# Jurnalul Oficial C 174/7 iu

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 174 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 577 iunie 2014 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 174

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 577 iunie 2014

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 106-a sesiune plenară, 2 și 3 aprilie 2014 |
| 2014/C 174/01 | Rezoluția Comitetului Regiunilor – Carta privind guvernanța pe mai multe niveluri în Europa | 1 |
| 2014/C 174/02 | Rezoluția Comitetului Regiunilor – Evoluția situației din Ucraina | 5 |
| | AVIZE |
| | Comisia Europeană |
| | A 106-a sesiune plenară, 2 și 3 aprilie 2014 |
| 2014/C 174/03 | Avizul Comitetului Regiunilor – Strategia de extindere și principalele provocări în perioada 2013-2014 | 7 |
| 2014/C 174/04 | Avizul Comitetului Regiunilor – Energie la un preț accesibil pentru toți | 15 |
| 2014/C 174/05 | Avizul Comitetului Regiunilor – Noi orientări privind ajutoarele de stat în domeniul energiei | 19 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 106-a sesiune plenară, 2 și 3 aprilie 2014

2014/C 174/01

Rezoluția Comitetului Regiunilor – Carta privind guvernanța pe mai multe niveluri în Europa

1

2014/C 174/02

Rezoluția Comitetului Regiunilor – Evoluția situației din Ucraina

5

AVIZE

Comisia Europeană

A 106-a sesiune plenară, 2 și 3 aprilie 2014

2014/C 174/03

Avizul Comitetului Regiunilor – Strategia de extindere și principalele provocări în perioada 2013-2014

7

2014/C 174/04

Avizul Comitetului Regiunilor – Energie la un preț accesibil pentru toți

15

2014/C 174/05

Avizul Comitetului Regiunilor – Noi orientări privind ajutoarele de stat în domeniul energiei

19

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL REGIUNILOR |
| | A 106-a sesiune plenară, 2 și 3 aprilie 2014 |
| 2014/C 174/06 | Avizul Comitetului Regiunilor – Acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe | 25 |
| 2014/C 174/07 | Avizul Comitetului Regiunilor – Un cadru de calitate pentru stagii | 36 |
| 2014/C 174/08 | Avizul Comitetului Regiunilor – Propunerea de directivă privind pungile de transport din plastic subțiri | 43 |
| 2014/C 174/09 | Avizul Comitetului Regiunilor – Modificarea directivelor referitoare la excluderile navigatorilor | 50 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 106-a sesiune plenară, 2 și 3 aprilie 2014

2014/C 174/06

Avizul Comitetului Regiunilor – Acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe

25

2014/C 174/07

Avizul Comitetului Regiunilor – Un cadru de calitate pentru stagii

36

2014/C 174/08

Avizul Comitetului Regiunilor – Propunerea de directivă privind pungile de transport din plastic subțiri

43

2014/C 174/09

Avizul Comitetului Regiunilor – Modificarea directivelor referitoare la excluderile navigatorilor

50

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 106-a sesiune plenară, 2 și 3 aprilie 2014

| 7.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 174/1

---

Rezoluția Comitetului Regiunilor – Carta privind guvernanța pe mai multe niveluri în Europa

2014/C 174/01

COMITETUL REGIUNILOR

| — | având în vedere Declarația sa de misiune (1) față de promovarea guvernanței pe mai multe niveluri în cadrul Uniunii Europene și în afara ei; |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația sa de misiune (1) față de promovarea guvernanței pe mai multe niveluri în cadrul Uniunii Europene și în afara ei;

| — | având în vedere Cartea sa albă privind guvernanța pe mai multe niveluri (2), care propune elaborarea unei Carte a guvernanței pe mai multe niveluri pentru a integra printre valorile Uniunii Europene o percepție comună și partajată asupra guvernanței europene; |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea sa albă privind guvernanța pe mai multe niveluri (2), care propune elaborarea unei Carte a guvernanței pe mai multe niveluri pentru a integra printre valorile Uniunii Europene o percepție comună și partajată asupra guvernanței europene;

| — | având în vedere recunoașterea de către șefii de stat și de guvern ai Uniunii Europene, în Declarația de la Berlin (3), a importanței guvernanței pe mai multe niveluri în procesul de integrare europeană; |
| --- | --- |

