andmelehel on näidatud, et LED-moodul ei ole asendatav; |
| --- | --- |

a)

ainult tööriista abil seadmest eemaldatav, välja arvatud juhul, kui andmelehel on näidatud, et LED-moodul ei ole asendatav;

| b) | projekteeritud nii, et sõltumata tööriista(de) kasutamisest ei ole seda võimalik muude tüübikinnituse saanud valgusallikate vastu välja vahetada. |
| --- | --- |

b)

projekteeritud nii, et sõltumata tööriista(de) kasutamisest ei ole seda võimalik muude tüübikinnituse saanud valgusallikate vastu välja vahetada.

6.   VALGUSTATUS

6.1.   Üldsätted

6.1.1.   Esilaternad tuleb valmistada nii, et need valgustavad piisavalt ja pimestamata lähitule režiimis ning hästi kaugtulena.

6.1.2.   Esilaterna valgustugevust mõõdetakse 25 m kauguselt sellise fotoelemendi abil, mille kasulik pind koosneb 65 mm küljepikkusega ruudust. Punkt HV on vertikaalse polaarteljega koordinaadistiku keskpunkt. Sirge H on punkti HV läbiv horisontaalne sirge (vt käesoleva eeskirja 3. lisa).

6.1.3.   A-, B-, C- või D-klass

6.1.3.1.   Esilaternaid, välja arvatud nende LED-moodulit(-mooduleid), tuleb kontrollida värvitu standardse (võrdlus-)hõõglambi abil, mis on projekteeritud nimipingele 12 V. Esilaterna kontrollimisel tuleb hõõglambi klemmidele rakendatav pinge reguleerida selliseks, et saavutatakse eeskirja nr 37 asjakohasel andmelehel osutatud etalonvalgusvoog pingel 13,2 V.

Standardhõõglambi kaitsmiseks fotomeetrilise mõõtmise ajal on lubatud mõõtmisi läbi viia valgusvooga, mis erineb etalonvalgusvoost pingel 13,2 V. Kui katseid läbi viiv laboratoorium otsustab sel viisil mõõtmisi teostada, siis tuleb mõõdetud väärtusi fotomeetrilistele nõuetele vastavuse kindlaksmääramiseks korrigeerida, korrutades neid standardhõõglambi individuaalteguriga Flamp, kus

Flamp
  = Φetalon / Φkatse

Φetalon on etalonvalgusvoog 13,2 V juures, nagu on esitatud eeskirja nr 37 vastaval andmelehel;

Φkatse on tegelik mõõtmise ajal kasutatud valgusvoog.

6.1.3.2.   Sõltuvalt hõõglampide arvust, mille jaoks esilatern on projekteeritud, loetakse esilatern nõuetekohaseks, kui see vastab punkti 6 nõuetele sama arvu standardhõõglampide kasutamisel, mille võib esitada koos esilaternaga.

6.1.3.3.   LED-mooduli(te) mõõtmised tehakse vastavalt 6,3 V või 13,2 V pingel, kui käesoleva eeskirjaga ei ole ette nähtud teisiti. Valgusallika elektroonilise juhtimisseadmestikuga juhitava(te) LED-mooduli(te) korral tehakse mõõtmised taotleja osutatud viisil.

6.1.4.   Eeskirjale nr 99 vastava(te) gaaslahenduslambiga(-lampidega) E-klass

6.1.4.1.   Esilatern loetakse nõuetele vastavaks, kui üks valgusallikas, mida on vanandatud vähemalt 15 tsükli jooksul vastavalt eeskirja nr 99 4. lisa punktile 4, täidab käesolevas punktis 6 sätestatud fotomeetrilised nõuded.

Kui gaaslahenduslamp on saanud eeskirja nr 99 kohase tüübikinnituse, on tegemist standardvalgusallikaga ning selle valgusvoog võib erineda eeskirjaga nr 99 ette nähtud objektiivsest valgusvoost. Sellisel juhul tuleb valgustugevust vastavalt korrigeerida.

Korrigeerimist ei kohaldata hajuvalgustussüsteemide suhtes, milles kasutatakse mitteasendatavat gaaslahenduslampi, ega esilaternate suhtes, mille liiteseadis(ed) on täielikult või osaliselt integreeritud.

Kui gaaslahenduslamp ei ole eeskirja nr 99 kohaselt tüübikinnitust saanud, on tegemist masstootmises oleva mitteasendatava valgusallikaga.

Liiteseadis(t)e klemmidel rakendatav pinge on kas 13,2 V ± 0,1 V 12-voldistel süsteemidel või muu sätestatud pinge (vt 11. lisa).

6.1.4.2.   Mõõtmed, mis määravad kaare asukoha standardse gaaslahenduslambi sees, on näidatud eeskirja nr 99 asjaomasel andmelehel.

6.1.4.3.   Neli sekundit pärast vähemalt 30 minuti jooksul väljalülitatud olekus olnud esilaterna süütamist peab kaugtule ja lähitule funktsiooniga esilaterna kaugtule valgustugevus punktis HV olema vähemalt 37 500 cd ja lähitule valgustugevus punktis 2 (0,86 D-V) olema vähemalt 3 750 cd ning ainult lähitule funktsiooniga esilaterna valgustugevus punktis 2 (0,86 D-V) olema vähemalt 3 750 cd. Elektrivarustus peab olema piisav, et tagada tugeva vooluimpulsi järsk tõus.

6.1.5.   LED-mooduli(te)ga varustatud E-klass

6.1.5.1.   LED-mooduli(te) mõõtmised tehakse vastavalt 6,3 V või 13,2 V pingel, kui käesoleva eeskirjaga ei ole ette nähtud teisiti. Valgusallika elektroonilise juhtimisseadmestikuga juhitava(te) LED-mooduli(te) korral tehakse mõõtmised taotleja osutatud viisil.

6.1.6.   Kurvivalgustust andva(te) lisavalgusallika(te)ga ja/või täiendava(te) valgustusüksus(te)ga esilaternasüsteemide puhul viiakse lisavalgusallika(te) mõõtmised läbi vastavalt punktidele 6.1.3, 6.1.4 ja 6.1.5.

6.2.   Lähituledele esitatavad nõuded

6.2.1.   Esilaterna õigeks reguleerimiseks fotomeetriliste mõõtmiste ja sõidukil suunamise jaoks peab lihtlähitule esilaterna valgusvihk moodustama piisavalt terava valguse ja varju piirjoone, nagu on näidatud joonisel 6.2.2. Suunamiseks kasutatakse tasapinnalist vertikaalset ekraani, mis seatakse üles esilaterna ette 10 või 25 m kaugusele ja sirge H-V suhtes täisnurkselt. Ekraan peab olema piisavalt lai, et võimaldada lähitule valguse ja varju piirjoone uurimist ja reguleerimist vähemalt 3° ulatuses kummalgi pool joont V-V. Valguse ja varju piirjoon peab olema täiesti horisontaalne ja vahemikus 3° L kuni 3° R olema võimalikult sirge. Kui visuaalne suunamine tekitab probleeme või annab ebamäärase positsioneerimise, tuleb kasutada 9. lisa punktides 2 ja 4 kirjeldatud mõõtmismeetodit ning valguse ja varju piirjoone kvaliteeti ehk teravust ja lineaarsust kontrollitakse töötaval laternal.

6.2.2.   Lihtlähituli suunatakse nii, et:

| 6.2.2.1. | horisontaalseks reguleerimiseks: valgusvihk on joone V-V suhtes võimalikult sümmeetriline; |
| --- | --- |

6.2.2.1.

horisontaalseks reguleerimiseks: valgusvihk on joone V-V suhtes võimalikult sümmeetriline;

| 6.2.2.2. | vertikaalseks reguleerimiseks: valguse ja varju piirjoone horisontaalset osa reguleeritakse selle nimikõrgusele (0,57 kraadi) allpool joont H-H.
  Kui aga vertikaalne reguleerimine nõutavasse asendisse lubatud hälvete piires korduvalt ebaõnnestub, kasutatakse valguse ja varju piirjoone nõutavale miinimumkvaliteedile vastavuse katsetamiseks ning tule vertikaalseks reguleerimiseks 9. lisa punktides 4 ja 5 kirjeldatud mõõtmismeetodit. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

vertikaalseks reguleerimiseks: valguse ja varju piirjoone horisontaalset osa reguleeritakse selle nimikõrgusele (0,57 kraadi) allpool joont H-H.

Kui aga vertikaalne reguleerimine nõutavasse asendisse lubatud hälvete piires korduvalt ebaõnnestub, kasutatakse valguse ja varju piirjoone nõutavale miinimumkvaliteedile vastavuse katsetamiseks ning tule vertikaalseks reguleerimiseks 9. lisa punktides 4 ja 5 kirjeldatud mõõtmismeetodit.

6.2.3.   Selliselt suunatud esilatern peab juhul, kui kinnitust soovitakse üksnes lähitulele (10), vastama punktides 6.2.5 ja 6.2.6 esitatud nõuetele ning kui kinnitust soovitakse nii lähi- kui ka kaugtulele, vastama punktides 6.2.5, 6.2.6 ja 6.3 esitatud nõuetele.

6.2.4.   Kui eespool kirjeldatud viisil suunatud esilatern ei vasta punktides 6.2.5, 6.2.6 ja 6.3 esitatud nõuetele, võib seadistust muuta, v.a esilaternate puhul, millel ei ole horisontaalse reguleerimise mehhanismi, tingimusel, et valgusvihu telg ei nihku külgsuunas rohkem kui 0,5° võrra paremale või vasakule ja vertikaalsuunas mitte rohkem kui 0,25° võrra üles või alla. Valguse ja varju piirjoone reguleerimise hõlbustamiseks võib esilatern olla osaliselt varjatud, mis teravdab valguse ja varju piirjoont. Valguse ja varju piirjoon ei tohiks aga minna üle joone H-H.

6.2.5.   Lähitule valgusvihk peab vastama allpool esitatud tabelis ja 3. lisa asjaomasel joonisel esitatud nõuetele.

Märkused

E-klassi esilaternate liiteseadis(t)e klemmidele rakendatav pinge on 12 V süsteemide puhul 13,2 V ± 0,1 V, kui ei ole ette nähtud teisiti (vt 11. lisa).

| „D” | tähendab joonest H-H allpool; |
| --- | --- |
| „U” | tähendab joonest H-H kõrgemal; |
| „R” | tähendab joonest V-V paremal; |
| „L” | tähendab joonest V-V vasakul. |

„D”

tähendab joonest H-H allpool;

„U”

tähendab joonest H-H kõrgemal;

„R”

tähendab joonest V-V paremal;

„L”

tähendab joonest V-V vasakul.

6.2.5.1.   A-klassi esilaternate puhul (3. lisa joonis B):

| Katsepunkt/joon/tsoon | Nurkkoordinaadid - kraadid (11) | Nõutud valgustugevus, cd |
| --- | --- | --- |
| Mis tahes punkt 1. tsoonis | 0° kuni 15°U | 5°L kuni 5°R | ≤ 320 cd |
| Mis tahes punkt joonel 25 L kuni 25 R | 1,72°D | 5°L kuni 5°R | ≥ 1 100 cd |
| Mis tahes punkt joonel 12,5 L kuni 12,5 R | 3,43°D | 5°L kuni 5°R | ≥ 550 cd |

Katsepunkt/joon/tsoon

Nurkkoordinaadid - kraadid (11)

Nõutud valgustugevus, cd

Mis tahes punkt 1. tsoonis

0° kuni 15°U

5°L kuni 5°R

≤ 320 cd

Mis tahes punkt joonel 25 L kuni 25 R

1,72°D

5°L kuni 5°R

≥ 1 100 cd

Mis tahes punkt joonel 12,5 L kuni 12,5 R

3,43°D

5°L kuni 5°R

≥ 550 cd

6.2.5.2.   B-klassi esilaternate puhul (3. lisa joonis C):

| Katsepunkt/ joon/tsoon | Nurkkoordinaadid - kraadid (12) | Nõutud valgustugevus, cd |
| --- | --- | --- |
| Mis tahes punkt 1. tsoonis | 0° kuni 15°U | 5°L kuni 5°R | ≤ 700 cd |
| Mis tahes punkt joonel 50 L kuni 50 R v.a 50 V | 0,86°D | 2,5°L kuni 2,5°R | ≥ 1 100 cd |
| Punkt 50 V | 0,86°D | 0 | ≥ 2 200 cd |
| Mis tahes punkt joonel 25 L kuni 25 R | 1,72°D | 5°L kuni 5°R | ≥ 2 200 cd |
| Mis tahes punkt 2. tsoonis | 0,86°D kuni 1,72°D | 5°L kuni 5°R | ≥ 1 100 cd |

Katsepunkt/ joon/tsoon

Nurkkoordinaadid - kraadid (12)

Nõutud valgustugevus, cd

Mis tahes punkt 1. tsoonis

0° kuni 15°U

5°L kuni 5°R

≤ 700 cd

Mis tahes punkt joonel 50 L kuni 50 R v.a 50 V

0,86°D

2,5°L kuni 2,5°R

≥ 1 100 cd

Punkt 50 V

0,86°D

0

≥ 2 200 cd

Mis tahes punkt joonel 25 L kuni 25 R

1,72°D

5°L kuni 5°R

≥ 2 200 cd

Mis tahes punkt 2. tsoonis

0,86°D kuni 1,72°D

5°L kuni 5°R

≥ 1 100 cd

6.2.5.3.   C-, D- või E-klassi esilaternate puhul (3. lisa joonis D):

| Katsepunkt/joon/tsoon | Nurkkoordinaadid - kraadid (13) | Nõutud valgustugevus, cd |
| --- | --- | --- |
| Miinimum | Maksimum |
| C-klass | D-klass | E-klass | C-, D- ja E-klass |
| 1 | 0,86°D | 3,5°R | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 2 | 0,86°D | 0 | 2 450 | 4 900 | 4 900 | — |
| 3 | 0,86°D | 3,5°L | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 4 | 0,50°U | 1,50°L ja 1,50°R | — | — | — | 900 |
| 5 | 2,00°D | 15°L ja 15°R | 550 | 1 100 | 1 100 | — |
| 6 | 4,00°D | 20°L ja 20°R | 150 | 300 | 600 | — |
| 7 | 0 | 0 | — | — | — | 1 700 |
| Joon 1 | 2,00°D | 9°L kuni 9°R | 1 350 | 1 350 | 1 900 | — |
| 8 (14) | 4,00°U | 8,0°L | (14) | 700 |
| 9 (14) | 4,00°U | 0 | 700 |
| 10 (14) | 4,00°U | 8,0°R | 700 |
| 11 (14) | 2,00°U | 4,0°L | (14) | 900 |
| 12 (14) | 2,00°U | 0 | 900 |
| 13 (14) | 2,00°U | 4,0°R | 900 |
| 14 (14) | 0 | 8,0°L ja 8,0°R | 50 cd (14) | 50 cd (14) | 50 cd (14) | — |
| 15 (14) | 0 | 4,0°L ja 4,0°R | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 900 |
| 1. tsoon | 1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0,6°U/0–0/1°L-0/4°L-1°U/8°L | — | — | — | 900 |
| 2. tsoon | > 4 U kuni < 15 U | 8°L kuni 8°R | — | — | — | 700 |

Katsepunkt/joon/tsoon

Nurkkoordinaadid - kraadid (13)

Nõutud valgustugevus, cd

Miinimum

Maksimum

C-klass

D-klass

E-klass

C-, D- ja E-klass

1

0,86°D

3,5°R

2 000

2 000

2 500

13 750

2

0,86°D

0

2 450

4 900

4 900

—

3

0,86°D

3,5°L

2 000

2 000

2 500

13 750

4

0,50°U

1,50°L ja 1,50°R

—

—

—

900

5

2,00°D

15°L ja 15°R

550

1 100

1 100

—

6

4,00°D

20°L ja 20°R

150

300

600

—

7

0

0

—

—

—

1 700

Joon 1

2,00°D

9°L kuni 9°R

1 350

1 350

1 900

—

8 (14)

4,00°U

8,0°L

Formula

700

9 (14)

4,00°U

0

700

10 (14)

4,00°U

8,0°R

700

11 (14)

2,00°U

4,0°L

Formula

900

12 (14)

2,00°U

0

900

13 (14)

2,00°U

4,0°R

900

14 (14)

0

8,0°L ja 8,0°R

50 cd (14)

50 cd (14)

50 cd (14)

—

15 (14)

0

4,0°L ja 4,0°R

100 cd (14)

100 cd (14)

100 cd (14)

900

1. tsoon

1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0,6°U/0–0/1°L-0/4°L-1°U/8°L

—

—

—

900

2. tsoon

> 4 U kuni < 15 U

8°L kuni 8°R

—

—

—

700

Muu üldine tekst:

Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitus etalonvalgusvoo juures vastavalt eeskirjale nr 37.

Nominaalne suund fotomeetrilistel mõõtmistel:

| vertikaalselt | 1 % D (0,57°D) ja | horisontaalselt | 0°. |
| --- | --- | --- | --- |

vertikaalselt

1 % D (0,57°D) ja

horisontaalselt

0°.

Fotomeetrilistel mõõtmistel lubatud hälbed:

| vertikaalselt | 0,3°D kuni 0,8°D ja | horisontaalselt | ± 0,5°D L-R. |
| --- | --- | --- | --- |

vertikaalselt

0,3°D kuni 0,8°D ja

horisontaalselt

± 0,5°D L-R.

6.2.6.   C-, D- ja E-klassi esilaternate puhul peab alades 1 ja 2 valgus jaotuma võimalikult ühtlaselt.

6.2.6.1.   Lisavalgusallikat või valgusallikaid või täiendavat valgustusseadet või seadmeid ei lülitata sisse, kui kaldenurk on alla 3 kraadi.

6.2.7.   Lihtlähitule puhul on lubatud üks või kaks hõõgniidiga valgusallikat (A-, B-, C-, D-klass) või üks gaaslahenduslamp (E-klass) või üks või mitu LED-moodulit (C-, D-, E-klass).

6.2.8.   Lisavalgusallikad või valgusallikad ja/või täiendav valgustusseade või seadmed on lubatud, kui:

| 6.2.8.1. | kui lihtlähituli(-tuled) ja vastav(ad) kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad) on samaaegselt sisse lülitatud, siis vastab valgustus järgmistele nõuetele:






  a) | vasakkaldel (kui mootorratas on pööratud oma pikitelje suhtes vasakule) ei tohi valgustugevus ületada 900 cd tsoonis, mis jääb joonest HH rohkem kui 15 kraadi kõrgemale ja joonest VV rohkem kui 10 kraadi vasakule. |
| --- | --- | --- |

6.2.8.1.

kui lihtlähituli(-tuled) ja vastav(ad) kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad) on samaaegselt sisse lülitatud, siis vastab valgustus järgmistele nõuetele:

a)

vasakkaldel (kui mootorratas on pööratud oma pikitelje suhtes vasakule) ei tohi valgustugevus ületada 900 cd tsoonis, mis jääb joonest HH rohkem kui 15 kraadi kõrgemale ja joonest VV rohkem kui 10 kraadi vasakule.

| b) | paremkaldel (kui mootorratas on pööratud oma pikitelje suhtes paremale) ei tohi valgustugevus ületada 900 cd tsoonis, mis jääb joonest HH rohkem kui 15 kraadi kõrgemale ja joonest VV rohkem kui 10 kraadi paremale. |
| --- | --- |

b)

paremkaldel (kui mootorratas on pööratud oma pikitelje suhtes paremale) ei tohi valgustugevus ületada 900 cd tsoonis, mis jääb joonest HH rohkem kui 15 kraadi kõrgemale ja joonest VV rohkem kui 10 kraadi paremale.

| 6.2.8.2. | See katse viiakse läbi väikseima kaldenurgaga, mille on määratlenud tüübikinnituse taotleja ning kaldenurga simulatsiooniks kasutatakse katserakist vms. |
| --- | --- |

6.2.8.2.

