# Eiropas Savienības L 121/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 121 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 12. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 121

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 12. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/803 (2017. gada 8. maijs), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 316/91 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/804 (2017. gada 11. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, importam | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/805 (2017. gada 11. maijs), ar ko atjauno darbīgās vielas flazasulfurona apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/806 (2017. gada 11. maijs), ar ko apstiprina zemas kaitīguma pakāpes darbīgo vielu Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/807 (2017. gada 11. maijs), ar ko attiecībā uz vienotā pieteikuma, atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu iesniegšanas galīgo termiņu, vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma grozījumu paziņošanas galīgo termiņu un saskaņā ar pamata maksājuma shēmu noteikto maksājumtiesību piešķiršanas vai maksājumtiesību vērtības palielināšanas pieteikumu galīgo termiņu attiecībā uz 2017. gadu atkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 | 35 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/808 (2017. gada 11. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 37 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/809 (2017. gada 11. maijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) par masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu neizplatīšanu īstenošanu | 39 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/810 (2017. gada 10. maijs) par tādu atkāpi no borskābi saturoša biocīda atļaujas savstarpējas atzīšanas, ko Francija ierosinājusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. pantu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 2935) | 45 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/811 (2017. gada 10. maijs), ar kuru apstiprina Beļģijas iesniegto grozīto plānu, kas paredz saskaņā ar Padomes Direktīvu 2009/158/EK apstiprināt uzņēmumus saistībā ar mājputnu un inkubējamo olu iekšējo tirdzniecību Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 2947)

   (
  1
  ) | 47 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/803 (2017. gada 8. maijs), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 316/91 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/804 (2017. gada 11. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, importam

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/805 (2017. gada 11. maijs), ar ko atjauno darbīgās vielas flazasulfurona apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

26

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/806 (2017. gada 11. maijs), ar ko apstiprina zemas kaitīguma pakāpes darbīgo vielu Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

Bacillus amyloliquefaciens

1

31

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/807 (2017. gada 11. maijs), ar ko attiecībā uz vienotā pieteikuma, atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu iesniegšanas galīgo termiņu, vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma grozījumu paziņošanas galīgo termiņu un saskaņā ar pamata maksājuma shēmu noteikto maksājumtiesību piešķiršanas vai maksājumtiesību vērtības palielināšanas pieteikumu galīgo termiņu attiecībā uz 2017. gadu atkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014

35

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/808 (2017. gada 11. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

37

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/809 (2017. gada 11. maijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) par masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu neizplatīšanu īstenošanu

39

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/810 (2017. gada 10. maijs) par tādu atkāpi no borskābi saturoša biocīda atļaujas savstarpējas atzīšanas, ko Francija ierosinājusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. pantu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 2935)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 2935)

45

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/811 (2017. gada 10. maijs), ar kuru apstiprina Beļģijas iesniegto grozīto plānu, kas paredz saskaņā ar Padomes Direktīvu 2009/158/EK apstiprināt uzņēmumus saistībā ar mājputnu un inkubējamo olu iekšējo tirdzniecību Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 2947)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 2947)

1

47

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2016/2360 (2016. gada 28. novembris) par to, lai parakstītu un noslēgtu Iegādes un savstarpēju atbalsta pakalpojumu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm ( OV L 350, 22.12.2016. ) | 49 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2016/2360 (2016. gada 28. novembris) par to, lai parakstītu un noslēgtu Iegādes un savstarpēju atbalsta pakalpojumu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm ( OV L 350, 22.12.2016. )

( OV L 350, 22.12.2016. )

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 12.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/803

(2017. gada 8. maijs),

ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 316/91 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par atsevišķu preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par atsevišķu preču klasifikāciju.

| (2) | Komisijas Regulas (EEK) Nr. 316/91 (3) pielikuma 2. ierakstā kombinētās nomenklatūras pozīcijā 2008 pie riekstiem, kas citur nav minēti un iekļauti un ir sagatavoti ar citu paņēmienu, ir klasificēta balta pastveida viela, pazīstama kā “kokosriekstu krēms”, kuru parasti lieto virtuvē mērču un citu pārtikas produktu gatavošanai un kurš izgatavots, smalki samaļot kokosriekstu mīkstumu un to pasterizējot. Produkta klasificēšana kombinētās nomenklatūras pozīcijā 0801 nebija iespējama, jo 8. nodaļā nebija atļauta pasterizācija. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulas (EEK) Nr. 316/91 (3) pielikuma 2. ierakstā kombinētās nomenklatūras pozīcijā 2008 pie riekstiem, kas citur nav minēti un iekļauti un ir sagatavoti ar citu paņēmienu, ir klasificēta balta pastveida viela, pazīstama kā “kokosriekstu krēms”, kuru parasti lieto virtuvē mērču un citu pārtikas produktu gatavošanai un kurš izgatavots, smalki samaļot kokosriekstu mīkstumu un to pasterizējot. Produkta klasificēšana kombinētās nomenklatūras pozīcijā 0801 nebija iespējama, jo 8. nodaļā nebija atļauta pasterizācija.

| (3) | Ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87 izveidotās kombinētās nomenklatūras pamatā ir starptautiskā preču harmonizētā sistēma (“harmonizētā sistēma”), ko izstrādājusi Muitas sadarbības padome (tagad – Pasaules Muitas organizācija) un kas pieņemta ar 1983. gada 14. jūnijā Briselē noslēgto starptautisko konvenciju, un kas Savienības vārdā ir apstiprināta ar Padomes Lēmumu 87/369/EEK (4). |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87 izveidotās kombinētās nomenklatūras pamatā ir starptautiskā preču harmonizētā sistēma (“harmonizētā sistēma”), ko izstrādājusi Muitas sadarbības padome (tagad – Pasaules Muitas organizācija) un kas pieņemta ar 1983. gada 14. jūnijā Briselē noslēgto starptautisko konvenciju, un kas Savienības vārdā ir apstiprināta ar Padomes Lēmumu 87/369/EEK (4).

| (4) | 8. nodaļas 3.a) piezīmi harmonizētajā sistēmā iekļāva 1992. gadā. Tā pieļauj mērenu karsēšanu minētajā nodaļā iekļauto žāvēto riekstu papildu konservēšanai vai stabilizēšanai. Saskaņā ar harmonizētās sistēmas vēsturiskiem dokumentiem minētās piezīmes tekstā sākotnēji ierosināto terminu “pasterizācija” beigās aizstāja ar vispārīgāku terminu “mērena karsēšana”. Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras 8. nodaļas skaidrojumos (5) Savienības līmenī tika precizēts, ka pasterizācija ir, inter alia, pieļaujama minētajā nodaļā iekļautajiem žāvētajiem augļiem un riekstiem. |
| --- | --- |

(4)

8. nodaļas 3.a) piezīmi harmonizētajā sistēmā iekļāva 1992. gadā. Tā pieļauj mērenu karsēšanu minētajā nodaļā iekļauto žāvēto riekstu papildu konservēšanai vai stabilizēšanai. Saskaņā ar harmonizētās sistēmas vēsturiskiem dokumentiem minētās piezīmes tekstā sākotnēji ierosināto terminu “pasterizācija” beigās aizstāja ar vispārīgāku terminu “mērena karsēšana”. Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras 8. nodaļas skaidrojumos (5) Savienības līmenī tika precizēts, ka pasterizācija ir, inter alia, pieļaujama minētajā nodaļā iekļautajiem žāvētajiem augļiem un riekstiem.

| (5) | Tāpēc ir lietderīgi svītrot 2. ierakstu Regulas (EEK) Nr. 316/91 pielikuma tabulā, lai novērstu iespējamas atšķirības kokosriekstu produktu, kas žāvēti ar desikantiem (piemēram, kokosriekstu krēms) un pakļauti mērenai karsēšanai, tarifa klasifikācijā un nodrošinātu vienotu kombinētās nomenklatūras piemērošanu Savienībā. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc ir lietderīgi svītrot 2. ierakstu Regulas (EEK) Nr. 316/91 pielikuma tabulā, lai novērstu iespējamas atšķirības kokosriekstu produktu, kas žāvēti ar desikantiem (piemēram, kokosriekstu krēms) un pakļauti mērenai karsēšanai, tarifa klasifikācijā un nodrošinātu vienotu kombinētās nomenklatūras piemērošanu Savienībā.

| (6) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 316/91. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 316/91.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tiek dzēsta rinda, kas atbilst 2. ierakstam Regulas (EEK) Nr. 316/91 pielikuma tabulā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 8. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Stephen QUEST

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 1991. gada 7. februāra Regula (EEK) Nr. 316/91 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (OV L 37, 9.2.1991., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes 1987. gada 7. aprīļa Lēmums 87/369/EEK par noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un tās grozījumu protokolu (OV L 198, 20.7.1987., 1. lpp.).

4

(5)  
  OV C 214, 30.6.2015., 4. lpp.

5

---

| 12.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/804

(2017. gada 11. maijs),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2016. gada 13. februārī sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2016. gada 4. janvārī Eiropas Savienības Tērauda bezšuvju cauruļu nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un tā nodarīto būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2016. gada 13. februārī sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2016. gada 4. janvārī Eiropas Savienības Tērauda bezšuvju cauruļu nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un tā nodarīto būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

| (2) | Ar Komisijas Regulu (ES) 2016/1977 (2) (“pagaidu regula”) Komisija 2016. gada 12. novembrī noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”, “Ķīna” vai “attiecīgā valsts”) izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, importam. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Regulu (ES) 2016/1977 (2) (“pagaidu regula”) Komisija 2016. gada 12. novembrī noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”, “Ķīna” vai “attiecīgā valsts”) izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, importam.

2

2.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (3) | Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), Savienības ražotāji, Ķīnas ražotāji eksportētāji un Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība iesniedza rakstiskus apsvērumus. Personām, kuras to lūdza, deva iespēju tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), Savienības ražotāji, Ķīnas ražotāji eksportētāji un Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība iesniedza rakstiskus apsvērumus. Personām, kuras to lūdza, deva iespēju tikt uzklausītām.

| (4) | Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja pagaidu konstatējumus. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja pagaidu konstatējumus.

| (5) | Komisija visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tā plāno noteikt galīgos antidempinga maksājumus bezšuvju caurulēm un caurulītēm (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu. Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgi ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tā plāno noteikt galīgos antidempinga maksājumus bezšuvju caurulēm un caurulītēm (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu. Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgi ņemtas vērā.

3.   Atlase

Atlase

| (6) | Pagaidu regulas 7.–9. apsvērumā Komisija aicināja iesniegt piezīmes par viena no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem reprezentativitāti. |
| --- | --- |

(6)

Pagaidu regulas 7.–9. apsvērumā Komisija aicināja iesniegt piezīmes par viena no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem reprezentativitāti.

| (7) | Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka viens Savienības ražotājs būtu jāizslēdz no izlases, jo tā dati varētu izkropļot konstatējumus par nozari kopumā. Otrs Ķīnas ražotājs eksportētājs uzsvēra, ka Vallourec bija lielākais uzņēmums izlasē, tādējādi nebija skaidrs, vai izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Ķīnas ražotāji arvien vairāk konkurē arī ar īpaši pielāgotiem un augstas kvalitātes ražojumiem. Tas arī norādīja, ka ražojumi, kuri paredzēti naftas un dabasgāzes nozarei, tiek galvenokārt eksportēti ārpus Savienības, tāpēc šai atšķirībai ražojumu kopumos ir vien neliela nozīme Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(7)

Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka viens Savienības ražotājs būtu jāizslēdz no izlases, jo tā dati varētu izkropļot konstatējumus par nozari kopumā. Otrs Ķīnas ražotājs eksportētājs uzsvēra, ka Vallourec bija lielākais uzņēmums izlasē, tādējādi nebija skaidrs, vai izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Ķīnas ražotāji arvien vairāk konkurē arī ar īpaši pielāgotiem un augstas kvalitātes ražojumiem. Tas arī norādīja, ka ražojumi, kuri paredzēti naftas un dabasgāzes nozarei, tiek galvenokārt eksportēti ārpus Savienības, tāpēc šai atšķirībai ražojumu kopumos ir vien neliela nozīme Savienības tirgū.

Vallourec

| (8) | Komisija pieprasīja papildu datus un veica papildu pārbaudes apmeklējumu Savienības ražotāja telpās. Konstatējumi liecina, ka Savienības ražotājs ražo plašāku ražojumu veidu kopumu nekā citi izlasē iekļautie Savienības ražotāji, tomēr šis plašais ražojumu kopums, tostarp caurules elektroenerģijas ražošanai, naftas un dabasgāzes nozarei un būvniecībai, bija ražojumu klāstā. Gan Savienības ražotāji, gan Ķīnas ražotāji ir iesaistīti gan plaša patēriņa ražojumu, gan augstas kvalitātes ražojumu ražošanā. Konkrētais Savienības ražotājs ražo lielu daļu Savienības ražošanas apjoma. Tādēļ Komisija secināja, ka šis Savienības ražotājs veido daļu Savienības ražošanas nozares un ka nav pamata to izslēgt no izlases. Kā skaidrots 81., 84. un 146. apsvērumā, šā uzņēmuma īpašā stāvokļa nepamatota ietekme kaitējuma ainā tika novērsta, izmantojot izmaksu korekcijas un svarus. |
| --- | --- |

(8)

Komisija pieprasīja papildu datus un veica papildu pārbaudes apmeklējumu Savienības ražotāja telpās. Konstatējumi liecina, ka Savienības ražotājs ražo plašāku ražojumu veidu kopumu nekā citi izlasē iekļautie Savienības ražotāji, tomēr šis plašais ražojumu kopums, tostarp caurules elektroenerģijas ražošanai, naftas un dabasgāzes nozarei un būvniecībai, bija ražojumu klāstā. Gan Savienības ražotāji, gan Ķīnas ražotāji ir iesaistīti gan plaša patēriņa ražojumu, gan augstas kvalitātes ražojumu ražošanā. Konkrētais Savienības ražotājs ražo lielu daļu Savienības ražošanas apjoma. Tādēļ Komisija secināja, ka šis Savienības ražotājs veido daļu Savienības ražošanas nozares un ka nav pamata to izslēgt no izlases. Kā skaidrots 81., 84. un 146. apsvērumā, šā uzņēmuma īpašā stāvokļa nepamatota ietekme kaitējuma ainā tika novērsta, izmantojot izmaksu korekcijas un svarus.

| (9) | Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība atkārtoja savas iepriekš paustās piezīmes pret izmeklēšanas sākšanu, tostarp savu iebildumu pret metodi provizoriskās izlases veidošanai pirms procedūras sākšanas. Tā arī apgalvoja, ka sūdzība ir nepamatota, tās kvalitāte ir slikta un tā ir balstīta pieņēmumos, ražojumu klāsts ir pārāk plašs un ir sagrupēti pārāk atšķirīgi ražojumi, un tajā ir pārāk daudz konfidenciālo elementu. |
| --- | --- |

(9)

Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība atkārtoja savas iepriekš paustās piezīmes pret izmeklēšanas sākšanu, tostarp savu iebildumu pret metodi provizoriskās izlases veidošanai pirms procedūras sākšanas. Tā arī apgalvoja, ka sūdzība ir nepamatota, tās kvalitāte ir slikta un tā ir balstīta pieņēmumos, ražojumu klāsts ir pārāk plašs un ir sagrupēti pārāk atšķirīgi ražojumi, un tajā ir pārāk daudz konfidenciālo elementu.

| (10) | Komisija atgādināja, ka ieinteresētās personas varēja sniegt piezīmes par izlasē iekļauto uzņēmumu provizorisko izvēli. Ķīnas apvienības piezīmes tika saņemtas vien pēc termiņa beigām, un šajā posmā izlase jau bija apstiprināta. Tāpēc tās noraidīja. Attiecībā uz pārējiem apgalvojumiem Komisija norādīja, ka sūdzības posmā nebija nepieciešams, lai jau būtu pieejami tie paši pierādījumi par dempingu un kaitējumu, kas būtu nepieciešami pasākumu noteikšanai. Apgalvojumi par sūdzības konfidenciāliem pielikumiem tika izskatīti, un konfidencialitātes pamatojums tika apstiprināts. Jebkurā gadījumā Ķīnas apvienība saņēma sīki izstrādātas atbildes uz iebildumiem pret procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(10)

Komisija atgādināja, ka ieinteresētās personas varēja sniegt piezīmes par izlasē iekļauto uzņēmumu provizorisko izvēli. Ķīnas apvienības piezīmes tika saņemtas vien pēc termiņa beigām, un šajā posmā izlase jau bija apstiprināta. Tāpēc tās noraidīja. Attiecībā uz pārējiem apgalvojumiem Komisija norādīja, ka sūdzības posmā nebija nepieciešams, lai jau būtu pieejami tie paši pierādījumi par dempingu un kaitējumu, kas būtu nepieciešami pasākumu noteikšanai. Apgalvojumi par sūdzības konfidenciāliem pielikumiem tika izskatīti, un konfidencialitātes pamatojums tika apstiprināts. Jebkurā gadījumā Ķīnas apvienība saņēma sīki izstrādātas atbildes uz iebildumiem pret procedūras sākšanu.

| (11) | Tā kā citas piezīmes par atlases metodi netika saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 10.–13. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā citas piezīmes par atlases metodi netika saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 10.–13. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi.

4.   Individuāla pārbaude

Individuāla pārbaude

| (12) | Kā minēts pagaidu regulas 14. apsvērumā, trīs ražotāji eksportētāji, kuri netika iekļauti izlasē, pieprasīja individuālas dempinga starpības noteikšanu atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam. Tomēr pēc pagaidu pasākumu publicēšanas divi no tiem nolēma atsaukt pieprasījumus par individuālo pārbaudi. Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. bija vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš apstiprināja savu sākotnējo pieprasījumu par individuālo pārbaudi. |
| --- | --- |

(12)

Kā minēts pagaidu regulas 14. apsvērumā, trīs ražotāji eksportētāji, kuri netika iekļauti izlasē, pieprasīja individuālas dempinga starpības noteikšanu atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam. Tomēr pēc pagaidu pasākumu publicēšanas divi no tiem nolēma atsaukt pieprasījumus par individuālo pārbaudi. Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. bija vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš apstiprināja savu sākotnējo pieprasījumu par individuālo pārbaudi.

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.

5.   Tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapas

Tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapas

| (13) | Ražotāji eksportētāji izmeklēšanas laikā nav iesnieguši tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapas. Tāpēc tika apstiprināti pagaidu regulas 15. apsvēruma konstatējumi. |
| --- | --- |

(13)

Ražotāji eksportētāji izmeklēšanas laikā nav iesnieguši tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapas. Tāpēc tika apstiprināti pagaidu regulas 15. apsvēruma konstatējumi.

6.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (14) | Papildus pagaidu regulas 16. un 17. apsvērumā minētajām anketām un apmeklējumiem Komisija sūdzības iesniedzējam un vienam Savienības ražotājam nosūtīja papildu jautājumus, kas nepieciešami, lai veiktu pārbaudes attiecībā uz pagaidu regulā konstatēto kaitējumu un cēloņsakarību. Turklāt viens Ķīnas ražotājs eksportētājs saņēma anketu individuālajai pārbaudei. |
| --- | --- |

(14)

Papildus pagaidu regulas 16. un 17. apsvērumā minētajām anketām un apmeklējumiem Komisija sūdzības iesniedzējam un vienam Savienības ražotājam nosūtīja papildu jautājumus, kas nepieciešami, lai veiktu pārbaudes attiecībā uz pagaidu regulā konstatēto kaitējumu un cēloņsakarību. Turklāt viens Ķīnas ražotājs eksportētājs saņēma anketu individuālajai pārbaudei.

| (15) | Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu personu telpās:






  a) | ražotāji eksportētāji ĶTR






  — | Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. (individuālā pārbaude); |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu personu telpās:

a)

ražotāji eksportētāji ĶTR

—

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. (individuālā pārbaude);

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.

| b) | ražotāji Savienībā






  — | Vallourec Deutschland GmbH, Vācija; |
| --- | --- | --- |

b)

ražotāji Savienībā

—

Vallourec Deutschland GmbH, Vācija;

Vallourec Deutschland GmbH

| c) | nesaistīti importētāji






  — | Edgen Murray GmbH, Austrija/Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- |

c)

nesaistīti importētāji

—

Edgen Murray GmbH, Austrija/Apvienotā Karaliste

Edgen Murray GmbH

| — | Meever & Meever BV, Nīderlande |
| --- | --- |

—

Meever & Meever BV, Nīderlande

Meever & Meever BV

| — | Cuñado S.A., Spānija. |
| --- | --- |

—

Cuñado S.A., Spānija.

Cuñado S.A.

7.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (16) | Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība kritizēja attiecīgā perioda sākumpunktu (2012. gads), apgalvojot, ka 2011. gads būtu bijis piemērotāks sākumpunkts. Tā apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas uz ES samazinājās no 2011. gada (46 657 t) līdz 2012. gadam (39 195 t). Tā rezultātā 2012. gads kā bāzes gads parāda importa pieaugumu attiecīgajā periodā (līdz 42 539 t), savukārt, ja kā bāzes gadu izmantotu 2011. gadu, tiktu konstatēts importa no Ķīnas samazinājums. Tā lūdza papildu paskaidrojumu par 2012. gada izvēli. |
| --- | --- |

(16)

Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība kritizēja attiecīgā perioda sākumpunktu (2012. gads), apgalvojot, ka 2011. gads būtu bijis piemērotāks sākumpunkts. Tā apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas uz ES samazinājās no 2011. gada (46 657 t) līdz 2012. gadam (39 195 t). Tā rezultātā 2012. gads kā bāzes gads parāda importa pieaugumu attiecīgajā periodā (līdz 42 539 t), savukārt, ja kā bāzes gadu izmantotu 2011. gadu, tiktu konstatēts importa no Ķīnas samazinājums. Tā lūdza papildu paskaidrojumu par 2012. gada izvēli.

| (17) | Komisija norādīja, ka attiecīgais periods noteikts, ievērojot standarta praksi. Kā paskaidrots pagaidu regulas 18. apsvērumā, attiecīgais periods aptver trīs pilnus kalendāros gadus pirms izmeklēšanas perioda. Nav pamata izvēlēties citu periodu. Tāpēc šī piezīme tika noraidīta. Jebkurā gadījumā no ieinteresētajām personām savāktie dati aptvēra tikai attiecīgo periodu. Tāpēc kaitējuma rādītāju noteikšana bija iespējama vienīgi periodam no 2012 līdz 2015. gadam. Līdz ar to dati par importa apjomiem no ĶTR kopš 2011. gada neļāva Komisijai izdarīt secinājumus par Savienības ražošanas nozares stāvokļa vispārējo dinamiku. Ņemot vērā rentabilitātes samazināšanās tendenci kopš 2012. gada, kā aprakstīts 91. un 92. apsvērumā, 2011. gada iekļaušana attiecīgajā periodā parādītu vēl krasāku Savienības ražošanas nozares stāvokļa negatīvo dinamiku. |
| --- | --- |

(17)

Komisija norādīja, ka attiecīgais periods noteikts, ievērojot standarta praksi. Kā paskaidrots pagaidu regulas 18. apsvērumā, attiecīgais periods aptver trīs pilnus kalendāros gadus pirms izmeklēšanas perioda. Nav pamata izvēlēties citu periodu. Tāpēc šī piezīme tika noraidīta. Jebkurā gadījumā no ieinteresētajām personām savāktie dati aptvēra tikai attiecīgo periodu. Tāpēc kaitējuma rādītāju noteikšana bija iespējama vienīgi periodam no 2012 līdz 2015. gadam. Līdz ar to dati par importa apjomiem no ĶTR kopš 2011. gada neļāva Komisijai izdarīt secinājumus par Savienības ražošanas nozares stāvokļa vispārējo dinamiku. Ņemot vērā rentabilitātes samazināšanās tendenci kopš 2012. gada, kā aprakstīts 91. un 92. apsvērumā, 2011. gada iekļaušana attiecīgajā periodā parādītu vēl krasāku Savienības ražošanas nozares stāvokļa negatīvo dinamiku.

| (18) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs un Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība apgalvoja, ka 59. apsvērumā (atbilst Vispārīgā informācijas izpaušanas dokumenta 47. apsvērumam) izklāstītais Komisijas paskaidrojums par atšķirībām eksporta apjomos nav balstīts pierādījumos. |
| --- | --- |

(18)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs un Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība apgalvoja, ka 59. apsvērumā (atbilst Vispārīgā informācijas izpaušanas dokumenta 47. apsvērumam) izklāstītais Komisijas paskaidrojums par atšķirībām eksporta apjomos nav balstīts pierādījumos.

| (19) | Komisija paskaidroja, ka 59. apsvērums neattiecas uz apgalvojumu par 2011. gada iekļaušanu izmeklēšanas periodā, bet gan uz citu piezīmi, ko sniedza cita ieinteresētā persona, kura apgalvoja, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu attiecībā uz to pašu ražojumu pastāv neatbilstība. Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienības apgalvojumi par izmeklēšanas periodu tika izskatīti 17. apsvērumā. |
| --- | --- |

(19)

Komisija paskaidroja, ka 59. apsvērums neattiecas uz apgalvojumu par 2011. gada iekļaušanu izmeklēšanas periodā, bet gan uz citu piezīmi, ko sniedza cita ieinteresētā persona, kura apgalvoja, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu attiecībā uz to pašu ražojumu pastāv neatbilstība. Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienības apgalvojumi par izmeklēšanas periodu tika izskatīti 17. apsvērumā.

| (20) | Tā kā citas piezīmes par izmeklēšanas periodu netika saņemtas, tika apstiprināts pagaidu regulas 18. apsvērums. |
| --- | --- |

(20)

Tā kā citas piezīmes par izmeklēšanas periodu netika saņemtas, tika apstiprināts pagaidu regulas 18. apsvērums.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (21) | Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ražojumu klāsts esot pārāk plašs, jo tas ietver ražojuma veidus no leģētā tērauda, kura attiecīgās izmaksas un cenas būtiski atšķiras no standarta attiecīgā ražojuma. Tas pieprasīja izslēgt no ražojumu klāsta ražojuma veidus, kas ražoti no leģētā tērauda un augsta piemaisījumu līmeņa leģētā tērauda (3). |
| --- | --- |

(21)

Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ražojumu klāsts esot pārāk plašs, jo tas ietver ražojuma veidus no leģētā tērauda, kura attiecīgās izmaksas un cenas būtiski atšķiras no standarta attiecīgā ražojuma. Tas pieprasīja izslēgt no ražojumu klāsta ražojuma veidus, kas ražoti no leģētā tērauda un augsta piemaisījumu līmeņa leģētā tērauda (3).

3

| (22) | Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība apstiprināja, ka ražojumu klāsts apvieno trīs dažādus tirgus segmentus: a) naftas/dabasgāzes nozari, b) spēkstacijas un c) būvniecību un ka kaitējums būtu jāvērtē atsevišķi katram no šiem segmentiem. Tā norādīja, ka uz ražojumu, kas paredzēts vienam tirgus segmentam, attiecas konkrēti nozares standarti, un tāpēc to nevar izmantot citā segmentā. Kā pierādījumu iepriekš minētājam tā norādīja uz praksi Kanādā un Amerikas Savienotajās Valstīs, kur antidempinga izmeklēšanās tika nošķirtas caurules un caurulītes, kas ražotas naftas/dabasgāzes nozarei, no caurulēm un caurulītēm, kas ražotas citām nozarēm. |
| --- | --- |

(22)

Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība apstiprināja, ka ražojumu klāsts apvieno trīs dažādus tirgus segmentus: a) naftas/dabasgāzes nozari, b) spēkstacijas un c) būvniecību un ka kaitējums būtu jāvērtē atsevišķi katram no šiem segmentiem. Tā norādīja, ka uz ražojumu, kas paredzēts vienam tirgus segmentam, attiecas konkrēti nozares standarti, un tāpēc to nevar izmantot citā segmentā. Kā pierādījumu iepriekš minētājam tā norādīja uz praksi Kanādā un Amerikas Savienotajās Valstīs, kur antidempinga izmeklēšanās tika nošķirtas caurules un caurulītes, kas ražotas naftas/dabasgāzes nozarei, no caurulēm un caurulītēm, kas ražotas citām nozarēm.

| (23) | Attiecībā uz pēdējo apgalvojumu viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka tās eksports uz Savienību bija paredzēts tikai būvniecības nozarei. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz pēdējo apgalvojumu viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka tās eksports uz Savienību bija paredzēts tikai būvniecības nozarei.

| (24) | Attiecībā uz pirmo apgalvojumu par leģēto un augsta piemaisījumu līmeņa leģēto tēraudu Komisija norādīja, ka attiecīgā ražojuma definīcija ietver dažādus ražojuma veidus, kam ir vienādas vai līdzīgas tehniskās un fizikālās īpašības. Komisija ņēma vērā atšķirības starp ražojuma veidiem un nodrošināja taisnīgu salīdzinājumu. Katram ražojuma veidam, ko ražoja un pārdeva Ķīnas ražotāji eksportētāji, un katram veidam, ko ražoja un pārdeva Savienības ražošanas nozare, tika piešķirts unikāls produkta kontroles numurs (“PKN”). PKN bija atkarīgs no ražojuma pamatīpašībām, kas šajā gadījumā ir ražojuma veids, ārējais diametrs, sieniņu biezums, dzēšana un rūdīšana, garums, caurules gals un testēšana. Tāpēc no Ķīnas Savienībā importētos ražojuma veidus, pamatojoties uz PKN, salīdzināja ar ražojumiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare un kam ir vienādas vai līdzīgas īpašības. Konkrētāk, pirmā īpašība (ražojuma veids) nošķir neleģēto, leģēto un augsta piemaisījumu līmeņa leģēto tēraudu. Tādēļ, veicot salīdzinājumus, izmaksu un cenu atšķirības, kas saistītas ar leģēto un augsta piemaisījumu līmeņa leģēto tēraudu, tika ņemtas vērā. Saskaņā ar judikatūru (4), nosakot, vai ražojumi ir tik līdzīgi, ka uzskatāmi par vienu ražojumu, ir jāizvērtē, vai tiem ir vienādas tehniskās un fizikālās īpašības, viens un tas pats galalietojums un vienāda cenas un kvalitātes attiecība. Šajā sakarā būtu jāizvērtē arī aizvietojamība un konkurence starp šiem ražojumiem. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visi ražojuma veidi tiek izgatavoti no tērauda, izmantojot ražošanas procesus, kas nepieciešami, lai ražotu bezšuvju caurules, tādējādi izmantojot līdzīgas iekārtas, kuras ražotāji atkarībā no pieprasījuma var pārslēgt starp dažādiem ražojuma variantiem. Tāpēc, lai gan visi atšķirīgie ražojuma veidi nav tieši savstarpēji aizstājami, ražotāji konkurē par pasūtījumiem, kas attiecas uz plašu ražojuma veidu klāstu. Turklāt šiem ražojuma veidiem, ko ražo un pārdod gan Savienības ražošanas nozare, gan Ķīnas ražotāji eksportētāji, izmanto līdzīgu ražošanas metodi. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz pirmo apgalvojumu par leģēto un augsta piemaisījumu līmeņa leģēto tēraudu Komisija norādīja, ka attiecīgā ražojuma definīcija ietver dažādus ražojuma veidus, kam ir vienādas vai līdzīgas tehniskās un fizikālās īpašības. Komisija ņēma vērā atšķirības starp ražojuma veidiem un nodrošināja taisnīgu salīdzinājumu. Katram ražojuma veidam, ko ražoja un pārdeva Ķīnas ražotāji eksportētāji, un katram veidam, ko ražoja un pārdeva Savienības ražošanas nozare, tika piešķirts unikāls produkta kontroles numurs (“PKN”). PKN bija atkarīgs no ražojuma pamatīpašībām, kas šajā gadījumā ir ražojuma veids, ārējais diametrs, sieniņu biezums, dzēšana un rūdīšana, garums, caurules gals un testēšana. Tāpēc no Ķīnas Savienībā importētos ražojuma veidus, pamatojoties uz PKN, salīdzināja ar ražojumiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare un kam ir vienādas vai līdzīgas īpašības. Konkrētāk, pirmā īpašība (ražojuma veids) nošķir neleģēto, leģēto un augsta piemaisījumu līmeņa leģēto tēraudu. Tādēļ, veicot salīdzinājumus, izmaksu un cenu atšķirības, kas saistītas ar leģēto un augsta piemaisījumu līmeņa leģēto tēraudu, tika ņemtas vērā. Saskaņā ar judikatūru (4), nosakot, vai ražojumi ir tik līdzīgi, ka uzskatāmi par vienu ražojumu, ir jāizvērtē, vai tiem ir vienādas tehniskās un fizikālās īpašības, viens un tas pats galalietojums un vienāda cenas un kvalitātes attiecība. Šajā sakarā būtu jāizvērtē arī aizvietojamība un konkurence starp šiem ražojumiem. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visi ražojuma veidi tiek izgatavoti no tērauda, izmantojot ražošanas procesus, kas nepieciešami, lai ražotu bezšuvju caurules, tādējādi izmantojot līdzīgas iekārtas, kuras ražotāji atkarībā no pieprasījuma var pārslēgt starp dažādiem ražojuma variantiem. Tāpēc, lai gan visi atšķirīgie ražojuma veidi nav tieši savstarpēji aizstājami, ražotāji konkurē par pasūtījumiem, kas attiecas uz plašu ražojuma veidu klāstu. Turklāt šiem ražojuma veidiem, ko ražo un pārdod gan Savienības ražošanas nozare, gan Ķīnas ražotāji eksportētāji, izmanto līdzīgu ražošanas metodi.