—

având în vedere recunoașterea de către șefii de stat și de guvern ai Uniunii Europene, în Declarația de la Berlin (3), a importanței guvernanței pe mai multe niveluri în procesul de integrare europeană;

| — | luând în considerare faptul că guvernanţa pe mai multe niveluri este consacrată ca principiu organizator în punerea în aplicare a politicii de coeziune în contextul noilor dispoziţii comune privind fondurile structurale (4); |
| --- | --- |

—

luând în considerare faptul că guvernanţa pe mai multe niveluri este consacrată ca principiu organizator în punerea în aplicare a politicii de coeziune în contextul noilor dispoziţii comune privind fondurile structurale (4);

| — | inspirându-se din Carta europeană a autonomiei locale și regionale a Consiliului Europei (5) și luând în considerare sprijinul acordat acestui proces de către Congresul Autorităților Locale și Regionale, în vederea transpunerii acestei Carte în ordinea juridică a Consiliului Europei; |
| --- | --- |

—

inspirându-se din Carta europeană a autonomiei locale și regionale a Consiliului Europei (5) și luând în considerare sprijinul acordat acestui proces de către Congresul Autorităților Locale și Regionale, în vederea transpunerii acestei Carte în ordinea juridică a Consiliului Europei;

| — | luând în considerare faptul că, deși nu este obligatorie din punct de vedere juridic, această Cartă îi va angaja pe semnatarii săi la explicarea și promovarea conceptului de guvernanță pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

—

luând în considerare faptul că, deși nu este obligatorie din punct de vedere juridic, această Cartă îi va angaja pe semnatarii săi la explicarea și promovarea conceptului de guvernanță pe mai multe niveluri;

| — | întrucât această Cartă poate contribui la consolidarea bugetelor publice, măsurile și activitățile care decurg din ea nu trebuie să genereze în niciun caz noi obstacole administrative și sarcini financiare; |
| --- | --- |

—

întrucât această Cartă poate contribui la consolidarea bugetelor publice, măsurile și activitățile care decurg din ea nu trebuie să genereze în niciun caz noi obstacole administrative și sarcini financiare;

| — | luând în considerare necesara mobilizare a tuturor nivelurilor de guvernanță pentru a spori responsabilitatea democratică în Europa și pentru a garanta eficacitatea, coerența și complementaritatea acțiunilor lor; |
| --- | --- |

—

luând în considerare necesara mobilizare a tuturor nivelurilor de guvernanță pentru a spori responsabilitatea democratică în Europa și pentru a garanta eficacitatea, coerența și complementaritatea acțiunilor lor;

| 1. | aprobă proiectul de Cartă privind guvernanţa pe mai multe niveluri în Europa; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de Cartă privind guvernanţa pe mai multe niveluri în Europa;

| 2. | recomandă tuturor autorităților locale și regionale din Uniunea Europeană și reprezentanților celorlalte niveluri de guvernanță (național, european, internaţional) să subscrie la principiile acestei Carte încă de la lansarea campaniei de semnare; |
| --- | --- |

2.