See katse viiakse läbi väikseima kaldenurgaga, mille on määratlenud tüübikinnituse taotleja ning kaldenurga simulatsiooniks kasutatakse katserakist vms.

| 6.2.8.3. | Tüübikinnituse taotleja nõudmisel võib selle mõõtmise läbiviimiseks lihtlähituld ja kurvivalgustuse lisavalgusallikat(-allikaid) mõõta individuaalselt ja saadud fotomeetrilised väärtused nõutud valgustugevuse väärtustele vastavuse leidmiseks liita. |
| --- | --- |

6.2.8.3.

Tüübikinnituse taotleja nõudmisel võib selle mõõtmise läbiviimiseks lihtlähituld ja kurvivalgustuse lisavalgusallikat(-allikaid) mõõta individuaalselt ja saadud fotomeetrilised väärtused nõutud valgustugevuse väärtustele vastavuse leidmiseks liita.

6.3.   Kaugtuledele esitatavad nõuded

6.3.1.   Kui esilatern on projekteeritud andma nii kaug- kui ka lähituld, tehakse kaugtule valgustugevuse mõõtmised sama esilaterna joondusega kui punkti 6.2 tingimuste puhul; kui esilatern annab ainult kaugtuld, reguleeritakse see nii, et maksimaalne valgustugevus (IM) keskendub joonte H-H ja V-V ristumiskohta; selline esilatern peab vastama ainult punkti 6.3 nõuetele.

6.3.2.   Olenemata lähitule saamiseks kasutatava valgusallika tüübist (LED-moodul(id) või hõõglamp(-lambid) või gaaslahenduslamp), võib iga konkreetse kaugtule saamiseks kasutada erinevaid valgusallikaid:

| a) | üks või rohkem eeskirjas nr 37 loetletud hõõglampi (A-, B-, C-, D-klass)
  või |
| --- | --- |

a)

üks või rohkem eeskirjas nr 37 loetletud hõõglampi (A-, B-, C-, D-klass)

või

| b) | eeskirjas nr 99 loetletud gaaslahenduslamp (E-klass) või |
| --- | --- |

b)

eeskirjas nr 99 loetletud gaaslahenduslamp (E-klass) või

| c) | igas üksikus kaugtules võib kasutada LED-moodulit(-mooduleid) (C-, D-, E-klass). |
| --- | --- |

c)

igas üksikus kaugtules võib kasutada LED-moodulit(-mooduleid) (C-, D-, E-klass).

6.3.3.   Välja arvatud A-klassi esilaterna puhul, peab kaugtule valgustugevus vastama punkti 6.3.3.1 (esmane kaugtuli) või punkti 6.3.3.2 (teisene kaugtuli) nõuetele.

Punktile 6.3.3.1 vastav esmane kaugtuli võib igal juhul tüübikinnituse saada.

Punktile 6.3.3.2 vastav teisene kaugtuli võib tüübikinnituse saada vaid juhul, kui see on ette nähtud töötama samaaegselt lähitulega või esmase kaugtulega. See peab olema selgelt ära näidatud 1. lisas esitatud teatisevormi punktis 9.1.

6.3.3.1.   Esmase kaugtule valgustugevus peab vastama järgmisele tabelile (3. lisa joonis E)

| Katsepunkti number | Katsepunkti nurkkoordinaadid – kraadid (15) | Nõutud valgustugevus, cd |
| --- | --- | --- |
| B-klass | C-klass | D- ja E-klass |
| MIN | MAX | MIN | MAX | MIN | MAX |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5°R ja 2,5°L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5°R ja 5°L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 4 | H-9°R ja 9°L | — | — | 2 000 | — | 3 400 | — |
| 5 | H-12°R ja 12°L | — | — | 600 | — | 1 000 | — |
| 6 | 2°U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | Maksimumi minimaalne valgustugevus (IM) | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | Maksimumi maksimaalne valgustugevus (IM) | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Katsepunkti number

Katsepunkti nurkkoordinaadid – kraadid (15)

Nõutud valgustugevus, cd

B-klass

C-klass

D- ja E-klass

MIN

MAX

MIN

MAX

MIN

MAX

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5°R ja 2,5°L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5°R ja 5°L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

4

H-9°R ja 9°L

—

—

2 000

—

3 400

—

5

H-12°R ja 12°L

—

—

600

—

1 000

—

6

2°U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

Maksimumi minimaalne valgustugevus (IM)

20 000

—

25 000

—

40 000

—

Maksimumi maksimaalne valgustugevus (IM)

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.3.2.   Teisese kaugtule valgustugevus peab vastama järgmisele tabelile (3. lisa joonis F)

| Katsepunkti number | Katsepunkti nurkkoordinaadid – kraadid (16) | Nõutud valgustugevus, cd |
| --- | --- | --- |
| B-klass | C-klass | D- ja E-klass |
| MIN | MAX | MIN | MAX | MIN | MAX |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5°R ja 2,5°L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5°R ja 5°L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 6 | 2°U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | Maksimumi minimaalne valgustugevus (IM) | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | Maksimumi maksimaalne valgustugevus (IM) | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Katsepunkti number

Katsepunkti nurkkoordinaadid – kraadid (16)

Nõutud valgustugevus, cd

B-klass

C-klass

D- ja E-klass

MIN

MAX

MIN

MAX

MIN

MAX

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5°R ja 2,5°L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5°R ja 5°L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

6

2°U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

Maksimumi minimaalne valgustugevus (IM)

20 000

—

25 000

—

40 000

—

Maksimumi maksimaalne valgustugevus (IM)

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.4.   Punktides 4.2.2.6 ja 6.3.3.1 või 6.3.3.2 viidatud maksimaalse valgustugevuse (IM) viitemärk (I′M) leitakse järgmise suhte abil:

I′M
  = IM / 4 300

See väärtus ümardatakse üheni järgmistest väärtustest: 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4.   Reguleeritava peegeldiga esilaternate puhul tuleb läbi viia lisakatsed pärast peegeldi asendi muutmist esilaterna reguleerimisseadme abil ± 2° võrra vertikaalsuunas selle algasendist või siis vähemalt maksimaalsesse asendisse juhul, kui see on vähem kui 2°. Seejärel liigutatakse (nt goniomeetrit kasutades) kogu esilaternat sama arvu kraadide võrra peegeldi liigutamisega vastupidises suunas. Tuleb teha järgmised mõõtmised ja punktid peavad jääma nõutud piiridesse:

| lähitule puhul | : | punktid HV ja 0,86 D-V |
| --- | --- | --- |
| kaugtule puhul | : | IM ja punkt HV (% IM-st). |

lähitule puhul

:

punktid HV ja 0,86 D-V

kaugtule puhul

:

IM ja punkt HV (% IM-st).

6.5.   Punktides 6.2 ja 6.3 nimetatud valgustugevuse väärtusi mõõdetakse fotoretseptori abil, mille tegelik tajupind asub 65 mm küljepikkusega ruudu sees.

7.   VÄRVUS

| 7.1. | Kiiratav valgus peab olema valge värvusega. |
| --- | --- |

7.1.

Kiiratav valgus peab olema valge värvusega.

8.   ESILATERNA TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 8.1. | Igast esilaternatüübi muutmisest tuleb teatada esilaternatüübile kinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Seejärel võib asutus kas:






  8.1.1. | võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ning et esilatern vastab igal juhul endiselt nõuetele või |
| --- | --- | --- |

8.1.

Igast esilaternatüübi muutmisest tuleb teatada esilaternatüübile kinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Seejärel võib asutus kas:

8.1.1.

võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ning et esilatern vastab igal juhul endiselt nõuetele või

| 8.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 8.2. | Tüübimuutmist lubav või keelav teade edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.1.4 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

8.2.

Tüübimuutmist lubav või keelav teade edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.1.4 ette nähtud korras.

| 8.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab iga sellise laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri ja teatab sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastava teatisevormiga 1958. aasta kokkuleppe teistele osalistele, kes kohaldavad käesolevat eeskirja. |
| --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab iga sellise laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri ja teatab sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastava teatisevormiga 1958. aasta kokkuleppe teistele osalistele, kes kohaldavad käesolevat eeskirja.

9.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitega ja vastama järgmistele nõuetele.

| 9.1. | Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud esilaternad peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile, täites punkti 6 ja 7 nõuded. |
| --- | --- |

9.1.

Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud esilaternad peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile, täites punkti 6 ja 7 nõuded.

| 9.2. | Käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud miinimumnõuded tootmise vastavuskontrolli menetluse jaoks peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

9.2.

Käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud miinimumnõuded tootmise vastavuskontrolli menetluse jaoks peavad olema täidetud.

| 9.3. | Käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud miinimumnõuded kontrollijapoolse näidiste võtmise kohta peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

9.3.

Käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud miinimumnõuded kontrollijapoolse näidiste võtmise kohta peavad olema täidetud.

| 9.4. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuse kontrollimise meetodeid. Kõnealuste kontrollimiste tavaline sagedus on kord iga kahe aasta järel. |
| --- | --- |

9.4.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuse kontrollimise meetodeid. Kõnealuste kontrollimiste tavaline sagedus on kord iga kahe aasta järel.

| 9.5. | Ilmsete defektidega esilaternaid ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

9.5.

Ilmsete defektidega esilaternaid ei võeta arvesse.

| 9.6. | Käesoleva eeskirja punktis 6.2.5.3 osutatud mõõtepunkte 8–15 ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

9.6.

Käesoleva eeskirja punktis 6.2.5.3 osutatud mõõtepunkte 8–15 ei võeta arvesse.

10.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 10.1. | Esilaternatüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev esilatern ei vasta kinnitatud tüübi nõuetele. |
| --- | --- |

10.1.

Esilaternatüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev esilatern ei vasta kinnitatud tüübi nõuetele.

| 10.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi abil kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele. |
| --- | --- |

10.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi abil kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele.

11.   TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud esilaternatüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

12.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise, tüübikinnituste tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

13.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 13.1. | Pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

13.1.

Pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

| 13.2. | Seoses fotomeetriliste töömenetluste katsetamisega (sh sfäärilise koordinaatsüsteemi kasutamine ja valgustugevuse väärtuste määratlemine) ning tehnilistele teenistustele (katselaboritele) oma katseseadmete ajakohastamiseks võimaluse andmiseks ei tohi kuni 60 kuu jooksul pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda käesoleva 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja kohase tüübikinnituse andmisest juhul, kui olemasolevaid katseseadmeid kasutatakse tüübikinnituse eest vastutavat asutust rahuldaval viisil, väärtusi sobivalt konverteerides. |
| --- | --- |

13.2.

Seoses fotomeetriliste töömenetluste katsetamisega (sh sfäärilise koordinaatsüsteemi kasutamine ja valgustugevuse väärtuste määratlemine) ning tehnilistele teenistustele (katselaboritele) oma katseseadmete ajakohastamiseks võimaluse andmiseks ei tohi kuni 60 kuu jooksul pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda käesoleva 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja kohase tüübikinnituse andmisest juhul, kui olemasolevaid katseseadmeid kasutatakse tüübikinnituse eest vastutavat asutust rahuldaval viisil, väärtusi sobivalt konverteerides.

| 13.3. | Hiljem kui 60 kuud pärast 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse üksnes siis, kui esilatern vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

13.3.

Hiljem kui 60 kuud pärast 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse üksnes siis, kui esilatern vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

| 13.4. | Käesoleva eeskirja kohased esilaternate tüübikinnitused, mis on antud juba enne 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva, kehtivad tähtajatult. |
| --- | --- |

13.4.

Käesoleva eeskirja kohased esilaternate tüübikinnitused, mis on antud juba enne 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva, kehtivad tähtajatult.

| 13.5. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohastele tüübikinnitustele laienduse andmisest. |
| --- | --- |

13.5.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohastele tüübikinnitustele laienduse andmisest.

---

(1)  Esilaternate rakendused on esitatud asjakohastes eeskirjades valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta.

(2)  Käesolev eeskiri ei takista eeskirja kohaldaval kokkuleppeosalisel keelata käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud plastmaterjalist hajutiklaasiga esilaterna kombinatsiooni esilaterna mehaanilise puhastusseadmega (klaasipuhastitega).

(3)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooniga (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2.

(4)  Gaaslahenduslampide kohta vt eeskirja nr 99.

(5)  Kui hajutiklaasi ei saa esilaterna korpusest eraldada, piisab punkti 4.2.5 kohasest ühisest märgistusest.

(6)  1958. aasta kokkuleppe osaliste tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

(7)  Hõõglampidele esitatavad tehnilised nõuded: vt eeskirja nr 37. Gaaslahenduslampidele esitatavad tehnilised nõuded: vt eeskirja nr 99.

(8)  Esilaternat peetakse käesoleva punkti nõuetele vastavaks, kui ka pimedas on võimalik hõõglampi esilaternasse panna ja kinnitushaake õigesti pesadesse kinnitada.

(9)  Elektromagnetilise ühilduvuse nõuetele vastavus on seotud konkreetse sõidukitüübiga.

(10)  Niisuguse spetsiaalse „lähitule” esilaterna juurde võib kuuluda kaugtuli, mille suhtes nõudeid ei kohaldata.

(11)  Kui ei ole teisiti märgitud, siis iga fotomeetrilise mõõtmise katsepunkti puhul on sõltumatult lubatud hälve 0,25°.

(12)  Kui ei ole teisiti märgitud, siis iga fotomeetrilise mõõtmise katsepunkti puhul on sõltumatult lubatud hälve 0,25°.

(13)  Kui ei ole teisiti märgitud, siis iga fotomeetrilise mõõtmise katsepunkti puhul on sõltumatult lubatud hälve 0,25°.

(14)  Tüübikinnituse taotleja soovi korral peab kõnealuste punktide mõõtmise ajal kombineeritud, grupeeritud või vastastikku ühendatud süsteemi puhul olema SISSE lülitatud eeskirja nr 50 või eeskirja nr 7 kohase kinnituse saanud eesmine ääretulelatern.

(15)  Kui ei ole teisiti märgitud, siis iga fotomeetrilise mõõtmise katsepunkti puhul on sõltumatult lubatud hälve 0,25°.

(16)  Kui ei ole teisiti märgitud, siis iga fotomeetrilise mõõtmise katsepunkti puhul on sõltumatult lubatud hälve 0,25°.

---

1. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUSE NÄITED

| Joonis 1 | Joonis 2 |
| --- | --- |

Joonis 1

Image

Joonis 2

Image

Üht eespool kujutatud tüübikinnitusmärki kandev esilatern on saanud Madalmaades (E4) eeskirja nr 113 kohase kinnituse kinnitusnumbriga 243, ja see vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. Tähtedest C-AS (joonis 1) nähtub, et tegemist on A-klassi lähitule esilaternaga, ja tähtedest CR-BS (joonis 2) nähtub, et tegemist on B-klassi lähi- ja kaugtule esilaternaga.

Märkus: tüübikinnitusnumber ja lisatähised paigutatakse ringjoone lähedale ja E-tähe kohale või alla või E-tähest paremale või vasakule. Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tähest ühel pool ja sellega samas suunas. Rooma numbrite kasutamisest tüübikinnitusnumbrites tuleks hoiduda, et vältida segiajamist muude sümbolitega.

| Joonis 3 | Joonis 4 |
| --- | --- |

Joonis 3

Image

Joonis 4

Image

Eespool kujutatud tüübikinnitusmärgiga esilatern, mis on varustatud plastist hajutiklaasiga, vastab käesoleva eeskirja nõuetele ja on projekteeritud:

| joonis 3 | : | B-klassi lähituleks; |
| --- | --- | --- |
| joonis 4 | : | B-klassi lähi- ja kaugtuleks. |

joonis 3

:

B-klassi lähituleks;

joonis 4

:

B-klassi lähi- ja kaugtuleks.

| Joonis 5 | Joonis 6 |
| --- | --- |

Joonis 5

Image

Joonis 6

Image

Eespool kujutatud tüübikinnitusmärgiga esilatern vastab käesoleva eeskirja nõuetele:

| joonis 5 | : | B-klassi lähi- ja kaugtulena; |
| --- | --- | --- |
| joonis 6 | : | C-klassi lähitulena. |

joonis 5

:

B-klassi lähi- ja kaugtulena;

joonis 6

:

C-klassi lähitulena.

Lähituld ei tohi kasutada samaaegselt kaugtulega ega muu vastastikku ühendatud esilaternaga.

| Joonis 7 | Joonis 8 |
| --- | --- |

Joonis 7

Image

Joonis 8

Image

Eespool kujutatud tüübikinnitusmärgiga esilatern, mis on varustatud plastist hajutiklaasiga, vastab käesoleva eeskirja nõuetele ja on projekteeritud:

| joonis 7 | : | C-klassi lähituleks; |
| --- | --- | --- |
| joonis 8 | : | C-klassi lähi- ja kaugtuleks. |

joonis 7

:

C-klassi lähituleks;

joonis 8

:

C-klassi lähi- ja kaugtuleks.

| Joonis 9 | Joonis 10 |
| --- | --- |

Joonis 9

Image

Joonis 10

Image

Eespool kujutatud tüübikinnitusmärgiga esilatern vastab käesoleva eeskirja nõuetele:

| joonis 9 | : | D-klassi lähitulena; |
| --- | --- | --- |
| joonis 10 | : | D-klassi lähi- ja kaugtulena. |

joonis 9

:

D-klassi lähitulena;

joonis 10

:

D-klassi lähi- ja kaugtulena.

Lähituld ei tohi kasutada samaaegselt kaugtulega ega muu vastastikku ühendatud esilaternaga.

| Joonis 11 | Joonis 12 |
| --- | --- |

Joonis 11

Image

Joonis 12

Image

Eespool kujutatud tüübikinnitusmärgiga esilatern vastab käesoleva eeskirja nõuetele:

| joonis 11 | : | E-klassi lähitulena; |
| --- | --- | --- |
| joonis 12 | : | E-klassi lähi- ja kaugtulena. |

joonis 11

:

E-klassi lähitulena;

joonis 12

:

E-klassi lähi- ja kaugtulena.

Joonis 13

Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate lihtsustatud märgistus

(Püst- ja horisontaaljooned näitavad skemaatiliselt valgussignaalseadme kuju. Need ei ole tüübikinnitusmärgi osad).

Näide A

Näide B

Näide C

Näide D

Märkus: neli eespool kujutatud näidet vastavad valgustusseadmele, millel olev tüübikinnitusmärk hõlmab:

| | eeskirja nr 50 algversiooni (00) kohaselt kinnitatud eesmist ääretulelaternat; |
| --- | --- |

eeskirja nr 50 algversiooni (00) kohaselt kinnitatud eesmist ääretulelaternat;

| | käesoleva eeskirja muudatuste 01-seeriaga muudetud versiooni kohaselt kinnitatud plastist hajutiklaasiga D-klassi esilaternat lähi- ja kaugtulede jaoks maksimaalse valgustugevusega 123 625 kuni 145 125 cd (nagu osutab nr 30); |
| --- | --- |

käesoleva eeskirja muudatuste 01-seeriaga muudetud versiooni kohaselt kinnitatud plastist hajutiklaasiga D-klassi esilaternat lähi- ja kaugtulede jaoks maksimaalse valgustugevusega 123 625 kuni 145 125 cd (nagu osutab nr 30);

| | eeskirja nr 19 03-seeria muudatustega versiooni kohaselt kinnitatud B-klassi eesmist udulaternat, mis on varustatud plastist hajutiklaasiga; |
| --- | --- |

eeskirja nr 19 03-seeria muudatustega versiooni kohaselt kinnitatud B-klassi eesmist udulaternat, mis on varustatud plastist hajutiklaasiga;

| | kategooria 11 esisuunatulelaternat, mis on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 50 00-seeria muudatuste kohaselt. |
| --- | --- |

kategooria 11 esisuunatulelaternat, mis on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 50 00-seeria muudatuste kohaselt.