4

| (25) | Otrais apgalvojums par tirgus segmentiem nesniedz pamatojumu tam, kādus kritērijus izmantot, lai kāda tirgus segmenta ražojuma veidus izslēgtu no ražojumu klāsta. Nav arī paskaidrots, kādēļ būtu jāveic atsevišķs kaitējuma novērtējums pa segmentiem. Attiecīgā ražojuma definīcija, kas attiecas uz bezšuvju caurulēm un caurulītēm, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, nav apstrīdēts ne pēc paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu, ne atbildēs uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumu laikā. Kā paskaidrots 24. apsvērumā, PKN pamatā ir fizikālās un tehniskās īpašības nevis iespējamais galapatēriņš vai tirgus segments. Jebkurā gadījumā izmeklēšanā konstatēts, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji un Savienības ražotāji konkurē visos trijos segmentos. Turklāt maksājuma likmes katram atsevišķajam Ķīnas ražotājam eksportētājam ir aprēķinātas, pamatojoties uz vidējo svērto lielumu katram ražojuma veidam. No tā izriet, ka kopējie veicamie maksājumi saglabātos identiski konkrētajam ražojumu klāstam. Lai gan dažiem ražojuma veidiem piemērotu zemākas starpības, bet citiem augstākas, visu starpību summa būtu vienāda ar visu ražojuma veidu vidējo svērto lielumu. |
| --- | --- |

(25)

Otrais apgalvojums par tirgus segmentiem nesniedz pamatojumu tam, kādus kritērijus izmantot, lai kāda tirgus segmenta ražojuma veidus izslēgtu no ražojumu klāsta. Nav arī paskaidrots, kādēļ būtu jāveic atsevišķs kaitējuma novērtējums pa segmentiem. Attiecīgā ražojuma definīcija, kas attiecas uz bezšuvju caurulēm un caurulītēm, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, nav apstrīdēts ne pēc paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu, ne atbildēs uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumu laikā. Kā paskaidrots 24. apsvērumā, PKN pamatā ir fizikālās un tehniskās īpašības nevis iespējamais galapatēriņš vai tirgus segments. Jebkurā gadījumā izmeklēšanā konstatēts, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji un Savienības ražotāji konkurē visos trijos segmentos. Turklāt maksājuma likmes katram atsevišķajam Ķīnas ražotājam eksportētājam ir aprēķinātas, pamatojoties uz vidējo svērto lielumu katram ražojuma veidam. No tā izriet, ka kopējie veicamie maksājumi saglabātos identiski konkrētajam ražojumu klāstam. Lai gan dažiem ražojuma veidiem piemērotu zemākas starpības, bet citiem augstākas, visu starpību summa būtu vienāda ar visu ražojuma veidu vidējo svērto lielumu.

| (26) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs un Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība vēl apstrīdēja ražojumu klāstu. Tie apgalvoja, ka, ņemot vērā atšķirīgās prasības standartu, sakausējuma satura un tiešo lietotāju ziņā, naftas un dabasgāzes segmentam paredzētie ražojumi atšķīrās no pārējiem diviem segmentiem paredzētajiem ražojumiem un nebija savstarpēji aizvietojami ar tiem. PKN neesot ļāvis veikt pienācīgus salīdzinājumus starp ražojuma veidiem, jo ražojumu klāsts pats par sevi netika pienācīgi noteikts. Attiecībā uz ražotājiem, kas pārorientējās starp segmentiem, tie apgalvoja, ka grūtības abos pārējos segmentos tādējādi bija izraisījuši tirgus spēki, nevis imports no Ķīnas. Turklāt tie apgalvoja, ka Savienības ražotāju pārorientēšanās uz citiem segmentiem bija komercstratēģija, kas nepārprotami nozīmēja mazākus ieņēmumus, ņemot vērā zemākas pārdošanas cenas citos tirgus segmentos, salīdzinot ar naftas un dabasgāzes segmenta ražojumiem. |
| --- | --- |

(26)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs un Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība vēl apstrīdēja ražojumu klāstu. Tie apgalvoja, ka, ņemot vērā atšķirīgās prasības standartu, sakausējuma satura un tiešo lietotāju ziņā, naftas un dabasgāzes segmentam paredzētie ražojumi atšķīrās no pārējiem diviem segmentiem paredzētajiem ražojumiem un nebija savstarpēji aizvietojami ar tiem. PKN neesot ļāvis veikt pienācīgus salīdzinājumus starp ražojuma veidiem, jo ražojumu klāsts pats par sevi netika pienācīgi noteikts. Attiecībā uz ražotājiem, kas pārorientējās starp segmentiem, tie apgalvoja, ka grūtības abos pārējos segmentos tādējādi bija izraisījuši tirgus spēki, nevis imports no Ķīnas. Turklāt tie apgalvoja, ka Savienības ražotāju pārorientēšanās uz citiem segmentiem bija komercstratēģija, kas nepārprotami nozīmēja mazākus ieņēmumus, ņemot vērā zemākas pārdošanas cenas citos tirgus segmentos, salīdzinot ar naftas un dabasgāzes segmenta ražojumiem.

| (27) | Komisija atsaucās uz 24. apsvērumu, kurā tā secināja, ka, lai gan daži atšķirīgi ražojuma veidi nebija tieši savstarpēji aizstājami, īpaši ņemot vērā atšķirīgās prasības standartu un izejmateriālu ziņā, tiem tomēr ir vienādas vai līdzīgas tehniskās un fizikālās pamatīpašības. Attiecībā uz pārorientēšanos uz citiem segmentiem ieinteresēto personu piezīmēs nav apstrīdēta ražotāju spēja pārorientēties no viena segmenta uz citu. Tādējādi piezīmes apstiprināja 24. apsvēruma konstatējumus, ka vieni un tie paši ražotāji ir ražojuši atšķirīgiem segmentiem paredzētos ražojumus, izmantojot līdzīgas iekārtas, kuras tie var pārslēgt starp dažādiem ražojuma variantiem. Tādēļ Komisija secināja, ka ražojumu klāsts ir pareizs un tādējādi salīdzinājumi starp ražojuma veidiem, pamatojoties uz PKN, bija iespējami. Līdz ar to tā secināja, ka šie apgalvojumi nebija pretrunā izmeklēšanas konstatējumiem. |
| --- | --- |

(27)

Komisija atsaucās uz 24. apsvērumu, kurā tā secināja, ka, lai gan daži atšķirīgi ražojuma veidi nebija tieši savstarpēji aizstājami, īpaši ņemot vērā atšķirīgās prasības standartu un izejmateriālu ziņā, tiem tomēr ir vienādas vai līdzīgas tehniskās un fizikālās pamatīpašības. Attiecībā uz pārorientēšanos uz citiem segmentiem ieinteresēto personu piezīmēs nav apstrīdēta ražotāju spēja pārorientēties no viena segmenta uz citu. Tādējādi piezīmes apstiprināja 24. apsvēruma konstatējumus, ka vieni un tie paši ražotāji ir ražojuši atšķirīgiem segmentiem paredzētos ražojumus, izmantojot līdzīgas iekārtas, kuras tie var pārslēgt starp dažādiem ražojuma variantiem. Tādēļ Komisija secināja, ka ražojumu klāsts ir pareizs un tādējādi salīdzinājumi starp ražojuma veidiem, pamatojoties uz PKN, bija iespējami. Līdz ar to tā secināja, ka šie apgalvojumi nebija pretrunā izmeklēšanas konstatējumiem.

| (28) | Tādēļ Komisija secināja, ka visiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās īpašības. Tāpēc minētie apgalvojumi tika noraidīti un tika apstiprināti pagaidu regulas 19.–22. apsvēruma konstatējumi. |
| --- | --- |

(28)

Tādēļ Komisija secināja, ka visiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās īpašības. Tāpēc minētie apgalvojumi tika noraidīti un tika apstiprināti pagaidu regulas 19.–22. apsvēruma konstatējumi.

C.   DEMPINGS

DEMPINGS

1.   Analogā valsts

Analogā valsts

| (29) | Kā minēts pagaidu regulas 24.–28.apsvērumā, normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu par piemērotu analogo valsti izvēlējās Meksiku. |
| --- | --- |

(29)

Kā minēts pagaidu regulas 24.–28.apsvērumā, normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu par piemērotu analogo valsti izvēlējās Meksiku.

| (30) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Dienvidkoreja uzskatāma par piemērotāku analogo valsti, jo Korejas un Ķīnas ražotnēs izmaksas un ražošanas procesi līdzinās daudz vairāk. Tika arī apgalvots, ka izmaksu un ražošanas procesā izmantotās tehnoloģijas ziņā ir būtiskas atšķirības starp dažiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un analogās valsts ražotāju vai Savienības ražotājiem. Ķīnas ražotāju ražošanas process esot progresīvāks un, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, nepieciešams veikt zināmas korekcijas. |
| --- | --- |

(30)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Dienvidkoreja uzskatāma par piemērotāku analogo valsti, jo Korejas un Ķīnas ražotnēs izmaksas un ražošanas procesi līdzinās daudz vairāk. Tika arī apgalvots, ka izmaksu un ražošanas procesā izmantotās tehnoloģijas ziņā ir būtiskas atšķirības starp dažiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un analogās valsts ražotāju vai Savienības ražotājiem. Ķīnas ražotāju ražošanas process esot progresīvāks un, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, nepieciešams veikt zināmas korekcijas.

| (31) | Jāatzīmē, ka attiecīgais ražojums veido tirgus nišu, tāpēc to spēj ražot vien neliels ražotāju skaits. Turklāt sadarbība ar analogās valsts ražotājiem ir brīvprātīga. Lai gan CISA ierosināja, ka Dienvidkoreja ir piemērotāka analogās valsts izvēle, tā nav ieteikusi konkrētu Korejas ražotāju, kurš piekristu sadarboties. Tiek atgādināts, ka pagaidu posmā Komisija aicināja sadarboties trīspadsmit uzņēmumus astoņās valstīs. Lai gan uzņēmums Dienvidkorejā bija starp šiem uzņēmumiem, konkrētais uzņēmums nav atbildējis uz pieprasījumu. Interneta meklēšanas rezultāti un 41 tērauda ražotāja Dienvidkorejā tīmekļa vietnes liecina, ka tikai trīs no tiem ražo bezšuvju caurules un caurulītes. Divi no minētajiem uzņēmumiem ražo maza diametra caurules un caurulītes, kas nav attiecīgais ražojums, un vienīgais ražotājs Dienvidkorejā, kurš ražoja attiecīgo ražojumu, izmantoja ražošanas tehnoloģiju, kas nav salīdzināma ar ražošanas tehnoloģijām, kuras galvenokārt izmanto Ķīnas ražotāji. Izmeklēšanā iegūtie pierādījumi liecina, ka Dienvidkorejā galvenokārt ražo maza diametra bezšuvju caurules un caurulītes, kas nav izmeklējamais ražojums, vai izmanto ražošanas tehnoloģiju, kas nav salīdzināma ar attiecīgā ražojuma ražotāju izmantotajām tehnoloģijām Ķīnā. Tādēļ Komisija secināja, ka Dienvidkoreju nevarēja uzskatīt par piemērotu analogo valsti. |
| --- | --- |

(31)

Jāatzīmē, ka attiecīgais ražojums veido tirgus nišu, tāpēc to spēj ražot vien neliels ražotāju skaits. Turklāt sadarbība ar analogās valsts ražotājiem ir brīvprātīga. Lai gan CISA ierosināja, ka Dienvidkoreja ir piemērotāka analogās valsts izvēle, tā nav ieteikusi konkrētu Korejas ražotāju, kurš piekristu sadarboties. Tiek atgādināts, ka pagaidu posmā Komisija aicināja sadarboties trīspadsmit uzņēmumus astoņās valstīs. Lai gan uzņēmums Dienvidkorejā bija starp šiem uzņēmumiem, konkrētais uzņēmums nav atbildējis uz pieprasījumu. Interneta meklēšanas rezultāti un 41 tērauda ražotāja Dienvidkorejā tīmekļa vietnes liecina, ka tikai trīs no tiem ražo bezšuvju caurules un caurulītes. Divi no minētajiem uzņēmumiem ražo maza diametra caurules un caurulītes, kas nav attiecīgais ražojums, un vienīgais ražotājs Dienvidkorejā, kurš ražoja attiecīgo ražojumu, izmantoja ražošanas tehnoloģiju, kas nav salīdzināma ar ražošanas tehnoloģijām, kuras galvenokārt izmanto Ķīnas ražotāji. Izmeklēšanā iegūtie pierādījumi liecina, ka Dienvidkorejā galvenokārt ražo maza diametra bezšuvju caurules un caurulītes, kas nav izmeklējamais ražojums, vai izmanto ražošanas tehnoloģiju, kas nav salīdzināma ar attiecīgā ražojuma ražotāju izmantotajām tehnoloģijām Ķīnā. Tādēļ Komisija secināja, ka Dienvidkoreju nevarēja uzskatīt par piemērotu analogo valsti.

CISA

| (32) | Turklāt, lai gan Ķīnas ražotāji izmanto dažādus ražošanas procesus, Meksikas ražotāja ražošanas process ir viens no tiem, ko izmanto Ķīnas ražotāji. Līdzības ražošanas procesos Meksikā un Ķīnā vēl vairāk apstiprināja secinājumu, ka Meksika šai izmeklēšanai ir piemērota analogā valsts. |
| --- | --- |

(32)

Turklāt, lai gan Ķīnas ražotāji izmanto dažādus ražošanas procesus, Meksikas ražotāja ražošanas process ir viens no tiem, ko izmanto Ķīnas ražotāji. Līdzības ražošanas procesos Meksikā un Ķīnā vēl vairāk apstiprināja secinājumu, ka Meksika šai izmeklēšanai ir piemērota analogā valsts.

| (33) | Ieinteresētā persona nesniedza pietiekamus pierādījumus, lai izskaidrotu un kvantificētu izmaksu atšķirības starp šķietami progresīvāku ražošanas tehnoloģiju un Meksikā izmantoto tehnoloģiju. Tā nesniedza tādu informāciju par konkrētā Ķīnas ražotāja izmaksām un darbības nozari Ķīnā un par citiem ražotājiem, kuri izmanto līdzīgus ražošanas procesus; šī informācija būtu ļāvusi Komisijai novērtēt šķietamās atšķirības starp Ķīnā izmantoto tehnoloģiju un Meksikas ražotāja, kas sadarbojās, izmantoto tehnoloģiju un ietekmi, ja tāda vispār ir, uz Meksikas izvēles par analogo valsti piemērotību. Turklāt Dienvidkorejas ražotāji nesadarbojās. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. Līdz ar to Komisija apstiprināja Meksiku kā vienīgo pieejamo piemēroto analogo valsti. |
| --- | --- |

(33)

Ieinteresētā persona nesniedza pietiekamus pierādījumus, lai izskaidrotu un kvantificētu izmaksu atšķirības starp šķietami progresīvāku ražošanas tehnoloģiju un Meksikā izmantoto tehnoloģiju. Tā nesniedza tādu informāciju par konkrētā Ķīnas ražotāja izmaksām un darbības nozari Ķīnā un par citiem ražotājiem, kuri izmanto līdzīgus ražošanas procesus; šī informācija būtu ļāvusi Komisijai novērtēt šķietamās atšķirības starp Ķīnā izmantoto tehnoloģiju un Meksikas ražotāja, kas sadarbojās, izmantoto tehnoloģiju un ietekmi, ja tāda vispār ir, uz Meksikas izvēles par analogo valsti piemērotību. Turklāt Dienvidkorejas ražotāji nesadarbojās. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. Līdz ar to Komisija apstiprināja Meksiku kā vienīgo pieejamo piemēroto analogo valsti.

| (34) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nekritiski apstiprināja Meksiku kā analogo valsti tikai tāpēc, ka šāda izvēle ļāva tai noteikt augstas dempinga starpības. |
| --- | --- |

(34)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nekritiski apstiprināja Meksiku kā analogo valsti tikai tāpēc, ka šāda izvēle ļāva tai noteikt augstas dempinga starpības.

| (35) | Konkrētā pretenzija bija tukšs apgalvojumus un ieinteresētā persona nepamatoja to un nesniedza pierādījumus, ka Meksika nav piemērota analogā valsts. Katrā ziņā Komisija atgādina – ja tirgus ekonomikas valstī piekrīt sadarboties tikai viens ražotājs eksportētājs, Komisijai saskaņā ar Tiesas GLS spriedumu (C-338/10) ir pienākums izmantot šo valsti. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(35)

Konkrētā pretenzija bija tukšs apgalvojumus un ieinteresētā persona nepamatoja to un nesniedza pierādījumus, ka Meksika nav piemērota analogā valsts. Katrā ziņā Komisija atgādina – ja tirgus ekonomikas valstī piekrīt sadarboties tikai viens ražotājs eksportētājs, Komisijai saskaņā ar Tiesas GLS spriedumu (C-338/10) ir pienākums izmantot šo valsti. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

GLS

2.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (36) | Sīkāka informācija par normālās vērtības aprēķināšanu ir izklāstīta pagaidu regulas 29.–37. apsvērumā. |
| --- | --- |

(36)

Sīkāka informācija par normālās vērtības aprēķināšanu ir izklāstīta pagaidu regulas 29.–37. apsvērumā.

| (37) | Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka lielākā daļa datu attiecībā uz dempinga starpības noteikšanu turēti nepamatoti konfidenciāli. Ieinteresētā persona īpaši norādīja, ka ražotāja, kas sadarbojās, normālā vērtība nav tikusi izpausta. |
| --- | --- |

(37)

Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka lielākā daļa datu attiecībā uz dempinga starpības noteikšanu turēti nepamatoti konfidenciāli. Ieinteresētā persona īpaši norādīja, ka ražotāja, kas sadarbojās, normālā vērtība nav tikusi izpausta.

| (38) | Saskaņā ar pamatregulas 19. panta 1. punktu konfidenciāla informācija pēc būtības ir informācija, kuras izpaušana var: 1) sniegt ievērojamas priekšrocības konkurentam vai 2) izraisīt negatīvas sekas personai, kas sniedz šādu informāciju, vai personai, no kuras informācija ir iegūta. Tā kā pārdošanas un izmaksu dati ir konfidenciāli pēc būtības, analogās valsts ražotāja peļņas, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu dati pagaidu regulā sniegti procentuālos diapazonos, tādējādi nodrošinot iespējami lielāku pārredzamību, nekaitējot to konfidencialitātei. Analogās valsts ražotājs pieprasīja ievērot tā pārdošanas apjoma un izmaksu konfidencialitāti un pamatoja to, norādot, ka šo datu izpaušana varētu kaitēt uzņēmuma konkurētspējai. Turklāt normālās vērtības izpaušana varētu sniegt iespēju konkurentam izsecināt analogās valsts ražotāja cenas un izmaksas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar pamatregulas 19. panta 1. punktu konfidenciāla informācija pēc būtības ir informācija, kuras izpaušana var: 1) sniegt ievērojamas priekšrocības konkurentam vai 2) izraisīt negatīvas sekas personai, kas sniedz šādu informāciju, vai personai, no kuras informācija ir iegūta. Tā kā pārdošanas un izmaksu dati ir konfidenciāli pēc būtības, analogās valsts ražotāja peļņas, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu dati pagaidu regulā sniegti procentuālos diapazonos, tādējādi nodrošinot iespējami lielāku pārredzamību, nekaitējot to konfidencialitātei. Analogās valsts ražotājs pieprasīja ievērot tā pārdošanas apjoma un izmaksu konfidencialitāti un pamatoja to, norādot, ka šo datu izpaušana varētu kaitēt uzņēmuma konkurētspējai. Turklāt normālās vērtības izpaušana varētu sniegt iespēju konkurentam izsecināt analogās valsts ražotāja cenas un izmaksas. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (39) | Tā kā citas piezīmes par normālo vērtību netika saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 29.–37. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(39)

Tā kā citas piezīmes par normālo vērtību netika saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 29.–37. apsvērumā izdarītie secinājumi.

| (40) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs (Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. (“Gross”)) apgalvoja, ka Komisija izmantoja saliktu normālo vērtību tikai 27 ražojuma veidiem, ko izmeklēšanas periodā eksportēja Gross, nenošķirot dažādas tērauda kategorijas un dzēšanas un rūdīšanas izmaksas tā ražošanas procesā. Konkrētais apgalvojums bija balstīts uz Vispārīgā informācijas izpaušanas dokumenta atsevišķu daļu nolasījumu un interpretāciju, izolējot to nozīmi no dokumenta nozīmes kopumā. |
| --- | --- |

(40)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs (Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. (“Gross”)) apgalvoja, ka Komisija izmantoja saliktu normālo vērtību tikai 27 ražojuma veidiem, ko izmeklēšanas periodā eksportēja Gross, nenošķirot dažādas tērauda kategorijas un dzēšanas un rūdīšanas izmaksas tā ražošanas procesā. Konkrētais apgalvojums bija balstīts uz Vispārīgā informācijas izpaušanas dokumenta atsevišķu daļu nolasījumu un interpretāciju, izolējot to nozīmi no dokumenta nozīmes kopumā.

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.

Gross

Gross

| (41) | Komisija atgādināja, ka sīkāka informācija par dempinga aprēķināšanu tika izklāstīta pagaidu regulas 44.–47. apsvērumā un minēta Vispārīgā informācijas izpaušanas dokumenta 41. apsvērumā. Pagaidu regulas 44. apsvērumā ir tieši minēts, ka Komisija veica normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu katram ražojuma veidam atsevišķi un nekad neizmantoja vienu normālo vērtību visiem ražojuma veidiem. Ražojuma veidi, kas izmantoti salīdzinājumam, tika noteikti anketās, kuras nosūtītas analogās valsts ražotājam, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražotājiem. Tērauda kategorija, dzēšana un rūdīšana un citas īpašības tika norādītas un ņemtas vērā, aprēķinot ražošanas izmaksas un nosakot normālo vērtību katram ražojuma veidam atsevišķi un pareizi koriģējot katru īpašību. Tā kā apgalvojums bija balstīts uz nepareizu Vispārīgā informācijas izpaušanas dokumenta interpretāciju, tas tika noraidīts. |
| --- | --- |

(41)

Komisija atgādināja, ka sīkāka informācija par dempinga aprēķināšanu tika izklāstīta pagaidu regulas 44.–47. apsvērumā un minēta Vispārīgā informācijas izpaušanas dokumenta 41. apsvērumā. Pagaidu regulas 44. apsvērumā ir tieši minēts, ka Komisija veica normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu katram ražojuma veidam atsevišķi un nekad neizmantoja vienu normālo vērtību visiem ražojuma veidiem. Ražojuma veidi, kas izmantoti salīdzinājumam, tika noteikti anketās, kuras nosūtītas analogās valsts ražotājam, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražotājiem. Tērauda kategorija, dzēšana un rūdīšana un citas īpašības tika norādītas un ņemtas vērā, aprēķinot ražošanas izmaksas un nosakot normālo vērtību katram ražojuma veidam atsevišķi un pareizi koriģējot katru īpašību. Tā kā apgalvojums bija balstīts uz nepareizu Vispārīgā informācijas izpaušanas dokumenta interpretāciju, tas tika noraidīts.

| (42) | Uzņēmums Gross arī apgalvoja, ka Komisijai būtu jāsvītro no tā eksporta pārdošanas tie ražojuma veidi, ko neražo uzņēmums TAMSA (ražotājs analogajā valstī, t. i., Meksikā). |
| --- | --- |

(42)

Uzņēmums Gross arī apgalvoja, ka Komisijai būtu jāsvītro no tā eksporta pārdošanas tie ražojuma veidi, ko neražo uzņēmums TAMSA (ražotājs analogajā valstī, t. i., Meksikā).

Gross

TAMSA

| (43) | Komisijas prakse, kas izriet no PTO nolēmumiem lietā “Eiropas Kopienas – Galīgie antidempinga pasākumi konkrētiem dzelzs un tērauda savienotājelementiem no Ķīnas” (5), – normālā vērtība būtu jāatrod vai jānosaka visiem ražotāja eksportētāja eksportētajiem veidiem. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(43)

Komisijas prakse, kas izriet no PTO nolēmumiem lietā “Eiropas Kopienas – Galīgie antidempinga pasākumi konkrētiem dzelzs un tērauda savienotājelementiem no Ķīnas” (5), – normālā vērtība būtu jāatrod vai jānosaka visiem ražotāja eksportētāja eksportētajiem veidiem. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

5

3.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (44) | Tā kā piezīmes par eksporta cenu netika saņemtas, tika apstiprināts pagaidu regulas 38. un 39. apsvērums. |
| --- | --- |

(44)

Tā kā piezīmes par eksporta cenu netika saņemtas, tika apstiprināts pagaidu regulas 38. un 39. apsvērums.

4.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (45) | Sīka informācija par metodi, ko izmanto normālās vērtības un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenas salīdzinājumam, ir izklāstīta pagaidu regulas 40.–43. apsvērumā. |
| --- | --- |

(45)

Sīka informācija par metodi, ko izmanto normālās vērtības un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenas salīdzinājumam, ir izklāstīta pagaidu regulas 40.–43. apsvērumā.

| (46) | Jāatgādina, ka Ķīna PVN atmaksas politiku piemēro tikai daļēji pēc eksporta veikšanas. Lai nodrošinātu, ka normālā vērtība tiek izteikta tādā pašā nodokļu līmenī kā eksporta cena, normālā vērtība pagaidu regulā tika noteikta, iekļaujot PVN, ko piemēro liela diametra bezšuvju cauruļu un caurulīšu eksportam un ko Ķīnas ražotājiem eksportētājiem neatmaksā. Visiem ražojuma veidiem īpašais neatmaksājamais PVN bija 8 % līmenī. |
| --- | --- |

(46)

Jāatgādina, ka Ķīna PVN atmaksas politiku piemēro tikai daļēji pēc eksporta veikšanas. Lai nodrošinātu, ka normālā vērtība tiek izteikta tādā pašā nodokļu līmenī kā eksporta cena, normālā vērtība pagaidu regulā tika noteikta, iekļaujot PVN, ko piemēro liela diametra bezšuvju cauruļu un caurulīšu eksportam un ko Ķīnas ražotājiem eksportētājiem neatmaksā. Visiem ražojuma veidiem īpašais neatmaksājamais PVN bija 8 % līmenī.

| (47) | Šajā sakarā sūdzību iesniedzēji norādīja, ka atmaksājamais PVN Ķīnā nebija vienāds visiem ražojumu veidiem. Konkrētāk, caurulēm un caurulītēm, ko izmanto naftas un dabasgāzes izpētes nozarē, atmaksājamais PVN bija 13 % un citiem ražojuma veidiem – 9 %. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka dempinga starpības būtu atbilstīgi jāpārrēķina un pieprasīja apstiprinājumu tam, ka īpašais PVN pirms atmaksas bija faktiski samaksāts. |
| --- | --- |

(47)

Šajā sakarā sūdzību iesniedzēji norādīja, ka atmaksājamais PVN Ķīnā nebija vienāds visiem ražojumu veidiem. Konkrētāk, caurulēm un caurulītēm, ko izmanto naftas un dabasgāzes izpētes nozarē, atmaksājamais PVN bija 13 % un citiem ražojuma veidiem – 9 %. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka dempinga starpības būtu atbilstīgi jāpārrēķina un pieprasīja apstiprinājumu tam, ka īpašais PVN pirms atmaksas bija faktiski samaksāts.

| (48) | Tā kā PVN Ķīnā bija vienāds visiem ražojuma veidiem (17 % līmenī), neatmaksājamais PVN caurulēm un caurulītēm, ko izmanto naftas un dabasgāzes izpētes komercdarbībā, tādējādi bija 4 % un pārējiem ražojuma veidiem – 8 %. |
| --- | --- |

(48)

Tā kā PVN Ķīnā bija vienāds visiem ražojuma veidiem (17 % līmenī), neatmaksājamais PVN caurulēm un caurulītēm, ko izmanto naftas un dabasgāzes izpētes komercdarbībā, tādējādi bija 4 % un pārējiem ražojuma veidiem – 8 %.

| (49) | Tādējādi Komisija pārskatīja korekcijas uzņēmumiem, kuri atbildēs uz anketas jautājumiem bija ziņojuši par faktiski atmaksāto PVN par katru darījumu. Konkrētie ražotāji eksportētāji bija Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. un Hengyang Valin MPM Co., Ltd. Šiem uzņēmumiem tika attiecīgi aprēķinātas dempinga starpības. Pārrēķina rezultātā, kurā ņemtas vērā īpašās neatmaksājamās PVN likmes, dempinga starpības tika nedaudz pazeminātas. Dempinga starpības pārējiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem tika saglabātas pagaidu līmenī. |
| --- | --- |

(49)

Tādējādi Komisija pārskatīja korekcijas uzņēmumiem, kuri atbildēs uz anketas jautājumiem bija ziņojuši par faktiski atmaksāto PVN par katru darījumu. Konkrētie ražotāji eksportētāji bija Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. un Hengyang Valin MPM Co., Ltd. Šiem uzņēmumiem tika attiecīgi aprēķinātas dempinga starpības. Pārrēķina rezultātā, kurā ņemtas vērā īpašās neatmaksājamās PVN likmes, dempinga starpības tika nedaudz pazeminātas. Dempinga starpības pārējiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem tika saglabātas pagaidu līmenī.

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

Hengyang Valin MPM Co., Ltd.

| (50) | Pārbaudes apmeklējumu laikā tika apstiprināts, ka PVN pirms atmaksas tika faktiski samaksāts. |
| --- | --- |

(50)

Pārbaudes apmeklējumu laikā tika apstiprināts, ka PVN pirms atmaksas tika faktiski samaksāts.

5.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (51) | Sīkāka informācija par dempinga aprēķināšanu ir izklāstīta pagaidu regulas 44.–47. apsvērumā. |
| --- | --- |

(51)

Sīkāka informācija par dempinga aprēķināšanu ir izklāstīta pagaidu regulas 44.–47. apsvērumā.

| (52) | Attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem pēc tam, kad veiktas precīzākas PVN korekcijas līdz normālām vērtībām, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. | 45,4 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd. | 103,8 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. | 39,9 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd. | 92,9 |
| Citi ražotāji, kas sadarbojās | 73,6 |
| Visi pārējie ražotāji | 103,8 |

(52)

Attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem pēc tam, kad veiktas precīzākas PVN korekcijas līdz normālām vērtībām, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

CIF

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība (%)

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

45,4

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd.

103,8

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

39,9

Hengyang Valin MPM Co., Ltd.