recomandă tuturor autorităților locale și regionale din Uniunea Europeană și reprezentanților celorlalte niveluri de guvernanță (național, european, internaţional) să subscrie la principiile acestei Carte încă de la lansarea campaniei de semnare;

| 3. | îndeamnă statele membre și administrațiile naționale să o utilizeze ca sursă de inspirație și să transpună în realitate principiile și mecanismele prevăzute, pentru a ține seama în mai mare măsură de legitimitatea și responsabilitatea autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă statele membre și administrațiile naționale să o utilizeze ca sursă de inspirație și să transpună în realitate principiile și mecanismele prevăzute, pentru a ține seama în mai mare măsură de legitimitatea și responsabilitatea autorităților locale și regionale;

| 4. | solicită instituțiilor Uniunii Europene să pună în aplicare în mod sistematic principiile Cartei în procesul de elaborare, punere în aplicare și evaluare a strategiilor și politicilor europene și își reînnoiește recomandarea adresată Comisiei Europene de a lua măsurile necesare pentru asigurarea unei transparențe sporite și a unor proceduri mai participative, în concordanță cu valorile și principiile-cheie ale acestei noi Carte (6); |
| --- | --- |

4.

solicită instituțiilor Uniunii Europene să pună în aplicare în mod sistematic principiile Cartei în procesul de elaborare, punere în aplicare și evaluare a strategiilor și politicilor europene și își reînnoiește recomandarea adresată Comisiei Europene de a lua măsurile necesare pentru asigurarea unei transparențe sporite și a unor proceduri mai participative, în concordanță cu valorile și principiile-cheie ale acestei noi Carte (6);

| 5. | invită asociațiile autorităților locale și regionale, rețelele acestora, precum și personalitățile politice dornice să susțină acest proces, să își exprime sprijinul în mod oficial; |
| --- | --- |

5.

invită asociațiile autorităților locale și regionale, rețelele acestora, precum și personalitățile politice dornice să susțină acest proces, să își exprime sprijinul în mod oficial;

| 6. | face apel la toate părțile implicate să depună eforturi pentru a asigura punerea în aplicare a principiilor și mecanismelor propuse, astfel încât să nu fie îngreunate pe această cale nici procesele decizionale, nici sarcinile administrative și financiare ale autorităților locale și regionale respective; |
| --- | --- |

6.

face apel la toate părțile implicate să depună eforturi pentru a asigura punerea în aplicare a principiilor și mecanismelor propuse, astfel încât să nu fie îngreunate pe această cale nici procesele decizionale, nici sarcinile administrative și financiare ale autorităților locale și regionale respective;

| 7. | se angajează să contribuie la inventarierea bunelor practici în procesele decizionale din Europa, să încurajeze crearea unor rețele ale autorităților locale și regionale semnatare, precum și să inițieze și să promoveze activ proiecte concrete de cooperare pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

7.

se angajează să contribuie la inventarierea bunelor practici în procesele decizionale din Europa, să încurajeze crearea unor rețele ale autorităților locale și regionale semnatare, precum și să inițieze și să promoveze activ proiecte concrete de cooperare pe mai multe niveluri;

| 8. | îi încredințează președintelui său sarcina de a transmite prezenta rezoluție statelor membre, președinților Comisiei Europene, Parlamentului European și Consiliului European, precum și președintelui Congresului Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei. |
| --- | --- |

8.

îi încredințează președintelui său sarcina de a transmite prezenta rezoluție statelor membre, președinților Comisiei Europene, Parlamentului European și Consiliului European, precum și președintelui Congresului Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei.

Bruxelles, 3 aprilie 2014

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 56/2009 fin.

1

(2)  Cartea albă a Comitetului Regiunilor privind Guvernanța pe mai multe niveluri (CdR 56/2009 fin) și Avizul Comitetului Regiunilor „Crearea unei culturi europene a guvernanței pe mai multe niveluri” (CdR 273/2011 fin).

2

(3)  Declarație cu ocazia celei de-a 50-a aniversări a semnării Tratatelor de la Roma, Berlin, 25 martie 2007.

3

(4)  Articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului.

4

(5)  http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/122.htm

5

(6)  Avizul Comitetului Regiunilor „Crearea unei culturi europene a guvernanței pe mai multe niveluri” (CdR 273/2011 fin).