Joonis 14

Esilaternaga vastastikku ühendatud latern

Näide 1

Eespool esitatud näidis vastab eri esilaternatüüpidel kasutamiseks ettenähtud plastist hajutiklaaside märgistustele, nimelt:

| | kas D-klassi lähi- ja kaugtulega esilaternal, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus 86 250 – 101 250 cd (nagu osutab nr 30), mis on saanud käesoleva eeskirja 01-seeria muudatustega versiooni kohase kinnituse Saksamaalt (E1) ja mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga, millele on antud eeskirja nr 50 algversiooni (00) kohane kinnitus
  või |
| --- | --- |

kas D-klassi lähi- ja kaugtulega esilaternal, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus 86 250 – 101 250 cd (nagu osutab nr 30), mis on saanud käesoleva eeskirja 01-seeria muudatustega versiooni kohase kinnituse Saksamaalt (E1) ja mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga, millele on antud eeskirja nr 50 algversiooni (00) kohane kinnitus

või

| | C-klassi lähi- ja kaugtulega esilaternal, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus 48 375 – 64 500 cd (nagu osutab nr 12.5), mis on saanud käesoleva eeskirja 01-seeria muudatustega versiooni kohase kinnituse Saksamaalt (E1) ja mis on vastastikku ühendatud sama eesmise ääretulelaternaga nagu eespool kirjeldatu. |
| --- | --- |

C-klassi lähi- ja kaugtulega esilaternal, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus 48 375 – 64 500 cd (nagu osutab nr 12.5), mis on saanud käesoleva eeskirja 01-seeria muudatustega versiooni kohase kinnituse Saksamaalt (E1) ja mis on vastastikku ühendatud sama eesmise ääretulelaternaga nagu eespool kirjeldatu.

Joonis 15

LED-moodulid

Eespool kujutatud valgusallika mooduli tunnuskoodiga LED-moodul on saanud koos esilaternaga esmase tüübikinnituse Itaalias (E3) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 17325.

Joonis 16

Kurvivalgustuseks projekteeritud täiendavad valgustusüksused

Eespool kujutatud tunnuskoodiga täiendav valgustusüksus on saanud koos esilaternaga esmase tüübikinnituse Jaapanis (E43) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 1234.

---

3. LISA

SFÄÄRILINE KOORDINAATIDE MÕÕTMISE SÜSTEEM JA KATSEPUNKTIDE PAIGUTUS

Joonis A

Sfääriline koordinaatide mõõtmise süsteem

Image

Nurkkoordinaadid esitatakse kraadides vertikaalse polaarteljega keral vastavalt rahvusvahelise valgustuskomisjoni (CIE) väljaandele nr 70-1987 „Absoluutse valgustugevuse jaotuse mõõtmine”, st vastavalt goniomeetrile, mille horisontaaltelg on maapinna suhtes fikseeritud ja liikuv telg on horisontaalteljega risti.

Joonis B

A-klassi esilaterna(te) lähitule katsepunktid ja -tsoonid

Joonis C

B-klassi esilaterna(te) lähitule katsepunktid ja -tsoonid

Joonis D

C-, D- ja E-klassi esilaterna(te) lähitule katsepunktid ja -tsoonid

Joonis E

Esmase kaugtule katsepunktide asukohad

Joonis F

Teisese kaugtule katsepunktide asukohad

---

4. LISA

TÖÖTAVATE ESILATERNATE FOTOMEETRILISTE NÄITAJATE PÜSIVUSE KATSETAMINE – KOMPLEKTSETE B-, C,- D- JA E-KLASSI ESILATERNATE KATSETAMINE

Pärast fotomeetriliste näitajate mõõtmist käesoleva eeskirja ettekirjutuste kohaselt kaugtule puhul väärtusele Imax vastavas punktis ning B-klassi lähitule puhul punktides 0,50 U / 1,5 L ja 0,50 U / 1,5 R, 50 R, 50 L ning C-, D- ja E-klassi lähitule puhul punktides 0,86 D – 3,5 R, 0,86 D – 3,5 L, 0,50 U – 1,5 L ja 0,50 U – 1,5 R, kontrollitakse töötava komplektse esilaterna fotomeetriliste tööparameetrite püsivust. Komplektse esilaterna all peetakse silmas laternakoostu koos seda ümbritsevate korpuse osade, hõõglampide, gaaslahenduslampide ja LED-moodulitega, mis võivad mõjutada selle soojust hajutavaid omadusi.

Katsed viiakse läbi:

| a) | kuivas ja tuulevaikses kohas õhutemperatuuril 23 °C ± 5 °C; katsenäidis kinnitatakse alusele, mille asend vastab laterna õigele paigaldusele sõidukil; |
| --- | --- |

a)

kuivas ja tuulevaikses kohas õhutemperatuuril 23 °C ± 5 °C; katsenäidis kinnitatakse alusele, mille asend vastab laterna õigele paigaldusele sõidukil;

| b) | asendatavate valgusallikate korral kasutatakse masstootmises olevaid hõõglampe, mida on vanandatud vähemalt 1 tund, või masstootmises olevaid gaaslahenduslampe, mida on vanandatud vähemalt 15 tundi või masstootmises olevaid LED-mooduleid, mida on vanandatud vähemalt 48 tundi ning mis enne käesoleva eeskirjaga ette nähtud katsete alustamist jahutatakse ümbritseva keskkonna temperatuurini. Kasutatakse taotleja esitatud LED-mooduleid. |
| --- | --- |

b)

asendatavate valgusallikate korral kasutatakse masstootmises olevaid hõõglampe, mida on vanandatud vähemalt 1 tund, või masstootmises olevaid gaaslahenduslampe, mida on vanandatud vähemalt 15 tundi või masstootmises olevaid LED-mooduleid, mida on vanandatud vähemalt 48 tundi ning mis enne käesoleva eeskirjaga ette nähtud katsete alustamist jahutatakse ümbritseva keskkonna temperatuurini. Kasutatakse taotleja esitatud LED-mooduleid.

Mõõteseadmed peavad olema samaväärsed esilaterna tüübikinnituskatsetel kasutatutega.

Katsenäidis lülitatakse sisse ilma seda katseseadmest eemaldamata ja näidise asendit katseseadme suhtes muutmata. Kasutatakse asjaomase esilaterna jaoks ette nähtud kategooria valgusallikat.

1.   FOTOMEETRILISTE NÄITAJATE PÜSIVUSE KATSE

1.1.   Puhas esilatern

Esilaternal lastakse töötada 12 tundi, nagu kirjeldatud punktis 1.1.1, ning seda kontrollitakse vastavalt punktile 1.1.2.

1.1.1.   Katsemenetlus (1)

Esilaternal lastakse töötada ettenähtud aja vältel järgmisel viisil:

| a) | kui tüübikinnitus tuleb anda ainult ühele valgustusfunktsioonile (lähi- või kaugtulele või eesmisele udutulelaternale), lülitatakse vastav valgusallikas ettenähtud ajaks sisse (2), |
| --- | --- |

a)

kui tüübikinnitus tuleb anda ainult ühele valgustusfunktsioonile (lähi- või kaugtulele või eesmisele udutulelaternale), lülitatakse vastav valgusallikas ettenähtud ajaks sisse (2),

| b) | lähitule ja ühe või mitme kaugtulega esilaterna puhul või lähitule ja eesmise udutulega esilaterna puhul:






  i) | lastakse esilaternal töötada ettenähtud aja vältel järgmise tsükli järgi:






  a) | 15 minutit on sisse lülitatud lähituli; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lähitule ja ühe või mitme kaugtulega esilaterna puhul või lähitule ja eesmise udutulega esilaterna puhul:

i)

lastakse esilaternal töötada ettenähtud aja vältel järgmise tsükli järgi:

a)

15 minutit on sisse lülitatud lähituli;

| b) | 5 minutit on sisse lülitatud kõik funktsioonid; |
| --- | --- |

b)

5 minutit on sisse lülitatud kõik funktsioonid;

| ii) | kui taotleja teatab, et esilaternat tuleb kasutada nii, et samaaegselt on sisse lülitatud ainult lähituli või ainult kaugtuli(-tuled) (3), viiakse katse läbi sellele tingimusele vastavalt, aktiveerides (2) vaheldumisi lähitule ning kaugtule(d) (samaaegselt) ajavahemiku jooksul, mis moodustab poole punktis 1.1 määratletud ajast; |
| --- | --- |

ii)

kui taotleja teatab, et esilaternat tuleb kasutada nii, et samaaegselt on sisse lülitatud ainult lähituli või ainult kaugtuli(-tuled) (3), viiakse katse läbi sellele tingimusele vastavalt, aktiveerides (2) vaheldumisi lähitule ning kaugtule(d) (samaaegselt) ajavahemiku jooksul, mis moodustab poole punktis 1.1 määratletud ajast;

| c) | kui esilaternasse kuulub eesmine udutuli ja üks või mitu kaugtuld:






  i) | lastakse esilaternal töötada ettenähtud aja vältel järgmise tsükli järgi:






  a) | 15 minutit on sisse lülitatud eesmine udutuli, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

kui esilaternasse kuulub eesmine udutuli ja üks või mitu kaugtuld:

i)

lastakse esilaternal töötada ettenähtud aja vältel järgmise tsükli järgi:

a)

15 minutit on sisse lülitatud eesmine udutuli,

| b) | 5 minutit on sisse lülitatud kõik funktsioonid; |
| --- | --- |

b)

5 minutit on sisse lülitatud kõik funktsioonid;

| ii) | kui taotleja teatab, et esilaternat tuleb kasutada nii, et samaaegselt on sisse lülitatud ainult eesmine udutulelatern või ainult kaugtuli(-tuled) (3), viiakse katse läbi sellele tingimusele vastavalt, aktiveerides (2) vaheldumisi eesmise udutulelaterna ning kaugtule(d) (samaaegselt) ajavahemiku jooksul, mis moodustab poole punktis 1.1 määratletud ajast. |
| --- | --- |

ii)

kui taotleja teatab, et esilaternat tuleb kasutada nii, et samaaegselt on sisse lülitatud ainult eesmine udutulelatern või ainult kaugtuli(-tuled) (3), viiakse katse läbi sellele tingimusele vastavalt, aktiveerides (2) vaheldumisi eesmise udutulelaterna ning kaugtule(d) (samaaegselt) ajavahemiku jooksul, mis moodustab poole punktis 1.1 määratletud ajast.

| d) | kui komplektsesse esilaternasse kuulub lähituli, üks või mitu kaugtuld ja eesmine udutuli:






  i) | lastakse esilaternal töötada ettenähtud aja vältel järgmise tsükli järgi:






  a) | 15 minutit on sisse lülitatud lähituli; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

kui komplektsesse esilaternasse kuulub lähituli, üks või mitu kaugtuld ja eesmine udutuli:

i)

lastakse esilaternal töötada ettenähtud aja vältel järgmise tsükli järgi:

a)

15 minutit on sisse lülitatud lähituli;

| b) | 5 minutit on sisse lülitatud kõik funktsioonid; |
| --- | --- |

b)

5 minutit on sisse lülitatud kõik funktsioonid;

| ii) | kui tüübikinnituse taotleja teatab, et esilatern on ettenähtud kasutamiseks nii, et korraga on sisse lülitatud ainult lähituli või ainult kaugtuli(-tuled) (3), viiakse katse läbi sellele tingimusele vastavalt, aktiveerides (2) vaheldumisi lähituld ja kaugtuld(-tulesid) ajavahemiku jooksul, mis moodustab poole punktis 1.1 ettenähtust, ning eesmisel udutulel lastakse töötada kogu ajast poole vältel – kaugtule töötamise ajal sellise tsükli järgi, kus see on 15 minutit välja lülitatud ja 5 minutit sisse lülitatud; |
| --- | --- |

ii)

kui tüübikinnituse taotleja teatab, et esilatern on ettenähtud kasutamiseks nii, et korraga on sisse lülitatud ainult lähituli või ainult kaugtuli(-tuled) (3), viiakse katse läbi sellele tingimusele vastavalt, aktiveerides (2) vaheldumisi lähituld ja kaugtuld(-tulesid) ajavahemiku jooksul, mis moodustab poole punktis 1.1 ettenähtust, ning eesmisel udutulel lastakse töötada kogu ajast poole vältel – kaugtule töötamise ajal sellise tsükli järgi, kus see on 15 minutit välja lülitatud ja 5 minutit sisse lülitatud;

| iii) | kui tüübikinnituse taotleja teatab, et esilatern on ettenähtud kasutamiseks nii, et korraga on sisse lülitatud ainult lähituli või eesmine udutuli (3), viiakse katse läbi sellele tingimusele vastavalt, aktiveerides (2) vaheldumisi lähituld ja eesmist udutuld ajavahemiku jooksul, mis moodustab poole punktis 1.1 ettenähtust, ning kaugtule(de)l lastakse töötada kogu ajast poole vältel – lähitule töötamise ajal sellise tsükli järgi, kus see on 15 minutit välja lülitatud ja 5 minutit sisse lülitatud; |
| --- | --- |

iii)

kui tüübikinnituse taotleja teatab, et esilatern on ettenähtud kasutamiseks nii, et korraga on sisse lülitatud ainult lähituli või eesmine udutuli (3), viiakse katse läbi sellele tingimusele vastavalt, aktiveerides (2) vaheldumisi lähituld ja eesmist udutuld ajavahemiku jooksul, mis moodustab poole punktis 1.1 ettenähtust, ning kaugtule(de)l lastakse töötada kogu ajast poole vältel – lähitule töötamise ajal sellise tsükli järgi, kus see on 15 minutit välja lülitatud ja 5 minutit sisse lülitatud;

| iv) | kui taotleja teatab, et esilatern on ettenähtud kasutamiseks nii, et korraga on sisse lülitatud ainult lähituli või ainult kaugtuli(-tuled) (3) või ainult eesmine udutuli (3), viiakse katse läbi sellele tingimusele vastavalt, aktiveerides (2) vaheldumisi lähitule, kaugtule(d) ja eesmise udutule, igaüht ajavahemikul, mis moodustab kolmandiku punktis 1.1 määratletud ajast; |
| --- | --- |

iv)

kui taotleja teatab, et esilatern on ettenähtud kasutamiseks nii, et korraga on sisse lülitatud ainult lähituli või ainult kaugtuli(-tuled) (3) või ainult eesmine udutuli (3), viiakse katse läbi sellele tingimusele vastavalt, aktiveerides (2) vaheldumisi lähitule, kaugtule(d) ja eesmise udutule, igaüht ajavahemikul, mis moodustab kolmandiku punktis 1.1 määratletud ajast;

| e) | Kui esilaternal on kurvivalguse andmiseks lisavalgusallikas(-allikad), kuid pole tegemist täiendava(te) valgustusüksus(t)ega, lülitatakse see (need) lihtlähitule põlemise vältel üheks minutiks sisse ja üheksaks minutiks välja. |
| --- | --- |

e)

Kui esilaternal on kurvivalguse andmiseks lisavalgusallikas(-allikad), kuid pole tegemist täiendava(te) valgustusüksus(t)ega, lülitatakse see (need) lihtlähitule põlemise vältel üheks minutiks sisse ja üheksaks minutiks välja.

Kui esilaternal on kurvivalguse andmiseks mitu lisavalgusallikat, siis viiakse katse läbi valgusallikate kombinatsiooniga, mis vastab kõige enam tööolukorrale.

1.1.1.2.   Katsepinge

Katsenäidise klemmidele rakendatakse pinget järgmiselt:

| a) | Otseselt sõiduki elektrisüsteemi pingel töötava(te) asendatava(te) hõõglambi(-lampide) puhul: katse viiakse läbi pingega 6,3 V, 13,2 V või 28,0 V vastavalt vajadusele, välja arvatud juhul, kui tüübikinnituse taotleja märgib, et katsenäidist võib kasutada teistsugusel pingel. Viimati nimetatud juhul viiakse hõõglambiga katse läbi suurima lubatud pingega. |
| --- | --- |

a)

Otseselt sõiduki elektrisüsteemi pingel töötava(te) asendatava(te) hõõglambi(-lampide) puhul: katse viiakse läbi pingega 6,3 V, 13,2 V või 28,0 V vastavalt vajadusele, välja arvatud juhul, kui tüübikinnituse taotleja märgib, et katsenäidist võib kasutada teistsugusel pingel. Viimati nimetatud juhul viiakse hõõglambiga katse läbi suurima lubatud pingega.

| b) | Asendatava(te) gaaslahenduslambi(-lampide) puhul: valgusallika elektroonilise juhtimisseadmestiku või valgusallikaga integreeritud liiteseadise korral on katsepinge 13,2 V ± 0,1 V, kui sõiduki elektrisüsteemi nimipinge on 12 V, välja arvatud juhul, kui tüübikinnitustaotluses on osutatud teisiti. |
| --- | --- |

b)

Asendatava(te) gaaslahenduslambi(-lampide) puhul: valgusallika elektroonilise juhtimisseadmestiku või valgusallikaga integreeritud liiteseadise korral on katsepinge 13,2 V ± 0,1 V, kui sõiduki elektrisüsteemi nimipinge on 12 V, välja arvatud juhul, kui tüübikinnitustaotluses on osutatud teisiti.

| c) | Otseselt sõiduki elektrisüsteemi pingel töötavate mitteasendatavate valgusallikate puhul: peab kõigi mitteasendatavate valgusallikatega (hõõglampidega ja/või muud tüüpi lampidega) läbiviidavatel mõõtmistel pinge olema 6,3 V, 13,2 V või 28,0 V või vajadusel mõni muu pinge, mis vastab taotleja poolt määratletud sõiduki elektrisüsteemi pingele. |
| --- | --- |

c)

Otseselt sõiduki elektrisüsteemi pingel töötavate mitteasendatavate valgusallikate puhul: peab kõigi mitteasendatavate valgusallikatega (hõõglampidega ja/või muud tüüpi lampidega) läbiviidavatel mõõtmistel pinge olema 6,3 V, 13,2 V või 28,0 V või vajadusel mõni muu pinge, mis vastab taotleja poolt määratletud sõiduki elektrisüsteemi pingele.

| d) | Asendatavate või mitteasendatavate valgusallikate puhul, mis töötavad sõiduki elektrisüsteemi pingest sõltumatult ning mida juhitakse täielikult süsteemi poolt, või toite- ja tööseadme abil käivitatavate valgusallikate puhul rakendatakse ülalmainitud toitepingeid kõnealuse seadme sisendklemmidele. Katseid läbi viiv laboratoorium võib nõuda tootjal talle edastada toite- ja tööseadme või valgusallika(te) töölerakendamiseks vajaliku spetsiaalse toiteallika. |
| --- | --- |

d)

Asendatavate või mitteasendatavate valgusallikate puhul, mis töötavad sõiduki elektrisüsteemi pingest sõltumatult ning mida juhitakse täielikult süsteemi poolt, või toite- ja tööseadme abil käivitatavate valgusallikate puhul rakendatakse ülalmainitud toitepingeid kõnealuse seadme sisendklemmidele. Katseid läbi viiv laboratoorium võib nõuda tootjal talle edastada toite- ja tööseadme või valgusallika(te) töölerakendamiseks vajaliku spetsiaalse toiteallika.

| e) | LED-moodulite puhul viiakse mõõtmised läbi vastavalt pingega 6,75 V, 13,2 V või 28,0 V, kui käesolevas eeskirjas ei ole sätestatud teisiti. Valgusallika elektroonilise juhtimisseadmestikuga juhitava(te) LED-mooduli(te) korral tehakse mõõtmised taotleja osutatud viisil. |
| --- | --- |

e)

LED-moodulite puhul viiakse mõõtmised läbi vastavalt pingega 6,75 V, 13,2 V või 28,0 V, kui käesolevas eeskirjas ei ole sätestatud teisiti. Valgusallika elektroonilise juhtimisseadmestikuga juhitava(te) LED-mooduli(te) korral tehakse mõõtmised taotleja osutatud viisil.

| f) | Kui signaallaternad on grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud katsenäidisega ja töötavad muul kui nimipingel 6 V, 12 V või 24 V, reguleeritakse pinget laterna nõuetekohase fotomeetrilise talitluse saavutamiseks vastavalt tootja juhendile. |
| --- | --- |

f)

Kui signaallaternad on grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud katsenäidisega ja töötavad muul kui nimipingel 6 V, 12 V või 24 V, reguleeritakse pinget laterna nõuetekohase fotomeetrilise talitluse saavutamiseks vastavalt tootja juhendile.