92,9

Citi ražotāji, kas sadarbojās

73,6

Visi pārējie ražotāji

103,8

Vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš pieprasīja individuālu pārbaudi, Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd., galīgā dempinga starpība vispārīgajos informācijas izpaušanas dokumentos tika noteikta 66,0 % līmenī.

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd

| (53) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs (Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. (“Gross”)) apgalvoja, ka tā dempinga starpība (66,0 %) nevar pārsniegt uzņēmumu Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. (“Chengde”) un Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. (“Lontrin”) dempinga starpības, kuras attiecīgi bija 45,4 % un 39,9 %. Šā apgalvojuma pamatā bija divi saistīti apsvērumi: i) pieņēmums, ka normālā vērtība, ko izmantoja dempinga starpību aprēķinam, bija vienāda šiem trim eksportētājiem no Ķīnas, un ii) apstāklis, ka saskaņā ar Ķīnas tirdzniecības statistiku muitas kodu līmenī uzņēmuma Gross vienības vidējā eksporta cena bija augstāka par uzņēmumu Chengde un Lontrin attiecīgajām cenām. |
| --- | --- |

(53)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs (Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. (“Gross”)) apgalvoja, ka tā dempinga starpība (66,0 %) nevar pārsniegt uzņēmumu Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. (“Chengde”) un Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. (“Lontrin”) dempinga starpības, kuras attiecīgi bija 45,4 % un 39,9 %. Šā apgalvojuma pamatā bija divi saistīti apsvērumi: i) pieņēmums, ka normālā vērtība, ko izmantoja dempinga starpību aprēķinam, bija vienāda šiem trim eksportētājiem no Ķīnas, un ii) apstāklis, ka saskaņā ar Ķīnas tirdzniecības statistiku muitas kodu līmenī uzņēmuma Gross vienības vidējā eksporta cena bija augstāka par uzņēmumu Chengde un Lontrin attiecīgajām cenām.

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.

Gross

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

Chengde

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

Lontrin

Gross

Chengde

Lontrin

| (54) | Attiecībā uz Gross pieņēmumu Komisija atgādināja, ka dempinga starpības aprēķins nebija balstīts uz vidējo normālo vērtību katram ražotājam eksportētājam, bet uz normālo vērtību katram ražojuma veidam, ko šis ražotājs eksportētājs eksportējis uz Savienības tirgu. Tādējādi eksportētais ražojumu klāsts bija noteicošais vidējās svērtās dempinga starpības aprēķinam. Tā kā šie trīs ražotāji eksportētāji izmeklēšanas periodā neeksportēja vienu un to pašu ražojumu klāstu, konkrētais uzņēmuma Gross pieņēmums ir kļūdains. Turklāt vienības eksporta cenas, kas izmantotas dempinga starpības aprēķinam, bija balstītas uz faktiskiem eksporta darījumiem, nevis statistikas datiem. Vienlaikus eksporta cenas tika noteiktas tādu ražojuma veidu līmenī, kuri neatbilda muitas kodu līmenī, kurus savā apgalvojumā izmantoja Gross. Tā kā apgalvojums bija balstīts uz nepareiziem pieņēmumiem un nepietiekamiem faktiem, tas tika noraidīts. Tomēr pēc tam, kad tika atkārtoti pārbaudīti dempinga starpības aprēķini un labotas dažas pārrakstīšanās kļūdas, galīgā dempinga starpība tika samazināta no 66,0 % līdz 52,3 %. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz Gross pieņēmumu Komisija atgādināja, ka dempinga starpības aprēķins nebija balstīts uz vidējo normālo vērtību katram ražotājam eksportētājam, bet uz normālo vērtību katram ražojuma veidam, ko šis ražotājs eksportētājs eksportējis uz Savienības tirgu. Tādējādi eksportētais ražojumu klāsts bija noteicošais vidējās svērtās dempinga starpības aprēķinam. Tā kā šie trīs ražotāji eksportētāji izmeklēšanas periodā neeksportēja vienu un to pašu ražojumu klāstu, konkrētais uzņēmuma Gross pieņēmums ir kļūdains. Turklāt vienības eksporta cenas, kas izmantotas dempinga starpības aprēķinam, bija balstītas uz faktiskiem eksporta darījumiem, nevis statistikas datiem. Vienlaikus eksporta cenas tika noteiktas tādu ražojuma veidu līmenī, kuri neatbilda muitas kodu līmenī, kurus savā apgalvojumā izmantoja Gross. Tā kā apgalvojums bija balstīts uz nepareiziem pieņēmumiem un nepietiekamiem faktiem, tas tika noraidīts. Tomēr pēc tam, kad tika atkārtoti pārbaudīti dempinga starpības aprēķini un labotas dažas pārrakstīšanās kļūdas, galīgā dempinga starpība tika samazināta no 66,0 % līdz 52,3 %.

Gross

Gross

Gross

D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

| (55) | Tā kā piezīmes par Savienības ražošanas nozari netika saņemtas, tika apstiprināts pagaidu regulas 49.–51. apsvērums. |
| --- | --- |

(55)

Tā kā piezīmes par Savienības ražošanas nozari netika saņemtas, tika apstiprināts pagaidu regulas 49.–51. apsvērums.

| (56) | Piezīmes par pagaidu regulas 52. apsvērumu attiecībā uz Savienības ražošanas nozares atlasi aplūkotas iepriekš saistībā ar piezīmēm par pagaidu regulas 7.–9. apsvērumu. |
| --- | --- |

(56)

Piezīmes par pagaidu regulas 52. apsvērumu attiecībā uz Savienības ražošanas nozares atlasi aplūkotas iepriekš saistībā ar piezīmēm par pagaidu regulas 7.–9. apsvērumu.

E.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

1.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (57) | Tā kā piezīmes par patēriņu Savienībā netika saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 53. apsvērumā izdarītie konstatējumi. |
| --- | --- |

(57)

Tā kā piezīmes par patēriņu Savienībā netika saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 53. apsvērumā izdarītie konstatējumi.

2.   Imports Savienībā no attiecīgās valsts

Imports Savienībā no attiecīgās valsts

Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

| (58) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apstrīdēja 2012. gada importa apjomu pagaidu regulas 54. apsvērumā, apgalvojot, ka apjoms atšķīrās no datiem, kuri izmantoti iepriekš pārtrauktā izmeklēšanā, kas attiecās to pašu ražojumu. |
| --- | --- |

(58)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apstrīdēja 2012. gada importa apjomu pagaidu regulas 54. apsvērumā, apgalvojot, ka apjoms atšķīrās no datiem, kuri izmantoti iepriekš pārtrauktā izmeklēšanā, kas attiecās to pašu ražojumu.

| (59) | Komisija paskaidroja, ka sūdzība iepriekšējā izmeklēšanā tika iesniegta 2012. gada decembrī. Tādēļ tā neietvēra visu importa apjomu 2012. gadā, bet bija balstīta uz 2011. gada otrās puses un 2012. gada pirmās puses datiem. Dati, kas izmantoti pagaidu regulas 54. apsvērumā, atspoguļoja Eurostat datus par visiem gadiem, sākot no 2012. līdz 2015. gadam. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(59)

Komisija paskaidroja, ka sūdzība iepriekšējā izmeklēšanā tika iesniegta 2012. gada decembrī. Tādēļ tā neietvēra visu importa apjomu 2012. gadā, bet bija balstīta uz 2011. gada otrās puses un 2012. gada pirmās puses datiem. Dati, kas izmantoti pagaidu regulas 54. apsvērumā, atspoguļoja Eurostat datus par visiem gadiem, sākot no 2012. līdz 2015. gadam. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

Eurostat

| (60) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs un Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība apgalvoja, ka Komisijas skaidrojums 59. apsvērumā neattiecas uz to apgalvojumu, ka 2011. gads būtu bijis piemērotāks izmeklēšanas perioda sākuma gads. |
| --- | --- |

(60)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs un Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība apgalvoja, ka Komisijas skaidrojums 59. apsvērumā neattiecas uz to apgalvojumu, ka 2011. gads būtu bijis piemērotāks izmeklēšanas perioda sākuma gads.

| (61) | Komisija paskaidroja, ka 59. apsvērums attiecas uz citas ieinteresētās personas atšķirīgu apgalvojumu. Apgalvojums par izmeklēšanas periodu aplūkots 17. apsvērumā. |
| --- | --- |

(61)

Komisija paskaidroja, ka 59. apsvērums attiecas uz citas ieinteresētās personas atšķirīgu apgalvojumu. Apgalvojums par izmeklēšanas periodu aplūkots 17. apsvērumā.

| (62) | Tā kā citas piezīmes par importa apjomu netika saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 54. un 55. apsvērums. |
| --- | --- |

(62)

Tā kā citas piezīmes par importa apjomu netika saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 54. un 55. apsvērums.

Importa cenas un to samazinājums

Importa cenas un to samazinājums

| (63) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas pagaidu regulas 56.–58. apsvērumā un 105. apsvērumā tika konstatēta pārrakstīšanās kļūda, kas attiecas uz importa statistiku. |
| --- | --- |

(63)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas pagaidu regulas 56.–58. apsvērumā un 105. apsvērumā tika konstatēta pārrakstīšanās kļūda, kas attiecas uz importa statistiku.

| (64) | Līdz ar to konstatējumi pagaidu regulas 56. apsvērumā tika laboti šādi.
  Turpmākajā tabulā parādīta importa no Ķīnas vidējā cena. | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 096 | 1 079 | 1 037 | 1 099 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 98 | 95 | 100 |
| Avots: Eiropas Komisija (Eurostat). |

(64)

Līdz ar to konstatējumi pagaidu regulas 56. apsvērumā tika laboti šādi.

Turpmākajā tabulā parādīta importa no Ķīnas vidējā cena.

2012

2013

2014

IP (2015)

Vidējā cena (EUR/t)

1 096

1 079

1 037

1 099

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

98

98

95

95

100

100

Avots: Eiropas Komisija (Eurostat).

Avots:

Eurostat

| (65) | Konstatējumi pagaidu regulas 57. apsvērumā tika laboti šādi.
  Vidējās importa cenas tika noteiktas, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem par importu. Ķīnas izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabilas. Importa cenas 2014. gadā bija nedaudz zemākas nekā iepriekšējos gados, bet 2015. gadā cenas palielinājās līdz to sākotnējam līmenim. |
| --- | --- |

(65)

Konstatējumi pagaidu regulas 57. apsvērumā tika laboti šādi.

Vidējās importa cenas tika noteiktas, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem par importu. Ķīnas izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabilas. Importa cenas 2014. gadā bija nedaudz zemākas nekā iepriekšējos gados, bet 2015. gadā cenas palielinājās līdz to sākotnējam līmenim.

Eurostat

| (66) | Konstatējumi pagaidu regulas 58. apsvērumā tika laboti šādi.
  Tomēr vidējās importa cenas ir atkarīgas no ražojumu klāsta, jo īpaši no tērauda kategorijas, kas tirdzniecības statistikā neparādās. Izmeklēšanas periodā vidējā eksporta pārdošanas cena visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija 1 099 EUR/t, bet izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējā eksporta pārdošanas cena bija 1 102 EUR/t (diapazonā no 946 EUR/t līdz 1 444 EUR/t). |
| --- | --- |

(66)

Konstatējumi pagaidu regulas 58. apsvērumā tika laboti šādi.

Tomēr vidējās importa cenas ir atkarīgas no ražojumu klāsta, jo īpaši no tērauda kategorijas, kas tirdzniecības statistikā neparādās. Izmeklēšanas periodā vidējā eksporta pārdošanas cena visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija 1 099 EUR/t, bet izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējā eksporta pārdošanas cena bija 1 102 EUR/t (diapazonā no 946 EUR/t līdz 1 444 EUR/t).

| (67) | Tā kā citas piezīmes par importa cenām netika saņemtas, tika apstiprināts pagaidu regulas 56.–59. apsvērums ar labojumiem 64.–66. apsvērumā. |
| --- | --- |

(67)

Tā kā citas piezīmes par importa cenām netika saņemtas, tika apstiprināts pagaidu regulas 56.–59. apsvērums ar labojumiem 64.–66. apsvērumā.

| (68) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs un Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība pieprasīja sniegt sīkāku pamatojumu divu īpašību izslēgšanai no PKN, ko veica, lai noteiktu cenu samazinājuma un kaitējuma starpības. Tie apgalvoja, ka minēto divu īpašību izslēgšana, iespējams, izraisījusi nesamērīgi augstas kaitējuma starpības. Tie lūdza arī paskaidrot, kādēļ PKN 214NN un PKN 215NN, kas eksportēti no Ķīnas, neatbilda Savienības ražotāju pārdošanas apjomam Savienībā. |
| --- | --- |

(68)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs un Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība pieprasīja sniegt sīkāku pamatojumu divu īpašību izslēgšanai no PKN, ko veica, lai noteiktu cenu samazinājuma un kaitējuma starpības. Tie apgalvoja, ka minēto divu īpašību izslēgšana, iespējams, izraisījusi nesamērīgi augstas kaitējuma starpības. Tie lūdza arī paskaidrot, kādēļ PKN 214NN un PKN 215NN, kas eksportēti no Ķīnas, neatbilda Savienības ražotāju pārdošanas apjomam Savienībā.

| (69) | Ievērojot pagaidu informācijas izpaušanas reizē ražotājiem eksportētājiem sniegto informāciju, Komisija paskaidroja, ka nav konstatēta pietiekama atbilstība, izmantojot pilnīgus PKN, ko veido septiņas īpašības. PKN tika vienkāršots, izslēdzot no tā ražojuma īpašības“dzēšana un rūdīšana” un “testēšana”. Vienkāršošanas rezultātā pagaidu posmā 62 %–99 % izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta atbilda ražojuma veidiem, ko Savienībā pārdeva Savienības ražošanas nozare. Pretēji apgalvotajam augstāki atbilstības rādītāji nodrošināja to, ka kaitējuma konstatējumi izdarīti, ņemot vērā reprezentatīvu pamatu, nevis dažus darījumus. Pēc Ķīnas ražotāju eksportētāju pieprasījumiem Komisija koriģēja salīdzināšanas metodi. Tādu pārējo ražojuma veidu importa cenas, kurus nepārdeva Savienības ražošanas nozare, tika salīdzinātas ar saliktu pārdošanas cenu Savienībā, kas bija balstīta uz vidējo pārdošanas cenu Savienībā tuvākajai ražojuma veidu grupai, t. i., ar tām pašām PKN īpašībām. Tā rezultātā tika panākta izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju 100 % eksporta atbilstība pārdošanas apjomam Savienībā. Cenu samazinājuma starpības bija diapazonā no 15,2 % līdz 29,1 %. |
| --- | --- |

(69)

Ievērojot pagaidu informācijas izpaušanas reizē ražotājiem eksportētājiem sniegto informāciju, Komisija paskaidroja, ka nav konstatēta pietiekama atbilstība, izmantojot pilnīgus PKN, ko veido septiņas īpašības. PKN tika vienkāršots, izslēdzot no tā ražojuma īpašības“dzēšana un rūdīšana” un “testēšana”. Vienkāršošanas rezultātā pagaidu posmā 62 %–99 % izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta atbilda ražojuma veidiem, ko Savienībā pārdeva Savienības ražošanas nozare. Pretēji apgalvotajam augstāki atbilstības rādītāji nodrošināja to, ka kaitējuma konstatējumi izdarīti, ņemot vērā reprezentatīvu pamatu, nevis dažus darījumus. Pēc Ķīnas ražotāju eksportētāju pieprasījumiem Komisija koriģēja salīdzināšanas metodi. Tādu pārējo ražojuma veidu importa cenas, kurus nepārdeva Savienības ražošanas nozare, tika salīdzinātas ar saliktu pārdošanas cenu Savienībā, kas bija balstīta uz vidējo pārdošanas cenu Savienībā tuvākajai ražojuma veidu grupai, t. i., ar tām pašām PKN īpašībām. Tā rezultātā tika panākta izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju 100 % eksporta atbilstība pārdošanas apjomam Savienībā. Cenu samazinājuma starpības bija diapazonā no 15,2 % līdz 29,1 %.

| (70) | Attiecībā uz konkrētajiem PKN Komisija paskaidroja, ka šīs eksporta pārdošanas neatbilstības iemesls pagaidu posmā bija tas, ka Savienībā netika pārdots šis ražojuma veids ar sieniņu biezumu virs 30 mm pārdošanas. Galīgajā posmā arī šie ražojuma veidi tika iekļauti cenu salīdzinājumā, izmantojot iepriekš izskaidroto koriģēto metodi. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz konkrētajiem PKN Komisija paskaidroja, ka šīs eksporta pārdošanas neatbilstības iemesls pagaidu posmā bija tas, ka Savienībā netika pārdots šis ražojuma veids ar sieniņu biezumu virs 30 mm pārdošanas. Galīgajā posmā arī šie ražojuma veidi tika iekļauti cenu salīdzinājumā, izmantojot iepriekš izskaidroto koriģēto metodi.

| (71) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs pieprasīja papildu skaidrojumu par tā individuālo kaitējuma starpību salīdzinājumā ar citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz muitas statistikas cenu salīdzinājumu. Otrkārt, šis ražotājs eksportētājs apstrīdēja PKN koda vienkāršošanu, kurā likvidētas divas īpašības, apgalvojot, ka šāda vienkāršošana nebija pamatota un, iespējams, ir izraisījusi to, ka tika salīdzināti atšķirīgi līmeņi. Tas pieprasīja, lai Komisija tā vietā veiktu korekciju par fizikālajām īpašībām attiecībā uz dzēšanu un rūdīšanu dažiem uzņēmuma ražojuma veidiem, no cenu samazinājuma izslēdzot dzēšanas un rūdīšanas vidējās izmaksas. Treškārt, tas pats ražotājs norādīja, ka pārdošanas cenas Savienībā nesekoja loģiskām tendencēm garuma un sieniņu biezuma ziņā. Ceturtkārt, tas pieprasīja arī skaidrojumu par avotu, kas izmantots saliktajai pārdošanas cenai Savienībā, kura bija noteikta ražojuma veidiem, kuriem netika konstatēta pārdošana Savienībā. |
| --- | --- |

(71)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs pieprasīja papildu skaidrojumu par tā individuālo kaitējuma starpību salīdzinājumā ar citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz muitas statistikas cenu salīdzinājumu. Otrkārt, šis ražotājs eksportētājs apstrīdēja PKN koda vienkāršošanu, kurā likvidētas divas īpašības, apgalvojot, ka šāda vienkāršošana nebija pamatota un, iespējams, ir izraisījusi to, ka tika salīdzināti atšķirīgi līmeņi. Tas pieprasīja, lai Komisija tā vietā veiktu korekciju par fizikālajām īpašībām attiecībā uz dzēšanu un rūdīšanu dažiem uzņēmuma ražojuma veidiem, no cenu samazinājuma izslēdzot dzēšanas un rūdīšanas vidējās izmaksas. Treškārt, tas pats ražotājs norādīja, ka pārdošanas cenas Savienībā nesekoja loģiskām tendencēm garuma un sieniņu biezuma ziņā. Ceturtkārt, tas pieprasīja arī skaidrojumu par avotu, kas izmantots saliktajai pārdošanas cenai Savienībā, kura bija noteikta ražojuma veidiem, kuriem netika konstatēta pārdošana Savienībā.

| (72) | Attiecībā uz pirmo apgalvojumu Komisija paskaidroja, ka cenu salīdzinājumi tiek veikti, balstoties uz katru ražojuma veidu. Šā iemesla dēļ rezultāts ne vienmēr seko vidējās cenas tendencēm muitas kodu līmenī, jo ražojumu klāsti tajā pašā muitas kodā nav identiski diviem dažādiem ražotājiem eksportētājiem. Attiecībā uz otro apgalvojumu Komisija apstiprināja korekcijas pieprasījumu. Attiecīgi kaitējuma starpība šim ražotājam eksportētājam tika pārrēķināta attiecībā uz ražojuma veidiem, uz kuriem attiecas pieprasījums. Tika konstatēts, ka dzēšana un rūdīšana attiecas uz mazāk nekā 5 % attiecīgo ražojumu pārdošanas apjomu Savienībā. Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, tika konstatēts, ka dzēšanas un rūdīšanas izmaksas ir 30–60 EUR/t. Korekcijas ietekme uz ĶTR ražotāja eksportētāja kaitējuma starpību bija mazāka par 0,2 %. Attiecībā uz trešo apgalvojumu par cenu tendencēm Komisija paskaidroja, ka vidējās pārdošanas cenas Savienībā tika noteiktas, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītiem darījumiem. Cenas ir atkarīgas no konkrētajiem tirgus apstākļiem katra darījuma brīdī. Ceturtkārt, attiecībā uz avotu, kas izmantots saliktajai pārdošanas cenai, Komisija paskaidroja, ka saskaņā ar informācijas izpaušanas dokumentos sniegto informāciju vienības pārdošanas cena tika salikta kā pārdošanas cenu Savienībā vidējais lielums ražojuma veidiem ar tādu pašu pirmo PKN īpašību. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz pirmo apgalvojumu Komisija paskaidroja, ka cenu salīdzinājumi tiek veikti, balstoties uz katru ražojuma veidu. Šā iemesla dēļ rezultāts ne vienmēr seko vidējās cenas tendencēm muitas kodu līmenī, jo ražojumu klāsti tajā pašā muitas kodā nav identiski diviem dažādiem ražotājiem eksportētājiem. Attiecībā uz otro apgalvojumu Komisija apstiprināja korekcijas pieprasījumu. Attiecīgi kaitējuma starpība šim ražotājam eksportētājam tika pārrēķināta attiecībā uz ražojuma veidiem, uz kuriem attiecas pieprasījums. Tika konstatēts, ka dzēšana un rūdīšana attiecas uz mazāk nekā 5 % attiecīgo ražojumu pārdošanas apjomu Savienībā. Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, tika konstatēts, ka dzēšanas un rūdīšanas izmaksas ir 30–60 EUR/t. Korekcijas ietekme uz ĶTR ražotāja eksportētāja kaitējuma starpību bija mazāka par 0,2 %. Attiecībā uz trešo apgalvojumu par cenu tendencēm Komisija paskaidroja, ka vidējās pārdošanas cenas Savienībā tika noteiktas, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītiem darījumiem. Cenas ir atkarīgas no konkrētajiem tirgus apstākļiem katra darījuma brīdī. Ceturtkārt, attiecībā uz avotu, kas izmantots saliktajai pārdošanas cenai, Komisija paskaidroja, ka saskaņā ar informācijas izpaušanas dokumentos sniegto informāciju vienības pārdošanas cena tika salikta kā pārdošanas cenu Savienībā vidējais lielums ražojuma veidiem ar tādu pašu pirmo PKN īpašību.

| (73) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas otrais Ķīnas ražotājs eksportētājs apstrīdēja salikto pārdošanas cenu Savienībā. Tas apgalvoja, ka tā vietā, lai pārdošanas cenu Savienībā noteiktu, pamatojoties uz vidējo pārdošanas cenu Savienībā visiem ražojumiem vienā un tajā pašā kategorijā, kā paskaidrots 69. apsvērumā, pārdošanas cena Savienībā būtu jānosaka kā vidējā pārdošanas cena Savienībā tikai tiem ražojuma veidiem, kurus eksportējis atsevišķs Ķīnas ražotājs eksportētājs. |
| --- | --- |

(73)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas otrais Ķīnas ražotājs eksportētājs apstrīdēja salikto pārdošanas cenu Savienībā. Tas apgalvoja, ka tā vietā, lai pārdošanas cenu Savienībā noteiktu, pamatojoties uz vidējo pārdošanas cenu Savienībā visiem ražojumiem vienā un tajā pašā kategorijā, kā paskaidrots 69. apsvērumā, pārdošanas cena Savienībā būtu jānosaka kā vidējā pārdošanas cena Savienībā tikai tiem ražojuma veidiem, kurus eksportējis atsevišķs Ķīnas ražotājs eksportētājs.

| (74) | Komisija norādīja, ka, izmantojot šādu metodi, tiktu iegūtas dažādas pārdošanas cenas Savienībā tam pašam PKN atkarībā no katra individuālā ražotāja eksportētāja ražojumu klāsta. Tādēļ šāda metode negarantētu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Konstatējumi, kas balstīti uz mazāku ražojumu veidu skaitu, arī būtu mazāk reprezentatīvi nekā konstatējumi, kas balstīti uz visiem ražojuma veidiem, kuri pārdoti Savienībā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(74)

Komisija norādīja, ka, izmantojot šādu metodi, tiktu iegūtas dažādas pārdošanas cenas Savienībā tam pašam PKN atkarībā no katra individuālā ražotāja eksportētāja ražojumu klāsta. Tādēļ šāda metode negarantētu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Konstatējumi, kas balstīti uz mazāku ražojumu veidu skaitu, arī būtu mazāk reprezentatīvi nekā konstatējumi, kas balstīti uz visiem ražojuma veidiem, kuri pārdoti Savienībā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (75) | Ķīnas ražotājs eksportētājs apstrīdēja pārdošanas cenu Savienībā izmantošanu cenu samazinājuma aprēķinam (sk. 60. apsvērumu) un kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinam (sk. pagaidu regulas 138.–140. apsvērumu). Tas apgalvoja, ka metode ir nepareiza, jo Savienības ražošanas nozares vidējais rezultāts acīmredzot nav vienāds ar katra PKN konkrētu peļņu. Tas apgalvoja, ka tā vietā salīdzinājums bija jāveic, izmantojot izmaksas. |
| --- | --- |

(75)

Ķīnas ražotājs eksportētājs apstrīdēja pārdošanas cenu Savienībā izmantošanu cenu samazinājuma aprēķinam (sk. 60. apsvērumu) un kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinam (sk. pagaidu regulas 138.–140. apsvērumu). Tas apgalvoja, ka metode ir nepareiza, jo Savienības ražošanas nozares vidējais rezultāts acīmredzot nav vienāds ar katra PKN konkrētu peļņu. Tas apgalvoja, ka tā vietā salīdzinājums bija jāveic, izmantojot izmaksas.

| (76) | Komisija norādīja, ka, cenu vietā izmantojot Savienības ražošanas nozares izmaksas, kā to ierosināja Ķīnas ražotājs eksportētājs, nonāktu pie neprecīzāka salīdzinājuma. Tas ir tāpēc, ka salīdzinājumu, kura pamatā ir izmaksas, nevarētu koriģēt, lai ņemtu vērā tirdzniecības līmeni, jo tirdzniecības līmeni var ņemt vērā tikai tad, ja neņem vērā konkrētus pārdošanas darījumus, proti, tiešo pārdošanu tiešajiem lietotājiem. Izmaksās balstīts aprēķins turpretim būtu jāpamato ar ražošanas izmaksām, tādējādi sagrupējot kopā visus ražojumus. Imports no Ķīnas notiek, izmantojot tirgotājus. Tiešā pārdošana tiešajiem lietotājiem parasti ietver papildu īpaši pielāgotas prasības, kā paskaidrots pagaidu regulas 61. apsvērumā. Izmaksās balstīta aprēķina rezultātā tādējādi nāktos savstarpēji salīdzināt atšķirīgus darījumu veidus un ražojumus. Tādējādi pretēji apgalvotajam, ņemot vērā tirdzniecības līmeni, nonāca pie zemākām kaitējuma starpībām, jo augstu izmaksu pārdošana tiešajiem lietotājiem netika iekļauta aprēķinā. |
| --- | --- |

(76)

Komisija norādīja, ka, cenu vietā izmantojot Savienības ražošanas nozares izmaksas, kā to ierosināja Ķīnas ražotājs eksportētājs, nonāktu pie neprecīzāka salīdzinājuma. Tas ir tāpēc, ka salīdzinājumu, kura pamatā ir izmaksas, nevarētu koriģēt, lai ņemtu vērā tirdzniecības līmeni, jo tirdzniecības līmeni var ņemt vērā tikai tad, ja neņem vērā konkrētus pārdošanas darījumus, proti, tiešo pārdošanu tiešajiem lietotājiem. Izmaksās balstīts aprēķins turpretim būtu jāpamato ar ražošanas izmaksām, tādējādi sagrupējot kopā visus ražojumus. Imports no Ķīnas notiek, izmantojot tirgotājus. Tiešā pārdošana tiešajiem lietotājiem parasti ietver papildu īpaši pielāgotas prasības, kā paskaidrots pagaidu regulas 61. apsvērumā. Izmaksās balstīta aprēķina rezultātā tādējādi nāktos savstarpēji salīdzināt atšķirīgus darījumu veidus un ražojumus. Tādējādi pretēji apgalvotajam, ņemot vērā tirdzniecības līmeni, nonāca pie zemākām kaitējuma starpībām, jo augstu izmaksu pārdošana tiešajiem lietotājiem netika iekļauta aprēķinā.

| (77) | Sūdzības iesniedzējs apstrīdēja tiešās pārdošanas tiešajiem lietotājiem izslēgšanu no pagaidu regulas (sk. 61. apsvērumu). Tas apgalvoja, ka, lai arī Ķīnas ražojumu pārdošana patiešām notiek, izmantojot izplatītājus, šī pārdošana ietver arī īpaši pielāgotus un augstvērtīgus ražojumus. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka tādējādi nav iemesla tiešo pārdošanu tiešajiem lietotājiem izslēgt no salīdzinājuma. |
| --- | --- |

(77)

Sūdzības iesniedzējs apstrīdēja tiešās pārdošanas tiešajiem lietotājiem izslēgšanu no pagaidu regulas (sk. 61. apsvērumu). Tas apgalvoja, ka, lai arī Ķīnas ražojumu pārdošana patiešām notiek, izmantojot izplatītājus, šī pārdošana ietver arī īpaši pielāgotus un augstvērtīgus ražojumus. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka tādējādi nav iemesla tiešo pārdošanu tiešajiem lietotājiem izslēgt no salīdzinājuma.

| (78) | Komisija norādīja, ka gan Savienības ražošanas nozare, gan Ķīnas eksportētāji galvenokārt veic pārdošanu, izmantojot tirgotājus. Tādējādi tā uzskatīja, ka cenu salīdzinājumi tajā pašā tirdzniecības līmenī, kā aprakstīts pagaidu regulas 60. un 61. apsvērumā, ir precīzākā pieejamā metode, lai salīdzinātu Ķīnas izcelsmes importa cenas ar līdzīgiem pārdošanas darījumiem Savienībā. |
| --- | --- |

(78)

Komisija norādīja, ka gan Savienības ražošanas nozare, gan Ķīnas eksportētāji galvenokārt veic pārdošanu, izmantojot tirgotājus. Tādējādi tā uzskatīja, ka cenu salīdzinājumi tajā pašā tirdzniecības līmenī, kā aprakstīts pagaidu regulas 60. un 61. apsvērumā, ir precīzākā pieejamā metode, lai salīdzinātu Ķīnas izcelsmes importa cenas ar līdzīgiem pārdošanas darījumiem Savienībā.

| (79) | Tādējādi tika apstiprināti pagaidu regulas 60.–62. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(79)

Tādējādi tika apstiprināti pagaidu regulas 60.–62. apsvērumā izdarītie secinājumi.