6

---

ANEXĂ

PREAMBUL

PREAMBUL

Având în vedere că, în Uniunea Europeană, o mare parte a competențelor și responsabilităților sunt repartizate între diferitele niveluri de guvernanță, recunoaștem nevoia de A COLABORA ÎN PARTENERIAT pentru a realiza o coeziune economică, socială și teritorială mai puternică în Europa. Niciun nivel nu poate face față singur provocărilor cu care se confruntă. Putem soluționa problemele concrete ale cetățenilor printr-o mai bună COOPERARE și prin intermediul PROIECTELOR COMUNE, în vederea abordării provocărilor comune care ne așteaptă.

A COLABORA ÎN PARTENERIAT

COOPERARE

PROIECTELOR COMUNE

Susținem o Europă a guvernanței pe mai multe niveluri „ce rezidă în acțiunea coordonată a Uniunii Europene, a statelor membre și a autorităților locale și regionale, bazată pe principiile subsidiarității și proporționalității și pe parteneriatul concretizat într-o cooperare funcțională și instituționalizată care urmărește să elaboreze și să pună în aplicare politicile Uniunii Europene”. În cadrul acestui demers, respectăm pe deplin principiul legitimității și responsabilității egale ale fiecărui nivel de guvernanță, în limitele competențelor respective, și principiul cooperării loiale.

„ce rezidă în acțiunea coordonată a Uniunii Europene, a statelor membre și a autorităților locale și regionale, bazată pe principiile subsidiarității și proporționalității și pe parteneriatul concretizat într-o cooperare funcțională și instituționalizată care urmărește să elaboreze și să pună în aplicare politicile Uniunii Europene”.

Fiind conștienți de INTERDEPENDENȚA noastră și permanent în căutarea unei EFICIENȚE sporite, credem că există mari oportunități de consolidare a cooperării politice și administrative inovatoare și eficiente dintre autoritățile noastre, cooperare bazată pe competențele și responsabilitățile fiecăruia. Obiectivul acestei carte elaborate de Comitetul Regiunilor al Uniunii Europene este de a conecta regiunile și orașele din întreaga Europă, promovând totodată PARTENERIATELE MULTIPLE cu alți actori societali, cum ar fi partenerii sociali, universitățile, ONG-urile și grupările reprezentative ale societății civile.

INTERDEPENDENȚA

EFICIENȚE

conecta regiunile și orașele din întreaga Europă

PARTENERIATELE MULTIPLE

În conformitate cu principiul SUBSIDIARITĂȚII, care plasează adoptarea deciziilor la nivelul cel mai eficient și cât mai aproape de cetățeni, acordăm o atenție deosebită elaborării în comun a soluțiilor politice care să reflecte nevoile cetățenilor.

SUBSIDIARITĂȚII

Credem că noile modele de DIALOG și parteneriat vor apărea în rândul autorităților publice din Uniunea Europeană și în afara ei tocmai prin angajamentul nostru în favoarea VALORILOR, PRINCIPIILOR și PROCESELOR fundamentale care stau la baza guvernanței pe mai multe niveluri. Guvernanța pe mai multe niveluri consolidează deschiderea, participarea, COORDONAREA și ANGAJAMENTUL COMUN pentru soluții orientate. Ne permite să profităm de diversitatea Europei ca forță motrice pentru capitalizarea potențialului teritoriilor locale. Valorificând pe deplin soluțiile digitale, ne angajăm să sporim TRANSPARENȚA și să oferim servicii publice de calitate și ușor accesibile cetățenilor pe care îi reprezentăm.