1.1.2.   Katsetulemused

1.1.2.1.   Visuaalne kontroll

Kui esilaterna temperatuur on ühtlustunud ümbritseva keskkonna temperatuuriga, puhastatakse esilaterna hajutiklaas ja väline hajutiklaas (kui see on olemas) puhta niiske puuvillase lapiga. Seejärel tuleb seda visuaalselt kontrollida: esilaterna hajutiklaasil ega välisel hajutiklaasil (kui see on olemas) ei tohi olla ühtki nähtavat moonutust, deformatsiooni, mõra ega värvimuutust.

1.1.2.2.   Fotomeetriline katse

Käesoleva eeskirja nõuete kohaselt tuleb fotomeetrilisi väärtusi kontrollida järgmistes punktides:

| | B-klassi esilaterna puhul: | lähituli: 50 R – 50 L – 0,50 U / 1,5 L ja 0,50 U / 1,5 R; |
| --- | --- | --- |

B-klassi esilaterna puhul:

lähituli: 50 R – 50 L – 0,50 U / 1,5 L ja 0,50 U / 1,5 R;

| | kaugtule puhul: väärtusele Imax vastav punkt; |
| --- | --- |

kaugtule puhul: väärtusele Imax vastav punkt;

| | C-, D- ja E-klassi esilaterna puhul: | lähituli: 0,86 D / 3,5 R – 0,86 D / 3,5 L – 0,50 U / 1,5 L ja 1,5 R. |
| --- | --- | --- |

C-, D- ja E-klassi esilaterna puhul:

lähituli: 0,86 D / 3,5 R – 0,86 D / 3,5 L – 0,50 U / 1,5 L ja 1,5 R.

| | kaugtuli: väärtusele Imax vastav punkt. |
| --- | --- |

kaugtuli: väärtusele Imax vastav punkt.

Esilaterna aluse võimaliku kuumusdeformatsiooni arvessevõtmiseks võib joondada teist korda (valguse ja varju piirjoone asukoha muutumist käsitletakse käesoleva lisa punktis 2).

Lubatav erinevus fotomeetriliste näitajate ja enne katset mõõdetud väärtuste vahel on 10 % (välja arvatud punktid 0,50 U / 1,5 L ja 0,50 U / 1,5 R), mis sisaldab ka fotomeetriliste mõõtmiste lubatud hälvet. Punktides 0,50 U / 1,5 L ja 0,50 U / 1,5 R mõõdetud väärtus ei tohi ületada enne katset mõõdetud fotomeetrilist väärtust rohkem kui 255 cd.

1.2.   Määrdunud esilatern

Pärast esilaterna katsetamist punkti 1.1 kohaselt tuleb lasta sel pärast punktis 1.2.1 ette nähtud viisil ettevalmistamist töötada ühe tunni vältel punktis 1.1.1 kirjeldatud viisil ning seejärel kontrollida seda punktis 1.1.2 ette nähtud viisil.

1.2.1.   Esilaterna ettevalmistamine

1.2.1.1.   Katsesegu

| 1.2.1.1.1. | Esilaterna puhul, mille välimine hajutiklaas on klaasist: | peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema:






  a) | üheksast massiosast kvartsliivast, mille terasuurus on vahemikus 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Esilaterna puhul, mille välimine hajutiklaas on klaasist:

peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema:

a)

üheksast massiosast kvartsliivast, mille terasuurus on vahemikus 0–100 μm,

| b) | 1 massiosast taimsest söetolmust (pöök) osakese suurusega 0–100 μm, |
| --- | --- |

b)

1 massiosast taimsest söetolmust (pöök) osakese suurusega 0–100 μm,

| c) | 0,2 massiosast NaCMC-st (4) ja |
| --- | --- |

c)

0,2 massiosast NaCMC-st (4) ja

| d) | sobivast kogusest destilleeritud veest maksimaalse elektrijuhtivusega ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

d)

sobivast kogusest destilleeritud veest maksimaalse elektrijuhtivusega ≤ 1 mS/m.

| | Segu ei tohi olla vanem kui 14 päeva. |
| --- | --- |

Segu ei tohi olla vanem kui 14 päeva.

| 1.2.1.1.2. | Esilaterna puhul, mille välimine hajutiklaas on plastist: | peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema:






  a) | üheksast massiosast kvartsliivast, mille terasuurus on vahemikus 0–100 μm; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Esilaterna puhul, mille välimine hajutiklaas on plastist:

peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema:

a)

üheksast massiosast kvartsliivast, mille terasuurus on vahemikus 0–100 μm;

| b) | 1 massiosast taimsest söetolmust (pöök) osakese suurusega 0–100 μm; |
| --- | --- |

b)

1 massiosast taimsest söetolmust (pöök) osakese suurusega 0–100 μm;

| c) | 0,2 massiosast NaCMC-st (4), |
| --- | --- |

c)

0,2 massiosast NaCMC-st (4),

| d) | 13 massiosast destilleeritud veest maksimaalse elektrijuhtivusega ≤ 1 mS/m ja |
| --- | --- |

d)

13 massiosast destilleeritud veest maksimaalse elektrijuhtivusega ≤ 1 mS/m ja

| e) | 2 ± 1 massiosast pindaktiivsest ainest (5). |
| --- | --- |

e)

2 ± 1 massiosast pindaktiivsest ainest (5).

| | Segu ei tohi olla vanem kui 14 päeva. |
| --- | --- |

Segu ei tohi olla vanem kui 14 päeva.

1.2.1.2.   Katsesegu kandmine esilaternale

Katsesegu kantakse ühtlaselt tervele esilaterna valgust kiirgavale pinnale ja lastakse siis kuivada.

Menetlust korratakse seni, kuni valgustatuse väärtus on langenud 15–20 protsendini käesolevas lisas kirjeldatud tingimustes mõõdetud väärtustest igas järgmises punktis:

| | B-klassi esilaterna puhul: | lähi- ja kaugtuli ning ainult kaugtuli: väärtusele Emax vastav punkt |
| --- | --- | --- |

B-klassi esilaterna puhul:

lähi- ja kaugtuli ning ainult kaugtuli: väärtusele Emax vastav punkt

| | ainult lähituli: B 50 ja 50 V |
| --- | --- |

ainult lähituli: B 50 ja 50 V

| | C-, D- ja E-klassi esilaterna puhul: | lähi- ja kaugtuli ning ainult kaugtuli: väärtusele Emax vastav punkt |
| --- | --- | --- |

C-, D- ja E-klassi esilaterna puhul:

lähi- ja kaugtuli ning ainult kaugtuli: väärtusele Emax vastav punkt

| | ainult lähituli: 0,50 U / 1,5 L ja 1,5 R ja 0,86 D/V |
| --- | --- |

ainult lähituli: 0,50 U / 1,5 L ja 1,5 R ja 0,86 D/V

2.   KATSE SOOJUSE MÕJUL TOIMUVA VALGUSE JA VARJU PIIRJOONE VERTIKAALSE NIHKUMISE MÄÄRAMISEKS

Selle katse käigus kontrollitakse, kas valguse ja varju piirjoone vertikaalne nihkumine soojuse mõjul ei ületa töötava esilaterna puhul ette nähtud väärtust.

Punktile 1 kohaselt katsetatud esilaternaga teostatakse katse nii, nagu on kirjeldatud punktis 2.1, eemaldamata esilaternat katseseadmelt või muutmata selle asendit katseseadme suhtes.

2.1.   Katse

Katse tuleb läbi viia kuivas tuulevaikses kohas õhutemperatuuril 23 °C ± 5 °C.

Kasutades masstootmises olevat hõõglampi(-lampe), mis on töötanud vähemalt 1 tunni, või masstootmises olevat gaaslahenduslampi, mis on töötanud vähemalt 15 tundi, või masstootmises olevat(olevaid) LED-moodulit(-mooduleid), mis on töötanud vähemalt 48 tundi, lülitatakse esilaterna lähituli sisse ilma laternat katseseadmelt eemaldamata või selle asendit katseseadme suhtes muutmata. (Käesolevaks katseks reguleeritakse pinge niisuguseks, nagu on ette nähtud punktiga 1.1.1.2). Valguse ja varju piirjoone horisontaalse osa (B-klassi esilaterna puhul punkte 50 L ja 50 R läbivate vertikaaljoonte vahel ning C-, D- ja E-klassi esilaterna puhul punkte 3,5 L ja 3,5 R läbivate vertikaaljoonte vahel) asendit tuleb kontrollida vastavalt 3 minutit (r3) ja 60 minutit (r60) pärast esilaterna sisselülitamist.

Eespool kirjeldatud valguse ja varju piirjoone nihkumist mõõdetakse mis tahes meetodil, mis tagab piisava täpsuse ja tulemuste korratavuse.

2.2.   Katsetulemused

| 2.2.1. | Milliradiaanides (mrad) väljendatud tulemus loetakse lähitulelaterna puhul vastuvõetavaks, kui esilaterna kohta registreeritud absoluutväärtus

  ei ületa 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.2. | Kui eespool osutatud väärtus ületab 1,0 mrad, kuid ei ületa 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), tehakse punktis 2.1 kirjeldatud viisil uus katse teise esilaternaga, mille puhul on eelnevalt kolm korda järjest rakendatud allpool kirjeldatud tsüklit, et stabiliseerida laterna mehaanilised osad statiivil asendis, mis kajastab esilaterna korrektset paigaldust sõidukil: | lähitulel lastakse töötada 1 tunni vältel (pinge tuleb reguleerida punktis 1.1.1.2 ette nähtud viisil) |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Kui eespool osutatud väärtus ületab 1,0 mrad, kuid ei ületa 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), tehakse punktis 2.1 kirjeldatud viisil uus katse teise esilaternaga, mille puhul on eelnevalt kolm korda järjest rakendatud allpool kirjeldatud tsüklit, et stabiliseerida laterna mehaanilised osad statiivil asendis, mis kajastab esilaterna korrektset paigaldust sõidukil:

lähitulel lastakse töötada 1 tunni vältel (pinge tuleb reguleerida punktis 1.1.1.2 ette nähtud viisil)

| | ja seejärel lülitatakse latern 1 tunniks välja. |
| --- | --- |

ja seejärel lülitatakse latern 1 tunniks välja.

Esilaterna tüüp loetakse vastuvõetavaks, kui esimese proovilaterna kohta mõõdetud absoluutväärtuse ΔrI ja teise proovilaterna kohta mõõdetud absoluutväärtuse ΔrII aritmeetiline keskmine ei ületa 1,0 mrad.

---

(1)  Katsetamise ajakava on esitatud käesoleva eeskirja 8. lisas.

(2)  Kui katsetatavas esilaternas sisalduvad ka signaallaternad, tuleb need kogu katse ajaks sisse lülitada. Kui on olemas suunatulelatern, peab see töötama vilkuvas režiimis, kus põlemise ja mittepõlemise kestuse suhe on ligikaudu üks ühele.

(3)  Kui esilaternal töötab vilgutamisel korraga kaks või rohkem valgusallikat, ei käsitata seda valgusallikate normaalse samaaegse kasutamisena.

(4)  NaCMC on karboksümetüültselluloosi naatriumsool, mida tavaliselt tähistatakse lühendiga CMC. Segus kasutataval NaCMC-l peab temperatuuri 20 °C juures olema asendatud rühmade määr 0,6–0,7 ja 2 % lahuse puhul viskoossus 0,2–0,3 Pa·s.

(5)  Koguse lubatud hälve tuleneb vajadusest saavutada määrdumine, mis jaotub ühtlaselt kogu plastist hajutiklaasil.

---

5. LISA

TOODANGU VASTAVUSE JÄRELEVALVEMENETLUSE MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Vastavusnõuded loetakse mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid käesoleva eeskirja piires. See tingimus kehtib ka värvuse kohta. |
| --- | --- |

1.1.

Vastavusnõuded loetakse mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid käesoleva eeskirja piires. See tingimus kehtib ka värvuse kohta.

| 1.2. | A-, B-, C- ja D-klassi esilaternad






  1.2.1. | Fotomeetriliste tööparameetrite osas ei vaidlustata masstoodanguna valmistatud seadmete nõuetele vastavust juhul, kui mitte ühegi juhuslikult valitud ja standardse hõõglambiga(-lampidega) ja/või LED-mooduli(te)ga varustatud esilaterna fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel: |
| --- | --- | --- |

1.2.

A-, B-, C- ja D-klassi esilaternad

1.2.1.

Fotomeetriliste tööparameetrite osas ei vaidlustata masstoodanguna valmistatud seadmete nõuetele vastavust juhul, kui mitte ühegi juhuslikult valitud ja standardse hõõglambiga(-lampidega) ja/või LED-mooduli(te)ga varustatud esilaterna fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:

| 1.2.2. | A-klassi esilaternate puhul ei hälbi ükski mõõdetud väärtus üle 20 % käesoleva eeskirjaga ette nähtud väärtusest ebasoodsas suunas;. |
| --- | --- |

1.2.2.

A-klassi esilaternate puhul ei hälbi ükski mõõdetud väärtus üle 20 % käesoleva eeskirjaga ette nähtud väärtusest ebasoodsas suunas;.

| 1.2.3. | B-, C- ja D-klassi esilaternate puhul:






  1.2.3.1. | ükski mõõdetud väärtus ei hälbi üle 20 % käesolevas eeskirjas ette nähtud väärtusest ebasoodsas suunas. B-, C- ja D-klassi esilaternate puhul võib maksimaalne hälve ebasoodsas suunas 1. tsoonis olla vastavalt: | 255 cd (vastab 20 %-le) |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3.

B-, C- ja D-klassi esilaternate puhul:

1.2.3.1.

ükski mõõdetud väärtus ei hälbi üle 20 % käesolevas eeskirjas ette nähtud väärtusest ebasoodsas suunas. B-, C- ja D-klassi esilaternate puhul võib maksimaalne hälve ebasoodsas suunas 1. tsoonis olla vastavalt:

255 cd (vastab 20 %-le)

| | 380 cd (vastab 30 %-le) |
| --- | --- |

380 cd (vastab 30 %-le)

| 1.2.3.2. | ja kui kaugtule puhul jäävad kõikides käesoleva eeskirja punktides 6.3.3.1 või 6.3.3.2 määratletud mõõtepunktides mõõdetud väärtused vahemikku + 20 % maksimumväärtusest kuni – 20 % miinimumväärtusest. |
| --- | --- |

1.2.3.2.

ja kui kaugtule puhul jäävad kõikides käesoleva eeskirja punktides 6.3.3.1 või 6.3.3.2 määratletud mõõtepunktides mõõdetud väärtused vahemikku + 20 % maksimumväärtusest kuni – 20 % miinimumväärtusest.

| 1.2.4. | Kui laternal on eeskirja nr 37 nõuetele vastav asendatav hõõglamp ja kui kirjeldatud katse tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid teist standardhõõglampi(-lampe) kasutades. |
| --- | --- |

1.2.4.

Kui laternal on eeskirja nr 37 nõuetele vastav asendatav hõõglamp ja kui kirjeldatud katse tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid teist standardhõõglampi(-lampe) kasutades.

| 1.2.5. | Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna suunda muuta tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa horisontaalsuunas 0,5 kraadi vasakule või paremale ning vertikaalsuunas 0,2 kraadi üles või alla. |
| --- | --- |

1.2.5.

Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna suunda muuta tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa horisontaalsuunas 0,5 kraadi vasakule või paremale ning vertikaalsuunas 0,2 kraadi üles või alla.

| 1.3. | E-klassi esilaternad






  1.3.1. | E-klassi esilaternate puhul, mida mõõdetakse pingel 13,2 V ± 0,1 V või muul sätestatud pingel ja mis on varustatud:






  a) | eeskirjale nr 99 vastava standardse gaaslahenduslambiga. Sel juhul võib selle gaaslahenduslambi valgusvoog erineda eeskirjas nr 99 määratud etalonvalgusvoost ja valgustatust tuleb vastavalt korrigeerida
  või |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

E-klassi esilaternad

1.3.1.

E-klassi esilaternate puhul, mida mõõdetakse pingel 13,2 V ± 0,1 V või muul sätestatud pingel ja mis on varustatud:

a)

eeskirjale nr 99 vastava standardse gaaslahenduslambiga. Sel juhul võib selle gaaslahenduslambi valgusvoog erineda eeskirjas nr 99 määratud etalonvalgusvoost ja valgustatust tuleb vastavalt korrigeerida

või

| b) | masstoodanguna valmistatud gaaslahenduslambiga ja masstoodanguna valmistatud liiteseadisega. Sel juhul võib selle valgusallika valguvoog erineda nimivalgusvoost eeskirjas nr 99 sätestatud valgusallika ja liiteseadise lubatud hälvete tõttu ja vastavalt võib mõõdetud valgustatust korrigeerida soodsas suunas 20 % võrra
  või |
| --- | --- |

b)

masstoodanguna valmistatud gaaslahenduslambiga ja masstoodanguna valmistatud liiteseadisega. Sel juhul võib selle valgusallika valguvoog erineda nimivalgusvoost eeskirjas nr 99 sätestatud valgusallika ja liiteseadise lubatud hälvete tõttu ja vastavalt võib mõõdetud valgustatust korrigeerida soodsas suunas 20 % võrra

või

| c) | LED-moodulitega, |
| --- | --- |

c)

LED-moodulitega,

juhuslikult valitud masstoodanguna valmistatud ja gaaslahenduslambiga ja/või LED-mooduli(te)ga varustatud esilaternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite osas ei vaidlustata tingimusel, et

| 1.3.2. | ükski mõõdetud väärtus ei hälbi rohkem kui 20 % käesolevas eeskirjas ette nähtud väärtusest ebasoodsas suunas. 1. tsoonis võivad väärtusel esineda vastavalt järgmised maksimaalsed ebasoodsad kõrvalekalded: | 255 cd (vastab 20 %-le) |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

ükski mõõdetud väärtus ei hälbi rohkem kui 20 % käesolevas eeskirjas ette nähtud väärtusest ebasoodsas suunas. 1. tsoonis võivad väärtusel esineda vastavalt järgmised maksimaalsed ebasoodsad kõrvalekalded:

255 cd (vastab 20 %-le)

| | 380 cd (vastab 30 %-le) |
| --- | --- |

380 cd (vastab 30 %-le)

| 1.3.3. | ja kui kaugtule puhul igas käesoleva eeskirja punktides 6.3.3.1 ja 6.3.3.2 sätestatud mõõtepunktis fotomeetrilised tööparameetrid jäävad vahemikku + 20 % maksimumväärtusest kuni – 20 % miinimumväärtuseni. |
| --- | --- |

1.3.3.

ja kui kaugtule puhul igas käesoleva eeskirja punktides 6.3.3.1 ja 6.3.3.2 sätestatud mõõtepunktis fotomeetrilised tööparameetrid jäävad vahemikku + 20 % maksimumväärtusest kuni – 20 % miinimumväärtuseni.

| 1.3.4. | Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna suunda muuta tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa horisontaalsuunas 0,5 kraadi vasakule või paremale ning vertikaalsuunas 0,2 kraadi üles või alla. |
| --- | --- |

1.3.4.

Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna suunda muuta tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa horisontaalsuunas 0,5 kraadi vasakule või paremale ning vertikaalsuunas 0,2 kraadi üles või alla.

| 1.3.5. | Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid, kasutades teist standardset gaaslahenduslampi ja/või liiteseadist või LED-moodulit ja valgusallika elektroonilist juhtimisseadmestikku olenevalt sellest, mis on punkti 1.3.1 kohaselt nõutav. |
| --- | --- |

1.3.5.

Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid, kasutades teist standardset gaaslahenduslampi ja/või liiteseadist või LED-moodulit ja valgusallika elektroonilist juhtimisseadmestikku olenevalt sellest, mis on punkti 1.3.1 kohaselt nõutav.

| 1.4. | Valguse ja varju piirjoone kuumusest tingitud vertikaalasendi muutumise kontrollimiseks tuleb läbi viia järgmine menetlus (ainult B-, C-, D- ja E-klassi esilaternate puhul): | ühte esilaternanäidist katsetatakse vastavalt 4. lisa punktis 2.1 kirjeldatud menetlusele pärast seda, kui näidisele on kolm korda järjest rakendatud 4. lisa punktis 2.2.2 kirjeldatud tsüklit. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Valguse ja varju piirjoone kuumusest tingitud vertikaalasendi muutumise kontrollimiseks tuleb läbi viia järgmine menetlus (ainult B-, C-, D- ja E-klassi esilaternate puhul):

ühte esilaternanäidist katsetatakse vastavalt 4. lisa punktis 2.1 kirjeldatud menetlusele pärast seda, kui näidisele on kolm korda järjest rakendatud 4. lisa punktis 2.2.2 kirjeldatud tsüklit.

| | Esilatern loetakse nõuetele vastavaks, kui Δr ei ole suurem kui 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Esilatern loetakse nõuetele vastavaks, kui Δr ei ole suurem kui 1,5 mrad.

| | Kui nimetatud väärtus on suurem kui 1,5 mrad, kuid ei ole suurem kui 2,0 mrad, katsetatakse teist esilaternat ning seejärel ei tohi mõlema näidise puhul registreeritud absoluutväärtuste keskmine ületada 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Kui nimetatud väärtus on suurem kui 1,5 mrad, kuid ei ole suurem kui 2,0 mrad, katsetatakse teist esilaternat ning seejärel ei tohi mõlema näidise puhul registreeritud absoluutväärtuste keskmine ületada 1,5 mrad.

| 1.5. | Ilmsete defektidega esilaternaid ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

1.5.

Ilmsete defektidega esilaternaid ei võeta arvesse.

| 1.6. | Kui mitut näidist ei saa korduvalt lubatud tolerantsidega määratletud nõutavasse vertikaalasendisse reguleerida, katsetatakse valguse ja varju piirjoone kvaliteeti ühe esilaterna näidisega 9. lisa punktidega 2 ja 4 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

1.6.

Kui mitut näidist ei saa korduvalt lubatud tolerantsidega määratletud nõutavasse vertikaalasendisse reguleerida, katsetatakse valguse ja varju piirjoone kvaliteeti ühe esilaterna näidisega 9. lisa punktidega 2 ja 4 ette nähtud korras.

2.   TOOTJAPOOLSE VASTAVUSKONTROLLI MIINIMUMNÕUDED

Tüübikinnitusmärgi omanik peab piisavalt sageli tegema iga esilaternatüübiga vähemalt järgmised katsed. Katsed tuleb läbi viia vastavalt käesoleva eeskirja sätetele.

Kui mõni näidis ei vasta asjaomase katsetüübi nõuetele, tuleb võtta uued näidised ja katsetada neid. Tootja peab võtma meetmeid, et tagada toodangu vastavus nõuetele.

2.1.   Katsete laad

Käesoleva eeskirja nõuetele vastavuse katsed käsitlevad fotomeetrilisi omadusi ning B-, C-, D- ja E-klassi esilaternate puhul valguse ja varju piirjoone kuumusest tingitud vertikaalasendi muutumise kontrolli.

2.2.   Katsemeetodid

| 2.2.1. | Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi. |
| --- | --- |

2.2.1.

Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi.

| 2.2.2. | Tootja tehtavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada samaväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõendada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega samaväärsed. |
| --- | --- |

2.2.2.

Tootja tehtavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada samaväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõendada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega samaväärsed.

| 2.2.3. | Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende vastavusse viimist pädeva asutuse poolt teostatud mõõtmistulemustele. |
| --- | --- |

2.2.3.

Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende vastavusse viimist pädeva asutuse poolt teostatud mõõtmistulemustele.

| 2.2.4. | Kõikidel juhtudel, eelkõige haldusasutuste teostataval kontrollimisel ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kõikidel juhtudel, eelkõige haldusasutuste teostataval kontrollimisel ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid.

2.3.   Näidiste võtmine

Esilaternate näidised valitakse ühtliku partii hulgast juhuslikkuse põhimõttel. Ühtlik partii tähendab tootja tootmismeetodite kohaselt määratletud sama tüüpi esilaternate rühma.

Hindamine hõlmab tavaliselt ühe tehase seeriatoodangut. Tootja võib siiski koguda sama tüübi kohta andmeid eri tehastest, kui need tehased töötavad sama kvaliteedisüsteemi ja -juhtimise alusel.

2.4.   Mõõdetud ja registreeritud fotomeetrilised parameetrid

Näidisteks valitud esilaternatega viiakse läbi fotomeetrilised mõõtmised käesoleva eeskirjaga ettenähtud punktides, tulemid võetakse punktidest:

| 2.4.1. | A-klassi esilaternate puhul: HV, LH, RH, 12,5 L ja 12,5 R |
| --- | --- |

2.4.1.

A-klassi esilaternate puhul: HV, LH, RH, 12,5 L ja 12,5 R

| 2.4.2. | B-klassi esilaternate puhul: kaugtule puhul Imax ja HV (1), lähitule puhul HV, 0,86 D / 3,5 R ja 0,86 D / 3,5 L. |
| --- | --- |

2.4.2.

B-klassi esilaternate puhul: kaugtule puhul Imax ja HV (1), lähitule puhul HV, 0,86 D / 3,5 R ja 0,86 D / 3,5 L.

| 2.4.3. | C-, D- ja E-klassi esilaternate puhul: kaugtule puhul Imax ja HV (1), lähitule puhul HV, 0,86 D / 3,5 R ja 0,86 D / 3,5 L. |
| --- | --- |

2.4.3.

C-, D- ja E-klassi esilaternate puhul: kaugtule puhul Imax ja HV (1), lähitule puhul HV, 0,86 D / 3,5 R ja 0,86 D / 3,5 L.

2.5.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Tootja peab katsetulemusi statistiliselt töötlema ning määrama koos pädeva asutusega kindlaks oma toodete nõuetele vastavust reguleerivad kriteeriumid nii, et on täidetud käesoleva eeskirja punktis 9.1 sätestatud toodete vastavushindamise nõuded.

Toodete nõuetele vastavuse kriteeriumid peavad olema niisugused, et 7. lisas kirjeldatud juhusliku kontrollnäidise (esimese võetud näidise) puhul on kontrolli läbimise minimaalne tõenäosus 0,95 (95 % usaldatavusega).

---

(1)  Kui kaugtuli ja lähituli on vastastikku ühendatud, on mõõtepunkt HV mõlema tule jaoks sama.

---

6. LISA

PLASTIST HAJUTIKLAASIDEGA LATERNATELE ESITATAVAD NÕUDED – HAJUTIKLAASI- VÕI MATERJALINÄIDISTE JA KOMPLEKTSETE LATERNATE KATSETAMINE

1.   ÜLDNÕUDED

| 1.1. | Vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.2.4 katsetamiseks antud näidised peavad vastama käesoleva lisa punktides 2.1–2.5 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.

Vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.2.4 katsetamiseks antud näidised peavad vastama käesoleva lisa punktides 2.1–2.5 esitatud nõuetele.

| 1.2. | Käesoleva eeskirja punkti 2.2.3 kohaselt katsetatavate plastist hajutiklaasidega komplektsete esilaternate kaks näidist peavad hajutiklaasi materjali suhtes vastama punkti 2.6 nõuetele. |
| --- | --- |

1.2.

Käesoleva eeskirja punkti 2.2.3 kohaselt katsetatavate plastist hajutiklaasidega komplektsete esilaternate kaks näidist peavad hajutiklaasi materjali suhtes vastama punkti 2.6 nõuetele.

| 1.3. | Plastist hajutiklaaside näidistele või materjalinäidistele koos peegeldiga, millele on ette nähtud paigaldada hajutiklaas (kui peegeldi on kasutusel), tehakse tüübikinnituskatsed käesoleva lisa 1. liite tabelis A määratletud kronoloogilises järjekorras. |
| --- | --- |

1.3.

Plastist hajutiklaaside näidistele või materjalinäidistele koos peegeldiga, millele on ette nähtud paigaldada hajutiklaas (kui peegeldi on kasutusel), tehakse tüübikinnituskatsed käesoleva lisa 1. liite tabelis A määratletud kronoloogilises järjekorras.

| 1.4. | Kui aga tootja suudab tõendada, et toode on juba läbinud punktidega 2.1–2.5 ette nähtud katsed või mõne muu eeskirja kohased samaväärsed katsed, ei ole nimetatud katseid vaja korrata; kohustuslikud on ainult 1. liite tabelis B ette nähtud katsed. |
| --- | --- |

1.4.

Kui aga tootja suudab tõendada, et toode on juba läbinud punktidega 2.1–2.5 ette nähtud katsed või mõne muu eeskirja kohased samaväärsed katsed, ei ole nimetatud katseid vaja korrata; kohustuslikud on ainult 1. liite tabelis B ette nähtud katsed.

2.   KATSED

2.1.   Vastupidavus temperatuurimuutustele

2.1.1.   Katsed

Kolme uut näidist (hajutit) katsetatakse temperatuuri ja suhtelise õhuniiskuse muutumise viie tsükli jooksul vastavalt järgmisele programmile:

| a) | 3 tundi temperatuuril 40 °C ± 2 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 85–95 %; |
| --- | --- |

a)

3 tundi temperatuuril 40 °C ± 2 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 85–95 %;

| b) | 1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %; |
| --- | --- |

b)

1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %;

| c) | 15 tundi temperatuuril – 30 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

c)

15 tundi temperatuuril – 30 °C ± 2 °C;

| d) | 1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %; |
| --- | --- |

d)

1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %;

| e) | 3 tundi temperatuuril 80 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

e)

3 tundi temperatuuril 80 °C ± 2 °C;

| f) | 1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %. |
| --- | --- |

f)

1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %.

Enne seda katset hoitakse näidiseid vähemalt 4 tundi temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %.

| Märkus: | näidiste ühetunnine temperatuuril 23 °C ± 5 °C hoidmine peab sisaldama termilise šoki ärahoidmiseks vajalikku ühelt temperatuurilt teisele ülemineku etappi. |
| --- | --- |

Märkus:

näidiste ühetunnine temperatuuril 23 °C ± 5 °C hoidmine peab sisaldama termilise šoki ärahoidmiseks vajalikku ühelt temperatuurilt teisele ülemineku etappi.

2.1.2.   Fotomeetrilised mõõtmised

2.1.2.1.   Meetod

Enne ja pärast katset tehakse näidiste fotomeetrilised mõõtmised.

Mõõta tuleb standardse (võrdlus-)hõõglambiga, standardse gaaslahenduslambiga või LED-mooduli(te)ga varustatud esilaternaga järgmistes punktides:

lähitulelaterna või lähi- ja kaugtulelaterna puhul B-klassi esilaternal punktides B 50, 50 L ja 50 R ning C- D ja E-klassi esilaternal punktides 0,86 D / 3,5 R, 0,86 D / 3,5 L, 0,50 U / 1,5 L ja 1,5 R;

kaugtulelaterna või kaug- ja lähitulelaterna kaugtulega punktis Imax.

2.1.2.2.   Tulemused

Igal näidisel enne ja pärast katset mõõdetud fotomeetriliste väärtuste erinevus ei tohi ületada 10 %, mille hulka kuulub fotomeetrilise mõõtmise lubatud hälve.

2.2.   Vastupidavus atmosfäärimõjudele ja keemilistele ainetele

2.2.1.   Vastupidavus atmosfäärimõjudele

Kolmele uuele näidisele (hajutiklaasile või materjalinäidisele) suunatakse valguskiirgus allikast, mille spektraaljaotus on samasugune kui mustal kehal temperatuurivahemikus 5 500 – 6 000 K. Kiirgusallika ja näidiste vahele asetatakse sobivad filtrid, et minimeerida alla 295 nm ja üle 2 500 nm lainepikkusega kiirgust. Näidistele suunatakse valguskiirgus kiiritustihedusega 1 200 W/m2 ± 200 W/m2, kuni saadav valguskiirguse koguenergiatihedus on 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Katseseadmes näidiste tasemele paigutatud mustal paneelil mõõdetud temperatuur peab olema 50 °C ± 5 °C. Ühtlase valguskiirguse tagamiseks peavad näidised pöörlema ümber kiirgusallika kiirusega 1–5 p/min.

Näidistele pihustatakse destilleeritud vett juhtivusega alla 1 mS/m temperatuuril 23 °C ± 5 °C, vastavalt järgmisele tsüklile:

pihustamine: 5 minutit; kuivatamine: 25 minutit.

2.2.2.   Vastupidavus keemilistele ainetele

Pärast punktis 2.2.1 kirjeldatud katset ja punktis 2.2.3.1 kirjeldatud mõõtmist töödeldakse kolme nimetatud näidise välispinda punktis 2.2.2.2 kirjeldatud viisil punktis 2.2.2.1 määratletud seguga.

2.2.2.1.   Katsesegu

Katsesegu sisaldab (mahuprotsentides) 61,5 % n-heptaani, 12,5 % tolueeni, 7,5 % etüültetrakloriidi, 12,5 % triklooretüleeni ja 6 % ksüleeni.

2.2.2.2.   Katsesegu pealekandmine

Niisutada (ISO 105 nõuetele vastavat) puuvillasest riidest lappi, kuni see on punktis 2.2.2.1 kirjeldatud segust märg, ja hõõruda sellega enne 10 sekundi möödumist 10 minutit näidise välispinda survega 50 N/cm2, mis vastab 14 × 14 mm suurusega katsepinnal jõule 100 N.

Nimetatud kümneminutilise ajavahemiku jooksul niisutatakse lappi seguga uuesti, nii et pealekantav vedelik oleks koostiselt jätkuvalt identne ettenähtud katseseguga.

Pealekandmise ajal on pragude tekkimise ärahoidmiseks lubatud kompenseerida näidisele rakendatavat survet.

2.2.2.3.   Puhastamine

Pärast katsesegu pealekandmist kuivatatakse näidiseid välisõhus ja pestakse seejärel punktis 2.3 (vastupidavus puhastusainetele) kirjeldatud seguga temperatuuril 23 °C ± 5 °C.

Seejärel loputatakse näidiseid hoolikalt temperatuuril 23 °C ± 5 °C destilleeritud veega, mis ei sisalda üle 0,2 protsendi lisandeid, ja pühitakse seejärel pehme lapiga.

2.2.3.   Tulemused

| 2.2.3.1. | Pärast atmosfäärimõjudele vastupidavuse katset ei tohi näidiste välispinnas olla pragusid, kriimustusi, mõrasid ega deformatsioone ja valgusläbivuse keskmine muutus

  , mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ei tohi ületada 0,020 (Δtm < 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Formula

| 2.2.3.2. | Pärast keemilistele ainetele vastupidavuse katset ei tohi näidistel olla keemiliste ainete jälgi, mis võib põhjustada muutusi valguse hajumises, mille keskmine hälve

  , mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ei tohi olla suurem kui 0,020 (Δdm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Formula

2.3.   Vastupidavus puhastusainetele ja süsivesinikele

2.3.1.   Vastupidavus puhastusainetele

Kolme näidise (hajutiklaasi või materjalinäidise) välispinda kuumutatakse temperatuurini 50 °C ± 5 °C ja kastetakse seejärel viieks minutiks segusse, mille temperatuur on 23 °C ± 5 °C ja mis koosneb 99 osast destilleeritud veest maksimaalse lisandite sisaldusega 0,02 % ja ühest osast alküülarüülsulfonaadist.

Katse lõpul kuivatatakse näidiseid temperatuuril 50 °C ± 5 °C.

Näidiste pind puhastatakse niiske lapiga.

2.3.2.   Vastupidavus süsivesinikele

Kolme näidise välispinda hõõrutakse seejärel ühe minuti vältel kergelt puuvillase lapiga, mida on niisutatud 70 % n-heptaanist ja 30 % tolueenist (mahuprotsentides) koosnevas segus, ning kuivatatakse seejärel välisõhus.

2.3.3.   Tulemused

Pärast kahe eespool nimetatud katse järjestikust teostamist ei tohi valgusläbivuse muutumise keskmine väärtus Formula, mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ületada 0,010 (Δtm ≤ 0,010).

2.4.   Vastupidavus mehaanilisele kulumisele

2.4.1.   Mehaanilise kulumise katse

Kolme uue näidise (hajuti) välispinnale rakendatakse ühtlase mehaanilise kulutamise katset käesoleva lisa 3. liites kirjeldatud meetodil.

2.4.2.   Tulemused

Pärast nimetatud katset mõõdetakse muutusi:

| | valgusläbivuses: , |
| --- | --- |

valgusläbivuses: Formula,

| | ja valguse hajumises: , |
| --- | --- |

ja valguse hajumises: Formula,

| | vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele käesoleva eeskirja punktis 2.2.4.1.1 määratletud alal. Kolme näidise keskmine väärtus peab vastama järgmistele tingimustele: | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- | --- |

vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele käesoleva eeskirja punktis 2.2.4.1.1 määratletud alal. Kolme näidise keskmine väärtus peab vastama järgmistele tingimustele:

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5.   Pinnete olemasolu korral: pinnete nakkekatse

2.5.1.   Näidise ettevalmistamine

Hajutiklaasi pindesse lõigatakse žiletitera või nõelaga 20 mm × 20 mm suurune ruudustik ruutude suurusega umbes 2 mm × 2 mm. Terale või nõelale avaldatav surve peab olema piisav vähemalt pinde läbilõikamiseks.