3.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (80) | Pagaidu regulas 8. un 107. apsvērumā uzsvērtas viena no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem augstās izmaksas. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas šis jautājums tika izpētīts sīkāk. |
| --- | --- |

(80)

Pagaidu regulas 8. un 107. apsvērumā uzsvērtas viena no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem augstās izmaksas. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas šis jautājums tika izpētīts sīkāk.

| (81) | Pirmkārt, viena Savienības ražotāja ārkārtas norakstījumu ietekme netika ņemta vērā attiecībā uz pārdošanas rentabilitāti Savienībā. Ārkārtas norakstījumi gada pārskatos bija saistīti ar dažu aktīvu vērtības zudumu pēc tam, kad samazinājās pārdošanas apjoms naftas un dabasgāzes segmentā ārpus Savienības. No 2014. līdz 2015. gadam šī grupa kopā norakstīja aptuveni EUR 1 400 milj. Daļa šo norakstījumu ietekmēja ražošanas aktīvu vērtību attiecīgajam ražojumam Eiropā un tika iegrāmatota kā ražošanas izmaksas. Šī daļa no norakstījumiem tādējādi lika pārdošanai Savienībā izskatīties tā, it ka tā nestu vairāk zaudējumu nekā tā būtu nesusi pārdošanas Savienībā parastajā izmaksu struktūrā. Tādējādi šis aktīvu nolietojums netika iekļauts pārdošanas Savienībā izmaksās. Rezultātā pārdošanas Savienībā vidējās izmaksas tika samazinātas par 60–80 EUR/t 2014. un 2015. gadā. |
| --- | --- |

(81)

Pirmkārt, viena Savienības ražotāja ārkārtas norakstījumu ietekme netika ņemta vērā attiecībā uz pārdošanas rentabilitāti Savienībā. Ārkārtas norakstījumi gada pārskatos bija saistīti ar dažu aktīvu vērtības zudumu pēc tam, kad samazinājās pārdošanas apjoms naftas un dabasgāzes segmentā ārpus Savienības. No 2014. līdz 2015. gadam šī grupa kopā norakstīja aptuveni EUR 1 400 milj. Daļa šo norakstījumu ietekmēja ražošanas aktīvu vērtību attiecīgajam ražojumam Eiropā un tika iegrāmatota kā ražošanas izmaksas. Šī daļa no norakstījumiem tādējādi lika pārdošanai Savienībā izskatīties tā, it ka tā nestu vairāk zaudējumu nekā tā būtu nesusi pārdošanas Savienībā parastajā izmaksu struktūrā. Tādējādi šis aktīvu nolietojums netika iekļauts pārdošanas Savienībā izmaksās. Rezultātā pārdošanas Savienībā vidējās izmaksas tika samazinātas par 60–80 EUR/t 2014. un 2015. gadā.

| (82) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs pieprasīja skaidrojumu par to, vai Komisija bija izpētījusi visu četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju aktīvu nolietojumu, un kā minētais aktīvu nolietojums ir attiecināts uz attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(82)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs pieprasīja skaidrojumu par to, vai Komisija bija izpētījusi visu četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju aktīvu nolietojumu, un kā minētais aktīvu nolietojums ir attiecināts uz attiecīgo ražojumu.

| (83) | Komisija paskaidroja, ka visu četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju parastais aktīvu nolietojums tika ņemts vērā. Tajos gadījumos, kad šie aktīvi tika izmantoti, lai ražotu arī citus ražojumus, kas nav attiecīgais ražojums, kā attiecīgā ražojuma izmaksas tika ņemts vērā tikai tas kopējā aktīvu nolietojuma īpatsvars, kurš atbilst attiecīgā ražojuma apjoma īpatsvaram. 81. apsvērumā minētā korekcija nemainīja parastā aktīvu nolietojuma ietekmi. Tā attiecās tikai uz viena Savienības ražotāja ārkārtas norakstījumiem 2014. un 2015. gadā. |
| --- | --- |

(83)

Komisija paskaidroja, ka visu četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju parastais aktīvu nolietojums tika ņemts vērā. Tajos gadījumos, kad šie aktīvi tika izmantoti, lai ražotu arī citus ražojumus, kas nav attiecīgais ražojums, kā attiecīgā ražojuma izmaksas tika ņemts vērā tikai tas kopējā aktīvu nolietojuma īpatsvars, kurš atbilst attiecīgā ražojuma apjoma īpatsvaram. 81. apsvērumā minētā korekcija nemainīja parastā aktīvu nolietojuma ietekmi. Tā attiecās tikai uz viena Savienības ražotāja ārkārtas norakstījumiem 2014. un 2015. gadā.

| (84) | Otrkārt, nemainīgās izmaksas, kas attiecas uz šā Savienības ražotāja neizmantoto rezerves jaudu, netika ņemtas vērā, aprēķinot pārdošanas rentabilitāti Savienībā. No 2012. līdz 2015. gadam tas zaudēja ievērojamu (20 %–40 %) pārdošanas daļu (galvenokārt eksportam paredzēto daļu). Jauda netika samazināta, lai atspoguļotu šos zaudējumus, un tā tika saglabāta, lai nepieciešamības gadījumā to varētu izmantot, kad pieprasījums atjaunosies. Tādējādi minētā rezerves jauda netika iekļauta pārdošanas Savienībā izmaksās. |
| --- | --- |

(84)

Otrkārt, nemainīgās izmaksas, kas attiecas uz šā Savienības ražotāja neizmantoto rezerves jaudu, netika ņemtas vērā, aprēķinot pārdošanas rentabilitāti Savienībā. No 2012. līdz 2015. gadam tas zaudēja ievērojamu (20 %–40 %) pārdošanas daļu (galvenokārt eksportam paredzēto daļu). Jauda netika samazināta, lai atspoguļotu šos zaudējumus, un tā tika saglabāta, lai nepieciešamības gadījumā to varētu izmantot, kad pieprasījums atjaunosies. Tādējādi minētā rezerves jauda netika iekļauta pārdošanas Savienībā izmaksās.

| (85) | Komisija izvērtēja, vai būtu pamatoti izdarīt tādu pašu korekciju arī attiecībā uz pārējiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Tā konstatēja, ka pārējie Savienības ražotāji, lai arī mazākā mērogā, arī bija zaudējuši eksporta pārdošanu, vienlaikus saglabājot stabilu jaudu. Lai nodrošinātu konsekvenci, Komisija veica tādu pašu izmaksu korekciju par visu izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmaksām; šai korekcijai tomēr bija neliela ietekme (tā nepārsniedza 0,5 procentpunktus no kaitējuma starpības). |
| --- | --- |

(85)

Komisija izvērtēja, vai būtu pamatoti izdarīt tādu pašu korekciju arī attiecībā uz pārējiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Tā konstatēja, ka pārējie Savienības ražotāji, lai arī mazākā mērogā, arī bija zaudējuši eksporta pārdošanu, vienlaikus saglabājot stabilu jaudu. Lai nodrošinātu konsekvenci, Komisija veica tādu pašu izmaksu korekciju par visu izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmaksām; šai korekcijai tomēr bija neliela ietekme (tā nepārsniedza 0,5 procentpunktus no kaitējuma starpības).

| (86) | Rezultātā pārdošanas Savienībā vidējās izmaksas tika samazinātas par 30–100 EUR/t 2014. un 2015. gadā. |
| --- | --- |

(86)

Rezultātā pārdošanas Savienībā vidējās izmaksas tika samazinātas par 30–100 EUR/t 2014. un 2015. gadā.

| (87) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs pieprasīja papildu informāciju par izmaksu korekciju, to dalījumu un korekcijas ietekmi. Otrkārt, tas apgalvoja, ka viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja publicētie finanšu pārskati ietvēra finanšu rezultātus, kas atšķīrās no izmaksām un rentabilitātes, par ko ziņots galīgās informācijas izpaušanā. |
| --- | --- |

(87)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs pieprasīja papildu informāciju par izmaksu korekciju, to dalījumu un korekcijas ietekmi. Otrkārt, tas apgalvoja, ka viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja publicētie finanšu pārskati ietvēra finanšu rezultātus, kas atšķīrās no izmaksām un rentabilitātes, par ko ziņots galīgās informācijas izpaušanā.

| (88) | Attiecībā uz informācijas izpaušanu par izmaksu korekciju Komisija norādīja, ka 2014. un 2015. gada izmaksu korekcijas kopējā ietekme tika izpausta 86. apsvērumā. Komisija paskaidroja, ka izmaksu korekcijā tika ņemtas vērā visas nemainīgās izmaksas, tostarp netiešās izmaksas, netiešās darbaspēka izmaksas, nolietojums un tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas. Ņemot vērā individuālo Savienības ražotāju izmaksu datu komerciāli sensitīvu raksturu, Komisija nevarēja atklāt izmaksu detalizētu dalījumu. Tā vietā Komisija izpauda ietekmes diapazonu. Attiecībā uz otro apgalvojumu Komisija norādīja, ka publicētie finanšu pārskati attiecās uz visas grupas un visu ražojumu rezultātiem. Turpretim attiecīgās izmeklēšanas konstatējumi konkrēti attiecās uz attiecīgā ražojuma pārdošanu Savienībā. Divu minēto avotu izmaksu dati par izmaksām un rentabilitāti tādējādi atšķīrās, jo tie neattiecās uz to pašu darbības jomu. |
| --- | --- |

(88)

Attiecībā uz informācijas izpaušanu par izmaksu korekciju Komisija norādīja, ka 2014. un 2015. gada izmaksu korekcijas kopējā ietekme tika izpausta 86. apsvērumā. Komisija paskaidroja, ka izmaksu korekcijā tika ņemtas vērā visas nemainīgās izmaksas, tostarp netiešās izmaksas, netiešās darbaspēka izmaksas, nolietojums un tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas. Ņemot vērā individuālo Savienības ražotāju izmaksu datu komerciāli sensitīvu raksturu, Komisija nevarēja atklāt izmaksu detalizētu dalījumu. Tā vietā Komisija izpauda ietekmes diapazonu. Attiecībā uz otro apgalvojumu Komisija norādīja, ka publicētie finanšu pārskati attiecās uz visas grupas un visu ražojumu rezultātiem. Turpretim attiecīgās izmeklēšanas konstatējumi konkrēti attiecās uz attiecīgā ražojuma pārdošanu Savienībā. Divu minēto avotu izmaksu dati par izmaksām un rentabilitāti tādējādi atšķīrās, jo tie neattiecās uz to pašu darbības jomu.

| (89) | Korekcijas samazina netiešo izmaksu īpatsvaru, kas iezīmētas pārdošanai Savienībā, un tādējādi samazina pārdošanas Savienībā zaudējumus 2014. un 2015. gadā. |
| --- | --- |

(89)

Korekcijas samazina netiešo izmaksu īpatsvaru, kas iezīmētas pārdošanai Savienībā, un tādējādi samazina pārdošanas Savienībā zaudējumus 2014. un 2015. gadā.

| (90) | Izmaksu korekciju rezultātā Komisija šādi pārskatīja konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 79. apsvērumā.
  Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares izmaksas saglabājās samērā nemainīgas, kad ārkārtas izmaksu un rezerves jaudas ietekme tika novērsta. Nemainīgās izmaksas apvienojumā ar pārdošanas cenu samazinājumu izraisīja to, ka ražošanas nozare, sākot no 2013. gada, kļuva nerentabla. | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā nesaistītiem klientiem | 1 839 | 1 679 | 1 773 | 1 584 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 91 | 96 | 86 |
| Pārdoto preču vienības izmaksas (EUR/t) | 1 733 | 1 713 | 1 942 | 1 873 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 99 | 112 | 108 |
| Pārdoto preču vienības izmaksas (EUR/t) pēc izmaksu korekcijām | 1 733 | 1 713 | 1 830 | 1 704 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 99 | 106 | 98 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(90)

Izmaksu korekciju rezultātā Komisija šādi pārskatīja konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 79. apsvērumā.

Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares izmaksas saglabājās samērā nemainīgas, kad ārkārtas izmaksu un rezerves jaudas ietekme tika novērsta. Nemainīgās izmaksas apvienojumā ar pārdošanas cenu samazinājumu izraisīja to, ka ražošanas nozare, sākot no 2013. gada, kļuva nerentabla.

2012

2013

2014

IP (2015)

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā nesaistītiem klientiem

1 839

1 679

1 773

1 584

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

91

91

96

96

86

86

Pārdoto preču vienības izmaksas (EUR/t)

1 733

1 713

1 942

1 873

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

99

99

112

112

108

108

Pārdoto preču vienības izmaksas (EUR/t) pēc izmaksu korekcijām

1 733

1 713

1 830

1 704

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

99

99

106

106

98

98

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (91) | Turklāt Komisija šādi pārskatīja konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 80. apsvērumā.
  Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu attīstījās šādi. | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | + 5,7 | – 2,0 | – 9,5 | – 18,3 |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) pēc izmaksu korekcijām | + 5,7 | – 2,0 | – 3,2 | – 7,6 |
| Naudas plūsma (EUR) | 9 480 887 | 8 224 523 | 14 894 | 3 814 661 |
| Ieguldījumi (EUR) | 2 522 406 | 5 241 449 | 2 642 167 | 2 465 992 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 208 | 105 | 98 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 16,6 | – 6,2 | – 27,7 | – 53,6 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(91)

Turklāt Komisija šādi pārskatīja konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 80. apsvērumā.

Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu attīstījās šādi.

2012

2013

2014

IP (2015)

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

+ 5,7

– 2,0

– 9,5

– 18,3

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) pēc izmaksu korekcijām

+ 5,7

– 2,0

– 3,2

– 7,6

Naudas plūsma (EUR)

9 480 887

8 224 523

14 894

3 814 661

Ieguldījumi (EUR)

2 522 406

5 241 449

2 642 167

2 465 992

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

208

208

105

105

98

98

Ienākums no ieguldījumiem (%)

16,6

– 6,2

– 27,7

– 53,6

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (92) | Visbeidzot Komisija šādi pārskatīja konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 88. apsvērumā.
  Kā norādīts iepriekš, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms un attiecīgi arī nodarbinātība samazinājās. Savienības ražošanas nozare zaudēja pārdošanas apjomu un tirgus daļu, bet imports no Ķīnas tika pārdots par cenām, kuras bija zemākas par Savienības cenām, tādējādi radot spiedienu uz cenām. Tādēļ pārdošanas cenas samazinājās. Vissvarīgākais ir tas, ka nozare kļuva nerentabla – rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās, sliktāko rezultātu sasniedzot IP laikā. |
| --- | --- |

(92)

Visbeidzot Komisija šādi pārskatīja konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 88. apsvērumā.

Kā norādīts iepriekš, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms un attiecīgi arī nodarbinātība samazinājās. Savienības ražošanas nozare zaudēja pārdošanas apjomu un tirgus daļu, bet imports no Ķīnas tika pārdots par cenām, kuras bija zemākas par Savienības cenām, tādējādi radot spiedienu uz cenām. Tādēļ pārdošanas cenas samazinājās. Vissvarīgākais ir tas, ka nozare kļuva nerentabla – rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās, sliktāko rezultātu sasniedzot IP laikā.

| (93) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs pieprasīja papildu precizējumus par kaitējuma rādītāju noteikšanu gadījumos, kad tās pašas ražošanas līnijas var izmantot arī mazāka diametra cauruļu ražošanā, kā minēts pagaidu regulas 68.–70. apsvērumā. |
| --- | --- |

(93)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs pieprasīja papildu precizējumus par kaitējuma rādītāju noteikšanu gadījumos, kad tās pašas ražošanas līnijas var izmantot arī mazāka diametra cauruļu ražošanā, kā minēts pagaidu regulas 68.–70. apsvērumā.

| (94) | Komisija precizēja, ka jaudas izmantojums ir noteikts, pamatojoties uz kopējo jaudu izmantojumu visiem ražojumiem tajās pašās ražošanas līnijās. Attiecībā uz visiem pārējiem kaitējuma rādītājiem ir ņemts vērā tikai attiecīgais ražojums. |
| --- | --- |

(94)

Komisija precizēja, ka jaudas izmantojums ir noteikts, pamatojoties uz kopējo jaudu izmantojumu visiem ražojumiem tajās pašās ražošanas līnijās. Attiecībā uz visiem pārējiem kaitējuma rādītājiem ir ņemts vērā tikai attiecīgais ražojums.

| (95) | Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka pagaidu regulas 76. apsvērumā novērtētā dempinga ietekme būtu uzskatāma par nozīmīgu. Tas arī pieprasīja skaidrojumu par iepriekš regulas 77. apsvērumā izdarīto secinājumu, ka dempings netika konstatēts. |
| --- | --- |

(95)

Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka pagaidu regulas 76. apsvērumā novērtētā dempinga ietekme būtu uzskatāma par nozīmīgu. Tas arī pieprasīja skaidrojumu par iepriekš regulas 77. apsvērumā izdarīto secinājumu, ka dempings netika konstatēts.

| (96) | Komisija paskaidroja, ka, ņemot vērā importa no Ķīnas lielās dempinga starpības, ievērojamo apjomu un tirgus daļu un ievērojami zemākas cenas, dempinga starpības lielums ir tāds, lai to varētu uzskatīt par kaitējuma faktoru, kam ir ietekme uz Savienības ražošanas nozari, ievērojot pamatregulas 3. panta 5. punktu. Komisija arī paskaidroja, ka pagaidu regulas 77. apsvērums attiecas uz to, ka Komisija iepriekš nav izdarījusi secinājumu par dempingu attiecībā uz attiecīgo ražojumu attiecīgajā periodā. Savukārt iepriekšējā izmeklēšana tika sākta 2013. gadā un tā tika izbeigta, neizdarot secinājumu, ka dempings ir noticis izmeklēšanas periodā vai pirms tā. |
| --- | --- |

(96)

Komisija paskaidroja, ka, ņemot vērā importa no Ķīnas lielās dempinga starpības, ievērojamo apjomu un tirgus daļu un ievērojami zemākas cenas, dempinga starpības lielums ir tāds, lai to varētu uzskatīt par kaitējuma faktoru, kam ir ietekme uz Savienības ražošanas nozari, ievērojot pamatregulas 3. panta 5. punktu. Komisija arī paskaidroja, ka pagaidu regulas 77. apsvērums attiecas uz to, ka Komisija iepriekš nav izdarījusi secinājumu par dempingu attiecībā uz attiecīgo ražojumu attiecīgajā periodā. Savukārt iepriekšējā izmeklēšana tika sākta 2013. gadā un tā tika izbeigta, neizdarot secinājumu, ka dempings ir noticis izmeklēšanas periodā vai pirms tā.

| (97) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apšaubīja pagaidu regulas 79. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, īpaši attiecībā uz to, kādēļ pārdoto preču vidējās izmaksas attiecīgajā periodā pieauga par 8 % un, ja šis pieaugums konstatēts tika vienam Savienības ražotājam, vai tas atspoguļoja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei kopumā. |
| --- | --- |

(97)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apšaubīja pagaidu regulas 79. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, īpaši attiecībā uz to, kādēļ pārdoto preču vidējās izmaksas attiecīgajā periodā pieauga par 8 % un, ja šis pieaugums konstatēts tika vienam Savienības ražotājam, vai tas atspoguļoja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei kopumā.

| (98) | Komisija norādīja, ka pēc izmaksu korekcijām, kas paskaidrotas 81. un 84. apsvērumā, attiecīgajā periodā pārdoto preču vidējās izmaksas kopumā saglabājās stabilas. Vienlaikus pārdošanas Savienībā vidējās cenas ir samazinājušās par 14 %, kā norādīts pagaidu regulas 78. un 79. apsvērumā. Tas ir izraisījis Savienības ražošanas nozares zaudējumus no 2013. gada un turpmāk. Līdz ar to jāsecina, ka Savienības ražošanas nozarei kopumā pārdošanas cenu samazinājuma rezultātā ir nodarīts kaitējums. |
| --- | --- |

(98)

Komisija norādīja, ka pēc izmaksu korekcijām, kas paskaidrotas 81. un 84. apsvērumā, attiecīgajā periodā pārdoto preču vidējās izmaksas kopumā saglabājās stabilas. Vienlaikus pārdošanas Savienībā vidējās cenas ir samazinājušās par 14 %, kā norādīts pagaidu regulas 78. un 79. apsvērumā. Tas ir izraisījis Savienības ražošanas nozares zaudējumus no 2013. gada un turpmāk. Līdz ar to jāsecina, ka Savienības ražošanas nozarei kopumā pārdošanas cenu samazinājuma rezultātā ir nodarīts kaitējums.

| (99) | Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība pieprasīja papildu paskaidrojumus par darbaspēka izmaksām pagaidu regulas 87. apsvērumā un par netiešo izmaksu ietekmi uz Savienības ražošanas nozares darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

(99)

Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība pieprasīja papildu paskaidrojumus par darbaspēka izmaksām pagaidu regulas 87. apsvērumā un par netiešo izmaksu ietekmi uz Savienības ražošanas nozares darbības rezultātiem.

| (100) | Komisija paskaidroja, ka kopējais nodarbināto skaits attiecīgajā periodā ir samazinājies par 13 %, kā norādīts pagaidu regulas 75. apsvērumā, un vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto ir samazinājušās par 8 %, kā norādīts pagaidu regulas 87. apsvērumā. Šis vidējo darbaspēka izmaksu uz vienu nodarbināto samazinājums ir daļēji saistīts ar atalgojuma samazinājumu un daļēji – ar nostrādāto stundu skaita samazinājumu. Mazāks nostrādāto stundu skaits uz vienu nodarbināto ir atspoguļots arī izlaidē uz vienu nodarbināto, kas ir samazinājusies par 13 %, kā norādīts pagaidu regulas 75. apsvērumā. Tā rezultātā vispārējā ietekme, kas bija darbaspēka izmaksām uz vienu tonnu, attiecīgajā periodā kopumā saglabājās stabila, tādējādi to nevar uzskatīt par būtisku kaitējuma faktoru. |
| --- | --- |

(100)

Komisija paskaidroja, ka kopējais nodarbināto skaits attiecīgajā periodā ir samazinājies par 13 %, kā norādīts pagaidu regulas 75. apsvērumā, un vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto ir samazinājušās par 8 %, kā norādīts pagaidu regulas 87. apsvērumā. Šis vidējo darbaspēka izmaksu uz vienu nodarbināto samazinājums ir daļēji saistīts ar atalgojuma samazinājumu un daļēji – ar nostrādāto stundu skaita samazinājumu. Mazāks nostrādāto stundu skaits uz vienu nodarbināto ir atspoguļots arī izlaidē uz vienu nodarbināto, kas ir samazinājusies par 13 %, kā norādīts pagaidu regulas 75. apsvērumā. Tā rezultātā vispārējā ietekme, kas bija darbaspēka izmaksām uz vienu tonnu, attiecīgajā periodā kopumā saglabājās stabila, tādējādi to nevar uzskatīt par būtisku kaitējuma faktoru.

| (101) | Tā kā citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli netika saņemtas un pēc izmaiņām, kas veiktas 79., 80. un 88. apsvērumā, tiek apstiprināti secinājumi, kas izdarīti pagaidu regulas 63.–89. apsvērumā. |
| --- | --- |

(101)

Tā kā citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli netika saņemtas un pēc izmaiņām, kas veiktas 79., 80. un 88. apsvērumā, tiek apstiprināti secinājumi, kas izdarīti pagaidu regulas 63.–89. apsvērumā.

F.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (102) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība norādīja, ka saskaņā ar pagaidu regulas 56. apsvērumu importa no Ķīnas uz Savienību maksimālās cenas bija 2014. gadā, savukārt Savienības ražošanas nozares kaitējuma rādītāju tendences tajā pašā gadā nav tieši saistītas ar importa no Ķīnas tendencēm. |
| --- | --- |

(102)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība norādīja, ka saskaņā ar pagaidu regulas 56. apsvērumu importa no Ķīnas uz Savienību maksimālās cenas bija 2014. gadā, savukārt Savienības ražošanas nozares kaitējuma rādītāju tendences tajā pašā gadā nav tieši saistītas ar importa no Ķīnas tendencēm.

| (103) | Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība apstrīdēja arī pagaidu regulas 94. apsvēruma konstatējumus. Tā apstrīdēja to, ka pastāv cēloņsakarība starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares zaudējumiem. Pirmkārt, tā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nonāca grūtībās jau labu laiku pirms 2013. gada, ko pierāda iepriekšējā antidempinga sūdzība, kas iesniegta 2012. gadā. Otrkārt, importa no Ķīnas pieaugumu nevar uzskatīt par būtisku. Treškārt, nav izskaidrota ietekme, ko izraisīja importa no Ķīnas sarukums 2013. gadā. Ceturtkārt, kaitējuma analīze nebūtu jākoncentrē tikai uz vienu konkrētu gadu. Piektkārt, neraugoties uz importa no Ķīnas palielināšanos, 2014. gadā Savienības ražošanas nozares cenu dinamika bija pozitīva. Kopumā tā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares zaudējumi ir svārstījušies pārāk daudz, lai varētu noteikt saikni ar importa apjomiem no Ķīnas. Kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādējādi esot izraisījuši citi faktori, kas nav imports no Ķīnas. |
| --- | --- |

(103)

Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība apstrīdēja arī pagaidu regulas 94. apsvēruma konstatējumus. Tā apstrīdēja to, ka pastāv cēloņsakarība starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares zaudējumiem. Pirmkārt, tā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nonāca grūtībās jau labu laiku pirms 2013. gada, ko pierāda iepriekšējā antidempinga sūdzība, kas iesniegta 2012. gadā. Otrkārt, importa no Ķīnas pieaugumu nevar uzskatīt par būtisku. Treškārt, nav izskaidrota ietekme, ko izraisīja importa no Ķīnas sarukums 2013. gadā. Ceturtkārt, kaitējuma analīze nebūtu jākoncentrē tikai uz vienu konkrētu gadu. Piektkārt, neraugoties uz importa no Ķīnas palielināšanos, 2014. gadā Savienības ražošanas nozares cenu dinamika bija pozitīva. Kopumā tā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares zaudējumi ir svārstījušies pārāk daudz, lai varētu noteikt saikni ar importa apjomiem no Ķīnas. Kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādējādi esot izraisījuši citi faktori, kas nav imports no Ķīnas.

| (104) | Turklāt Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība apgalvoja, ka kaitējuma analīze būtu jāveic atsevišķi par katru no trim segmentiem ražojumu klāstā (naftas un dabasgāzes nozare, elektroenerģijas ražošana un mašīnbūve/būvniecība). Pretējā gadījumā atšķirības starp ražojumiem un cenām neļaujot veikt pienācīgu salīdzinājumu. Konkrētāk, imports no Ķīnas galvenokārt bija mašīnbūves/būvniecības segmentā, savukārt Savienības ražotāji relatīvi vairāk bija iesaistīti elektroenerģijas ražošanas un naftas un dabasgāzes segmentos. |
| --- | --- |

(104)

Turklāt Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība apgalvoja, ka kaitējuma analīze būtu jāveic atsevišķi par katru no trim segmentiem ražojumu klāstā (naftas un dabasgāzes nozare, elektroenerģijas ražošana un mašīnbūve/būvniecība). Pretējā gadījumā atšķirības starp ražojumiem un cenām neļaujot veikt pienācīgu salīdzinājumu. Konkrētāk, imports no Ķīnas galvenokārt bija mašīnbūves/būvniecības segmentā, savukārt Savienības ražotāji relatīvi vairāk bija iesaistīti elektroenerģijas ražošanas un naftas un dabasgāzes segmentos.

| (105) | Ķīnas ražotājs eksportētājs norādīja, ka saskaņā ar tirdzniecības statistiku attiecīgajā periodā importa no Ķīnas vidējās cenas saglabājās stabilas. Tāpēc importa no Ķīnas izraisītais cenu samazinājums nevarēja būt iemesls tam, ka samazinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi. |
| --- | --- |

(105)

Ķīnas ražotājs eksportētājs norādīja, ka saskaņā ar tirdzniecības statistiku attiecīgajā periodā importa no Ķīnas vidējās cenas saglabājās stabilas. Tāpēc importa no Ķīnas izraisītais cenu samazinājums nevarēja būt iemesls tam, ka samazinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi.

| (106) | Tas pats ražotājs eksportētājs arī apšaubīja tās cenas importam no Ķīnas un citām valstīm, kuras bija minētas pagaidu regulas 105. apsvērumā. Tas norādīja, ka importa no Ķīnas vidējās zemās cenas neatspoguļo izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju augstākas cenas. |
| --- | --- |

(106)

Tas pats ražotājs eksportētājs arī apšaubīja tās cenas importam no Ķīnas un citām valstīm, kuras bija minētas pagaidu regulas 105. apsvērumā. Tas norādīja, ka importa no Ķīnas vidējās zemās cenas neatspoguļo izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju augstākas cenas.

| (107) | Komisija piekrita, ka visi kaitējuma rādītāji neliecina par ikgadējo korelāciju ar importa no Ķīnas dinamiku. Tomēr iedarbība tiek atlikta no viena gada uz nākamo, jo cenas un darījumu attiecības pielāgojas, pieaugot negodīgai konkurencei. Tā kā imports no Ķīnas notiek ar tirgotāju starpniecību, nesaistīto importētāju izmeklēšana liecina, ka pastāv ievērojama laika nobīde starp brīdi, kad ražojumi tiek pasūtīti no Ķīnas, un to piegādes brīdi tiešajam lietotajam; minētā nobīde saistīta ar laiku, kas nepieciešams ražošanai, transportēšanai, uzglabāšanai tirgotāja līmenī un galīgajai piegādei. Importa par zemām cenām vispārējo ietekmi tādējādi iespējams novērot tikai par attiecīgo periodu kopumā. Neviena ieinteresētā persona neapstrīdēja pagaidu regulas 62. apsvēruma konstatējumus par to, ka imports no Ķīnas ienāca Savienības tirgū par cenām, kas bija ievērojami zemākas par Savienības cenām. Tāpat netika apstrīdēts arī tas, ka imports no Ķīnas, samazinoties patēriņam Savienībā, attiecīgajā periodā palielinājās absolūtā izteiksmē, kas izraisījis vēl lielāku palielinājumu relatīvā izteiksmē. |
| --- | --- |

(107)

Komisija piekrita, ka visi kaitējuma rādītāji neliecina par ikgadējo korelāciju ar importa no Ķīnas dinamiku. Tomēr iedarbība tiek atlikta no viena gada uz nākamo, jo cenas un darījumu attiecības pielāgojas, pieaugot negodīgai konkurencei. Tā kā imports no Ķīnas notiek ar tirgotāju starpniecību, nesaistīto importētāju izmeklēšana liecina, ka pastāv ievērojama laika nobīde starp brīdi, kad ražojumi tiek pasūtīti no Ķīnas, un to piegādes brīdi tiešajam lietotajam; minētā nobīde saistīta ar laiku, kas nepieciešams ražošanai, transportēšanai, uzglabāšanai tirgotāja līmenī un galīgajai piegādei. Importa par zemām cenām vispārējo ietekmi tādējādi iespējams novērot tikai par attiecīgo periodu kopumā. Neviena ieinteresētā persona neapstrīdēja pagaidu regulas 62. apsvēruma konstatējumus par to, ka imports no Ķīnas ienāca Savienības tirgū par cenām, kas bija ievērojami zemākas par Savienības cenām. Tāpat netika apstrīdēts arī tas, ka imports no Ķīnas, samazinoties patēriņam Savienībā, attiecīgajā periodā palielinājās absolūtā izteiksmē, kas izraisījis vēl lielāku palielinājumu relatīvā izteiksmē.

| (108) | Attiecībā uz segmentiem Komisija norādīja, ka attiecīgās atšķirības starp ražojuma veidiem ir atspoguļotas produkta kontroles numurā (PKN), kas nodrošina to, ka savstarpēji tiek salīdzināti tikai salīdzināmi ražojumi. Segmentu pamatīpašības ir nošķirtas PKN: leģētie un augsta piemaisījumu līmeņa leģētie tēraudi (elektroenerģijas ražošanas segments), neleģētie tēraudi (būvniecība) un īpašas ražojumu kategorijas: caurules, urbumu nostiprināšanas caurules, sūkņu un kompresoru caurules (naftas un dabasgāzes segments). Turklāt, kā paskaidrots 25. apsvērumā, pat ja atsevišķas kaitējuma starpības būtu noteiktas katram segmentam, kopējie maksājumi, kas maksājami par attiecīgo ražojumu klāstu, joprojām būtu identiski. |
| --- | --- |

(108)

Attiecībā uz segmentiem Komisija norādīja, ka attiecīgās atšķirības starp ražojuma veidiem ir atspoguļotas produkta kontroles numurā (PKN), kas nodrošina to, ka savstarpēji tiek salīdzināti tikai salīdzināmi ražojumi. Segmentu pamatīpašības ir nošķirtas PKN: leģētie un augsta piemaisījumu līmeņa leģētie tēraudi (elektroenerģijas ražošanas segments), neleģētie tēraudi (būvniecība) un īpašas ražojumu kategorijas: caurules, urbumu nostiprināšanas caurules, sūkņu un kompresoru caurules (naftas un dabasgāzes segments). Turklāt, kā paskaidrots 25. apsvērumā, pat ja atsevišķas kaitējuma starpības būtu noteiktas katram segmentam, kopējie maksājumi, kas maksājami par attiecīgo ražojumu klāstu, joprojām būtu identiski.

| (109) | Attiecībā uz tirdzniecības statistiku Komisija novēroja, ka tirdzniecības statistikā nav ņemts vērā ražojumu klāsts, kā paskaidrots pagaidu regulas 58. apsvērumā. Tāpēc vidējās cenas var attiekties uz dažādiem ražojumiem dažādos gados. Turpretī 15,1 %–30,2 % cenu samazinājums, kas norādīts pagaidu regulas 62. apsvērumā, tika noteikts, salīdzinot vienādu ražojuma veidu cenas, nevis vidējos rādītājus. Tāpēc izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju dažādi ražojumu klāsti ir ņemti vērā, nosakot to individuālās kaitējuma starpības. |
| --- | --- |

(109)

Attiecībā uz tirdzniecības statistiku Komisija novēroja, ka tirdzniecības statistikā nav ņemts vērā ražojumu klāsts, kā paskaidrots pagaidu regulas 58. apsvērumā. Tāpēc vidējās cenas var attiekties uz dažādiem ražojumiem dažādos gados. Turpretī 15,1 %–30,2 % cenu samazinājums, kas norādīts pagaidu regulas 62. apsvērumā, tika noteikts, salīdzinot vienādu ražojuma veidu cenas, nevis vidējos rādītājus. Tāpēc izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju dažādi ražojumu klāsti ir ņemti vērā, nosakot to individuālās kaitējuma starpības.

| (110) | Tādējādi tika apstiprināti pagaidu regulas 91.–95. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(110)

Tādējādi tika apstiprināti pagaidu regulas 91.–95. apsvērumā izdarītie secinājumi.