DIALOG

VALORILOR, PRINCIPIILOR și PROCESELOR

COORDONAREA

ANGAJAMENTUL COMUN

TRANSPARENȚA

GUVERNANŢA PE MAI MULTE NIVELURI ne ajută să învățăm unii de la alții, să experimentăm soluţii politice inovatoare, SĂ FACEM SCHIMB DE BUNE PRACTICI și să dezvoltăm DEMOCRAȚIA PARTICIPATIVĂ, apropiind Uniunea Europeană de cetăţenii săi. Suntem convinși că, optând pentru guvernanța pe mai multe niveluri, contribuim la o mai profundă integrare europeană, prin strângerea relațiilor dintre teritoriile noastre și depășind piedicile administrative din calea punerii în aplicare a reglementărilor și politicilor, precum și frontierele geografice care ne separă.

GUVERNANŢA PE MAI MULTE NIVELURI

FACEM SCHIMB DE BUNE PRACTICI

DEMOCRAȚIA PARTICIPATIVĂ

TITLUL 1: PRINCIPII FUNDAMENTALE

TITLUL 1: PRINCIPII FUNDAMENTALE

Ne angajăm să respectăm procesele fundamentale pe care se bazează practicile de guvernanță pe mai multe niveluri în Europa prin:

Ne angajăm să respectăm procesele fundamentale pe care se bazează practicile de guvernanță pe mai multe niveluri în Europa prin:

| 1.1 | asigurarea unui proces decizional TRANSPARENT, DESCHIS și INCLUZIV; |
| --- | --- |

1.1

asigurarea unui proces decizional TRANSPARENT, DESCHIS și INCLUZIV;

TRANSPARENT, DESCHIS și INCLUZIV

| 1.2 | promovarea, în întregul proces decizional, a PARTICIPĂRII și a instituirii unor PARTENERIATE cu implicarea actorilor publici și privați relevanți, inclusiv prin utilizarea unor instrumente digitale corespunzătoare, respectând în același timp drepturile tuturor partenerilor instituționali; |
| --- | --- |

1.2

promovarea, în întregul proces decizional, a PARTICIPĂRII și a instituirii unor PARTENERIATE cu implicarea actorilor publici și privați relevanți, inclusiv prin utilizarea unor instrumente digitale corespunzătoare, respectând în același timp drepturile tuturor partenerilor instituționali;

PARTICIPĂRII

PARTENERIATE

| 1.3 | încurajarea EFICIENȚEI și COERENȚEI POLITICILOR și promovarea SINERGIILOR BUGETARE între toate nivelurile de guvernanță; |
| --- | --- |

1.3

încurajarea EFICIENȚEI și COERENȚEI POLITICILOR și promovarea SINERGIILOR BUGETARE între toate nivelurile de guvernanță;

EFICIENȚEI și COERENȚEI POLITICILOR

SINERGIILOR BUGETARE

| 1.4 | respectarea SUBSIDIARITĂȚII și PROPORȚIONALITĂȚII în cadrul procesului decizional; |
| --- | --- |

1.4

respectarea SUBSIDIARITĂȚII și PROPORȚIONALITĂȚII în cadrul procesului decizional;

SUBSIDIARITĂȚII

PROPORȚIONALITĂȚII

| 1.5 | asigurarea PROTECȚIEI maxime a DREPTURILOR FUNDAMENTALE, la toate nivelurile de guvernanță; |
| --- | --- |

1.5

asigurarea PROTECȚIEI maxime a DREPTURILOR FUNDAMENTALE, la toate nivelurile de guvernanță;

PROTECȚIEI

DREPTURILOR FUNDAMENTALE

TITLUL 2: PUNEREA ÎN APLICARE ȘI ÎNDEPLINIREA OBIECTIVELOR

TITLUL 2: PUNEREA ÎN APLICARE ȘI ÎNDEPLINIREA OBIECTIVELOR

Ne angajăm să introducem guvernanța pe mai multe niveluri în activitatea cotidiană de elaborare și punere în aplicare a politicilor, inclusiv prin utilizarea unor soluții inovatoare și digitale. În acest scop, ne angajăm:

Ne angajăm să introducem guvernanța pe mai multe niveluri în activitatea cotidiană de elaborare și punere în aplicare a politicilor

| 2.1 | SĂ PROMOVĂM PARTICIPAREA CETĂȚENILOR în cadrul ciclului politic; |
| --- | --- |