2.5.2.   Katse kirjeldus

Kasutage kleeplinti nakkejõuga 2 N/(laiuse cm) ± 20 %, mida mõõdetakse käesoleva lisa 4. liites määratletud standardtingimustes. Nimetatud kleeplint, mille laius peab olema vähemalt 25 mm, surutakse vähemalt 5 minutiks vastu punkti 2.5.1 kohaselt ette valmistatud pinda.

Seejärel koormatakse kleeplindi otsa nii, et katsetatava pinna nakkejõule rakendub vastava pinna suhtes risti mõjuv vastujõud. Selles faasis tõmmatakse kleeplint ühtlase kiirusega 1,5 ± 0,2 m/s pinnalt ära.

2.5.3.   Tulemused

Ruudustikuga kaetud alas ei tohi esineda märgatavaid kahjustusi. Ruutude lõikepunktides või lõigete servades on kahjustused lubatud juhul, kui kahjustatud ala ei ületa 15 % ruudustikuga kaetud pindalast.

2.6.   Plastist hajutiklaasiga komplektse esilaterna katsetamine

2.6.1.   Hajutiklaasi pinna vastupidavus mehaanilisele kulumisele

2.6.1.1.   Katsed

Laternanäidise nr 1 hajutiklaasiga tehakse punktis 2.4.1 kirjeldatud katse.

2.6.1.2.   Tulemused

Pärast katset ei tohi laternal tehtud käesoleva eeskirja kohaste fotomeetriliste mõõtmiste tulemused ületada:

| a) | punktile HV ette nähtud maksimaalseid väärtusi enam kui 30 % võrra ega olla enam kui 10 % võrra väiksemad B-klassi esilaterna punktidele 50 L ja 50 R ning C-, D- ja E-klassi esilaternate punktidele 0,86 D / 3,5 R, 0,86 D / 3,5 L ette nähtud minimaalsetest väärtusest; |
| --- | --- |

a)

punktile HV ette nähtud maksimaalseid väärtusi enam kui 30 % võrra ega olla enam kui 10 % võrra väiksemad B-klassi esilaterna punktidele 50 L ja 50 R ning C-, D- ja E-klassi esilaternate punktidele 0,86 D / 3,5 R, 0,86 D / 3,5 L ette nähtud minimaalsetest väärtusest;

| b) | rohkem kui 10 % alla punktile HV ette nähtud minimaalseid väärtusi üksnes kaugtuld kiirgava esilaterna korral. |
| --- | --- |

b)

rohkem kui 10 % alla punktile HV ette nähtud minimaalseid väärtusi üksnes kaugtuld kiirgava esilaterna korral.

2.6.2.   Pinnete nakkekatse pinnete olemasolu korral

Laternanäidise nr 2 hajutiklaasiga tehakse punktis 2.5 kirjeldatud katse.

2.7.   Vastupidavus valgusallika kiirgusele

Tehakse järgmine katse:

| | esilaterna kõikide valgust edastavate plastdetailide näidised asetatakse LED-mooduli(te) või gaaslahenduslambi valgusvihku. Parameetrid, näiteks nurgad ja näidiste vahelised kaugused, peavad olema samasugused kui esilaternas. Kõik kasutatud näidised peavad olema sama värvuse ja pinnatöötlusega kui esilaterna vastavad osad. |
| --- | --- |

esilaterna kõikide valgust edastavate plastdetailide näidised asetatakse LED-mooduli(te) või gaaslahenduslambi valgusvihku. Parameetrid, näiteks nurgad ja näidiste vahelised kaugused, peavad olema samasugused kui esilaternas. Kõik kasutatud näidised peavad olema sama värvuse ja pinnatöötlusega kui esilaterna vastavad osad.

| | Pärast 1 500 tundi pidevat valgusvihus viibimist peavad läbiva valguse värvusomadused olema nõuetekohased ja näidiste välispinnas ei tohi olla pragusid, kriimustusi, mõrasid ega deformatsioone. |
| --- | --- |

Pärast 1 500 tundi pidevat valgusvihus viibimist peavad läbiva valguse värvusomadused olema nõuetekohased ja näidiste välispinnas ei tohi olla pragusid, kriimustusi, mõrasid ega deformatsioone.

3.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLIMINE

| 3.1. | Hajutiklaaside valmistamiseks kasutatavate materjalide osas peetakse seeriasse kuuluvaid laternaid käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, kui:






  3.1.1. | pärast keemilistele ainetele, puhastusainetele ja süsivesinikele vastupidavuse katseid ei esine näidiste välispinnal palja silmaga märgatavaid pragusid, lõhesid ega deformatsioone (vt punkte 2.2.2, 2.3.1 ja 2.3.2); |
| --- | --- | --- |

3.1.

Hajutiklaaside valmistamiseks kasutatavate materjalide osas peetakse seeriasse kuuluvaid laternaid käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, kui:

3.1.1.

pärast keemilistele ainetele, puhastusainetele ja süsivesinikele vastupidavuse katseid ei esine näidiste välispinnal palja silmaga märgatavaid pragusid, lõhesid ega deformatsioone (vt punkte 2.2.2, 2.3.1 ja 2.3.2);

| 3.1.2. | pärast punktis 2.6.1.1 kirjeldatud katset jäävad punktis 2.6.1.2 nimetatud mõõtepunktide fotomeetrilised väärtused käesoleva eeskirjaga toodangu nõuetele vastavuse suhtes kehtestatud piiridesse. |
| --- | --- |

3.1.2.

pärast punktis 2.6.1.1 kirjeldatud katset jäävad punktis 2.6.1.2 nimetatud mõõtepunktide fotomeetrilised väärtused käesoleva eeskirjaga toodangu nõuetele vastavuse suhtes kehtestatud piiridesse.

| 3.2. | Kui katsetulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid juhuslikkuse põhimõttel valitud teise esilaternanäidisega. |
| --- | --- |

3.2.

Kui katsetulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid juhuslikkuse põhimõttel valitud teise esilaternanäidisega.

1. liide

TÜÜBIKINNITUSKATSETE KRONOLOOGILINE JÄRJEKORD

A.   Plastide katsetamine (hajutiklaasid või materjalinäidised, mis on esitatud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.2.4).

| Näidised
  Katsed | Hajutiklaasid või materjalinäidised | Hajutiklaasid |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Piiratud fotomeetrilised parameetrid
  (punkt 2.1.2) |

Näidised

Katsed

Hajutiklaasid või materjalinäidised

Hajutiklaasid

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Piiratud fotomeetrilised parameetrid

(punkt 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1. | Temperatuurimuutus
  (punkt 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1.

Temperatuurimuutus

(punkt 2.1.1)

x

x

x

| 1.1.2. | Piiratud fotomeetrilised parameetrid
  (punkt 2.1.2) |
| --- | --- |

1.1.2.

Piiratud fotomeetrilised parameetrid

(punkt 2.1.2)

x

x

x

| 1.2.1. | Valgusläbivuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.2.1.

Valgusläbivuse mõõtmine

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Valguse hajumise mõõtmine |
| --- | --- |

1.2.2.

Valguse hajumise mõõtmine

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Atmosfäärimõjud
  (punkt 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosfäärimõjud

(punkt 2.2.1)

x

x

x

| 1.3.1. | Valgusläbivuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.3.1.

Valgusläbivuse mõõtmine

x

x

x

| 1.4. | Keemilised ainete mõju
  (punkt 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4.

Keemilised ainete mõju

(punkt 2.2.2)

x

x

x

| 1.4.1. | Valguse hajumise mõõtmine |
| --- | --- |

1.4.1.

Valguse hajumise mõõtmine

x

x

x

| 1.5. | Puhastusained
  (punkt 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5.

Puhastusained

(punkt 2.3.1)

x

x

x

| 1.6. | Süsivesinikud
  (punkt 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6.

Süsivesinikud

(punkt 2.3.2)

x

x

x

| 1.6.1. | Valgusläbivuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.6.1.

Valgusläbivuse mõõtmine

x

x

x

| 1.7. | Kulumine
  (punkt 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7.

Kulumine

(punkt 2.4.1)

x

x

x

| 1.7.1. | Valgusläbivuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.7.1.

Valgusläbivuse mõõtmine

x

x

x

| 1.7.2. | Valguse hajumise mõõtmine |
| --- | --- |

1.7.2.

Valguse hajumise mõõtmine

x

x

x

| 1.8. | Nake
  (punkt 2.5) |
| --- | --- |

1.8.

Nake

(punkt 2.5)

x

| 1.9. | Vastupidavus valgusallika kiirgusele
  (punkt 2.7) |
| --- | --- |

1.9.

Vastupidavus valgusallika kiirgusele

(punkt 2.7)

x

B.   Komplektsete esilaternate katsetamine (katsetamiseks esitatud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.2.3).

| Katsed | Komplektne esilatern |
| --- | --- |
| Näidis nr |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Kulumine
  (punkt 2.6.1.1) |

Katsed

Komplektne esilatern

Näidis nr

1

2

2.1.

Kulumine

(punkt 2.6.1.1)

x

| 2.2. | Fotomeetrilised parameetrid
  (punkt 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2.

Fotomeetrilised parameetrid

(punkt 2.6.1.2)

x

| 2.3. | Nake
  (punkt 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3.

Nake

(punkt 2.6.2)

x

2. liide

VALGUSE HAJUMISE JA LÄBIPAISTVUSE MÕÕTMISE MEETOD

1.   Mõõteseadmed (vt joonist)

Kollimaatori K valgusvihku poolhajuvusega β/2 = 17,4 × 104 rd piiratakse diafragmaga Dτ, mille ava on 6 mm ja mille vastu asetatakse näidise alus.

Konvergentne akromaatiline lääts L2, mida on korrigeeritud sfäärilise moonutuse suhtes, ühendab diafragmat Dτ fotomeetri anduriga R; läätse L2 diameeter peab olema selline, et see ei kataks näidise poolt hajutatavat valgust koonuse ulatuses, mille pool tipunurka on β/2 = 14°.

Läätse L2 kujutise fokaaltasandile asetatakse ringdiafragma DD, mille nurgad on αο/2 = 1° ja αmax/2 = 12°.

Diafragma läbipaistmatu keskmine osa on vajalik valgusallikast otse saabuva valguse varjamiseks. Diafragma keskmist osa peab olema võimalik valgusvihust niimoodi eemaldada, et seda saab täpselt esialgsesse asendisse tagasi panna.

Läätse L2 kaugus diafragmast Dτ ja läätse L2 fookuskaugus F2
   (1) valitakse nii, et Dτ kujutis katab täielikult anduri R.

Kui esialgselt langeva valgusvoo tugevuseks lugeda 1 000 ühikut, peab iga lugemi absoluuttäpsus olema parem kui üks ühik.

2.   Mõõtmised

Tehakse järgmised mõõtmised:

| Lugem | Näidisega | DD keskosaga | Iseloomustav suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ei | ei | Langeva valgusvoo esialgne lugem |
| T2 | jah (enne katset) | ei | Uue materjali 24° pinda läbiv valgusvoog |
| T3 | jah (pärast katset) | ei | Katsetatud materjali 24° pinda läbiv valgusvoog |
| T4 | jah (enne katset) | jah | Uue materjali poolt hajutatud valgusvoog |
| T5 | jah (pärast katset) | jah | Katsetatud materjali poolt hajutatud valgusvoog |

Lugem

Näidisega

DD keskosaga

Iseloomustav suurus

T1

ei

ei

Langeva valgusvoo esialgne lugem

T2

jah (enne katset)

ei

Uue materjali 24° pinda läbiv valgusvoog

T3

jah (pärast katset)

ei

Katsetatud materjali 24° pinda läbiv valgusvoog

T4

jah (enne katset)

jah

Uue materjali poolt hajutatud valgusvoog

T5

jah (pärast katset)

jah

Katsetatud materjali poolt hajutatud valgusvoog

Image

---

(1)  L2 fookuskaugus on soovitatav valida ligikaudu 80 mm.

3. liide

PIHUSTUSKATSE MEETOD

1.   Katseseade

1.1.   Pihustuspüstol

Kasutatav pihustuspüstol peab olema varustatud 1,3 mm läbimõõduga düüsiga, mis võimaldab vedeliku voolukiirust 0,24 ± 0,02 l/min töörõhul 6,0 baari – 0/+ 0,5 baari.

Nimetatud kasutustingimustes moodustuva lehvikukujulise joa läbimõõt kulutataval pinnal peab düüsist 380 ± 10 mm kaugusel olema 170 ± 50 mm.

1.2.   Katsesegu

Katsesegu koostis peab olema järgmine:

| kvartsliiv, kõvadusega Mohri skaala järgi 7, terasuurusega 0–0,2 mm, ligikaudu normaaljaotusega ning nurgateguriga 1,8–2; |
| --- |

kvartsliiv, kõvadusega Mohri skaala järgi 7, terasuurusega 0–0,2 mm, ligikaudu normaaljaotusega ning nurgateguriga 1,8–2;

| vesi, karedusega mitte üle 205 g/m3, segus, mis sisaldab 25 g liiva liitri vee kohta. |
| --- |

vesi, karedusega mitte üle 205 g/m3, segus, mis sisaldab 25 g liiva liitri vee kohta.

2.   Katse

Laternate hajutiklaaside välispinnale lastakse üks kord või rohkem kordi eespool kirjeldatud viisil moodustatud liivajuga. Juga tuleb pihustada katsetatava pinna suhtes ligikaudu risti.

Kulumist kontrollitakse ühe või mitme klaasinäidise abil, mis asetatakse võrdlusnäidisena(-näidistena) katsetatavate hajutiklaaside lähedale. Segu pihustatakse pinnale nii kaua, kuni valguse hajumise 2. liites kirjeldatud viisil mõõdetud muutumine näidistel vastab järgmisele väärtusele:

Formula

Kogu katsetatava pinna ühtlase kulumise kontrollimiseks võib kasutada mitut võrdlusnäidist.

4. liide

KLEEPLINDI NAKKEKATSE

1.   OTSTARVE

See meetod võimaldab standardtingimustes määrata kleeplindi lineaarset nakkejõudu klaasplaadi suhtes.

2.   PÕHIMÕTE

Jõu mõõtmine, mis on vajalik kleeplindi klaasplaadilt 90 ° nurga all eemaldamiseks.

3.   ETTENÄHTUD KESKKONNATINGIMUSED

Ümbritseva keskkonna temperatuur peab olema 23 °C ± 5 °C ja suhteline õhuniiskus 65 % ± 15 %.

4.   KATSEKEHAD

Enne katsetamist hoitakse näidiseks oleva kleeplindi rulli 24 tunni vältel ettenähtud keskkonnatingimustel (vt punkti 3).

Igast rullist katsetatakse viit 400 mm pikkust katsekeha. Need võetakse rullist pärast kolme pealmise kihi eemaldamist.

5.   MENETLUS

Katse tuleb teha punktis 3 kirjeldatud keskkonnatingimustel.

Võetakse viis katsekeha, keerates linti radiaalsuunas lahti kiirusel ca 300 mm/s. Seejärel kinnitatakse katsekehad järgneva 15 sekundi vältel järgmisel viisil.

| | Lint kantakse klaasplaadile, siludes sõrmega linti pikisuunas liigselt klaasplaadile surumata, nii et lindi ja klaasplaadi vahele ei jääks õhumulle. |
| --- | --- |

Lint kantakse klaasplaadile, siludes sõrmega linti pikisuunas liigselt klaasplaadile surumata, nii et lindi ja klaasplaadi vahele ei jääks õhumulle.

| | Koost jäetakse 10 minutiks ettenähtud keskkonnatingimustesse. |
| --- | --- |

Koost jäetakse 10 minutiks ettenähtud keskkonnatingimustesse.

| | Plaadilt tõmmatakse plaadiga ristsuunas lahti ligikaudu 25 mm pikkune lindiosa. Plaat kinnitatakse ja kleeplindi vaba ots painutatakse 90° all tagasi. Jõudu rakendatakse lindi ja plaadi eraldusjoone ning plaadi suhtes risti. |
| --- | --- |

Plaadilt tõmmatakse plaadiga ristsuunas lahti ligikaudu 25 mm pikkune lindiosa. Plaat kinnitatakse ja kleeplindi vaba ots painutatakse 90° all tagasi. Jõudu rakendatakse lindi ja plaadi eraldusjoone ning plaadi suhtes risti.

| | Seejärel tõmmatakse linti selle eemaldamiseks kiirusega 300 ± 30 mm/s ja registreeritakse selleks vajalik jõud. |
| --- | --- |

Seejärel tõmmatakse linti selle eemaldamiseks kiirusega 300 ± 30 mm/s ja registreeritakse selleks vajalik jõud.

6.   TULEMUSED

Saadud viis väärtust seatakse suuruse järjekorda ja mõõtmistulemuseks võetakse mediaanväärtus. Nimetatud väärtust väljendatakse njuutonites lindi laiuse sentimeetri kohta.

---

7. LISA

NÄIDISTE VÕTMISE MIINIMUMNÕUDED KONTROLLIJALE

1.   ÜLDOSA

1.1.   Vastavusnõudeid, kui need on olemas, peetakse käesoleva eeskirja nõuete kohaselt mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid. See tingimus kehtib ka värvuse kohta.

1.2.   A-, B-, C- ja D-klassi esilaternad

| 1.2.1. | Masstoodanguna valmistatud esilaternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui juhuslikkuse põhimõttel katsetamiseks võetud ja standardhõõglambiga(-lampidega) ja/või LED-mooduli(te)ga varustatud esilaterna fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel: |
| --- | --- |

1.2.1.

Masstoodanguna valmistatud esilaternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui juhuslikkuse põhimõttel katsetamiseks võetud ja standardhõõglambiga(-lampidega) ja/või LED-mooduli(te)ga varustatud esilaterna fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:

| 1.2.2. | A-klassi esilaternate puhul: ükski mõõdetud väärtus ei hälbi rohkem kui 20 % käesolevas eeskirjas ette nähtud väärtusest ebasoodsas suunas. |
| --- | --- |

1.2.2.

A-klassi esilaternate puhul: ükski mõõdetud väärtus ei hälbi rohkem kui 20 % käesolevas eeskirjas ette nähtud väärtusest ebasoodsas suunas.

| 1.2.3. | B-, C- ja D-klassi esilaternate puhul:






  1.2.3.1. | ükski mõõdetud väärtus ei hälbi rohkem kui 20 % käesolevas eeskirjas ette nähtud väärtusest ebasoodsas suunas. B-, C- ja D-klassi esilaternate puhul võib maksimaalne hälve ebasoodsas suunas 1. tsoonis olla vastavalt: | 255 cd (vastab 20 protsendile) |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3.

B-, C- ja D-klassi esilaternate puhul:

1.2.3.1.

ükski mõõdetud väärtus ei hälbi rohkem kui 20 % käesolevas eeskirjas ette nähtud väärtusest ebasoodsas suunas. B-, C- ja D-klassi esilaternate puhul võib maksimaalne hälve ebasoodsas suunas 1. tsoonis olla vastavalt:

255 cd (vastab 20 protsendile)

| | 380 cd (vastab 30 protsendile) |
| --- | --- |

380 cd (vastab 30 protsendile)

| 1.2.3.2. | ja kui kaugtule puhul igas käesoleva eeskirja punktides 6.3.3.1 ja 6.3.3.2 sätestatud mõõtepunktis fotomeetrilised tööparameetrid jäävad vahemikku + 20 % maksimumväärtusest kuni – 20 % miinimumväärtuseni. |
| --- | --- |

1.2.3.2.

ja kui kaugtule puhul igas käesoleva eeskirja punktides 6.3.3.1 ja 6.3.3.2 sätestatud mõõtepunktis fotomeetrilised tööparameetrid jäävad vahemikku + 20 % maksimumväärtusest kuni – 20 % miinimumväärtuseni.

| 1.2.4. | Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, tuleb katseid korrata teis(t)e standardhõõglambiga(-lampidega). |
| --- | --- |

1.2.4.

Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, tuleb katseid korrata teis(t)e standardhõõglambiga(-lampidega).

| 1.2.5. | Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna suuna muutmine tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa külgsuunas 0,5 kraadi vasakule või paremale ning vertikaalsuunas 0,2 kraadi üles või alla. |
| --- | --- |

1.2.5.

Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna suuna muutmine tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa külgsuunas 0,5 kraadi vasakule või paremale ning vertikaalsuunas 0,2 kraadi üles või alla.

1.3.   E-klassi esilaternad

1.3.1.   E-klassi esilaternate puhul, mida mõõdetakse pingel 13,2 V ± 0,1 V või muul sätestatud pingel ja mis on varustatud:

| a) | eeskirjale nr 99 vastava standardse gaaslahenduslambiga. Sel juhul võib selle gaaslahenduslambi valgusvoog erineda eeskirjas nr 99 määratud etalonvalgusvoost ja valgustatust tuleb vastavalt korrigeerida
  või |
| --- | --- |

a)

eeskirjale nr 99 vastava standardse gaaslahenduslambiga. Sel juhul võib selle gaaslahenduslambi valgusvoog erineda eeskirjas nr 99 määratud etalonvalgusvoost ja valgustatust tuleb vastavalt korrigeerida

või

| b) | masstoodanguna valmistatud gaaslahenduslambiga ja masstoodanguna valmistatud liiteseadisega. Sel juhul võib selle valgusallika valguvoog erineda nimivalgusvoost eeskirjas nr 99 sätestatud valgusallika ja liiteseadise lubatud hälvete tõttu ja vastavalt võib mõõdetud valgustatust korrigeerida soodsas suunas 20 % võrra
  või |
| --- | --- |

b)

masstoodanguna valmistatud gaaslahenduslambiga ja masstoodanguna valmistatud liiteseadisega. Sel juhul võib selle valgusallika valguvoog erineda nimivalgusvoost eeskirjas nr 99 sätestatud valgusallika ja liiteseadise lubatud hälvete tõttu ja vastavalt võib mõõdetud valgustatust korrigeerida soodsas suunas 20 % võrra

või

| c) | LED-moodulitega;
  juhuslikult valitud masstoodanguna valmistatud ja gaaslahenduslambiga ja/või LED-mooduli(te)ga varustatud esilaternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite osas ei vaidlustata tingimusel, et |
| --- | --- |

c)

LED-moodulitega;

juhuslikult valitud masstoodanguna valmistatud ja gaaslahenduslambiga ja/või LED-mooduli(te)ga varustatud esilaternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite osas ei vaidlustata tingimusel, et

1.3.2.   ükski mõõdetud väärtus ei hälbi rohkem kui 20 % käesolevas eeskirjas ette nähtud väärtusest ebasoodsas suunas. 1. tsoonis võivad väärtusel esineda vastavalt järgmised maksimaalsed ebasoodsad kõrvalekalded:

| | 255 cd (vastab 20 protsendile) |
| --- | --- |

255 cd (vastab 20 protsendile)

| | 380 cd (vastab 30 protsendile) |
| --- | --- |

380 cd (vastab 30 protsendile)

1.3.3.   ja kui kaugtule puhul igas käesoleva eeskirja punktides 6.3.3.1 ja 6.3.3.2 sätestatud mõõtepunktis fotomeetrilised tööparameetrid jäävad vahemikku + 20 % maksimumväärtusest kuni – 20 % miinimumväärtuseni.

1.3.4.   Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna suuna muutmine tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa külgsuunas 0,5 kraadi vasakule või paremale ning vertikaalsuunas 0,2 kraadi üles või alla.

1.3.5.   Kui eespool kirjeldatud katsete tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid, kasutades teist standardset gaaslahenduslampi või gaaslahenduslampi ja/või liiteseadist või LED-moodulit(-mooduleid) ja ühte või enamat valgusallika elektroonilist juhtimisseadmestikku olenevalt sellest, mis on punkti 1.3.1 kohaselt nõutav.

1.4.   Ilmsete defektidega esilaternaid ei võeta arvesse.

1.5.   Kui aga mitut näidist korduvalt ei saa lubatud tolerantsidega määratletud nõutavasse vertikaalasendisse reguleerida, katsetatakse valguse ja varju piirjoone kvaliteeti ühe esilaterna näidisega 9. lisa punktidega 2 ja 4 ette nähtud korras.

2.   ESIMENE PROOVIVÕTT

Esimesel proovivõtul valitakse juhuslikkuse põhimõttel neli esilaternat. Esimesed kaks märgistatakse A-tähega, teised kaks B-tähega.

2.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 2.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidise võtmise menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatud esilaternate nõuetele vastavust juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on järgmised:






  2.1.1.1. | Näidis A








  A1: | ühel esilaternal | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 % |
| A2: | mõlemal esilaternal | rohkem kui | 0 %, |
| kuid | mitte rohkem kui | 20 %. |
| Seejärel näidis B | | |

2.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidise võtmise menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatud esilaternate nõuetele vastavust juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on järgmised:

2.1.1.1.

Näidis A

A1:

ühel esilaternal

0 %

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %

A2:

mõlemal esilaternal

rohkem kui

0 %,

kuid

mitte rohkem kui

20 %.

Seejärel näidis B

| 2.1.1.2. | Näidis B







  B1: | mõlemal esilaternal | 0 %. |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

Näidis B

B1:

mõlemal esilaternal

0 %.

2.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 2.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlusele tuleb masstoodanguna valmistatud esilaternate nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised.






  2.2.1.1. | Näidis A








  A3: | ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 20 %, |
| kuid | mitte rohkem kui | 30 %. |

2.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlusele tuleb masstoodanguna valmistatud esilaternate nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised.

2.2.1.1.

Näidis A

A3:

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %

ühel esilaternal

rohkem kui

20 %,

kuid

mitte rohkem kui

30 %.

| 2.2.1.2. | Näidis B








  B2: | A2 korral | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 0 %, |
| kuid | mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 % |
| B3: | A2 korral | | |
| ühel esilaternal | | 0 % |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 20 %, |
| kuid | mitte rohkem kui | 30 %. |

2.2.1.2.

Näidis B

B2:

A2 korral

ühel esilaternal

rohkem kui

0 %,

kuid

mitte rohkem kui

20 %

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %

B3:

A2 korral

ühel esilaternal

0 %

ühel esilaternal

rohkem kui

20 %,

kuid

mitte rohkem kui

30 %.

2.3.   Tüübikinnituse tühistatakse

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja kohaldada punkti 11 juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlust järgides esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

| 2.3.1. | Näidis A








  A4: | ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 30 % |
| A5: | mõlemal esilaternal | rohkem kui | 20 %. |

2.3.1.

Näidis A

A4:

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %

ühel esilaternal

rohkem kui

30 %

A5:

mõlemal esilaternal

rohkem kui

20 %.

| 2.3.2. | Näidis B








  B4: | A2 korral | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 0 %, |
| kuid | mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 20 % |
| B5: | A2 korral | | |
| mõlemal esilaternal | rohkem kui | 20 % |
| B6: | A2 korral | | |
| ühel esilaternal | | 0 % |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 30 %. |

2.3.2.

Näidis B

B4:

A2 korral

ühel esilaternal

rohkem kui

0 %,

kuid

mitte rohkem kui

20 %

ühel esilaternal

rohkem kui

20 %

B5:

A2 korral

mõlemal esilaternal

rohkem kui

20 %

B6:

A2 korral

ühel esilaternal

0 %

ühel esilaternal

rohkem kui

30 %.

3.   KORDUV PROOVIVÕTT

Juhtumitel A3, B2, B3 tuleb mitte hiljem kui 2 kuud pärast teatamist võtta uued näidised, mis hõlmab kolmandat kahest esilaternast koosnevat näidist C, mis valitakse pärast toodangu ühtlustamist valmistatud laosoleva kauba hulgast.

3.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 3.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatud esilaternate nõuetele vastavust juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  3.1.1.1. | Näidis C








  C1: | ühel esilaternal | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 % |
| C2: | mõlemal esilaternal | rohkem kui | 0 %, |
| kuid | mitte rohkem kui | 20 %. |
| Seejärel näidis D | | |

3.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatud esilaternate nõuetele vastavust juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

3.1.1.1.

Näidis C

C1:

ühel esilaternal

0 %

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %

C2:

mõlemal esilaternal

rohkem kui

0 %,

kuid

mitte rohkem kui

20 %.

Seejärel näidis D

| 3.1.1.2. | Näidis D







  D1: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| mõlemal esilaternal | 0 %. |

3.1.1.2.

Näidis D

D1:

C2 korral

mõlemal esilaternal

0 %.

3.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 3.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlusele tuleb masstoodanguna valmistatud esilaternate nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  3.2.1.1. | Näidis D








  D2: | C2 korral | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 0 %, |
| kuid | mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 %. |

3.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlusele tuleb masstoodanguna valmistatud esilaternate nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

3.2.1.1.

Näidis D

D2:

C2 korral

ühel esilaternal

rohkem kui

0 %,

kuid

mitte rohkem kui

20 %

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %.

3.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja kohaldada punkti 11 juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlust järgides esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

| 3.3.1. | Näidis C








  C3: | ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 20 % |
| C4: | mõlemal esilaternal rohkem kui | | 20 %. |

3.3.1.

Näidis C

C3:

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %

ühel esilaternal

rohkem kui

20 %

C4:

mõlemal esilaternal rohkem kui

20 %.

| 3.3.2. | Näidis D








  D3: | C2 korral | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | 0 või rohkem kui | 0 % |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 20 %. |

3.3.2.

Näidis D

D3:

C2 korral

ühel esilaternal

0 või rohkem kui

0 %

ühel esilaternal

rohkem kui

20 %.

Joonis 1

---

8. LISA

ÜLEVAADE FOTOMEETRILISTE TÖÖPARAMEETRITE PÜSIVUSE KATSETAMISEGA SEOTUD TÖÖPERIOODIDEST

| Lühendid | : | P: lähitulelatern

  D: kaugtulelatern (D1 + D2 tähendab kahte kaugtuld)

  F: eesmine udutulelatern |
| --- | --- | --- |

Lühendid

:

P: lähitulelatern

D: kaugtulelatern (D1 + D2 tähendab kahte kaugtuld)

F: eesmine udutulelatern

| | : tähistab tsüklit, mille jooksul latern on 15 minutit välja ja 5 minutit sisse lülitatud. |
| --- | --- |
| | : tähistab tsüklit, mille jooksul latern on 9 minutit välja ja 1 minut sisse lülitatud. |

Image

: tähistab tsüklit, mille jooksul latern on 15 minutit välja ja 5 minutit sisse lülitatud.

Image

: tähistab tsüklit, mille jooksul latern on 9 minutit välja ja 1 minut sisse lülitatud.

Kõik järgnevad grupeeritud esilaternad ja eesmised udutulelaternad koos lisatud B-klassi märgistuse tähistega on esitatud näidetena ega ole ammendavad.

| 1. | P or D or F (C-BS or R-BS or B) |
| --- | --- |

1.

P or D or F (C-BS or R-BS or B)

Kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad)

Image

| 2. | P+D (CR-BS) või P+D1+D2 (CR-BS R-BS) |
| --- | --- |

2.

P+D (CR-BS) või P+D1+D2 (CR-BS R-BS)

Kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad)

Image

| 3. | P+D (C/R-BS) või P+D1+D2 (C/R-BS R-BS) |
| --- | --- |

3.

P+D (C/R-BS) või P+D1+D2 (C/R-BS R-BS)

Kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad)

Image

| 4. | P+F (C-BS B) |
| --- | --- |

4.

P+F (C-BS B)

Kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad)

Image

| 5. | P+F (C-BS B/) või C-BS/B |
| --- | --- |

5.

P+F (C-BS B/) või C-BS/B

Kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad)

Image

| 6. | D+F (R-BS B) või D1+D2+F (R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

6.

D+F (R-BS B) või D1+D2+F (R-BS R-BS B)

Kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad)

Image

| 7. | D+F (R-BS B/) või D1+D2+F (R-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

7.

D+F (R-BS B/) või D1+D2+F (R-BS R-BS B/)

Kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad)

Image

| 8. | P+D+F (CR-BS B) või P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B) |
| --- | --- |

8.

P+D+F (CR-BS B) või P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B)

Kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad)

Image

| 9. | P+D+F (C/R-BS B) või P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

9.

P+D+F (C/R-BS B) või P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B)

Kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad)

Image

| 10. | P+D+F (CR-BS B/) või P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

10.

P+D+F (CR-BS B/) või P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/)

Kurvivalgustuse lisavalgusallikas(-allikad)

Image

| 11. | P+D+F (C/R-BS B/) või P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B) |
| --- | --- |

11.

P+D+F (C/R-BS B/) või P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B)

Kurvivalgustuse lisavalgus- allikas(-allikad)

Image

---

9. LISA

SÜMMEETRILISTE LÄHITULELATERNATE VALGUSE JA VARJU PIIRJOONE DEFINITSIOON JA TERAVUS NING SELLE PIIRJOONE JOONDAMISE MENETLUS

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Sümmeetrilise lähitulelaterna valgusvihk peab moodustama terava valguse ja varju piirjoone (vt joonist 1), mis võimaldab esilaterna õiget reguleerimist fotomeetriliste mõõtmiste ja sõidukil suunamise jaoks. Valguse ja varju piiri näitajad peavad vastama allpool esitatud punktides 2–4 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.

Sümmeetrilise lähitulelaterna valgusvihk peab moodustama terava valguse ja varju piirjoone (vt joonist 1), mis võimaldab esilaterna õiget reguleerimist fotomeetriliste mõõtmiste ja sõidukil suunamise jaoks. Valguse ja varju piiri näitajad peavad vastama allpool esitatud punktides 2–4 sätestatud nõuetele.

2.   VALGUSE JA VARJU PIIRJOONE KUJU

| 2.1. | Sümmeetrilise lähitulelaterna visuaalseks vertikaalsuunaliseks reguleerimiseks peab valguse ja varju piirjoon ulatuma joonest V-V (joonis 1) mõlemale poole, nagu on sätestatud käesoleva eeskirja punktis 6.2.1.

  Joonis 1


  Valguse ja varju piirjoone kuju ja asend |
| --- | --- |

2.1.

Sümmeetrilise lähitulelaterna visuaalseks vertikaalsuunaliseks reguleerimiseks peab valguse ja varju piirjoon ulatuma joonest V-V (joonis 1) mõlemale poole, nagu on sätestatud käesoleva eeskirja punktis 6.2.1.

Joonis 1

Valguse ja varju piirjoone kuju ja asend

Image

3.   SÜMMEETRILISE LÄHITULELATERNA REGULEERIMINE

| 3.1. | Horisontaalne reguleerimine: valguse ja varju piiriga valgusvihk suunatakse nii, et projitseeritud valguslaik on joone V-V suhtes ligikaudu sümmeetriline. |
| --- | --- |

3.1.

Horisontaalne reguleerimine: valguse ja varju piiriga valgusvihk suunatakse nii, et projitseeritud valguslaik on joone V-V suhtes ligikaudu sümmeetriline.

| 3.2. | Vertikaalne reguleerimine: pärast sümmeetrilise lähitulelaterna punkti 3.1 kohast horisontaalset reguleerimist viiakse läbi vertikaalne reguleerimine; selleks nihutatakse valguse ja varju piirjoont alumisest asendist ülespoole, kuni valguse ja varju piirjoon jõuab oma nimikõrgusele. Nimikõrgusel on valguse ja varju piirjoon siis, kui see lõikab joont V-V 1 % allpool joonest H-H.
  Kui valguse ja varju piirjoone horisontaalne osa on veidi kõver või kaldu, siis peab see mahtuma kõrguste vahemikku, mille moodustavad kaks joonest V-V 3° vasakule ja 3° paremale ulatuvat horisontaaljoont, mis asuvad valguse ja varju piirjoone nimiasendist B-klassi puhul 0,2° ja A-, C-, D- ja E-klassi puhul 0,3° allpool ja ülalpool (vt joonis 1). |
| --- | --- |

3.2.

Vertikaalne reguleerimine: pärast sümmeetrilise lähitulelaterna punkti 3.1 kohast horisontaalset reguleerimist viiakse läbi vertikaalne reguleerimine; selleks nihutatakse valguse ja varju piirjoont alumisest asendist ülespoole, kuni valguse ja varju piirjoon jõuab oma nimikõrgusele. Nimikõrgusel on valguse ja varju piirjoon siis, kui see lõikab joont V-V 1 % allpool joonest H-H.

Kui valguse ja varju piirjoone horisontaalne osa on veidi kõver või kaldu, siis peab see mahtuma kõrguste vahemikku, mille moodustavad kaks joonest V-V 3° vasakule ja 3° paremale ulatuvat horisontaaljoont, mis asuvad valguse ja varju piirjoone nimiasendist B-klassi puhul 0,2° ja A-, C-, D- ja E-klassi puhul 0,3° allpool ja ülalpool (vt joonis 1).

| 3.3. | Kui kolme eraldi oleva esilaterna vertikaalne reguleerimine ei õnnestu B-klassi puhul 0,2° piires ning A-, C-, D- ja E-klassi puhul 0,3° piires, siis eeldatakse, et valguse ja varju piirjoone horisontaalne osa ei ole visuaalse reguleerimise jaoks piisavalt sirge või terav. Sel juhul tehakse valguse ja varju piirjoone nõuetele vastavuse kontrollimiseks järgmine instrumentaalne katse. |
| --- | --- |

3.3.

Kui kolme eraldi oleva esilaterna vertikaalne reguleerimine ei õnnestu B-klassi puhul 0,2° piires ning A-, C-, D- ja E-klassi puhul 0,3° piires, siis eeldatakse, et valguse ja varju piirjoone horisontaalne osa ei ole visuaalse reguleerimise jaoks piisavalt sirge või terav. Sel juhul tehakse valguse ja varju piirjoone nõuetele vastavuse kontrollimiseks järgmine instrumentaalne katse.

4.   VALGUSE JA VARJU PIIRJOONE KVALITEEDI MÕÕTMINE

| 4.1. | Mõõtmised tehakse valguse ja varju piirjoone horisontaalset osa mitte suuremate kui 0,05 kraadiste nurksammudega vertikaalselt skaneerides:






  a) | kas mõõtekaugusega 10 m ja detektoriga, mille läbimõõt on ligikaudu 10 mm |
| --- | --- | --- |

4.1.

Mõõtmised tehakse valguse ja varju piirjoone horisontaalset osa mitte suuremate kui 0,05 kraadiste nurksammudega vertikaalselt skaneerides:

a)

kas mõõtekaugusega 10 m ja detektoriga, mille läbimõõt on ligikaudu 10 mm

| b) | või mõõtekaugusega 25 m ja detektoriga, mille läbimõõt on ligikaudu 30 mm. |
| --- | --- |

b)

või mõõtekaugusega 25 m ja detektoriga, mille läbimõõt on ligikaudu 30 mm.

Valguse ja varju piirjoone kvaliteedi mõõtmist peetakse nõuetekohaseks, kui vähemalt üks 10 m või 25 m kauguselt tehtud mõõtmine vastab käesoleva lisa punkti 4.1.2 nõuetele.

Katsel kasutatud mõõtekaugus märgitakse käesoleva eeskirja 1. lisa kohase teatise vormi punkti 9.