2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

| (111) | Saskaņā ar pagaidu regulas 114. apsvērumu Komisija turpināja izmeklēt iemeslus, kas ir izraisījuši ievērojamu Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazinājumu. |
| --- | --- |

(111)

Saskaņā ar pagaidu regulas 114. apsvērumu Komisija turpināja izmeklēt iemeslus, kas ir izraisījuši ievērojamu Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazinājumu.

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (112) | Kā lūgts pagaidu regulas 98. apsvērumā, sūdzības iesniedzējs sniedza datus, kas pierāda, ka attiecīgajā periodā bezšuvju cauruļu un caurulīšu patēriņš pasaules mērogā ir samazinājies par vairāk nekā 10 %. Samazinājums galvenokārt novērots naftas ieguves reģionos, ņemot vērā to, ka zemo naftas cenu dēļ atlikti jauni naftas un dabasgāzes urbumi. Turpretim elektroenerģijas ražošanas un mašīnbūves segmentus nav tieši skārušas grūtības naftas un dabasgāzes segmentā, taču tajos ir novērotas netiešas sekas. Kā norādījusi Savienības ražošanas nozare, tā kā naftas un dabasgāzes segmentā trūka pieprasījuma, ražotāji mēģināja pārdot citos segmentos, un tas palielinājis konkurences spiedienu arī citos tirgus segmentos. |
| --- | --- |

(112)

Kā lūgts pagaidu regulas 98. apsvērumā, sūdzības iesniedzējs sniedza datus, kas pierāda, ka attiecīgajā periodā bezšuvju cauruļu un caurulīšu patēriņš pasaules mērogā ir samazinājies par vairāk nekā 10 %. Samazinājums galvenokārt novērots naftas ieguves reģionos, ņemot vērā to, ka zemo naftas cenu dēļ atlikti jauni naftas un dabasgāzes urbumi. Turpretim elektroenerģijas ražošanas un mašīnbūves segmentus nav tieši skārušas grūtības naftas un dabasgāzes segmentā, taču tajos ir novērotas netiešas sekas. Kā norādījusi Savienības ražošanas nozare, tā kā naftas un dabasgāzes segmentā trūka pieprasījuma, ražotāji mēģināja pārdot citos segmentos, un tas palielinājis konkurences spiedienu arī citos tirgus segmentos.

| (113) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Ķīnas ražotāji eksportētāji un to apvienība papildus procentuālajiem īpatsvariem, kas sniegti pagaidu regulas 96. apsvērumā, pieprasīja Savienības ražošanas nozares eksporta datus. Tie arī apgalvoja, ka sliktie eksporta rādītāji, īpaši naftas un dabasgāzes segmentā, bija Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls. Tie apgalvoja, ka zaudēto pārdošanas apjomu ietekme bija daudz nozīmīgāka nekā salīdzinoši nelielam importa pieaugumam no Ķīnas uz Savienību. Savienības ražošanas nozares zaudējumu iemesls esot ražīguma samazinājums, kas saistīts mazākiem ražošanas apjomiem. |
| --- | --- |

(113)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Ķīnas ražotāji eksportētāji un to apvienība papildus procentuālajiem īpatsvariem, kas sniegti pagaidu regulas 96. apsvērumā, pieprasīja Savienības ražošanas nozares eksporta datus. Tie arī apgalvoja, ka sliktie eksporta rādītāji, īpaši naftas un dabasgāzes segmentā, bija Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls. Tie apgalvoja, ka zaudēto pārdošanas apjomu ietekme bija daudz nozīmīgāka nekā salīdzinoši nelielam importa pieaugumam no Ķīnas uz Savienību. Savienības ražošanas nozares zaudējumu iemesls esot ražīguma samazinājums, kas saistīts mazākiem ražošanas apjomiem.

| (114) | Komisija turpmākajā tabulā sniedza pieprasītos eksporta apjomus. | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms (t) | 188 730 | 194 744 | 192 027 | 130 367 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 103 | 102 | 69 |

(114)

Komisija turpmākajā tabulā sniedza pieprasītos eksporta apjomus.

2012

2013

2014

IP (2015)

Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms (t)

188 730

194 744

192 027

130 367

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

103

103

102

102

69

69

| (115) | Kā redzams, Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 31 %. Šis eksporta apjoma samazinājums tādējādi bija lielāks par patēriņa samazinājumu pasaules mērogā. Kā minēts pagaidu regulas 96. apsvērumā, attiecīgajā periodā samazinājās arī pārdošanas apjoms Savienībā, līdz ar to eksporta īpatsvars saglabājās augsts, proti, 56 % no kopējā pārdošanas apjoma IP laikā. Pārējie konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 96. un 97. apsvērumā, tika apstiprināti. |
| --- | --- |

(115)

Kā redzams, Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 31 %. Šis eksporta apjoma samazinājums tādējādi bija lielāks par patēriņa samazinājumu pasaules mērogā. Kā minēts pagaidu regulas 96. apsvērumā, attiecīgajā periodā samazinājās arī pārdošanas apjoms Savienībā, līdz ar to eksporta īpatsvars saglabājās augsts, proti, 56 % no kopējā pārdošanas apjoma IP laikā. Pārējie konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 96. un 97. apsvērumā, tika apstiprināti.

| (116) | Komisija secināja, ka eksporta pārdošanas apjoma samazinājumam bija negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli un tā veicināja kaitējumu. Pārdošanas apjomu samazinājuma rezultātā samazinājās jaudas izmantojuma rādītājs, tādējādi netiešo izmaksu īpatsvars visā pārdošanā, arī pārdošanā Savienībā, palielinājās. Vājie eksporta rādītāji tādējādi bija faktors, kas veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo pieauga pārdošanas Savienībā izmaksas. Ņemot vērā Savienības ražotāju izmaksu korekcijas, kā paskaidrots 81. un 84. apsvērumā, šā cēloņa ietekme lielā mērā tika izslēgta no kaitējuma starpības aprēķina. Ciktāl šī ietekme netika pilnība izslēgta ar korekcijām, jebkādai atlikušai ietekmei uz kaitējuma starpības līmeni vajadzētu būt vien nenozīmīgai. |
| --- | --- |

(116)

Komisija secināja, ka eksporta pārdošanas apjoma samazinājumam bija negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli un tā veicināja kaitējumu. Pārdošanas apjomu samazinājuma rezultātā samazinājās jaudas izmantojuma rādītājs, tādējādi netiešo izmaksu īpatsvars visā pārdošanā, arī pārdošanā Savienībā, palielinājās. Vājie eksporta rādītāji tādējādi bija faktors, kas veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo pieauga pārdošanas Savienībā izmaksas. Ņemot vērā Savienības ražotāju izmaksu korekcijas, kā paskaidrots 81. un 84. apsvērumā, šā cēloņa ietekme lielā mērā tika izslēgta no kaitējuma starpības aprēķina. Ciktāl šī ietekme netika pilnība izslēgta ar korekcijām, jebkādai atlikušai ietekmei uz kaitējuma starpības līmeni vajadzētu būt vien nenozīmīgai.

| (117) | Eksporta rādītāji nevar izskaidrot kaitējumu, kas izriet no importa no Ķīnas pieauguma par cenām, kas ir zemākas par cenām Savienībā, un sekojošu cenu samazinājumu Savienībā. Ja nebūtu importa par dempinga cenām, Savienības ražotāji būtu varējuši pārdot savus ražojumus Savienības tirgū par cenām, kas neradītu kaitējumu. Tādēļ eksporta rādītāji neizjauca cēloņsakarību starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(117)

Eksporta rādītāji nevar izskaidrot kaitējumu, kas izriet no importa no Ķīnas pieauguma par cenām, kas ir zemākas par cenām Savienībā, un sekojošu cenu samazinājumu Savienībā. Ja nebūtu importa par dempinga cenām, Savienības ražotāji būtu varējuši pārdot savus ražojumus Savienības tirgū par cenām, kas neradītu kaitējumu. Tādēļ eksporta rādītāji neizjauca cēloņsakarību starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

Pārdošana saistītām personām

Pārdošana saistītām personām

| (118) | Tā kā piezīmes netika saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 99. un 100. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(118)

Tā kā piezīmes netika saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 99. un 100. apsvērumā izdarītie secinājumi.

Imports no trešām valstīm un patēriņa samazinājums sakarā ar krīzi naftas un dabasgāzes nozarē

Imports no trešām valstīm un patēriņa samazinājums sakarā ar krīzi naftas un dabasgāzes nozarē

| (119) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas kāds Ķīnas ražotājs eksportētājs norādīja, ka importa pieaugums no Ķīnas attiecīgajā periodā bija 3 344 t. Vienlaikus patēriņš Savienībā samazinājās par 18 212 t, bet imports no citām trešām valstīm palielinājās par 9 711 t (importa no Japānas īpatsvars šajā rādītājā palielinājās līdz 3 535 t). Tas norādīja, ka visiem šiem faktoriem bija lielāka ietekme par importa apjoma pieaugumu no Ķīnas. |
| --- | --- |

(119)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas kāds Ķīnas ražotājs eksportētājs norādīja, ka importa pieaugums no Ķīnas attiecīgajā periodā bija 3 344 t. Vienlaikus patēriņš Savienībā samazinājās par 18 212 t, bet imports no citām trešām valstīm palielinājās par 9 711 t (importa no Japānas īpatsvars šajā rādītājā palielinājās līdz 3 535 t). Tas norādīja, ka visiem šiem faktoriem bija lielāka ietekme par importa apjoma pieaugumu no Ķīnas.

| (120) | Komisija piekrita, ka mazāks patēriņš un importa pieaugums no citām valstīm, iespējams, veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi samazinājās. |
| --- | --- |

(120)

Komisija piekrita, ka mazāks patēriņš un importa pieaugums no citām valstīm, iespējams, veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi samazinājās.

| (121) | Tomēr šie faktori nevar izskaidrot importa pieaugumu no Ķīnas par cenām, kas ir zemākas par cenām Savienībā. Imports no Ķīnas ir palielinājies, patēriņam Savienībā samazinoties. Konkrēti, kā parādīts pagaidu regulas 101.–105. apsvērumā, cenas importam no citām valstīm bija augstākas nekā cenas importam no Ķīnas, šāda importa vidējās cenas attiecīgajā periodā palielinājās un tā tirgus daļa saglabājās neliela. Tādēļ imports no trešām valstīm nevarētu būt bijis iemesls pārdošanas cenu samazinājumam Savienībā. Tāpēc importa no trešām valstīm nodarīts kaitējums – ja tādu konstatētu – būtu nenozīmīgs gan cenu, gan apjomu ziņā. Līdz ar to šie faktori neizjauca cēloņsakarību starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Katrā ziņā, ciktāl šiem faktoriem bija vairāk nekā nenozīmīga ietekme, tie tika atspoguļoti korekcijā attiecībā uz neizmantoto jaudu 84. un 85. apsvērumā. |
| --- | --- |

(121)

Tomēr šie faktori nevar izskaidrot importa pieaugumu no Ķīnas par cenām, kas ir zemākas par cenām Savienībā. Imports no Ķīnas ir palielinājies, patēriņam Savienībā samazinoties. Konkrēti, kā parādīts pagaidu regulas 101.–105. apsvērumā, cenas importam no citām valstīm bija augstākas nekā cenas importam no Ķīnas, šāda importa vidējās cenas attiecīgajā periodā palielinājās un tā tirgus daļa saglabājās neliela. Tādēļ imports no trešām valstīm nevarētu būt bijis iemesls pārdošanas cenu samazinājumam Savienībā. Tāpēc importa no trešām valstīm nodarīts kaitējums – ja tādu konstatētu – būtu nenozīmīgs gan cenu, gan apjomu ziņā. Līdz ar to šie faktori neizjauca cēloņsakarību starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Katrā ziņā, ciktāl šiem faktoriem bija vairāk nekā nenozīmīga ietekme, tie tika atspoguļoti korekcijā attiecībā uz neizmantoto jaudu 84. un 85. apsvērumā.

| (122) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apstrīdēja tirdzniecības statistikas datus pagaidu regulas 105. apsvērumā, apgalvojot, ka cenas par tonnu importam no citām valstīm, izņemot Ķīnu un Japānu, bija nesamērīgi augstas. Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā galvenais iemesls bija importa apjomu nepilnīga deklarēšana, kas izraisīja augstas vidējās cenas. Tas apgalvoja, ka tādējādi konstatējumi par cēloņsakarību esot kļūdaini, jo tajos netika ņemti vērā it kā lielāki apjomi un zemākas cenas importam no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(122)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apstrīdēja tirdzniecības statistikas datus pagaidu regulas 105. apsvērumā, apgalvojot, ka cenas par tonnu importam no citām valstīm, izņemot Ķīnu un Japānu, bija nesamērīgi augstas. Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā galvenais iemesls bija importa apjomu nepilnīga deklarēšana, kas izraisīja augstas vidējās cenas. Tas apgalvoja, ka tādējādi konstatējumi par cēloņsakarību esot kļūdaini, jo tajos netika ņemti vērā it kā lielāki apjomi un zemākas cenas importam no trešām valstīm.

| (123) | Komisija paskaidroja, ka dati pagaidu regulas 105. apsvērumā balstījās uz publiski pieejamajiem Eurostat datiem. Komisija papildināja datus ar pilnīgāku tabulu, kurā sīki atspoguļots arī imports no ASV un imports no visām pārējām valstīm, izņemot Ķīnu, Japānu un ASV. Tā laboja arī pārrakstīšanās kļūdas, kas tika konstatētas pēc galīgās informācijas izpaušanas. Līdz ar to konstatējumi pagaidu regulas 105 apsvērumā tika laboti šādi.
  Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka šā importa ietekme nav tāda, kas izjauktu cēloņsakarību starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.










  Valsts | | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīna | Apjoms (t) | 39 195 | 35 337 | 41 590 | 42 539 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 90 | 106 | 109 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 22,2 | 20,6 | 26,8 | 26,8 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 93 | 121 | 121 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 096 | 1 079 | 1 037 | 1 099 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 98 | 95 | 100 |
| Japāna | Apjoms (t) | 2 222 | 8 922 | 3 690 | 5 757 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 402 | 166 | 259 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 1,3 | 5,2 | 2,4 | 3,6 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 414 | 166 | 259 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 2 146 | 1 700 | 2 779 | 1 143 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 79 | 130 | 53 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot Ķīnu | Apjoms (t) | 5 313 | 16 308 | 18 387 | 15 024 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 307 | 346 | 283 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 3,0 | 9,5 | 11,9 | 9,5 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 316 | 394 | 315 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 2 717 | 2 060 | 2 889 | 4 073 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 76 | 106 | 150 |
| ASV | Apjoms (t) | 1 179 | 2 591 | 3 867 | 2 392 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 220 | 328 | 203 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 0,7 | 1,5 | 2,5 | 1,5 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 227 | 374 | 226 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 3 360 | 2 514 | 2 695 | 15 421 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 75 | 80 | 459 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot Ķīnu, Japānu un ASV | Apjoms (t) | 1 915 | 4 795 | 10 830 | 6 875 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 250 | 566 | 359 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 1,1 | 2,8 | 7,0 | 4,3 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 258 | 645 | 400 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 2 983 | 2 485 | 2 996 | 2 557 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 83 | 100 | 86 |
| Avots: Eiropas Komisija (Eurostat). |

(123)

Komisija paskaidroja, ka dati pagaidu regulas 105. apsvērumā balstījās uz publiski pieejamajiem Eurostat datiem. Komisija papildināja datus ar pilnīgāku tabulu, kurā sīki atspoguļots arī imports no ASV un imports no visām pārējām valstīm, izņemot Ķīnu, Japānu un ASV. Tā laboja arī pārrakstīšanās kļūdas, kas tika konstatētas pēc galīgās informācijas izpaušanas. Līdz ar to konstatējumi pagaidu regulas 105 apsvērumā tika laboti šādi.

Eurostat

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka šā importa ietekme nav tāda, kas izjauktu cēloņsakarību starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

Valsts

2012

2013

2014

IP (2015)

Ķīna

Apjoms (t)

39 195

35 337

41 590

42 539

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

90

90

106

106

109

109

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

22,2

20,6

26,8

26,8

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

93

93

121

121

121

121

Vidējā cena (EUR/t)

1 096

1 079

1 037

1 099

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

98

98

95

95

100

100

Japāna

Apjoms (t)

2 222

8 922

3 690

5 757

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

402

402

166

166

259

259

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

1,3

5,2

2,4

3,6

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

414

414

166

166

259

259

Vidējā cena (EUR/t)

2 146

1 700

2 779

1 143

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

79

79

130

130

53

53

Visas trešās valstis kopā, izņemot Ķīnu

Apjoms (t)

5 313

16 308

18 387

15 024

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

307

307

346

346

283

283

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

3,0

9,5

11,9

9,5

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

316

316

394

394

315

315

Vidējā cena (EUR/t)

2 717

2 060

2 889

4 073

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

76

76

106

106

150

150

ASV

Apjoms (t)

1 179

2 591

3 867

2 392

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

220

220

328

328

203

203

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

0,7

1,5

2,5

1,5

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

227

227

374

374

226

226

Vidējā cena (EUR/t)

3 360

2 514

2 695

15 421

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

75

75

80

80

459

459

Visas trešās valstis kopā, izņemot Ķīnu, Japānu un ASV

Apjoms (t)

1 915

4 795

10 830

6 875

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

250

250

566

566

359

359

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

1,1

2,8

7,0

4,3

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

258

258

645

645

400

400

Vidējā cena (EUR/t)

2 983

2 485

2 996

2 557

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

83

83

100

100

86

86

Avots: Eiropas Komisija (Eurostat).

Avots:

Eurostat

| (124) | Importa statistika liecina, ka IP laikā importam no ASV bija īpaši augsta vienības cena. Cenas importam no pārējām trešām valstīm kopumā atbilda cenām Savienībā un laika gaitā saglabājās diezgan stabilas. Tādējādi augstās vidējās importa cenas atspoguļoja atšķirības cenās importam no ASV. Komisija norādīja, ka netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu apgalvojumu, ka importa statistika bija kļūdaina. Jebkurā gadījumā, ņemot vērā relatīvi augstās cenas importam no ASV arī iepriekšējos gados un tā mazo tirgus daļu, pat ja statistikā būtu kļūdas attiecībā uz ASV, kā to apgalvoja Ķīnas ražotājs eksportētājs, šis apstāklis nebūtu mainījis 121. apsvērumā izdarītos konstatējumus par to, ka imports no trešām valstīm neizjauc cēloņsakarību starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(124)

Importa statistika liecina, ka IP laikā importam no ASV bija īpaši augsta vienības cena. Cenas importam no pārējām trešām valstīm kopumā atbilda cenām Savienībā un laika gaitā saglabājās diezgan stabilas. Tādējādi augstās vidējās importa cenas atspoguļoja atšķirības cenās importam no ASV. Komisija norādīja, ka netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu apgalvojumu, ka importa statistika bija kļūdaina. Jebkurā gadījumā, ņemot vērā relatīvi augstās cenas importam no ASV arī iepriekšējos gados un tā mazo tirgus daļu, pat ja statistikā būtu kļūdas attiecībā uz ASV, kā to apgalvoja Ķīnas ražotājs eksportētājs, šis apstāklis nebūtu mainījis 121. apsvērumā izdarītos konstatējumus par to, ka imports no trešām valstīm neizjauc cēloņsakarību starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (125) | Tā kā citas piezīmes netika saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 101.–106. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(125)

Tā kā citas piezīmes netika saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 101.–106. apsvērumā izdarītie secinājumi.

Savienības ražošanas nozarē konstatētās izmaksu un rentabilitātes normu atšķirības

Savienības ražošanas nozarē konstatētās izmaksu un rentabilitātes normu atšķirības

| (126) | Saskaņā ar pagaidu regulas 107.–110. apsvērumu Komisija sīkāk pārbaudīja viena Savienības ražotāja stāvokli. |
| --- | --- |

(126)

Saskaņā ar pagaidu regulas 107.–110. apsvērumu Komisija sīkāk pārbaudīja viena Savienības ražotāja stāvokli.

| (127) | Šā Savienības ražotāja vidējās izmaksas patiešām bija augstākas nekā pārējiem Savienības ražotājiem. Tomēr tas ir izskaidrojams ar plašāku ražojumu klāstu nekā pārējiem Savienības ražotājiem, tostarp lielāku īpatsvaru, kas bija leģēto un augsta piemaisījumu līmeņa leģēto tēraudu ražojumiem. Savienības ražotājs pārdod arī īpaši pielāgotus ražojumus tiešajiem klientiem nevis izplatītājiem. Šāda pārdošana parasti tiek veikta par augstākām cenām. |
| --- | --- |

(127)

Šā Savienības ražotāja vidējās izmaksas patiešām bija augstākas nekā pārējiem Savienības ražotājiem. Tomēr tas ir izskaidrojams ar plašāku ražojumu klāstu nekā pārējiem Savienības ražotājiem, tostarp lielāku īpatsvaru, kas bija leģēto un augsta piemaisījumu līmeņa leģēto tēraudu ražojumiem. Savienības ražotājs pārdod arī īpaši pielāgotus ražojumus tiešajiem klientiem nevis izplatītājiem. Šāda pārdošana parasti tiek veikta par augstākām cenām.

| (128) | Savienības ražotājs uzskatāmi parādīja, ka daži Ķīnas ražotāji eksportētāji ir ieguvuši vajadzīgos kvalitātes sertifikātus, lai tie varētu piegādāt būtiskākos pielietojumus Savienībā, un tādējādi tie konkurē ar Savienības ražotāju arī augstas kvalitātes segmentā Savienībā par tiem pašiem projektiem, tādējādi radot cenu spiedienu uz tā pārdošanas rezultātiem Savienībā. |
| --- | --- |

(128)

Savienības ražotājs uzskatāmi parādīja, ka daži Ķīnas ražotāji eksportētāji ir ieguvuši vajadzīgos kvalitātes sertifikātus, lai tie varētu piegādāt būtiskākos pielietojumus Savienībā, un tādējādi tie konkurē ar Savienības ražotāju arī augstas kvalitātes segmentā Savienībā par tiem pašiem projektiem, tādējādi radot cenu spiedienu uz tā pārdošanas rezultātiem Savienībā.

| (129) | Attiecīgajā periodā Savienības ražotājs zaudēja ražošanas apjomus straujāk nekā pārējie Savienības ražotāji (īpaši eksporta ziņā), kas izraisīja nemainīgo izmaksu īpatsvara pieaugumu. Tādējādi, lai atspoguļotu grūtības naftas un dabasgāzes tirgos, vairākkārt veikts aktīvu ārkārtas nolietojums. Visbeidzot, pārdošanas Savienībā rentabilitāti ietekmēja arī pārdošanas cenu samazinājums Savienībā. |
| --- | --- |

(129)

Attiecīgajā periodā Savienības ražotājs zaudēja ražošanas apjomus straujāk nekā pārējie Savienības ražotāji (īpaši eksporta ziņā), kas izraisīja nemainīgo izmaksu īpatsvara pieaugumu. Tādējādi, lai atspoguļotu grūtības naftas un dabasgāzes tirgos, vairākkārt veikts aktīvu ārkārtas nolietojums. Visbeidzot, pārdošanas Savienībā rentabilitāti ietekmēja arī pārdošanas cenu samazinājums Savienībā.

| (130) | Lai arī Savienības ražotāja zaudējumu daļu izraisīja pārdošanas apjomu zaudējums un attiecīgi zems jaudas izmantojuma līmenis, Komisija arī konstatēja, ka tā finanšu zaudējumu zināma daļa bija saistīta ar zemākām cenām Savienības tirgū. Līdz ar to pastāv cēloņsakarība starp importu no Ķīnas par dempinga cenām, kas bija zemākas par Savienības cenām, un Savienības ražotājam nodarīto kaitējumu. Šo cēloņsakarību, kas ietekmē pārdošanas Savienībā cenas, neizjauc Savienības ražotāja īpašās izmaksas 2014. un 2015. gadā. |
| --- | --- |

(130)

Lai arī Savienības ražotāja zaudējumu daļu izraisīja pārdošanas apjomu zaudējums un attiecīgi zems jaudas izmantojuma līmenis, Komisija arī konstatēja, ka tā finanšu zaudējumu zināma daļa bija saistīta ar zemākām cenām Savienības tirgū. Līdz ar to pastāv cēloņsakarība starp importu no Ķīnas par dempinga cenām, kas bija zemākas par Savienības cenām, un Savienības ražotājam nodarīto kaitējumu. Šo cēloņsakarību, kas ietekmē pārdošanas Savienībā cenas, neizjauc Savienības ražotāja īpašās izmaksas 2014. un 2015. gadā.

| (131) | Kā paskaidrots 81., 84., 85., 90. un 91. apsvērumā, korekcijas veiktas Savienības ražotāja izmaksām un pārdošanas Savienībā rentabilitāte tika pārrēķināta. Korekcijas lielā mērā izslēdza eksporta pārdošanas ietekmi un aktīvu nolietojumu, kas saistīts ar konkrēto situāciju naftas un dabasgāzes tirgū. Ciktāl šī ietekme netika pilnība izslēgta ar izmaksu korekcijām, jebkādai atlikušai ietekmei uz kaitējuma starpības līmeni vajadzētu būt vien nenozīmīgai. Pat pēc tam, kad tika veiktas izmaksu korekcijas, Savienības ražotāja rentabilitāte saglabājās negatīva, ko ietekmēja pārdošana par zemākām cenām nekā tā pārdošanas cenas Savienībā. |
| --- | --- |

(131)

Kā paskaidrots 81., 84., 85., 90. un 91. apsvērumā, korekcijas veiktas Savienības ražotāja izmaksām un pārdošanas Savienībā rentabilitāte tika pārrēķināta. Korekcijas lielā mērā izslēdza eksporta pārdošanas ietekmi un aktīvu nolietojumu, kas saistīts ar konkrēto situāciju naftas un dabasgāzes tirgū. Ciktāl šī ietekme netika pilnība izslēgta ar izmaksu korekcijām, jebkādai atlikušai ietekmei uz kaitējuma starpības līmeni vajadzētu būt vien nenozīmīgai. Pat pēc tam, kad tika veiktas izmaksu korekcijas, Savienības ražotāja rentabilitāte saglabājās negatīva, ko ietekmēja pārdošana par zemākām cenām nekā tā pārdošanas cenas Savienībā.

Savienības ražošanas nozares pārorientēšanās uz zemākas cenas ražojumiem

Savienības ražošanas nozares pārorientēšanās uz zemākas cenas ražojumiem

| (132) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas, kā paskaidrots 26. apsvērumā, viens Ķīnas ražotājs eksportētājs un Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība apgalvoja, ka grūtības, ar ko saskārās Savienības ražošanas nozare, veicot pārdošanu citos segmentos, kas nav naftas un dabasgāzes segments, ir tirgus spēku darbības rezultāts, un tām nav saiknes ar importu no Ķīnas. Tie arī apgalvoja, ka Savienības ražotāji ir izvēlējušies komercstratēģiju pārorientēties no naftas un dabasgāzes ražojumiem uz zemāku cenu segmentiem, kas izraisījis negatīvas rentabilitātes tendences. |
| --- | --- |

(132)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas, kā paskaidrots 26. apsvērumā, viens Ķīnas ražotājs eksportētājs un Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība apgalvoja, ka grūtības, ar ko saskārās Savienības ražošanas nozare, veicot pārdošanu citos segmentos, kas nav naftas un dabasgāzes segments, ir tirgus spēku darbības rezultāts, un tām nav saiknes ar importu no Ķīnas. Tie arī apgalvoja, ka Savienības ražotāji ir izvēlējušies komercstratēģiju pārorientēties no naftas un dabasgāzes ražojumiem uz zemāku cenu segmentiem, kas izraisījis negatīvas rentabilitātes tendences.

| (133) | Komisija norādīja, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas tika pārdots par cenām, kuras bija zemākas par cenām Savienībā ražojumu klāstā kopumā un ne tikai naftas un dabasgāzes nozarē. Tāpēc kaitējums, ko radījis imports no Ķīnas neattiecās tika uz vienu konkrētu segmentu. Ja nebūtu importa par dempinga cenām, ko pārdeva par zemākām cenām nekā cenas Savienībā, Savienības ražošanas nozare būtu varējusi noteikt augstākas cenas visos segmentos, neatkarīgi no tā, uz kuru no tiem orientējas Savienības ražotāji. Ciktāl pārorientēšanās uz citiem segmentiem bija kaitējuma cēlonis, tā bija saistīta ar eksporta rādītājiem un patēriņa samazināšanos, un šie abi faktori tika izvērtēti kā citi iespējamie faktori, kas izraisījuši kaitējumu, nonākot pie secinājuma, ka minētie faktori nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(133)

Komisija norādīja, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas tika pārdots par cenām, kuras bija zemākas par cenām Savienībā ražojumu klāstā kopumā un ne tikai naftas un dabasgāzes nozarē. Tāpēc kaitējums, ko radījis imports no Ķīnas neattiecās tika uz vienu konkrētu segmentu. Ja nebūtu importa par dempinga cenām, ko pārdeva par zemākām cenām nekā cenas Savienībā, Savienības ražošanas nozare būtu varējusi noteikt augstākas cenas visos segmentos, neatkarīgi no tā, uz kuru no tiem orientējas Savienības ražotāji. Ciktāl pārorientēšanās uz citiem segmentiem bija kaitējuma cēlonis, tā bija saistīta ar eksporta rādītājiem un patēriņa samazināšanos, un šie abi faktori tika izvērtēti kā citi iespējamie faktori, kas izraisījuši kaitējumu, nonākot pie secinājuma, ka minētie faktori nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

Citu faktoru, kuri saskaņā ar konstatējumiem veicināja kaitējumu, kumulatīvs novērtējums

Citu faktoru, kuri saskaņā ar konstatējumiem veicināja kaitējumu, kumulatīvs novērtējums

| (134) | Komisija secināja, ka citi kaitējuma cēloņi gan atsevišķi, gan kopā, nav izjaukuši cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tas ir tāpēc, ka imports par dempinga cenām ir nepārprotami radījis kaitējumu, pārdošanai notiekot par cenām, kas bija zemākas par cenām Savienībā, un tādējādi izraisot pārdošanas cenu samazinājumu Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(134)

Komisija secināja, ka citi kaitējuma cēloņi gan atsevišķi, gan kopā, nav izjaukuši cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tas ir tāpēc, ka imports par dempinga cenām ir nepārprotami radījis kaitējumu, pārdošanai notiekot par cenām, kas bija zemākas par cenām Savienībā, un tādējādi izraisot pārdošanas cenu samazinājumu Savienības tirgū.

| (135) | Turpretim citi kaitējuma cēloņi nav saistīti ar Savienības pārdošanas cenu samazinājumu un to kumulatīvā ietekme bija nenozīmīga. Kaitējums, ko izraisīja pārdošanas apjomu samazinājums, nebija saistīts ar cenām Savienībā un to ietekme bija ne vairāk kā nenozīmīga pēc tam, kad veiktas Savienības ražotāju izmaksu korekcijas. Importa apjoms no trešām valstīm bija neliels, un tas tika veikts par augstām un arvien augošām cenām. Tāpēc tas neradīja cenu pazemināšanos, un tā ietekme, ja tāda vispār bija, bija nenozīmīga. Viena Savienības ražotāja konkrēto izmaksu struktūra tika aplūkota izmaksu korekcijās, un jebkāda atlikušā ietekme pēc tam, kad tika veiktas izmaksu korekcijas, bija ne vairāk kā nenozīmīga. |
| --- | --- |

(135)

Turpretim citi kaitējuma cēloņi nav saistīti ar Savienības pārdošanas cenu samazinājumu un to kumulatīvā ietekme bija nenozīmīga. Kaitējums, ko izraisīja pārdošanas apjomu samazinājums, nebija saistīts ar cenām Savienībā un to ietekme bija ne vairāk kā nenozīmīga pēc tam, kad veiktas Savienības ražotāju izmaksu korekcijas. Importa apjoms no trešām valstīm bija neliels, un tas tika veikts par augstām un arvien augošām cenām. Tāpēc tas neradīja cenu pazemināšanos, un tā ietekme, ja tāda vispār bija, bija nenozīmīga. Viena Savienības ražotāja konkrēto izmaksu struktūra tika aplūkota izmaksu korekcijās, un jebkāda atlikušā ietekme pēc tam, kad tika veiktas izmaksu korekcijas, bija ne vairāk kā nenozīmīga.

| (136) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka vispārējais atalgojuma un izmaksu līmenis Ķīnā bija zemāks nekā Savienībā, kas izskaidro to, kādēļ Ķīnas cenas bija zemākas par Savienības cenām. Tas apgalvoja, ka cenu samazinājums tādējādi bija parasta parādība, un tāpēc Savienības un importa cenu salīdzinājumi bija negodīgi. |
| --- | --- |

(136)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka vispārējais atalgojuma un izmaksu līmenis Ķīnā bija zemāks nekā Savienībā, kas izskaidro to, kādēļ Ķīnas cenas bija zemākas par Savienības cenām. Tas apgalvoja, ka cenu samazinājums tādējādi bija parasta parādība, un tāpēc Savienības un importa cenu salīdzinājumi bija negodīgi.

| (137) | Komisija norādīja, ka antidempinga maksājumi tiek noteikti tikai situācijās, kad eksporta pārdošanas cenas ir zemākas par normālo vērtību. Tāpēc apgalvojumi attiecībā uz zemākām izmaksām kopumā nebija relevanti. |
| --- | --- |

(137)

Komisija norādīja, ka antidempinga maksājumi tiek noteikti tikai situācijās, kad eksporta pārdošanas cenas ir zemākas par normālo vērtību. Tāpēc apgalvojumi attiecībā uz zemākām izmaksām kopumā nebija relevanti.

| (138) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas cits Ķīnas ražotājs eksportētājs un Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība apstrīdēja konstatējumus par cēloņsakarību. Tie apgalvoja, ka imports no Ķīnas nevarēja izskaidrot Savienības ražošanas nozares rentabilitātes atšķirības, ka citi cēloņi, kas nav imports no Ķīnas, radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka izmaksu korekcijas nevar aizstāt cēloņsakarības analīzi. |
| --- | --- |

(138)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas cits Ķīnas ražotājs eksportētājs un Ķīnas ražotāju eksportētāju apvienība apstrīdēja konstatējumus par cēloņsakarību. Tie apgalvoja, ka imports no Ķīnas nevarēja izskaidrot Savienības ražošanas nozares rentabilitātes atšķirības, ka citi cēloņi, kas nav imports no Ķīnas, radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka izmaksu korekcijas nevar aizstāt cēloņsakarības analīzi.

| (139) | Komisija norādīja, ka izmaksu korekcijas noteica Savienības ražošanas nozares faktiskās izmaksas, kā paskaidrots 81., 84., 85. un 86. apsvērumā. Otrkārt, Komisija norādīja, ka apgalvojumos, ar kuriem nāca klajā pēc galīgās informācijas izpaušanas, nav apstrīdēts konstatējums, ka, samazinoties patēriņam Savienībā, imports no Ķīnas attiecīgajā periodā palielinājās. Tāpat apgalvojumos nav apstrīdēts konstatējums, ka imports no Ķīnas tika veikts par zemākām cenām nekā cenas Savienībā, tādējādi tas veikts, radot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija 111.–135. apsvērumā ir sīki izvērtējusi citus faktorus, kas ir veicinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Citu faktoru attiecinājuma kumulatīvā analīze 134. un 135. apsvērumā parādīja, ka citi faktori gan atsevišķi, gan kopā nav izjaukuši cēloņsakarību starp tādu importu par dempinga cenām no Ķīnas, ko pārdeva par zemākām cenām, un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, un ka kaitējums, kas attiecināms uz citiem faktoriem, nav attiecināts uz importu par dempinga cenām. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(139)

Komisija norādīja, ka izmaksu korekcijas noteica Savienības ražošanas nozares faktiskās izmaksas, kā paskaidrots 81., 84., 85. un 86. apsvērumā. Otrkārt, Komisija norādīja, ka apgalvojumos, ar kuriem nāca klajā pēc galīgās informācijas izpaušanas, nav apstrīdēts konstatējums, ka, samazinoties patēriņam Savienībā, imports no Ķīnas attiecīgajā periodā palielinājās. Tāpat apgalvojumos nav apstrīdēts konstatējums, ka imports no Ķīnas tika veikts par zemākām cenām nekā cenas Savienībā, tādējādi tas veikts, radot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija 111.–135. apsvērumā ir sīki izvērtējusi citus faktorus, kas ir veicinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Citu faktoru attiecinājuma kumulatīvā analīze 134. un 135. apsvērumā parādīja, ka citi faktori gan atsevišķi, gan kopā nav izjaukuši cēloņsakarību starp tādu importu par dempinga cenām no Ķīnas, ko pārdeva par zemākām cenām, un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, un ka kaitējums, kas attiecināms uz citiem faktoriem, nav attiecināts uz importu par dempinga cenām. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (140) | Tādējādi pat pēc tam, kad tika izvērtēta tādu citu faktoru kumulatīvā ietekme, kuri, iespējams, veicināja kaitējumu, cēloņsakarība starp dempingu un kaitējumu netika izjaukta. Pamatojoties uz to, tika apstiprināti pagaidu regulas 115. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(140)

Tādējādi pat pēc tam, kad tika izvērtēta tādu citu faktoru kumulatīvā ietekme, kuri, iespējams, veicināja kaitējumu, cēloņsakarība starp dempingu un kaitējumu netika izjaukta. Pamatojoties uz to, tika apstiprināti pagaidu regulas 115. apsvērumā izdarītie secinājumi.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (141) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs nepiekrita pagaidu regulas 124. apsvērumā izdarītajiem secinājumiem, saskaņā ar kuriem pastāv vairāki alternatīvi piegādes avoti. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots. Izmeklēšanas konstatējumi liecina, ka lielākā daļa nesaistīto importētāju jau veic iepirkumus no citiem avotiem. |
| --- | --- |

(141)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs nepiekrita pagaidu regulas 124. apsvērumā izdarītajiem secinājumiem, saskaņā ar kuriem pastāv vairāki alternatīvi piegādes avoti. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots. Izmeklēšanas konstatējumi liecina, ka lielākā daļa nesaistīto importētāju jau veic iepirkumus no citiem avotiem.

| (142) | Apgalvojums tika noraidīts un tika apstiprināti pagaidu regulas 116.–132. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(142)

Apgalvojums tika noraidīts un tika apstiprināti pagaidu regulas 116.–132. apsvērumā izdarītie secinājumi.

H.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

| (143) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka + 5,7 % mērķa peļņa, ko izmantoja, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni, kas noteikts pagaidu regulas 137. apsvērumā, netika sasniegta parastos konkurences apstākļos. Tomēr apgalvojums netika pamatots un tajā netika norādīta metode vai peļņas likme, kas būtu jāizmanto alternatīvi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(143)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka + 5,7 % mērķa peļņa, ko izmantoja, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni, kas noteikts pagaidu regulas 137. apsvērumā, netika sasniegta parastos konkurences apstākļos. Tomēr apgalvojums netika pamatots un tajā netika norādīta metode vai peļņas likme, kas būtu jāizmanto alternatīvi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (144) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka mērķa peļņas līmenim būtu jābūt + 15 %, jo imports no Ķīnas bija pieejams jau 2012. gadā. Lai pamatotu šādu līmeni, tas ierosināja izmantot peļņas datus par gadiem pirms 2012. gada. |
| --- | --- |

(144)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka mērķa peļņas līmenim būtu jābūt + 15 %, jo imports no Ķīnas bija pieejams jau 2012. gadā. Lai pamatotu šādu līmeni, tas ierosināja izmantot peļņas datus par gadiem pirms 2012. gada.

| (145) | Komisija norādīja, ka metode, ko izmantoja, lai provizoriski noteiktu mērķa peļņu, pamatojoties uz 2012. gadu, tika ierosināta sūdzībā, un ka šis līmenis bija balstīts uz Savienības ražotāju pārbaudītajiem datiem. Savienības ražotāji nesniedza vēsturiskos peļņas datus par gadiem pirms 2012. gada, kurus varēja pārbaudīt. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts un tiek apstiprināti pagaidu regulas 134.–137. izdarītie secinājumi attiecībā uz mērķa peļņas noteikšanas metodi, balstoties uz 2012. gadu. |
| --- | --- |

(145)

Komisija norādīja, ka metode, ko izmantoja, lai provizoriski noteiktu mērķa peļņu, pamatojoties uz 2012. gadu, tika ierosināta sūdzībā, un ka šis līmenis bija balstīts uz Savienības ražotāju pārbaudītajiem datiem. Savienības ražotāji nesniedza vēsturiskos peļņas datus par gadiem pirms 2012. gada, kurus varēja pārbaudīt. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts un tiek apstiprināti pagaidu regulas 134.–137. izdarītie secinājumi attiecībā uz mērķa peļņas noteikšanas metodi, balstoties uz 2012. gadu.

| (146) | Pagaidu posmā augsto cenu ražojumi lielā mērā noteica vidējo rentabilitāti, jo aprēķini tika balstīti uz pārdošanas vērtībām. Tomēr lielākā daļa Savienības pārdošanas apjoma un importa no Ķīnas ir zemo cenu plaša patēriņa preces. Ar metodi, kas balstīta uz pārdošanas vērtībām, tādējādi tiek pārvērtēti augsto cenu ražojumi salīdzinājumā ar to faktisko īpatsvaru Savienības tirgū. Šo iemeslu dēļ, lai aprēķinātu kaitējuma novēršanas līmeni, Savienības ražotāju svari tika noteikti tā, lai tie atbilstu to pārdošanas apjoma īpatsvaram nevis pārdošanas vērtībai. |
| --- | --- |

(146)

Pagaidu posmā augsto cenu ražojumi lielā mērā noteica vidējo rentabilitāti, jo aprēķini tika balstīti uz pārdošanas vērtībām. Tomēr lielākā daļa Savienības pārdošanas apjoma un importa no Ķīnas ir zemo cenu plaša patēriņa preces. Ar metodi, kas balstīta uz pārdošanas vērtībām, tādējādi tiek pārvērtēti augsto cenu ražojumi salīdzinājumā ar to faktisko īpatsvaru Savienības tirgū. Šo iemeslu dēļ, lai aprēķinātu kaitējuma novēršanas līmeni, Savienības ražotāju svari tika noteikti tā, lai tie atbilstu to pārdošanas apjoma īpatsvaram nevis pārdošanas vērtībai.

| (147) | Vidējā svērtā rentabilitāte ir šāda. | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražošanas nozares vidējā rentabilitāte (pēc pārdošanas apjoma īpatsvara Savienībā) (%) | + 4,7 | – 0,9 | – 4,0 | – 3,9 |

(147)

Vidējā svērtā rentabilitāte ir šāda.

2012

2013

2014

IP (2015)

Savienības ražošanas nozares vidējā rentabilitāte (pēc pārdošanas apjoma īpatsvara Savienībā) (%)

+ 4,7

– 0,9

– 4,0

– 3,9

| (148) | Tādējādi 2012. gada peļņa svārstījās no + 5,7 % līdz + 4,7 %. Tāpēc mērķa peļņa tika noteikta + 4,7 % apmērā. |
| --- | --- |

(148)

Tādējādi 2012. gada peļņa svārstījās no + 5,7 % līdz + 4,7 %. Tāpēc mērķa peļņa tika noteikta + 4,7 % apmērā.

| (149) | Savienības ražošanas nozares vidējā svērtā rentabilitāte IP laikā un mērķa peļņa tiek izmantotas, lai saskaņā ar pagaidu regulas 139. un 140. apsvērumu aprēķinātu kaitējumu neradošās cenas. |
| --- | --- |

(149)

Savienības ražošanas nozares vidējā svērtā rentabilitāte IP laikā un mērķa peļņa tiek izmantotas, lai saskaņā ar pagaidu regulas 139. un 140. apsvērumu aprēķinātu kaitējumu neradošās cenas.

| (150) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apšaubīja vienības mērķa cenas aprēķinu. Tas apgalvoja, ka vienības mērķa cenām vajadzētu būt par 4,7 % augstākām par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, lai gan galīgajā informācijas izpaušanā šī starpība starp abām cenām bija 9 %. |
| --- | --- |

(150)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apšaubīja vienības mērķa cenas aprēķinu. Tas apgalvoja, ka vienības mērķa cenām vajadzētu būt par 4,7 % augstākām par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, lai gan galīgajā informācijas izpaušanā šī starpība starp abām cenām bija 9 %.

| (151) | Komisija paskaidroja, ka šo starpību starp Savienības pārdošanas cenu un vienības mērķa cenu veido vidējie zaudējumi (– 3,9 %) un mērķa peļņa (+ 4,7 %). Minētās procentuālās daļas tiek aprēķinātas, pamatojoties uz Savienības pārdošanas cenām, kā paskaidrots pagaidu regulas 139. apsvērumā. Šīs pašas summas veido 9 % starpību, izsakot to procentos no CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(151)

Komisija paskaidroja, ka šo starpību starp Savienības pārdošanas cenu un vienības mērķa cenu veido vidējie zaudējumi (– 3,9 %) un mērķa peļņa (+ 4,7 %). Minētās procentuālās daļas tiek aprēķinātas, pamatojoties uz Savienības pārdošanas cenām, kā paskaidrots pagaidu regulas 139. apsvērumā. Šīs pašas summas veido 9 % starpību, izsakot to procentos no CIF importa vērtības.

CIF

| (152) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas otrs Ķīnas ražotājs eksportētājs atsaucās uz viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja publicētajiem gada pārskatiem un apgalvoja, ka Savienības ražotājs 2014. gadā guva peļņu un, neraugoties uz to, ka 2015. gadā tas cieta zaudējumus, to varētu uzskatīt par rentablu, ja izmaksas tiktu koriģētas, izslēdzot aktīvu vērtības zudumu, samazinot pārdoto preču izmaksas atbilstoši pārdošanai un samazinot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas atbilstoši pārdošanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare 2013.–2015. gadā bija rentabla, un tāpēc kaitējuma starpības aprēķinā nebūtu jāiekļauj mērķa peļņa un jāņem vērā Savienības ražošanas nozares zaudējumi. |
| --- | --- |

(152)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas otrs Ķīnas ražotājs eksportētājs atsaucās uz viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja publicētajiem gada pārskatiem un apgalvoja, ka Savienības ražotājs 2014. gadā guva peļņu un, neraugoties uz to, ka 2015. gadā tas cieta zaudējumus, to varētu uzskatīt par rentablu, ja izmaksas tiktu koriģētas, izslēdzot aktīvu vērtības zudumu, samazinot pārdoto preču izmaksas atbilstoši pārdošanai un samazinot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas atbilstoši pārdošanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare 2013.–2015. gadā bija rentabla, un tāpēc kaitējuma starpības aprēķinā nebūtu jāiekļauj mērķa peļņa un jāņem vērā Savienības ražošanas nozares zaudējumi.

| (153) | Komisija norādīja, ka finanšu rezultāti gada pārskatos attiecās uz visas grupas rezultātiem un visiem ražojumiem, savukārt izmeklēšanas konstatējumi konkrēti attiecās uz attiecīgā ražojuma pārdošanu Savienībā. Līdz ar to attiecīgā ražojuma pārdošanas Savienībā rentabilitāti nevarēja aprēķināt, pamatojoties uz publicētajiem pārskatiem, jo tie neattiecas uz to pašu darbības jomu. |
| --- | --- |

(153)

Komisija norādīja, ka finanšu rezultāti gada pārskatos attiecās uz visas grupas rezultātiem un visiem ražojumiem, savukārt izmeklēšanas konstatējumi konkrēti attiecās uz attiecīgā ražojuma pārdošanu Savienībā. Līdz ar to attiecīgā ražojuma pārdošanas Savienībā rentabilitāti nevarēja aprēķināt, pamatojoties uz publicētajiem pārskatiem, jo tie neattiecas uz to pašu darbības jomu.

| (154) | Piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanas metodi tika aplūkotas 75.–78. apsvērumā. Tā kā citas piezīmes netika saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 138.–141. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(154)

Piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanas metodi tika aplūkotas 75.–78. apsvērumā. Tā kā citas piezīmes netika saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 138.–141. apsvērumā izdarītie secinājumi.

2.   Galīgie pasākumi

Galīgie pasākumi

| (155) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un atbilstoši pamatregulas 9. panta 4. punktam attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(155)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un atbilstoši pamatregulas 9. panta 4. punktam attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (156) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās antidempinga maksājuma likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.








  Uzņēmums | Kaitējuma starpība (%) | Dempinga starpība (%) | Galīgā antidempinga maksājuma likme (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. | 29,2 | 45,4 | 29,2 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd. | 54,9 | 103,8 | 54,9 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. | 44,6 | 39,9 | 39,9 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd. | 48,2 | 92,9 | 48,2 |
| Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. | 41,4 | 52,3 | 41,4 |
| Citi ražotāji, kas sadarbojās | 45,6 | 73,6 | 45,6 |
| Visi pārējie ražotāji | 54,9 | 103,8 | 54,9 |

(156)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās antidempinga maksājuma likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

CIF

Uzņēmums

Kaitējuma starpība (%)

Dempinga starpība (%)

Galīgā antidempinga maksājuma likme (%)

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

29,2

45,4

29,2

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd.

54,9

103,8

54,9

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

44,6

39,9

39,9

Hengyang Valin MPM Co., Ltd.

48,2

92,9

48,2

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.

41,4

52,3

41,4

Citi ražotāji, kas sadarbojās

45,6

73,6

45,6

Visi pārējie ražotāji

54,9

103,8

54,9

| (157) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Ja attiecīgo ražojumu importē kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, tad šim importam būtu jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(157)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Ja attiecīgo ražojumu importē kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, tad šim importam būtu jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (158) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (6). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(158)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (6). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nosaukuma maiņu.

6

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (159) | Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājuma likmju atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs rēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(159)

Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājuma likmju atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs rēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (160) | Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums, kas attiecas uz visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(160)

Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums, kas attiecas uz visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

3.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (161) | Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar pagaidu regulu, būtu jāiekasē galīgi apjomā, kas vienāds ar noteikto galīgo maksājumu summu. |
| --- | --- |

(161)

Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar pagaidu regulu, būtu jāiekasē galīgi apjomā, kas vienāds ar noteikto galīgo maksājumu summu.

| (162) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(162)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 98 un 7304 59 99 (TARIC kods 7304299090), importam.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tālāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

| Uzņēmums | Galīgā antidempinga maksājuma likme (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. | 29,2 | C171 |
| Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd. | 54,9 | C172 |
| Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. | 39,9 | C173 |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd. | 48,2 | C174 |
| Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. | 41,4 | C204 |
| Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 45,6 | C998 |
| Visi pārējie ražotāji | 54,9 | C999 |

Uzņēmums

Galīgā antidempinga maksājuma likme (%)

TARIC papildu kods

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

29,2

C171

Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd.

54,9

C172

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

39,9

C173

Hengyang Valin MPM Co., Ltd.

48,2

C174

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.

41,4

C204

Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

45,6

C998

Visi pārējie ražotāji

54,9

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurā ir šāda deklarācija, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais (attiecīgā ražojuma) (apjoms), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese), (TARIC papildu kods), [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.”
  Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājumu. Šī prasība neattiecas uz maksājumiem, kas nodrošināti ar pagaidu antidempinga maksājumiem atbilstīgi Regulai (ES) 2016/1977.

4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Ja kāds ražotājs eksportētājs Ķīnā Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus, ka:

| i) | tas izmeklēšanas periodā (no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim) nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Ķīnas izcelsmes preces; |
| --- | --- |

i)

tas izmeklēšanas periodā (no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim) nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Ķīnas izcelsmes preces;

| ii) | tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un |
| --- | --- |

ii)

tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un

| ii) | pēc izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis attiecīgās preces vai ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu, |
| --- | --- |

ii)

pēc izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis attiecīgās preces vai ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,

šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, iekļaujot pielikuma sarakstā jaunu ražotāju eksportētāju.

3. pants

Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem atbilstīgi Regulai (ES) 2016/1977. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga maksājuma galīgās likmes, atmaksā.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 11. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Komisijas 2016. gada 11. novembra Regula (ES) 2016/1977, ar ko uzliek pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apaļa šķērsgriezuma dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) bezšuvju cauruļu un caurulīšu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, importam (OV L 305, 12.11.2016., 1. lpp.).

2

(3)  Hroma saturs lielāks vai vienāds ar 0,5 % un mazāks par 7 %; hroma saturs lielāks vai vienāds ar 7 % un mazāks par 10,5 %. Šie ražojuma veidi PKN tabulā tika norādīti kā 4. un 5. kategorija PKN pirmajā ciparā.

3

(4)  Lieta C-595/11; OV C 164, 8.6.2013., 6. lpp.

4

(5)  PTO, Apelācijas institūcijas ziņojums, AB-2015-7, WT/DS397/AB/RW, 2016. gada 18. janvāris.

5

(6)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

6

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie Ķīnas Tautas Republikas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Uzņēmums | TARIC papildu kods |
| --- | --- |
| Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd. | C998 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd. | C998 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd | C998 |
| Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd. | C998 |
| TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd | C998 |
| Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd. | C998 |

Uzņēmums

TARIC papildu kods

Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd.

C998

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd.

C998

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

C998

Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd

C998

Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd.

C998

TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd

C998

Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.

C998

---

| 12.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/26

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/805

(2017. gada 11. maijs),

ar ko atjauno darbīgās vielas flazasulfurona apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Direktīvu 2004/30/EK (2) flazasulfuronu kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Direktīvu 2004/30/EK (2) flazasulfuronu kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā.

| (2) | Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(2)

Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā.

| (3) | Darbīgās vielas flazasulfurona apstiprinājums, kā norādīts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā, zaudē spēku 2018. gada 31. janvārī. |
| --- | --- |

(3)

Darbīgās vielas flazasulfurona apstiprinājums, kā norādīts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā, zaudē spēku 2018. gada 31. janvārī.

| (4) | Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā periodā tika iesniegts pieteikums par flazasulfurona apstiprinājuma atjaunošanu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā periodā tika iesniegts pieteikums par flazasulfurona apstiprinājuma atjaunošanu.

| (5) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs. |
| --- | --- |

(5)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs.

| (6) | Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu, ko 2015. gada 14. augustā iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu, ko 2015. gada 14. augustā iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai.

| (7) | Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(7)

Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu.

| (8) | Iestāde 2016. gada 10. augustā (6) nosūtīja Komisijai savus secinājumus par to, vai ir sagaidāms, ka flazasulfurons atbildīs apstiprināšanas kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā. Komisija 2016. gada 6. oktobrī Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza ziņojumu par flazasulfurona apstiprinājuma atjaunošanu. |
| --- | --- |

(8)

Iestāde 2016. gada 10. augustā (6) nosūtīja Komisijai savus secinājumus par to, vai ir sagaidāms, ka flazasulfurons atbildīs apstiprināšanas kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā. Komisija 2016. gada 6. oktobrī Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza ziņojumu par flazasulfurona apstiprinājuma atjaunošanu.

| (9) | Attiecībā uz vismaz viena tāda augu aizsardzības līdzekļa, kurā ir flazasulfurons, vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tādēļ ir lietderīgi atjaunot flazasulfurona apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz vismaz viena tāda augu aizsardzības līdzekļa, kurā ir flazasulfurons, vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tādēļ ir lietderīgi atjaunot flazasulfurona apstiprinājumu.

| (10) | Riska novērtējums attiecībā uz flazasulfurona apstiprinājuma atjaunošanu ir balstīts uz ierobežotu skaitu raksturīgo lietojumu, kas tomēr neierobežo to, kādiem lietojumiem flazasulfuronu saturoši augu aizsardzības līdzekļi var tikt atļauti. Tādēļ ir lietderīgi nesaglabāt ierobežojumu, saskaņā ar kuru minēto vielu var lietot tikai kā herbicīdu. |
| --- | --- |

(10)

Riska novērtējums attiecībā uz flazasulfurona apstiprinājuma atjaunošanu ir balstīts uz ierobežotu skaitu raksturīgo lietojumu, kas tomēr neierobežo to, kādiem lietojumiem flazasulfuronu saturoši augu aizsardzības līdzekļi var tikt atļauti. Tādēļ ir lietderīgi nesaglabāt ierobežojumu, saskaņā ar kuru minēto vielu var lietot tikai kā herbicīdu.

| (11) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā pašreizējās zinātniskās un tehniskās zināšanas, tomēr būtu jāiekļauj konkrēti nosacījumi un ierobežojumi. Īpaši lietderīgi būtu pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā pašreizējās zinātniskās un tehniskās zināšanas, tomēr būtu jāiekļauj konkrēti nosacījumi un ierobežojumi. Īpaši lietderīgi būtu pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju.

| (12) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 20. panta 3. punktu saistībā ar tās 13. panta 4. punktu attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 20. panta 3. punktu saistībā ar tās 13. panta 4. punktu attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums.

| (13) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2016 (7) flazasulfurona apstiprinājuma termiņš tika pagarināts līdz 2018. gada 31. janvārim, lai atjaunošanas procedūru varētu pabeigt pirms vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Tomēr, ņemot vērā to, ka lēmums par atjaunošanu ir pieņemts pirms šā pagarinātā termiņa beigām, šo regulu piemēro no 2017. gada 1. augusta. |
| --- | --- |

(13)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2016 (7) flazasulfurona apstiprinājuma termiņš tika pagarināts līdz 2018. gada 31. janvārim, lai atjaunošanas procedūru varētu pabeigt pirms vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Tomēr, ņemot vērā to, ka lēmums par atjaunošanu ir pieņemts pirms šā pagarinātā termiņa beigām, šo regulu piemēro no 2017. gada 1. augusta.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošana

Darbīgās vielas flazasulfurona, kura specifikācija sniegta I pielikumā, apstiprinājumu atjauno, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2017. gada 1. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 11. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2004. gada 10. marta Direktīva 2004/30/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai kā aktīvās vielas tajā iekļautu benzoskābi, flazasulfuronu un piraklostrobīnu (OV L 77, 13.3.2004., 50. lpp.).

2

(3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

5

(6)  
  EFSA Journal 2016; 14(9):4575, 24. lpp. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu.

6

EFSA Journal

(7)  Komisijas 2016. gada 17. novembra Īstenošanas regula (ES) 2016/2016, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām acetamiprīdam, benzoskābei, flazasulfuronam, mekopropam-P, mepanipirīmam, mezosulfuronam, propinebam, propoksikarbazonam, propizamīdam, propikonazolam, pseudomonas chlororaphis celmam MA 342, piraklostrobīnam, hinoksifēnam, tiakloprīdam, tiramam, ciramam, zoksamīdam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 312, 18.11.2016., 21. lpp.).