Skaneerimine toimub alumisest positsioonist vertikaalselt üles läbi valguse ja varju piirjoone vahemikes - 3° kuni - 1,5° ja + 1,5° kuni + 3° joone V-V suhtes. Sel viisil mõõdetud valguse ja varju piirjoone kvaliteet peab vastama järgmistele nõuetele:

| 4.1.1. | Näha tohib olla vaid üks valguse ja varju piirjoon (1). |
| --- | --- |

4.1.1.

Näha tohib olla vaid üks valguse ja varju piirjoon (1).

| 4.1.2. | Valguse ja varju piirjoone teravus: skaneerides vertikaalselt läbi valguse ja varju piirjoone horisontaalse osa mööda ± 2,5° jooni, leitakse valguse ja varju piirjoone teravustegur G, mida väljendab valem

  G väärtus ei tohi B-klassi puhul olla väiksem kui 0,13 ja A-, C-, D- ja E-klasside puhul väiksem kui 0,08. |
| --- | --- |

4.1.2.

Valguse ja varju piirjoone teravus: skaneerides vertikaalselt läbi valguse ja varju piirjoone horisontaalse osa mööda ± 2,5° jooni, leitakse valguse ja varju piirjoone teravustegur G, mida väljendab valem

G väärtus ei tohi B-klassi puhul olla väiksem kui 0,13 ja A-, C-, D- ja E-klasside puhul väiksem kui 0,08.

| 4.1.3. | Lineaarsus: Vertikaalse reguleerimise jaoks kasutatav valguse ja varju piirjoon peab olema vahemikus 3° L kuni 3° R horisontaalne. See nõue loetakse täidetuks, kui punktile 3.2 vastavate käänupunktide kõrgused joonest V-V 3° vasakul ja paremal ei erine rohkem kui 0,2° B-klassi ja 0,3° A-, C-, D- ja E-klassi esilaternate puhul. |
| --- | --- |

4.1.3.

Lineaarsus: Vertikaalse reguleerimise jaoks kasutatav valguse ja varju piirjoon peab olema vahemikus 3° L kuni 3° R horisontaalne. See nõue loetakse täidetuks, kui punktile 3.2 vastavate käänupunktide kõrgused joonest V-V 3° vasakul ja paremal ei erine rohkem kui 0,2° B-klassi ja 0,3° A-, C-, D- ja E-klassi esilaternate puhul.

5.   INSTRUMENTAALNE VERTIKAALNE REGULEERIMINE

Kui valguse ja varju piirjoon vastab eespool nimetatud kvaliteedinõuetele, võib valgusvihu vertikaalset reguleerimist teostada instrumentaalselt. Selleks nihutatakse käänupunkt, kus d2 (log E)/dv2 = 0, joonel V-V tema nimiasendisse joone H-H all. Valguse ja varju piirjoone mõõtmisel ja reguleerimisel liigutakse nimiasendi alt ülespoole.

---

(1)  Käesolevat punkti muudetakse, kui võetakse kasutusele objektiivne katsemeetod.

---

10. LISA

NULLKESE

Image

Nullkeskme valikuline märk paigutatakse hajutiklaasile hajutiklaasi ja lähitule nulltelje ristumiskohal, samuti kaugtule hajutiklaasidele, kui need ei ole lähitulega grupeeritud, kombineeritud ega vastastikku ühendatud.

Joonisel on kujutatud nullkeskme märk projitseerituna tasapinnale, mis on hajutiklaasi suhtes sisuliselt puutuja umbes ringi keskel. Jooned, mis moodustavad selle märgi, võivad olla pidev- või punktiirjooned.

---

11. LISA

PINGE MÄRGISTUS

| Märgistus kantakse iga sellise esilaterna korpusele, mis sisaldab üksnes gaaslahenduslampe ja liiteseadist, ning liiteseadise igale välimisele osale. | | Märgistus kantakse iga sellise esilaterna korpusele, mis sisaldab vähemalt üht gaaslahenduslampi ja liiteseadist. |
| --- | --- | --- |
| Liiteseadis(ed) on projekteeritud ** V elektrisüsteemi jaoks. | | Liiteseadis(ed) on projekteeritud ** V elektrisüsteemi jaoks. |
| | | Mitte ükski esilaternas olev hõõglamp ei ole projekteeritud 24 V elektrisüsteemi jaoks. |

Märgistus kantakse iga sellise esilaterna korpusele, mis sisaldab üksnes gaaslahenduslampe ja liiteseadist, ning liiteseadise igale välimisele osale.

Märgistus kantakse iga sellise esilaterna korpusele, mis sisaldab vähemalt üht gaaslahenduslampi ja liiteseadist.

Liiteseadis(ed) on projekteeritud ** V elektrisüsteemi jaoks.

Liiteseadis(ed) on projekteeritud ** V elektrisüsteemi jaoks.

Mitte ükski esilaternas olev hõõglamp ei ole projekteeritud 24 V elektrisüsteemi jaoks.

---

12. LISA

LED-MOODULITELE JA NEID SISALDAVATELE ESILATERNATELE ESITATAVAD NÕUDED

1.   ÜLDNÕUDED

| 1.1. | Iga esitatud LED-mooduli näidis peab esitatud valgusallika elektroonilis(t)e juhtimisseadmestikuga(-seadmestikega) (selle (nende) olemasolu korral) katsetamisel vastama käesoleva eeskirja asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.

Iga esitatud LED-mooduli näidis peab esitatud valgusallika elektroonilis(t)e juhtimisseadmestikuga(-seadmestikega) (selle (nende) olemasolu korral) katsetamisel vastama käesoleva eeskirja asjakohastele nõuetele.

| 1.2. | LED-mooduli(te) konstruktsioon peab olema selline, et tavapärase kasutuse korral oleks tagatud selle (nende) töökindlus. LED-mooduli(te)l ei tohi ilmneda konstruktsiooni- ega tootmisvigu. LED-moodulit peetakse vigaseks, kui üks tema LEDidest on vigane. |
| --- | --- |

1.2.

LED-mooduli(te) konstruktsioon peab olema selline, et tavapärase kasutuse korral oleks tagatud selle (nende) töökindlus. LED-mooduli(te)l ei tohi ilmneda konstruktsiooni- ega tootmisvigu. LED-moodulit peetakse vigaseks, kui üks tema LEDidest on vigane.

| 1.3. | LED-moodulid peavad olema rikkumiskindlad. |
| --- | --- |

1.3.

LED-moodulid peavad olema rikkumiskindlad.

| 1.4. | Eemaldatavate LED-mooduli(te) ehitus peab vastama järgmistele tingimustele:






  1.4.1. | kui LED-moodul eemaldatakse ja asendatakse taotleja antud teise mooduliga, mis kannab sama valgusallika mooduli tunnuskoodi, peavad esilaternale esitatavad fotomeetrilised nõuded olema täidetud; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Eemaldatavate LED-mooduli(te) ehitus peab vastama järgmistele tingimustele:

1.4.1.

kui LED-moodul eemaldatakse ja asendatakse taotleja antud teise mooduliga, mis kannab sama valgusallika mooduli tunnuskoodi, peavad esilaternale esitatavad fotomeetrilised nõuded olema täidetud;

| 1.4.2. | samas laternakorpuses olevad erinevate valgusallika mooduli tunnuskoodidega LED-moodulid ei tohi olla omavahel vahetatavad. |
| --- | --- |

1.4.2.

samas laternakorpuses olevad erinevate valgusallika mooduli tunnuskoodidega LED-moodulid ei tohi olla omavahel vahetatavad.

2.   TOOTMINE

| 2.1. | LED-mooduli LED(id) peavad olema varustatud sobivate kinnitusdetailidega. |
| --- | --- |

2.1.

LED-mooduli LED(id) peavad olema varustatud sobivate kinnitusdetailidega.

| 2.2. | Kinnitusdetailid peavad olema tugevad ning kindlalt LEDi(de) ja LED-mooduli külge kinnitatud. |
| --- | --- |

2.2.

Kinnitusdetailid peavad olema tugevad ning kindlalt LEDi(de) ja LED-mooduli külge kinnitatud.

3.   KATSETINGIMUSED

3.1.   Kohaldamine

| 3.1.1. | Kõiki näidiseid katsetatakse vastavalt järgmisele punktile 4. |
| --- | --- |

3.1.1.

Kõiki näidiseid katsetatakse vastavalt järgmisele punktile 4.

| 3.1.2. | LED-mooduli valgusallikad on valgusdioodid (LED), nagu on määratletud eeskirja nr 48 punktis 2.7.1, eelkõige seoses nähtavat kiirgust tekitava elemendiga. Muud liiki valgusallikad ei ole lubatud. |
| --- | --- |

3.1.2.

LED-mooduli valgusallikad on valgusdioodid (LED), nagu on määratletud eeskirja nr 48 punktis 2.7.1, eelkõige seoses nähtavat kiirgust tekitava elemendiga. Muud liiki valgusallikad ei ole lubatud.

3.2.   Töötingimused

3.2.1.   LED-mooduli töötingimused

Kõiki näidiseid tuleb katsetada käesoleva eeskirja punktiga 6.1.3 ette nähtud tingimustel. Kui käesolevas lisas ei ole osutatud teisiti, katsetatakse LED-mooduleid tootja esitatud esilaterna sees.

3.2.2.   Ümbritseva keskkonna temperatuur

Elektriliste ja fotomeetriliste näitajate mõõtmiseks käitatakse esilaternat kuivas ja tuulevaikses kohas õhutemperatuuril 23 °C ± 5 °C.

3.3.   Vanandamine

Enne käesoleva eeskirjaga ette nähtud katsete alustamist käitatakse LED-moodulit taotleja soovil 48 tundi ja jahutatakse seejärel ümbritseva keskkonna temperatuurini.

4.   ERINÕUDED JA KATSED

4.1.   Värvusedastus

4.1.1.   Punase värvuse sisaldus

Lisaks käesoleva eeskirja punktis 7 nimetatud nõudele peab 50 V juures katsetatava LED-mooduli või LED-moodulit(-mooduleid) sisaldava esilaterna minimaalne punase värvuse sisaldus olema selline, et:

Formula

kus:

| Ee(λ) (ühik: W) | on kiirgusintensiivsuse spektraaljaotus; |
| --- | --- |
| V(λ) (ühik: 1) | on spektraalne valgusefektiivsus; |
| (λ) (ühik: nm) | on lainepikkus. |

Ee(λ) (ühik: W)

on kiirgusintensiivsuse spektraaljaotus;

V(λ) (ühik: 1)

on spektraalne valgusefektiivsus;

(λ) (ühik: nm)

on lainepikkus.

Selle väärtuse arvutamisel kasutatakse ühenanomeetriseid intervalle.

4.2.   Ultraviolettkiirgus

Vähese ultraviolettkiirgusega LED-mooduli ultraviolettkiirgus peab olema selline, et:

Formula

kus:

| | S(λ) (ühik: 1) on spektraalne kaalufunktsioon; |
| --- | --- |

S(λ) (ühik: 1) on spektraalne kaalufunktsioon;

| | km = 683 lm/W on kiirguse valgusefektiivsuse suurim väärtus. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W on kiirguse valgusefektiivsuse suurim väärtus.

(Muude tähiste määratlusi vaata punktist 4.1.1).

Selle väärtuse arvutamisel kasutatakse ühenanomeetriseid intervalle. Ultraviolettkiirgus kaalutakse ultraviolettkiirguse tabelis esitatud väärtustega.

Ultraviolettkiirguse tabel

Väärtused vastavalt rahvusvahelise kiirguskaitse assotsiatsiooni (IRPA) rahvusvahelise mitteioniseeriva kiirguse komitee (INIRC) suunistele ultraviolettkiirgusega kokkupuutumise piiramise kohta. Valitud lainepikkused (nanomeetrites) on representatiivsed; muud väärtused tuleb interpoleerida.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

4.3.   Temperatuuri püsivus

4.3.1.   Valgustatus

| 4.3.1.1. | Esilaterna fotomeetriline mõõtmine tehakse pärast seadme üheminutilist tööd allpool määratletud katsepunktis. Nende mõõtmiste puhul võib suunamine olla ligikaudne, kuid see tuleb säilitada enne ja pärast suhte mõõtmisi.
  Katsepunktid, kus mõõtmine toimub:
  Lähituli 50 V
  (Kurvivalgustuse mõõtmise jaoks määratleb katsepunkti tootja.)
  Kaugtuli H – V |
| --- | --- |

4.3.1.1.

Esilaterna fotomeetriline mõõtmine tehakse pärast seadme üheminutilist tööd allpool määratletud katsepunktis. Nende mõõtmiste puhul võib suunamine olla ligikaudne, kuid see tuleb säilitada enne ja pärast suhte mõõtmisi.

Katsepunktid, kus mõõtmine toimub:

Lähituli 50 V

(Kurvivalgustuse mõõtmise jaoks määratleb katsepunkti tootja.)

Kaugtuli H – V

| 4.3.1.2. | Latern peab töötama kuni fotomeetriliste näitajate püsivuse saavutamiseni. Fotomeetria püsivus on määratletud kui ajahetk, mil fotomeetrilise väärtuse kõikumine on mis tahes viieteistminutilises ajavahemikus alla 3 %. Pärast püsivuse saavutamist tehakse konkreetse seadmega seotud nõuetele vastavad täielikud fotomeetrilised mõõtmised. Konkreetse seadme puhul on nõutav kõikide katsepunktide fotomeetriline mõõtmine. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Latern peab töötama kuni fotomeetriliste näitajate püsivuse saavutamiseni. Fotomeetria püsivus on määratletud kui ajahetk, mil fotomeetrilise väärtuse kõikumine on mis tahes viieteistminutilises ajavahemikus alla 3 %. Pärast püsivuse saavutamist tehakse konkreetse seadmega seotud nõuetele vastavad täielikud fotomeetrilised mõõtmised. Konkreetse seadme puhul on nõutav kõikide katsepunktide fotomeetriline mõõtmine.

| 4.3.1.3. | Tuleb arvutada punkti 4.3.1.1 kohaselt kindlaks määratud fotomeetriliste katsepunktide väärtuste ja punkti 4.3.1.2 kohaselt kindlaks määratud väärtuste vaheline suhtarv. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Tuleb arvutada punkti 4.3.1.1 kohaselt kindlaks määratud fotomeetriliste katsepunktide väärtuste ja punkti 4.3.1.2 kohaselt kindlaks määratud väärtuste vaheline suhtarv.

| 4.3.1.4. | Arvutatud suhtarvu tuleb pärast fotomeetriliste näitajate püsivuse saavutamist kohaldada kõigi ülejäänud katsepunktide suhtes, et koostada uus fotomeetriliste näitajate tabel, mis annab ülevaate täielikust fotomeetriast pärast üheminutilist töötamist. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Arvutatud suhtarvu tuleb pärast fotomeetriliste näitajate püsivuse saavutamist kohaldada kõigi ülejäänud katsepunktide suhtes, et koostada uus fotomeetriliste näitajate tabel, mis annab ülevaate täielikust fotomeetriast pärast üheminutilist töötamist.

| 4.3.1.5. | Ühe minuti pärast ja fotomeetriliste näitajate püsivuse saavutamise järel mõõdetud valgustugevuse väärtused peavad vastama vähima ja suurima väärtuse nõuetele. |
| --- | --- |

4.3.1.5.

Ühe minuti pärast ja fotomeetriliste näitajate püsivuse saavutamise järel mõõdetud valgustugevuse väärtused peavad vastama vähima ja suurima väärtuse nõuetele.

4.3.2.   Värvus

Kiiratava valguse värvus, mida mõõdetakse pärast üheminutilist tööd ja pärast fotomeetriliste näitajate püsivuse saavutamist vastavalt käesoleva lisa punktis 4.3.1.2 esitatud kirjeldusele, peab mõlemal juhul jääma nõutavatesse värvuspiiridesse.

5.   Lihtlähituld andva(te) LED-mooduli(te) objektiivse valgusvoo mõõtmine peab toimuma järgmisel viisil:

| 5.1. | LED-mooduli(te) konfiguratsioon peab vastama käesoleva eeskirja punktis 2.2.2 esitatud tehnilisele lühikirjeldusele. Taotleja nõudmisel peab tehniline teenistus tööriistade abil optilised elemendid (teisene optika) eemaldama. Seda menetlust ja allpool kirjeldatud mõõtetingimusi tuleb kirjeldada katsearuandes. |
| --- | --- |

5.1.

LED-mooduli(te) konfiguratsioon peab vastama käesoleva eeskirja punktis 2.2.2 esitatud tehnilisele lühikirjeldusele. Taotleja nõudmisel peab tehniline teenistus tööriistade abil optilised elemendid (teisene optika) eemaldama. Seda menetlust ja allpool kirjeldatud mõõtetingimusi tuleb kirjeldada katsearuandes.

| 5.2. | Taotleja peab esitama igast tüübist kolm LED-moodulit koos valgusallika elektroonilise juhtimisseadmestikuga (kui see on asjakohane) ja andma piisavad juhised.
  Vastava esilaterna termiliste kasutustingimuste imiteerimiseks võib kasutada sobivat temperatuuri juhtimissüsteemi (nt jahutusradiaator).
  Enne katsetamist tuleb iga LED-moodulit vanandada vähemalt 48 tundi vastava esilaterna kasutustingimustega samadel tingimustel.
  Kui kasutatakse Ulbrichti kuuli, peab kuuli minimaalne läbimõõt olema üks meeter või vähemalt kümnekordne LED-mooduli maksimaalne mõõde olenevalt sellest, kumb neist kahest on suurem. Valgusvoo integreeritud mõõtmiseks võib kasutada ka goniofotomeetrit. Arvesse tuleb võtta Rahvusvahelise Valgustuse Komisjoni (CIE) väljaande nr 84 – 1989 ettekirjutusi seoses ruumi temperatuuri, asukohaga jne.
  LED-moodulil tuleb suletud kuulis või goniofotomeetris lasta põleda umbes üks tund.
  Valgustugevust mõõdetakse, kui on saavutatud stabiilsus, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 4.3.1.2.
  Iga LED-mooduli tüübi kolme näidise mõõtmistulemuste keskmine väärtus on selle tüübi objektiivne valgusvoog. |
| --- | --- |

5.2.

Taotleja peab esitama igast tüübist kolm LED-moodulit koos valgusallika elektroonilise juhtimisseadmestikuga (kui see on asjakohane) ja andma piisavad juhised.

Vastava esilaterna termiliste kasutustingimuste imiteerimiseks võib kasutada sobivat temperatuuri juhtimissüsteemi (nt jahutusradiaator).

Enne katsetamist tuleb iga LED-moodulit vanandada vähemalt 48 tundi vastava esilaterna kasutustingimustega samadel tingimustel.

Kui kasutatakse Ulbrichti kuuli, peab kuuli minimaalne läbimõõt olema üks meeter või vähemalt kümnekordne LED-mooduli maksimaalne mõõde olenevalt sellest, kumb neist kahest on suurem. Valgusvoo integreeritud mõõtmiseks võib kasutada ka goniofotomeetrit. Arvesse tuleb võtta Rahvusvahelise Valgustuse Komisjoni (CIE) väljaande nr 84 – 1989 ettekirjutusi seoses ruumi temperatuuri, asukohaga jne.

LED-moodulil tuleb suletud kuulis või goniofotomeetris lasta põleda umbes üks tund.

Valgustugevust mõõdetakse, kui on saavutatud stabiilsus, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 4.3.1.2.

Iga LED-mooduli tüübi kolme näidise mõõtmistulemuste keskmine väärtus on selle tüübi objektiivne valgusvoog.

---