7

pseudomonas chlororaphis

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flazasulfurons

  CAS Nr. 104040-78-0

  CIPAC Nr. 595 | 1-(4, 6-dimetoksipirimidīn-2-il)-3-(3-trifluormetil-2-piridil-sulfonil)urīnviela | ≥ 960 g/kg | 2017. gada 1. augusts | 2032. gada 31. jūlijs | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus ziņojumā par flazasulfurona apstiprinājuma atjaunošanu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  — | ūdensaugu aizsardzībai, |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma termiņa beigas

Īpaši noteikumi

Flazasulfurons

CAS Nr. 104040-78-0

CIPAC Nr. 595

1-(4, 6-dimetoksipirimidīn-2-il)-3-(3-trifluormetil-2-piridil-sulfonil)urīnviela

≥ 960 g/kg

2017. gada 1. augusts

2032. gada 31. jūlijs

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus ziņojumā par flazasulfurona apstiprinājuma atjaunošanu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

—

ūdensaugu aizsardzībai,

| — | nemērķa sauszemes augu aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

nemērķa sauszemes augu aizsardzībai,

| — | gruntsūdeņu aizsardzībai, ja darbīgā viela tiek izmantota reģionos ar jutīgu augsni un/vai īpašiem klimatiskajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

—

gruntsūdeņu aizsardzībai, ja darbīgā viela tiek izmantota reģionos ar jutīgu augsni un/vai īpašiem klimatiskajiem apstākļiem.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Divu gadu laikā pēc tam, Komisija publiskojusi vadlīnijas par ūdens attīrīšanas procesu ietekmes izvērtēšanu uz virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos esošo atlieku īpašībām, pieteikuma iesniedzējs iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei apstiprinošu informāciju par ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz to atlieku īpašībām, kuras atrodas dzeramajā ūdenī.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma A daļā 80. ierakstu par flazasulfuronu svītro; |
| --- | --- |

1)

pielikuma A daļā 80. ierakstu par flazasulfuronu svītro;

| 2) | pielikuma B daļā pievieno šādu 108. ierakstu:











  Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “108 | Flazasulfurons

  CAS Nr. 104040-78-0

  CIPAC Nr. 595 | 1-(4, 6-dimetoksipirimidīn-2-il)-3-(3-trifluormetil-2-piridil-sulfonil)urīnviela | ≥ 960 g/kg | 2017. gada 1. augusts | 2032. gada 31. jūlijs | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus ziņojumā par flazasulfurona apstiprinājuma atjaunošanu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  — | ūdensaugu aizsardzībai, |

2)

pielikuma B daļā pievieno šādu 108. ierakstu:

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“108

Flazasulfurons

CAS Nr. 104040-78-0

CIPAC Nr. 595

1-(4, 6-dimetoksipirimidīn-2-il)-3-(3-trifluormetil-2-piridil-sulfonil)urīnviela

≥ 960 g/kg

2017. gada 1. augusts

2032. gada 31. jūlijs

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus ziņojumā par flazasulfurona apstiprinājuma atjaunošanu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

—

ūdensaugu aizsardzībai,

| — | nemērķa sauszemes augu aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

nemērķa sauszemes augu aizsardzībai,

| — | gruntsūdeņu aizsardzībai, ja darbīgā viela tiek izmantota reģionos ar jutīgu augsni un/vai īpašiem klimatiskajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

—

gruntsūdeņu aizsardzībai, ja darbīgā viela tiek izmantota reģionos ar jutīgu augsni un/vai īpašiem klimatiskajiem apstākļiem.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Divu gadu laikā pēc tam, Komisija publiskojusi vadlīnijas par ūdens attīrīšanas procesu ietekmes izvērtēšanu uz virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos esošo atlieku īpašībām, pieteikuma iesniedzējs iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei apstiprinošu informāciju par ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz to atlieku īpašībām, kuras atrodas dzeramajā ūdenī.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

---

| 12.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/806

(2017. gada 11. maijs),

ar ko apstiprina zemas kaitīguma pakāpes darbīgo vielu Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 22. panta 1. punktu saistībā ar tās 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Francija 2013. gada 19. jūnijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. panta 1. punktu no uzņēmuma Novozymes Biologicals France saņēma pieteikumu, kurā tika lūgts apstiprināt darbīgo vielu Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24). |
| --- | --- |

(1)

Francija 2013. gada 19. jūnijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. panta 1. punktu no uzņēmuma Novozymes Biologicals France saņēma pieteikumu, kurā tika lūgts apstiprināt darbīgo vielu Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24).

| (2) | Saskaņā ar minētās regulas 9. panta 3. punktu Francija kā ziņotāja dalībvalsts 2013. gada 4. septembrī pieteikuma iesniedzējam, pārējām dalībvalstīm, Komisijai un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) paziņoja, ka pieteikums ir pieņemams. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minētās regulas 9. panta 3. punktu Francija kā ziņotāja dalībvalsts 2013. gada 4. septembrī pieteikuma iesniedzējam, pārējām dalībvalstīm, Komisijai un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) paziņoja, ka pieteikums ir pieņemams.

| (3) | Ziņotāja dalībvalsts 2015. gada 13. aprīlī Komisijai projekta veidā iesniedza novērtējuma ziņojumu par to, vai ir sagaidāms, ka minētā darbīgā viela atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, un tā kopiju nosūtīja Iestādei. |
| --- | --- |

(3)

Ziņotāja dalībvalsts 2015. gada 13. aprīlī Komisijai projekta veidā iesniedza novērtējuma ziņojumu par to, vai ir sagaidāms, ka minētā darbīgā viela atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, un tā kopiju nosūtīja Iestādei.

| (4) | Iestāde rīkojās atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1107/2009 12. panta 1. punktam. Iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 12. panta 3. punktu pieprasīja, lai pieteikuma iesniedzējs dalībvalstīm, Komisijai un Iestādei sniedz papildu informāciju. 2016. gada 22. februārī Iestādei atjaunināta novērtējuma ziņojuma projekta veidā tika iesniegts ziņotājas dalībvalsts sagatavotais papildu informācijas novērtējums. |
| --- | --- |

(4)

Iestāde rīkojās atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1107/2009 12. panta 1. punktam. Iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 12. panta 3. punktu pieprasīja, lai pieteikuma iesniedzējs dalībvalstīm, Komisijai un Iestādei sniedz papildu informāciju. 2016. gada 22. februārī Iestādei atjaunināta novērtējuma ziņojuma projekta veidā tika iesniegts ziņotājas dalībvalsts sagatavotais papildu informācijas novērtējums.

| (5) | Iestāde 2016. gada 10. maijā pieteikuma iesniedzējam, dalībvalstīm un Komisijai darīja zināmu savu secinājumu (2) par to, vai ir sagaidāms, ka darbīgā viela Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24) atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. Savu secinājumu Iestāde publiskoja. |
| --- | --- |

(5)

Iestāde 2016. gada 10. maijā pieteikuma iesniedzējam, dalībvalstīm un Komisijai darīja zināmu savu secinājumu (2) par to, vai ir sagaidāms, ka darbīgā viela Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24) atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. Savu secinājumu Iestāde publiskoja.

| (6) | Komisija 2016. gada 6. oktobrī Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgo komiteju iepazīstināja ar pārskata ziņojumu par Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24), kā arī ar projektu regulai par minētās darbīgās vielas apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2016. gada 6. oktobrī Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgo komiteju iepazīstināja ar pārskata ziņojumu par Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24), kā arī ar projektu regulai par minētās darbīgās vielas apstiprināšanu.

| (7) | Pieteikuma iesniedzējam tika dota iespēja par pārskata ziņojumu iesniegt komentārus. |
| --- | --- |

(7)

Pieteikuma iesniedzējam tika dota iespēja par pārskata ziņojumu iesniegt komentārus.

| (8) | Konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā norādītie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti attiecībā uz vienu vai vairākiem reprezentatīviem vismaz viena darbīgo vielu saturoša augu aizsardzības līdzekļa lietojumiem un, konkrēti, attiecībā uz lietojumiem, kas pārbaudīti un detalizēti aprakstīti pārskata ziņojumā. Tāpēc uzskatāms, ka minētie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24). |
| --- | --- |

(8)

Konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā norādītie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti attiecībā uz vienu vai vairākiem reprezentatīviem vismaz viena darbīgo vielu saturoša augu aizsardzības līdzekļa lietojumiem un, konkrēti, attiecībā uz lietojumiem, kas pārbaudīti un detalizēti aprakstīti pārskata ziņojumā. Tāpēc uzskatāms, ka minētie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24).

| (9) | Komisija turklāt uzskata, ka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1107/2009 22. pantam Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24) ir darbīgā viela ar zemu kaitīguma pakāpi. Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24) nav viela, kas izraisa bažas, un tā atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 5. punkta nosacījumiem. Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24) ir savvaļas tipa celms, kas dabīgi rodas vidē. Tas nav patogēns ne cilvēkam, ne dzīvniekiem. Sagaidāms, ka no lietojumiem, kas apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, cilvēku, dzīvnieku un vides papildu eksponētība būs niecīga salīdzinājumā ar reālistiskās dabiskās situācijās paredzamo eksponētību. |
| --- | --- |

(9)

Komisija turklāt uzskata, ka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1107/2009 22. pantam Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24) ir darbīgā viela ar zemu kaitīguma pakāpi. Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24) nav viela, kas izraisa bažas, un tā atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 5. punkta nosacījumiem. Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24) ir savvaļas tipa celms, kas dabīgi rodas vidē. Tas nav patogēns ne cilvēkam, ne dzīvniekiem. Sagaidāms, ka no lietojumiem, kas apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, cilvēku, dzīvnieku un vides papildu eksponētība būs niecīga salīdzinājumā ar reālistiskās dabiskās situācijās paredzamo eksponētību.

| (10) | Tādēļ ir lietderīgi vielu Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24) apstiprināt uz 15 gadiem. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ ir lietderīgi vielu Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24) apstiprināt uz 15 gadiem.

| (11) | Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tomēr ir jāparedz atsevišķi nosacījumi. |
| --- | --- |

(11)

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tomēr ir jāparedz atsevišķi nosacījumi.

| (12) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (3) pielikums. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (3) pielikums.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprināšana

Darbīgo vielu Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24), kuras specifikācija ir sniegta I pielikumā, apstiprina ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

Bacillus amyloliquefaciens

2. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 grozījumi

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 11. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  
  EFSA (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde), 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Bacillus amyloliquefaciens strain FZB24. EFSA Journal, 2016;14(6):4494 (18. lpp.). doi:10.2903/j.efsa.2016.4494.

2

EFSA

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance

strain FZB24. EFSA Journal

(3)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

| Vispārpieņemtais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24)
  Kultūru kolekcijā “Deutsche Sammlung von Mikroorganismen” (DSM), Vācija, piešķirtais pievienošanas numurs: 10271

  Agricultural Research Service Culture Collection (NRRL), ASV, piešķirtais pievienošanas numurs: B-50304 | Nepiemēro | Minimālā koncentrācija:
  2 × 1014 KVV/kg | 2017. gada 1. jūnijs | 2032. gada 1. jūnijs | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus, kas izklāstīti pārskata ziņojumā par Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24), un jo īpaši ziņojuma I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  — | rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikācijai, tostarp pilnam piemaisījumu un metabolītu raksturojumam, |

Vispārpieņemtais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma termiņa beigas

Īpaši noteikumi

Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24)

Kultūru kolekcijā “Deutsche Sammlung von Mikroorganismen” (DSM), Vācija, piešķirtais pievienošanas numurs: 10271

Agricultural Research Service Culture Collection (NRRL), ASV, piešķirtais pievienošanas numurs: B-50304

Nepiemēro

Minimālā koncentrācija:

2 × 1014 KVV/kg

2017. gada 1. jūnijs

2032. gada 1. jūnijs

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus, kas izklāstīti pārskata ziņojumā par Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24), un jo īpaši ziņojuma I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

—

rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikācijai, tostarp pilnam piemaisījumu un metabolītu raksturojumam,

| — | operatoru un strādnieku aizsardzībai un ņem vērā, ka mikroorganismi uzskatāmi par potenciālu sensibilizatoru. |
| --- | --- |

—

operatoru un strādnieku aizsardzībai un ņem vērā, ka mikroorganismi uzskatāmi par potenciālu sensibilizatoru.

Ražotājs ražošanas procesā nodrošina stingru vides apstākļu uzturēšanu un kvalitātes kontroles analīzi.

Lietošanas nosacījumos attiecīgā gadījumā iekļauj riska mazināšanas pasākumus.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma D daļā pievieno šādu ierakstu:

| | Vispārpieņemtais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “10 | Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24)
  Kultūru kolekcijā “Deutsche Sammlung von Mikroorganismen” (DSM), Vācija, piešķirtais pievienošanas numurs: 10271

  Agricultural Research Service Culture Collection (NRRL), ASV, piešķirtais pievienošanas numurs: B-50304 | Nepiemēro | Minimālā koncentrācija:
  2 × 1014 KVV/kg | 2017. gada 1. jūnijs | 2032. gada 1. jūnijs | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus, kas izklāstīti pārskata ziņojumā par Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24), un jo īpaši ziņojuma I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  — | rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikācijai, tostarp pilnam piemaisījumu un metabolītu raksturojumam, |

Vispārpieņemtais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“10

Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24)

Kultūru kolekcijā “Deutsche Sammlung von Mikroorganismen” (DSM), Vācija, piešķirtais pievienošanas numurs: 10271

Agricultural Research Service Culture Collection (NRRL), ASV, piešķirtais pievienošanas numurs: B-50304

Nepiemēro

Minimālā koncentrācija:

2 × 1014 KVV/kg

2017. gada 1. jūnijs

2032. gada 1. jūnijs

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus, kas izklāstīti pārskata ziņojumā par Bacillus amyloliquefaciens (celms FZB24), un jo īpaši ziņojuma I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

—

rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikācijai, tostarp pilnam piemaisījumu un metabolītu raksturojumam,

| — | operatoru un strādnieku aizsardzībai un ņem vērā, ka mikroorganismi uzskatāmi par potenciālu sensibilizatoru. |
| --- | --- |

—

operatoru un strādnieku aizsardzībai un ņem vērā, ka mikroorganismi uzskatāmi par potenciālu sensibilizatoru.

Ražotājs ražošanas procesā nodrošina stingru vides apstākļu uzturēšanu un kvalitātes kontroles analīzi.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

1

---

| 12.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/35 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/35

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/807

(2017. gada 11. maijs),

ar ko attiecībā uz vienotā pieteikuma, atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu iesniegšanas galīgo termiņu, vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma grozījumu paziņošanas galīgo termiņu un saskaņā ar pamata maksājuma shēmu noteikto maksājumtiesību piešķiršanas vai maksājumtiesību vērtības palielināšanas pieteikumu galīgo termiņu attiecībā uz 2017. gadu atkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 78. panta pirmās daļas b) punktu un otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 809/2014 (2) ir noteikts vienotā pieteikuma, atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu iesniegšanas galīgais termiņš, vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma grozījumu paziņošanas galīgais termiņš un saskaņā ar pamata maksājuma shēmu noteikto maksājumtiesību piešķiršanas vai maksājumtiesību vērtības palielināšanas pieteikumu iesniegšanas galīgais termiņš. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 809/2014 (2) ir noteikts vienotā pieteikuma, atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu iesniegšanas galīgais termiņš, vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma grozījumu paziņošanas galīgais termiņš un saskaņā ar pamata maksājuma shēmu noteikto maksājumtiesību piešķiršanas vai maksājumtiesību vērtības palielināšanas pieteikumu iesniegšanas galīgais termiņš.

| (2) | Vairākas dalībvalstis savā tiešo maksājumu administratīvajā sistēmā ievieš izmaiņas, kas cita starpā ietver strukturālas izmaiņas zemes gabalu identifikācijas sistēmā un informācijas tehnoloģijas reorganizāciju. Minētās izmaiņas sakrīt ar svarīgu posmu obligātās ģeotelpiskā atbalsta pieteikumu ieviešanas procesā. Tāpēc minētajās dalībvalstīs ir radušās administratīvas grūtības. |
| --- | --- |

(2)

Vairākas dalībvalstis savā tiešo maksājumu administratīvajā sistēmā ievieš izmaiņas, kas cita starpā ietver strukturālas izmaiņas zemes gabalu identifikācijas sistēmā un informācijas tehnoloģijas reorganizāciju. Minētās izmaiņas sakrīt ar svarīgu posmu obligātās ģeotelpiskā atbalsta pieteikumu ieviešanas procesā. Tāpēc minētajās dalībvalstīs ir radušās administratīvas grūtības.

| (3) | Šī situācija ir ietekmējusi saņēmēju iespēju vienoto pieteikumu, atbalsta pieteikumus vai maksājuma pieprasījumus un saskaņā ar pamata maksājuma shēmu noteikto maksājumtiesību piešķiršanas vai maksājumtiesību vērtības palielināšanas pieteikumus iesniegt termiņā, kas paredzēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 13. panta 1. punktā un 22. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Šī situācija ir ietekmējusi saņēmēju iespēju vienoto pieteikumu, atbalsta pieteikumus vai maksājuma pieprasījumus un saskaņā ar pamata maksājuma shēmu noteikto maksājumtiesību piešķiršanas vai maksājumtiesību vērtības palielināšanas pieteikumus iesniegt termiņā, kas paredzēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 13. panta 1. punktā un 22. panta 1. punktā.

| (4) | Ņemot vērā minēto situāciju, ir lietderīgi paredzēt atkāpi no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 13. panta 1. punkta un 22. panta 1. punkta, tādējādi ļaujot dalībvalstīm vienotā pieteikuma, atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu iesniegšanas galīgo termiņu un saskaņā ar pamata maksājuma shēmu noteikto maksājumtiesību piešķiršanas vai maksājumtiesību vērtības palielināšanas pieteikumu iesniegšanas galīgo termiņu 2017. gadam noteikt vēlāku, nekā paredzēts minētajos pantos. Tā kā termiņi un periodi, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 11. panta 4. punktā, 15. panta 2. un 2.a punktā, ir saistīti ar galīgo termiņu, kas paredzēts minētās regulas 13. panta 1. punktā, līdzīga atkāpe būtu jāparedz attiecībā uz priekškontroļu rezultātu un vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma grozījumu paziņošanu. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā minēto situāciju, ir lietderīgi paredzēt atkāpi no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 13. panta 1. punkta un 22. panta 1. punkta, tādējādi ļaujot dalībvalstīm vienotā pieteikuma, atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu iesniegšanas galīgo termiņu un saskaņā ar pamata maksājuma shēmu noteikto maksājumtiesību piešķiršanas vai maksājumtiesību vērtības palielināšanas pieteikumu iesniegšanas galīgo termiņu 2017. gadam noteikt vēlāku, nekā paredzēts minētajos pantos. Tā kā termiņi un periodi, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 11. panta 4. punktā, 15. panta 2. un 2.a punktā, ir saistīti ar galīgo termiņu, kas paredzēts minētās regulas 13. panta 1. punktā, līdzīga atkāpe būtu jāparedz attiecībā uz priekškontroļu rezultātu un vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma grozījumu paziņošanu.

| (5) | Tā kā šīm atkāpēm būtu jāattiecas uz vienoto pieteikumu, atbalsta pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma grozījumiem un maksājumtiesību piešķiršanas pieteikumiem par 2017. gadu, ir lietderīgi šo regulu piemērot pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, kuri attiecas uz 2017. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā šīm atkāpēm būtu jāattiecas uz vienoto pieteikumu, atbalsta pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma grozījumiem un maksājumtiesību piešķiršanas pieteikumiem par 2017. gadu, ir lietderīgi šo regulu piemērot pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, kuri attiecas uz 2017. gadu.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas un Lauku attīstības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas un Lauku attīstības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 13. panta 1. punkta pirmās daļas, attiecībā uz 2017. gadu vienotā pieteikuma, atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu iesniegšanas galīgais termiņš, kas jānosaka dalībvalstīm, nav vēlāks par 15. jūniju.

2. pants

Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 15. panta 2. punkta, attiecībā uz 2017. gadu dalībvalstīs, kas izmanto šīs regulas 1. pantā paredzēto atkāpi, vienotā pieteikuma vai maksājuma pieprasījuma grozījumus, kuri izdarīti saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 15. panta 1. punktu, kompetentajai iestādei paziņo līdz 15. jūnijam.

3. pants

Atkāpes, kas paredzētas 1. un 2. pantā, attiecīgajās dalībvalstīs piemēro arī tālab, lai aprēķinātu attiecīgi 26, 35 un 10 kalendāro dienu periodu pēc vienotā pieteikuma, atbalsta pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu iesniegšanas galīgā termiņa un grozījumu paziņošanas galīgā termiņa, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 11. panta 4. punktā un 15. panta 2.a punktā.

4. pants

Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 22. panta 1. punkta, attiecībā uz 2017. gadu saskaņā ar pamata maksājuma shēmu noteikto maksājumtiesību piešķiršanas vai maksājumtiesību vērtības palielināšanas pieteikumu iesniegšanas galīgais termiņš, kas jānosaka dalībvalstīm, nav vēlāks par 15. jūniju.

5. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz 2017. gadu.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 11. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 17. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību (OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.).

2

---

| 12.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/37 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/808

(2017. gada 11. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 11. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | EG | 176,8 |
| MA | 99,1 |
| TN | 158,2 |
| TR | 93,0 |
| ZZ | 131,8 |
| 0707 00 05 | MA | 79,4 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 103,1 |
| 0709 93 10 | TR | 140,7 |
| ZZ | 140,7 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 51,8 |
| MA | 57,9 |
| ZZ | 54,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,0 |
| ZA | 147,3 |
| ZZ | 106,2 |
| 0808 10 80 | AR | 106,8 |
| BR | 115,8 |
| CL | 109,0 |
| CN | 145,5 |
| NZ | 146,8 |
| US | 111,3 |
| ZA | 96,5 |
| ZZ | 118,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

EG

176,8

MA

99,1

TN

158,2

TR

93,0

ZZ

131,8

0707 00 05

MA

79,4

TR

126,8

ZZ

103,1

0709 93 10

TR

140,7

ZZ

140,7

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

51,8

MA

57,9

ZZ

54,9

0805 50 10

TR

65,0

ZA

147,3

ZZ

106,2

0808 10 80

AR

106,8

BR

115,8

CL

109,0

CN

145,5

NZ

146,8

US

111,3

ZA

96,5

ZZ

118,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 12.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/39

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/809

(2017. gada 11. maijs),

atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) par masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu neizplatīšanu īstenošanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar šādu ieroču izplatīšanas apkarošanas pasākumiem, kas ir jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar šādu ieroču izplatīšanas apkarošanas pasākumiem, kas ir jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs.

| (2) | Savienība aktīvi īsteno minēto stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši piešķirot finanšu līdzekļus, lai atbalstītu konkrētus projektus, kurus īsteno daudzpusējas institūcijas, nodrošinot tehnisko palīdzību un speciālās zināšanas attiecībā uz daudzveidīgiem ieroču izplatīšanas novēršanas pasākumiem valstīm, kam tas ir nepieciešams, kā arī veicinot Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes lomu. |
| --- | --- |

(2)

Savienība aktīvi īsteno minēto stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši piešķirot finanšu līdzekļus, lai atbalstītu konkrētus projektus, kurus īsteno daudzpusējas institūcijas, nodrošinot tehnisko palīdzību un speciālās zināšanas attiecībā uz daudzveidīgiem ieroču izplatīšanas novēršanas pasākumiem valstīm, kam tas ir nepieciešams, kā arī veicinot Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes lomu.

| (3) | ANO Drošības padome 2004. gada 28. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1540 (2004) (“ANO DPR 1540 (2004)”), kas bija pirmais starptautiskais instruments, kurā integrētā un visaptverošā veidā uzmanība pievērsta masu iznīcināšanas ieročiem, to nogādes līdzekļiem un ar tiem saistītajiem materiāliem. ANO DPR 1540 (2004) tika noteikti saistoši pienākumi visām valstīm nolūkā novērst un kavēt to, ka nevalstiski dalībnieki iegūst piekļuvi šādiem ieročiem un ar ieročiem saistītiem materiāliem. Tajā valstis tika arī aicinātas iesniegt ziņojumus Drošības padomes Komitejai, kas izveidota ar ANO DPR 1540 (2004) (“1540 komiteja”), par pasākumiem, ko tās veikušas vai iecerējušas veikt, lai īstenotu ANO DPR 1540 (2004). |
| --- | --- |

(3)

ANO Drošības padome 2004. gada 28. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1540 (2004) (“ANO DPR 1540 (2004)”), kas bija pirmais starptautiskais instruments, kurā integrētā un visaptverošā veidā uzmanība pievērsta masu iznīcināšanas ieročiem, to nogādes līdzekļiem un ar tiem saistītajiem materiāliem. ANO DPR 1540 (2004) tika noteikti saistoši pienākumi visām valstīm nolūkā novērst un kavēt to, ka nevalstiski dalībnieki iegūst piekļuvi šādiem ieročiem un ar ieročiem saistītiem materiāliem. Tajā valstis tika arī aicinātas iesniegt ziņojumus Drošības padomes Komitejai, kas izveidota ar ANO DPR 1540 (2004) (“1540 komiteja”), par pasākumiem, ko tās veikušas vai iecerējušas veikt, lai īstenotu ANO DPR 1540 (2004).

| (4) | ANO Drošības padome 2006. gada 27. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1673 (2006) un nolēma, ka 1540 komitejai ir jāstiprina centieni, lai, izmantojot darba programmas, atbalsta un izpratnes veicināšanas pasākumus, palīdzību, dialogu un sadarbību, veicinātu ANO DPR 1540 (2004) pilnīgu īstenošanu. Tā arī aicināja 1540 komiteju kopā ar valstīm un starptautiskām, reģionālām un apakšreģionālām organizācijām izvērtēt iespējas apmainīties ar gūto pieredzi un atziņām un izvērtēt to, cik pieejamas ir programmas, ar kurām varētu veicināt ANO DPR 1540 (2004) īstenošanu. |
| --- | --- |

(4)

ANO Drošības padome 2006. gada 27. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1673 (2006) un nolēma, ka 1540 komitejai ir jāstiprina centieni, lai, izmantojot darba programmas, atbalsta un izpratnes veicināšanas pasākumus, palīdzību, dialogu un sadarbību, veicinātu ANO DPR 1540 (2004) pilnīgu īstenošanu. Tā arī aicināja 1540 komiteju kopā ar valstīm un starptautiskām, reģionālām un apakšreģionālām organizācijām izvērtēt iespējas apmainīties ar gūto pieredzi un atziņām un izvērtēt to, cik pieejamas ir programmas, ar kurām varētu veicināt ANO DPR 1540 (2004) īstenošanu.

| (5) | ANO Drošības padome 2011. gada 20. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1977 (2011) un nolēma uz desmit gadiem, līdz 2021. gada 25. aprīlim, pagarināt 1540 komitejas pilnvaru termiņu. Tā arī nolēma, ka 1540 komitejai ir jāturpina kāpināt centieni, lai veicinātu ANO DPR 1540 (2004) pilnīgu īstenošanu no visu valstu puses, aktīvi iesaistīties palīdzības piedāvājumu un pieprasījumu saskaņošanā, izmantojot tādus līdzekļus kā apmeklējumus pēc attiecīgās valsts uzaicinājuma, palīdzības pieprasījuma paraugus, rīcības plānus un citu informāciju, kas iesniegta 1540 komitejai, un veikt visaptverošu pārskatu par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas gaitu pirms 2016. gada decembra. |
| --- | --- |

(5)

ANO Drošības padome 2011. gada 20. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1977 (2011) un nolēma uz desmit gadiem, līdz 2021. gada 25. aprīlim, pagarināt 1540 komitejas pilnvaru termiņu. Tā arī nolēma, ka 1540 komitejai ir jāturpina kāpināt centieni, lai veicinātu ANO DPR 1540 (2004) pilnīgu īstenošanu no visu valstu puses, aktīvi iesaistīties palīdzības piedāvājumu un pieprasījumu saskaņošanā, izmantojot tādus līdzekļus kā apmeklējumus pēc attiecīgās valsts uzaicinājuma, palīdzības pieprasījuma paraugus, rīcības plānus un citu informāciju, kas iesniegta 1540 komitejai, un veikt visaptverošu pārskatu par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas gaitu pirms 2016. gada decembra.

| (6) | Drošības padome 2016. gada 15. decembrī vienbalsīgi pieņēma Rezolūciju 2325 (2016) un tādējādi apstiprināja 2016. gadā veiktā ANO DP Rezolūcijas 1540 (2004) visaptverošās pārskatīšanas procesa iznākumu. Tā aicināja visas valstis stiprināt valstu pasākumus, īstenojot ANO DPR 1540 (2004), un aicināja sniegt lielāku palīdzību valstu spēju veidošanai šajā ziņā, tostarp sniedzot brīvprātīgus ieguldījumus, kā arī aicināja uz lielāku sadarbību starp ieinteresētajām personām, pilsonisko sabiedrību un akadēmiskajām aprindām. |
| --- | --- |

(6)

Drošības padome 2016. gada 15. decembrī vienbalsīgi pieņēma Rezolūciju 2325 (2016) un tādējādi apstiprināja 2016. gadā veiktā ANO DP Rezolūcijas 1540 (2004) visaptverošās pārskatīšanas procesa iznākumu. Tā aicināja visas valstis stiprināt valstu pasākumus, īstenojot ANO DPR 1540 (2004), un aicināja sniegt lielāku palīdzību valstu spēju veidošanai šajā ziņā, tostarp sniedzot brīvprātīgus ieguldījumus, kā arī aicināja uz lielāku sadarbību starp ieinteresētajām personām, pilsonisko sabiedrību un akadēmiskajām aprindām.

| (7) | Padomes Vienotās rīcības 2006/419/KĀDP (1), Padomes Vienotās rīcības 2008/368/KĀDP (2) un Padomes Lēmuma 2013/391/KĀDP (3) īstenošana ir sekmējusi to, ka būtiski ir samazinājies tādu valstu skaits, kas nav sniegušas ziņojumus, kā arī tādu valstu skaits, kas nav sniegušas papildu informāciju, kuru 1540 komiteja ir pieprasījusi, ja ir bijis iesniegts nepilnīgs ziņojums. |
| --- | --- |

(7)

Padomes Vienotās rīcības 2006/419/KĀDP (1), Padomes Vienotās rīcības 2008/368/KĀDP (2) un Padomes Lēmuma 2013/391/KĀDP (3) īstenošana ir sekmējusi to, ka būtiski ir samazinājies tādu valstu skaits, kas nav sniegušas ziņojumus, kā arī tādu valstu skaits, kas nav sniegušas papildu informāciju, kuru 1540 komiteja ir pieprasījusi, ja ir bijis iesniegts nepilnīgs ziņojums.

| (8) | ANO Atbruņošanās lietu birojam (UNODA), kas ir atbildīgs par materiālo un loģistikas atbalstu 1540 komitejai un tās ekspertu grupai, būtu jāuztic to projektu tehniskā īstenošana, kurus paredzēts īstenot saskaņā ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(8)

ANO Atbruņošanās lietu birojam (UNODA), kas ir atbildīgs par materiālo un loģistikas atbalstu 1540 komitejai un tās ekspertu grupai, būtu jāuztic to projektu tehniskā īstenošana, kurus paredzēts īstenot saskaņā ar šo lēmumu.

| (9) | Šis lēmums būtu jāīsteno saskaņā ar Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu, ko Komisija un ANO noslēgušas attiecībā uz Savienības finanšu ieguldījumu ANO vadītās programmās vai projektos pārvaldību, |
| --- | --- |

(9)

Šis lēmums būtu jāīsteno saskaņā ar Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu, ko Komisija un ANO noslēgušas attiecībā uz Savienības finanšu ieguldījumu ANO vadītās programmās vai projektos pārvaldību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Saskaņā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“ES Stratēģija”), kurā noteikts mērķis – stiprināt ANO Drošības padomes lomu un uzlabot tās rīcībā esošās speciālās zināšanas, saskaroties ar ieroču izplatīšanas problēmām –, Savienība turpina atbalstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas (ANO DPR) 1540 (2004) un ANO DPR 1977 (2011) īstenošanu.

2.   ANO DPR 1540 (2004) atbalsta projekti, kas atbilst ES stratēģijas pasākumiem, ir apakšreģionāli darbsemināri, valstu apmeklējumi, sanāksmes, pasākumi, apmācība un sabiedrisko attiecību centieni.

3.   Projektu mērķi ir:

| — | sekmēt attiecīgos valsts un reģionālā līmeņa centienus un spējas, izmantojot galvenokārt apmācības, spēju veidošanas un palīdzības veicināšanas pasākumus, cieši koordinējot ar citām Savienības programmām un citiem ANO DPR 1540 (2004) īstenošanā iesaistītajiem dalībniekiem, lai nodrošinātu sinerģiju un papildināmību, |
| --- | --- |

—

sekmēt attiecīgos valsts un reģionālā līmeņa centienus un spējas, izmantojot galvenokārt apmācības, spēju veidošanas un palīdzības veicināšanas pasākumus, cieši koordinējot ar citām Savienības programmām un citiem ANO DPR 1540 (2004) īstenošanā iesaistītajiem dalībniekiem, lai nodrošinātu sinerģiju un papildināmību,

| — | veicināt to, ka jo īpaši tehniskās palīdzības, starptautiskās sadarbības un sabiedrības informēšanas jomās praktiski tiek īstenoti konkrēti ieteikumi, kas iekļauti gan 2009. gada visaptverošajā pārskatā par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas gaitu, gan tā visaptverošā pārskata rezultātos, kas veikts 2016. gadā, |
| --- | --- |

—

veicināt to, ka jo īpaši tehniskās palīdzības, starptautiskās sadarbības un sabiedrības informēšanas jomās praktiski tiek īstenoti konkrēti ieteikumi, kas iekļauti gan 2009. gada visaptverošajā pārskatā par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas gaitu, gan tā visaptverošā pārskata rezultātos, kas veikts 2016. gadā,

| — | pēc valstu lūguma atbalstīt brīvprātīgu ANO DPR 1540 (2004) valsts līmeņa īstenošanas rīcības plānu izstrādi, |
| --- | --- |

—

pēc valstu lūguma atbalstīt brīvprātīgu ANO DPR 1540 (2004) valsts līmeņa īstenošanas rīcības plānu izstrādi,

| — | veicināt, lai ANO DPR 1540 (2004) īstenošanā iesaistītos attiecīgas ieinteresētās personas no nozares un pilsoniskās sabiedrības. |
| --- | --- |

—

veicināt, lai ANO DPR 1540 (2004) īstenošanā iesaistītos attiecīgas ieinteresētās personas no nozares un pilsoniskās sabiedrības.

4.   Projektu detalizēts apraksts ir izklāstīts pielikumā.

2. pants

1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Augstais pārstāvis.

2.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minētos projektus tehniski īsteno UNODA, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO), Āfrikas Savienību, Amerikas valstu organizāciju un Arābu valstu līgu. UNODA ar EDSO noslēdz nolīgumu par konkrētu EDSO projektu īstenošanai nepieciešamo līdzekļu pārvedumu.

3.   UNODA veic 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu, atbildību un kontroli par to uzņemoties Augstajam pārstāvim. Minētajā nolūkā Augstais pārstāvis slēdz vajadzīgās vienošanās ar UNODA.

3. pants

1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 2 635 170,77. Kopējais lēstais budžets visam projektam kopumā ir EUR 2 672 770,77, ko nodrošina ar līdzfinansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.

2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.

3.   Komisija uzrauga 2. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Minētajā nolūkā Komisija ar UNODA noslēdz finansēšanas nolīgumu. Minētajā nolīgumā paredz, ka UNODA ir jānodrošina Savienības ieguldījuma publiskums atbilstīgi tā apjomam. Tajā paredz arī to, ka galveno atbildību par 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu Komisijas priekšā uzņemas UNODA.

4.   Komisija cenšas noslēgt 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu, cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi par jebkādām grūtībām minētajā procesā, kā arī par finansēšanas nolīguma noslēgšanas datumu.

4. pants

Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz UNODA sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Minētie ziņojumi ir Padomes veiktā novērtējuma pamatā. Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu finansiālajiem aspektiem.

5. pants

1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

2.   Šis lēmums zaudē spēku 36 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas vai – ja minētajā laikā netiek noslēgts neviens finansējuma nolīgums –, sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas.

Briselē, 2017. gada 11. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. CARDONA

---

(1)  Padomes Vienotā rīcība 2006/419/KĀDP (2006. gada 12. jūnijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) īstenošanu un īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 165, 17.6.2006., 30. lpp.).

1

(2)  Padomes Vienotā rīcība 2008/368/KĀDP (2008. gada 14. maijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) īstenošanu un īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 127, 15.5.2008., 78. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2013/391/KĀDP (2013. gada 22. jūlijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) par masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu neizplatīšanu praktisku īstenošanu (OV L 198, 23.7.2013., 40. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

1.   MĒRĶI

Šā lēmuma vispārējais mērķis ir sekmēt to, ka saistībā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai ar īpašiem pasākumiem tiek īstenotas ANO DPR 1540 (2004) un 1977 (2011), lai panāktu šādus mērķus: galvenokārt ar spēju veidošanas un palīdzības veicināšanas pasākumiem sekmēt attiecīgos valsts un reģionālā līmeņa centienus un spējas; veicināt to, ka jo īpaši tehniskās palīdzības, starptautiskās sadarbības un sabiedrības informētības vairošanas jomās praktiski tiek īstenoti konkrēti ieteikumi, kas iekļauti gan 2009. gada visaptverošajā pārskatā par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas gaitu, gan tā visaptverošā pārskata rezultātos, kas veikts 2016. gadā.

2.   PASĀKUMI

2.1.   Pasākumu mērķi

| — | Atbalstīt uz konkrētām valstīm vērstas un reģionālas īstenošanas darbības, tostarp brīvprātīgu valsts līmeņa īstenošanas rīcības plānu vai ceļvežu ANO DPR 1540 (2004) svarīgāko prasību īstenošanai izstrādi, valsts ekspertu apmācību, reģionālu/apakšreģionālu koordinācijas centienu stiprināšanu un citas darbības, kas izstrādātas, lai veicinātu stabilu valsts līmeņa un apakšreģionālu īstenošanas procesu, |
| --- | --- |

—

Atbalstīt uz konkrētām valstīm vērstas un reģionālas īstenošanas darbības, tostarp brīvprātīgu valsts līmeņa īstenošanas rīcības plānu vai ceļvežu ANO DPR 1540 (2004) svarīgāko prasību īstenošanai izstrādi, valsts ekspertu apmācību, reģionālu/apakšreģionālu koordinācijas centienu stiprināšanu un citas darbības, kas izstrādātas, lai veicinātu stabilu valsts līmeņa un apakšreģionālu īstenošanas procesu,

| — | veicināt un atbalstīt ziņošanas universālumu, uz ko aicināts ANO DPR 1540 (2004), |
| --- | --- |

—

veicināt un atbalstīt ziņošanas universālumu, uz ko aicināts ANO DPR 1540 (2004),

| — | stiprināt nozares un pilsoniskās sabiedrības lomu ANO DPR 1540 (2004) īstenošanā, |
| --- | --- |

—

stiprināt nozares un pilsoniskās sabiedrības lomu ANO DPR 1540 (2004) īstenošanā,

| — | vairot informētību politikas veidotāju un nozares un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju vidū par to, cik svarīga ir ANO DPR 1540 (2004) īstenošana, |
| --- | --- |

—

vairot informētību politikas veidotāju un nozares un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju vidū par to, cik svarīga ir ANO DPR 1540 (2004) īstenošana,

| — | uzlabot apakšreģionālo, reģionālo un starptautisko sadarbību attiecībā uz ANO DPR 1540 (2004) īstenošanu, pienācīgu uzmanību pievēršot 1540 komitejas un tās ekspertu grupas lomai, kā arī komitejas darba programmai, |
| --- | --- |

—

uzlabot apakšreģionālo, reģionālo un starptautisko sadarbību attiecībā uz ANO DPR 1540 (2004) īstenošanu, pienācīgu uzmanību pievēršot 1540 komitejas un tās ekspertu grupas lomai, kā arī komitejas darba programmai,

| — | sekmēt to, lai tiktu panākta lielāka sinerģija starptautisko ieinteresēto personu centienos ANO DPR 1540 (2004) īstenošanā, jo īpaši EDSO reģionā. |
| --- | --- |

—

sekmēt to, lai tiktu panākta lielāka sinerģija starptautisko ieinteresēto personu centienos ANO DPR 1540 (2004) īstenošanā, jo īpaši EDSO reģionā.

2.2.   Pasākumu apraksts

| a) | Rīkojoties ciešā sadarbībā ar 1540 komiteju, UNODA atbildēs uz ne vairāk kā septiņiem palīdzības pieprasījumiem no valstīm, prioritāti piešķirot valstīm no EDSO reģiona, Āfrikas reģiona, kā arī Persijas līča un Tuvo Austrumu reģiona. Sniegtā palīdzība būs izstrādāta tā, lai dotu valstīm iespēju veikt papildu praktiskus pasākumus ANO DPR 1540 (2004) prasību īstenošanai valsts līmenī, tādējādi atbildot uz palīdzības pieprasījumiem, ko valstis iesniedz 1540 komitejai. Šāda palīdzība papildinās 1540 komitejas saskaņošanas funkciju, bet neietvers tehniskā aprīkojuma nodrošināšanu vai iegādi. |
| --- | --- |

a)

Rīkojoties ciešā sadarbībā ar 1540 komiteju, UNODA atbildēs uz ne vairāk kā septiņiem palīdzības pieprasījumiem no valstīm, prioritāti piešķirot valstīm no EDSO reģiona, Āfrikas reģiona, kā arī Persijas līča un Tuvo Austrumu reģiona. Sniegtā palīdzība būs izstrādāta tā, lai dotu valstīm iespēju veikt papildu praktiskus pasākumus ANO DPR 1540 (2004) prasību īstenošanai valsts līmenī, tādējādi atbildot uz palīdzības pieprasījumiem, ko valstis iesniedz 1540 komitejai. Šāda palīdzība papildinās 1540 komitejas saskaņošanas funkciju, bet neietvers tehniskā aprīkojuma nodrošināšanu vai iegādi.

| b) | UNODA atbalstīs centienus panākt ziņošanas universālumu. Kaut arī ANO DPR 1540 (2004) valstis tiek aicinātas ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc rezolūcijas pieņemšanas iesniegt pirmo ziņojumu 1540 komitejai par to veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem minētās rezolūcijas īstenošanai, arvien vēl ir virkne valstu, kas ziņojumus nesniedz. Minētajā kontekstā UNODA ar sava Āfrikas reģionālā centra (UNREC) un Āzijas un Klusā okeāna reģionālā centra (UNRCPD) starpniecību un ciešā saistībā ar Āfrikas Savienību un attiecīgajiem reģionālajiem Eiropas Savienības Ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu riska mazināšanas izcilības centriem (“reģionālie ES CBRN izcilības centri”) atbalstīs ne vairāk kā piecas valsts vai reģionāla līmeņa darbības, kas īpaši vērstas uz valstīm, kuras nesniedz ziņojumus. |
| --- | --- |

b)

UNODA atbalstīs centienus panākt ziņošanas universālumu. Kaut arī ANO DPR 1540 (2004) valstis tiek aicinātas ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc rezolūcijas pieņemšanas iesniegt pirmo ziņojumu 1540 komitejai par to veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem minētās rezolūcijas īstenošanai, arvien vēl ir virkne valstu, kas ziņojumus nesniedz. Minētajā kontekstā UNODA ar sava Āfrikas reģionālā centra (UNREC) un Āzijas un Klusā okeāna reģionālā centra (UNRCPD) starpniecību un ciešā saistībā ar Āfrikas Savienību un attiecīgajiem reģionālajiem Eiropas Savienības Ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu riska mazināšanas izcilības centriem (“reģionālie ES CBRN izcilības centri”) atbalstīs ne vairāk kā piecas valsts vai reģionāla līmeņa darbības, kas īpaši vērstas uz valstīm, kuras nesniedz ziņojumus.

| c) | Turklāt UNODA atbalstīs trīs reģionālus/apakšreģionālus apmācības kursus valstu izraudzītiem valsts kontaktpunktiem nolūkā koordinēt ANO DPR 1540 (2004) īstenošanu valstu līmenī un palīdzēt attīstīt kontaktpunktu tīklu, kā arī uzlabot to saziņu ar 1540 komiteju. |
| --- | --- |

c)

Turklāt UNODA atbalstīs trīs reģionālus/apakšreģionālus apmācības kursus valstu izraudzītiem valsts kontaktpunktiem nolūkā koordinēt ANO DPR 1540 (2004) īstenošanu valstu līmenī un palīdzēt attīstīt kontaktpunktu tīklu, kā arī uzlabot to saziņu ar 1540 komiteju.

| d) | Viena no UNODA darbībām būs pasūtīt EDSO sekretariātam pētījumu par to, kā veicināt turpmāku sinerģiju to attiecīgo starptautisko ieinteresēto personu centienos, kas ir iesaistītas ANO DPR 1540 (2004) īstenošanā EDSO reģionā. |
| --- | --- |

d)

Viena no UNODA darbībām būs pasūtīt EDSO sekretariātam pētījumu par to, kā veicināt turpmāku sinerģiju to attiecīgo starptautisko ieinteresēto personu centienos, kas ir iesaistītas ANO DPR 1540 (2004) īstenošanā EDSO reģionā.

| e) | UNODA atbalstīs ne vairāk kā trīs ANO DPR 1540 (2004) reģionālās nozares konferences. Kopš 2012. gada Vācijas valdība ar atbalstu, ko sniedz ES atbalsta un izpratnes veicināšanas programma attiecībā uz divējāda lietojuma precēm un UNODA, Vīsbādenes pilsētā ir rīkojusi četras konferences ieinteresētajām personām no nozares un pilsoniskās sabiedrības aprindām nolūkā veicināt nozares un privātā sektora iesaisti ANO DPR 1540 (2004) īstenošanā. Viens no iznākumiem ceturtajā no šīm konferencēm, kura notika 2015. gada novembrī sadarbībā ar 1540 komiteju, tās ekspertu grupu un UNODA, bija kopēja izpratne par reģionālās pieejas stiprināšanu, proti, rīkot līdzīgas konferences tādās vietās kā Āzijā, Latīņamerikā un EDSO reģionā. Turpmākām reģionālām konferencēm, kas paredzētas nozares ieinteresētajām personām, būtu jāpapildina darbs attiecīgo tādu Savienības programmu ietvaros kā, piemēram, ES CBRN izcilības centri un/vai ES P2P eksporta kontroles programmas. |
| --- | --- |

e)

UNODA atbalstīs ne vairāk kā trīs ANO DPR 1540 (2004) reģionālās nozares konferences. Kopš 2012. gada Vācijas valdība ar atbalstu, ko sniedz ES atbalsta un izpratnes veicināšanas programma attiecībā uz divējāda lietojuma precēm un UNODA, Vīsbādenes pilsētā ir rīkojusi četras konferences ieinteresētajām personām no nozares un pilsoniskās sabiedrības aprindām nolūkā veicināt nozares un privātā sektora iesaisti ANO DPR 1540 (2004) īstenošanā. Viens no iznākumiem ceturtajā no šīm konferencēm, kura notika 2015. gada novembrī sadarbībā ar 1540 komiteju, tās ekspertu grupu un UNODA, bija kopēja izpratne par reģionālās pieejas stiprināšanu, proti, rīkot līdzīgas konferences tādās vietās kā Āzijā, Latīņamerikā un EDSO reģionā. Turpmākām reģionālām konferencēm, kas paredzētas nozares ieinteresētajām personām, būtu jāpapildina darbs attiecīgo tādu Savienības programmu ietvaros kā, piemēram, ES CBRN izcilības centri un/vai ES P2P eksporta kontroles programmas.

| f) | UNODA organizēs vai atbalstīs darbseminārus pilsoniskās sabiedrības, akadēmisko aprindu un nozares pārstāvjiem, kas vērsti uz 2016. gada visaptverošā pārskata par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas gaitu praktisko īstenošanu. Šajā sakarībā UNODA atbalstīs to valstu amatpersonu dalību apmācības kursos un citās spēju veidošanas darbībās, kuras pieprasa palīdzību. |
| --- | --- |

f)

UNODA organizēs vai atbalstīs darbseminārus pilsoniskās sabiedrības, akadēmisko aprindu un nozares pārstāvjiem, kas vērsti uz 2016. gada visaptverošā pārskata par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas gaitu praktisko īstenošanu. Šajā sakarībā UNODA atbalstīs to valstu amatpersonu dalību apmācības kursos un citās spēju veidošanas darbībās, kuras pieprasa palīdzību.

Pēc vajadzības UNODA centīsies panāk sinerģiju ar darbībām, ko veic citi ANO DPR 1540 (2004) īstenošanā iesaistītie dalībnieki, reģionālie ES CBRN izcilības centri, kā arī citas Savienības atbalstītās programmas šajā jomā.

2.3.   Pasākumu rezultāti

Ar papildu pasākumiem, kas valstīm jāveic, lai pilnībā īstenotu ANO DPR 1540 (2004), tiek panākta tās uzlabota īstenošana; lai īstenotu minētās rezolūcijas galvenās prasības, tiek izstrādāti efektīvi un reālistiski valstu rīcības plāni vai ceļveži; tiek pastiprināti izmantotas reģionālas un apakšreģionālas koordinācijas pieejas, lai īstenotu ANO DPR 1540 (2004); un tiek veidotas efektīvas iesaistīto valstu un palīdzības sniedzēju partnerības.

Lielāks skaits pirmreizējo ziņojumu no valstīm, kas vēl nav iesniegušas pirmo valsts ziņojumu par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanu.

Nozares un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju lielāka iesaiste starptautiskos, reģionālos un valsts līmeņa ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas centienos.

Lielāka sabiedrības informētība par to, cik svarīga ir ANO DPR 1540 (2004) un 2009. un 2016. gada visaptverošo pārskatu rezultātu pilna īstenošana.

3.   PASĀKUMU PARTNERI

UNODA ciešā sadarbībā ar 1540 komiteju turpinās veidot efektīvas partnerības ar attiecīgajām reģionālajām organizācijām, jo īpaši ar EDSO, Āfrikas Savienību, Arābu valstu līgu, kā arī ES CBRN izcilības centriem, kuri saņem finansiālu atbalstu no Eiropas Komisijas un kuru darbību kopīgi realizē Kopīgais pētniecības centrs (JRC) un ANO Starpreģionālais noziedzības un tieslietu pētniecības institūts (UNICRI).

Attiecībā uz projektiem EDSO reģionā UNODA noslēdz nolīgumu ar EDSO par līdzekļu pārvedumu, kas nepieciešams šādu projektu īstenošanai, tādējādi pilnībā izmantojot Saprašanās memorandu par kopīgu projektu īstenošanu saistībā ar masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu, kuru UNODA un EDSO sekretariāts noslēdza 2011. gadā.

UNODA, lai nodrošinātu efektīvu sinerģiju un izvairītos no dublēšanās, uzturēs sadarbību arī ar citām starptautiskām organizācijām un aģentūrām, tostarp Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA), Ķīmisko ieroču aizlieguma organizāciju (OPCW), Pasaules Veselības organizāciju (PVO), Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO) un Pasaules Dzīvnieku veselības organizāciju (OIE).

4.   MIJIEDARBĪBA AR SAVIENĪBAS CENTIENIEM

Pamatojoties uz regulāru UNODA sniegtu informāciju par savu darbību, Savienība var lemt šos centienus papildināt ar mērķtiecīgu diplomātisko darbību, kas vērsta uz informētības vairošanu saistībā ar valsts rīcības plānu īstenošanu un valsts ziņojumu iesniegšanu.

5.   PASĀKUMU ATBALSTA SAŅĒMĒJI

| — | Valstis, valstu amatpersonas, |
| --- | --- |

—

Valstis, valstu amatpersonas,

| — | 1540 komiteja un citas ANO struktūras, |
| --- | --- |

—

1540 komiteja un citas ANO struktūras,

| — | starptautiskās, reģionālās un apakšreģionālās organizācijas, |
| --- | --- |

—

starptautiskās, reģionālās un apakšreģionālās organizācijas,

| — | valdības un organizācijas, kas saskaņā ar ANO DPR 1540 (2004) sniedz un saņem tehnisku palīdzību, |
| --- | --- |

—

valdības un organizācijas, kas saskaņā ar ANO DPR 1540 (2004) sniedz un saņem tehnisku palīdzību,

| — | pilsoniskā sabiedrība un nozare. |
| --- | --- |

—

pilsoniskā sabiedrība un nozare.

6.   NORISES VIETA

UNODA izraudzīsies iespējamās sanāksmju, darbsemināru un citu pasākumu norises vietas. Norises vietu izvēles kritērijs cita starpā būs konkrētā reģiona attiecīgās valsts vēlme un apņemšanās rīkot pasākumu. Valstu apmeklējumu vai attiecībā uz konkrētu valsti veiktu darbību norises vietas būs atkarīgas no uzaicinājumiem no ieinteresētajām valstīm un attiecīgā gadījumā – no 1540 komitejas lēmumiem saskaņā ar komitejas darba programmu.

7.   NORISES ILGUMS

Kopējais paredzētais projekta norises ilgums ir 36 mēneši.

---

| 12.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/810

(2017. gada 10. maijs)

par tādu atkāpi no borskābi saturoša biocīda atļaujas savstarpējas atzīšanas, ko Francija ierosinājusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. pantu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 2935)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 37. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Rütgers Organics GmbH (“pieteikuma iesniedzējs”) iesniedza Francijai pilnīgu pieteikumu tādas atļaujas savstarpējai atzīšanai, ko Vācija piešķīrusi attiecībā uz aktīvo vielu borskābi saturošu koksnes konservantu (“produkts”). Vācija atļāva profesionāliem lietotājiem izmantot šo produktu profilaksei pret koksnes puves sēnēm, kukaiņiem un pazemes un sausās koksnes termītiem. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Rütgers Organics GmbH (“pieteikuma iesniedzējs”) iesniedza Francijai pilnīgu pieteikumu tādas atļaujas savstarpējai atzīšanai, ko Vācija piešķīrusi attiecībā uz aktīvo vielu borskābi saturošu koksnes konservantu (“produkts”). Vācija atļāva profesionāliem lietotājiem izmantot šo produktu profilaksei pret koksnes puves sēnēm, kukaiņiem un pazemes un sausās koksnes termītiem.

| (2) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (2) borskābi klasificē kā reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu (1.B kategorija), un tāpēc tā atbilst izslēgšanas kritērijam, kas minēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Saskaņā ar minētās regulas 5. panta 2. punkta trešo daļu borskābi saturoša biocīda lietošanu ierobežo, atļaujot to tikai dalībvalstīs, kurās ir izpildīts vismaz viens no minētajā punktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (2) borskābi klasificē kā reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu (1.B kategorija), un tāpēc tā atbilst izslēgšanas kritērijam, kas minēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Saskaņā ar minētās regulas 5. panta 2. punkta trešo daļu borskābi saturoša biocīda lietošanu ierobežo, atļaujot to tikai dalībvalstīs, kurās ir izpildīts vismaz viens no minētajā punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

| (3) | Francija uzskatīja, ka neviens no Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 2. punkta nosacījumiem nav izpildīts un saskaņā ar minētās regulas 37. panta 2. punktu paziņoja pieteikuma iesniedzējam savu priekšlikumu atteikt piešķirt atļauju Francijā. Šā atteikuma pamatojums ir cilvēku, jo īpaši mazāk aizsargātu grupu, dzīvības un veselības aizsardzība, kā norādīts minētās regulas 37. panta 1. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(3)

Francija uzskatīja, ka neviens no Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 2. punkta nosacījumiem nav izpildīts un saskaņā ar minētās regulas 37. panta 2. punktu paziņoja pieteikuma iesniedzējam savu priekšlikumu atteikt piešķirt atļauju Francijā. Šā atteikuma pamatojums ir cilvēku, jo īpaši mazāk aizsargātu grupu, dzīvības un veselības aizsardzība, kā norādīts minētās regulas 37. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

| (4) | Pieteikuma iesniedzējs nepiekrita ierosinātajam atteikumam un uzskatīja, ka minētais pasākums nav pietiekami pamatots ar apsvērumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 1. punktā. Tāpēc Francija 2016. gada 6. oktobrī informēja Komisiju saskaņā ar minētās regulas 37. panta 2. punkta otro daļu. |
| --- | --- |

(4)

Pieteikuma iesniedzējs nepiekrita ierosinātajam atteikumam un uzskatīja, ka minētais pasākums nav pietiekami pamatots ar apsvērumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 1. punktā. Tāpēc Francija 2016. gada 6. oktobrī informēja Komisiju saskaņā ar minētās regulas 37. panta 2. punkta otro daļu.

| (5) | No Francijas izvirzītajiem argumentiem izriet, ka risks, kas saistīts ar produkta profesionālu lietošanu, nav nenozīmīgs, lai gan pieņemams saskaņā ar attiecīgajiem iedarbības novērtēšanas modeļiem; izriet arī, ka šā produkta paredzētajam lietojumam Francijas tirgū ir pieejami citi koksnes konservanti, kas satur aktīvās vielas, kuras neatbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 1. punktā minētajiem izslēgšanas kritērijiem, un šis produkts līdz šim nav bijis pieejams Francijas tirgū. Tādējādi Francija uzskata, ka produkts nav būtisks, lai novērstu nopietnus draudus cilvēku veselībai, dzīvnieku veselībai vai videi, un, nepiešķirot atļauju šim produktam Francijā, nebūs nesamērīgas negatīvas ietekmes uz Francijas sabiedrību. |
| --- | --- |

(5)

No Francijas izvirzītajiem argumentiem izriet, ka risks, kas saistīts ar produkta profesionālu lietošanu, nav nenozīmīgs, lai gan pieņemams saskaņā ar attiecīgajiem iedarbības novērtēšanas modeļiem; izriet arī, ka šā produkta paredzētajam lietojumam Francijas tirgū ir pieejami citi koksnes konservanti, kas satur aktīvās vielas, kuras neatbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 1. punktā minētajiem izslēgšanas kritērijiem, un šis produkts līdz šim nav bijis pieejams Francijas tirgū. Tādējādi Francija uzskata, ka produkts nav būtisks, lai novērstu nopietnus draudus cilvēku veselībai, dzīvnieku veselībai vai videi, un, nepiešķirot atļauju šim produktam Francijā, nebūs nesamērīgas negatīvas ietekmes uz Francijas sabiedrību.

| (6) | Nav izpildīts neviens no Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 2. punkta nosacījumiem. Minētās regulas mērķis ir uzlabot biocīdu brīvu apriti Savienībā, vienlaikus nodrošinot augstu aizsardzības līmeni gan cilvēku, jo īpaši mazāk aizsargātu grupu, un dzīvnieku veselībai, gan videi. Profesionālie lietotāji ir pakļauti ilglaicīgai pastiprinātai biocīdu iedarbībai un atbilst “mazāk aizsargātu grupu” definīcijai Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta ad) apakšpunktā. Tādēļ Komisija uzskata, ka ierosinātā atkāpe no savstarpējas atzīšanas atbilst minētās regulas 37. panta 1. punkta c) apakšpunkta nosacījumam. |
| --- | --- |

(6)

Nav izpildīts neviens no Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 2. punkta nosacījumiem. Minētās regulas mērķis ir uzlabot biocīdu brīvu apriti Savienībā, vienlaikus nodrošinot augstu aizsardzības līmeni gan cilvēku, jo īpaši mazāk aizsargātu grupu, un dzīvnieku veselībai, gan videi. Profesionālie lietotāji ir pakļauti ilglaicīgai pastiprinātai biocīdu iedarbībai un atbilst “mazāk aizsargātu grupu” definīcijai Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta ad) apakšpunktā. Tādēļ Komisija uzskata, ka ierosinātā atkāpe no savstarpējas atzīšanas atbilst minētās regulas 37. panta 1. punkta c) apakšpunkta nosacījumam.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Atkāpe no savstarpējas atzīšanas, ko Francija ierosinājusi 2. punktā minētajiem produktiem, ir pamatota ar cilvēku, jo īpaši mazāk aizsargātu grupu, dzīvības un veselības aizsardzības apsvērumiem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

2.   Šā panta 1. punkts attiecas uz produktiem, kas identificēti ar šādu Biocīdu reģistrā paredzētu numuru:

| | BC-QC011565-51. |
| --- | --- |

BC-QC011565-51.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2017. gada 10. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

2

---

| 12.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/47 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/47

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/811

(2017. gada 10. maijs),

ar kuru apstiprina Beļģijas iesniegto grozīto plānu, kas paredz saskaņā ar Padomes Direktīvu 2009/158/EK apstiprināt uzņēmumus saistībā ar mājputnu un inkubējamo olu iekšējo tirdzniecību Savienībā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 2947)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/158/EK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Kopienā un to ievešanu no trešām valstīm (1), un jo īpaši tās 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2009/158/EK 3. panta 1. punkts paredz, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Komisijai plāns ar to valstī veicamo pasākumu aprakstu, ko tās plāno ieviest, lai nodrošinātu atbilstību minētās direktīvas II pielikumā izklāstītajiem noteikumiem par uzņēmumu apstiprināšanu saistībā ar mājputnu un inkubējamo olu iekšējo tirdzniecību Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2009/158/EK 3. panta 1. punkts paredz, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Komisijai plāns ar to valstī veicamo pasākumu aprakstu, ko tās plāno ieviest, lai nodrošinātu atbilstību minētās direktīvas II pielikumā izklāstītajiem noteikumiem par uzņēmumu apstiprināšanu saistībā ar mājputnu un inkubējamo olu iekšējo tirdzniecību Savienībā.

| (2) | Beļģijas plānu pēdējo reizi apstiprināja ar Komisijas Lēmumu 2004/835/EK (2). |
| --- | --- |

(2)

Beļģijas plānu pēdējo reizi apstiprināja ar Komisijas Lēmumu 2004/835/EK (2).

| (3) | Beļģijas iestādes 2016. gada 24. oktobrī iesniedza grozītu plānu un lūdza pastiprināt grozījumus, kuros ņemti vērā jaunākie sasniegumi to slimību diagnosticēšanā, uz kurām attiecas Direktīvas 2009/158/EK II pielikuma III nodaļā noteiktās slimību uzraudzības programmas. |
| --- | --- |

(3)

Beļģijas iestādes 2016. gada 24. oktobrī iesniedza grozītu plānu un lūdza pastiprināt grozījumus, kuros ņemti vērā jaunākie sasniegumi to slimību diagnosticēšanā, uz kurām attiecas Direktīvas 2009/158/EK II pielikuma III nodaļā noteiktās slimību uzraudzības programmas.

| (4) | Komisija šo grozīto plānu izskatīja; tas atbilst Direktīvā 2009/158/EK noteiktajiem kritērijiem un ļauj sasniegt minētās direktīvas mērķus, ja Beļģija to efektīvi īsteno un regulāri atjaunina. Tāpēc tas būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(4)

Komisija šo grozīto plānu izskatīja; tas atbilst Direktīvā 2009/158/EK noteiktajiem kritērijiem un ļauj sasniegt minētās direktīvas mērķus, ja Beļģija to efektīvi īsteno un regulāri atjaunina. Tāpēc tas būtu jāapstiprina.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo apstiprina grozīto plānu, kuru Beļģija iesniedza Komisijai 2016. gada 24. oktobrī un kurā saskaņā ar Direktīvas 2009/158/EK 3. panta 1. punktu ir aprakstīti valsts pasākumi, ko tā plāno īstenot, lai nodrošinātu atbilstību minētās direktīvas II pielikumā izklāstītajiem noteikumiem par uzņēmumu apstiprināšanu saistībā ar mājputnu un inkubējamo olu iekšējo tirdzniecību Savienībā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 10. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 74. lpp.

1

(2)  Komisijas 2004. gada 3. decembra Lēmums 2004/835/EK, ar ko apstiprina uzņēmumu apstiprināšanas plānus Kopienas iekšējai tirdzniecībai ar mājputniem un inkubējamām olām (OV L 360, 7.12.2004., 28. lpp.).

2

---

Labojumi

| 12.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/49 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/49

---

Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2016/2360 (2016. gada 28. novembris) par to, lai parakstītu un noslēgtu Iegādes un savstarpēju atbalsta pakalpojumu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 350, 2016. gada 22. decembris
  )

| 1. | 1. lappusē otrajā apsvērumā: |
| --- | --- |

1.

1. lappusē otrajā apsvērumā:

tekstu:

| “(2) | Šādās operācijās izvietotiem štābiem un operācijas valstu kontingentiem var būt vajadzīgs apgādes atbalsts un piegādes un pakalpojumi, ko dalībvalstis ne vienmēr var nodrošināt.” |
| --- | --- |

“(2)

Šādās operācijās izvietotiem štābiem un operācijas valstu kontingentiem var būt vajadzīgs apgādes atbalsts un piegādes un pakalpojumi, ko dalībvalstis ne vienmēr var nodrošināt.”

lasīt šādi:

| “(2) | Šādās operācijās izvietotiem štābiem un operācijas valstu kontingentiem var būt vajadzīgs apgādes atbalsts, piegādes un pakalpojumi, ko dalībvalstis ne vienmēr var nodrošināt.” |
| --- | --- |

“(2)

Šādās operācijās izvietotiem štābiem un operācijas valstu kontingentiem var būt vajadzīgs apgādes atbalsts, piegādes un pakalpojumi, ko dalībvalstis ne vienmēr var nodrošināt.”

| 2. | 1. lappusē trešajā apsvērumā: |
| --- | --- |

2.

1. lappusē trešajā apsvērumā:

tekstu:

| “(3) | Pastāv arī iespēja, ka operācijā izvietotiem štābiem vai valstu kontingentiem var lūgt sniegt apgādes atbalstu un piegādes un pakalpojumus Amerikas Savienoto Valstu vienībām, kuras atrodas operācijas norises vietā, un ka tie var būt gatavi to nodrošināt.” |
| --- | --- |

“(3)

Pastāv arī iespēja, ka operācijā izvietotiem štābiem vai valstu kontingentiem var lūgt sniegt apgādes atbalstu un piegādes un pakalpojumus Amerikas Savienoto Valstu vienībām, kuras atrodas operācijas norises vietā, un ka tie var būt gatavi to nodrošināt.”

lasīt šādi:

| “(3) | Pastāv arī iespēja, ka operācijā izvietotiem štābiem vai valstu kontingentiem var lūgt sniegt apgādes atbalstu, piegādes un pakalpojumus Amerikas Savienoto Valstu vienībām, kuras atrodas operācijas norises vietā, un ka tie var būt gatavi to nodrošināt.” |
| --- | --- |

“(3)

Pastāv arī iespēja, ka operācijā izvietotiem štābiem vai valstu kontingentiem var lūgt sniegt apgādes atbalstu, piegādes un pakalpojumus Amerikas Savienoto Valstu vienībām, kuras atrodas operācijas norises vietā, un ka tie var būt gatavi to nodrošināt.”

---