2.1

SĂ PROMOVĂM PARTICIPAREA CETĂȚENILOR în cadrul ciclului politic;

SĂ PROMOVĂM PARTICIPAREA CETĂȚENILOR

| 2.2 | SĂ COOPERĂM îndeaproape cu alte autorități publice, depășind limitele, procedurile și obstacolele administrative tradiționale; |
| --- | --- |

2.2

SĂ COOPERĂM îndeaproape cu alte autorități publice, depășind limitele, procedurile și obstacolele administrative tradiționale;

SĂ COOPERĂM

| 2.3 | SĂ ÎNCURAJĂM O STARE DE SPIRIT EUROPEANĂ în rândul organelor politice și administrațiilor noastre; |
| --- | --- |

2.3

SĂ ÎNCURAJĂM O STARE DE SPIRIT EUROPEANĂ în rândul organelor politice și administrațiilor noastre;

SĂ ÎNCURAJĂM O STARE DE SPIRIT EUROPEANĂ

| 2.4 | SĂ CONSOLIDĂM CAPACITĂȚILE INSTITUŢIONALE și să investim în îmbunătăţirea politicilor la toate nivelurile de guvernare; |
| --- | --- |

2.4

SĂ CONSOLIDĂM CAPACITĂȚILE INSTITUŢIONALE și să investim în îmbunătăţirea politicilor la toate nivelurile de guvernare;

SĂ CONSOLIDĂM CAPACITĂȚILE INSTITUŢIONALE

| 2.5 | SĂ CREĂM REȚELE între organismele noastre politice și administrațiile de la nivelul local la cel european și invers, consolidând în același timp cooperarea transnaţională. |
| --- | --- |

2.5

SĂ CREĂM REȚELE între organismele noastre politice și administrațiile de la nivelul local la cel european și invers, consolidând în același timp cooperarea transnaţională.

SĂ CREĂM REȚELE

---

| 7.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 174/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 174/5

---

Rezoluția Comitetului Regiunilor – Evoluția situației din Ucraina

2014/C 174/02

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | recunoaște că viitorul Ucrainei este o chestiune care aparține tuturor cetățenilor ucraineni; direcția către care se va îndrepta Ucraina poate fi decisă în mod democratic numai de către cetățenii ucraineni, fără presiuni sau interferențe din partea vreunei țări străine; |
| --- | --- |

1.

recunoaște că viitorul Ucrainei este o chestiune care aparține tuturor cetățenilor ucraineni; direcția către care se va îndrepta Ucraina poate fi decisă în mod democratic numai de către cetățenii ucraineni, fără presiuni sau interferențe din partea vreunei țări străine;

| 2. | își reiterează (1) solidaritatea cu Ucraina și cu cetățenii săi și subliniază că actuala criză trebuie rezolvată în mod pașnic; |
| --- | --- |

2.

își reiterează (1) solidaritatea cu Ucraina și cu cetățenii săi și subliniază că actuala criză trebuie rezolvată în mod pașnic;

| 3. | condamnă încălcarea suveranității și integrității teritoriale a Ucrainei de către Federația Rusă și consideră că „referendumul” organizat în Crimeea la 16 martie 2014 privind unirea cu Federația Rusă este complet ilegal și ilegitim și încălcă în mod clar Constituția Ucrainei și tratatele internaționale; solicită Federaţiei Ruse și Ucrainei să demareze cât mai curând cu putință tratativele în vederea dezamorsării conflictului, astfel încât să se revină la statu-quo ante în regiune și să se asigure respectarea deplină a acordurilor internaționale în domeniu în ceea ce privește Crimeea; |
| --- | --- |

3.

condamnă încălcarea suveranității și integrității teritoriale a Ucrainei de către Federația Rusă și consideră că „referendumul” organizat în Crimeea la 16 martie 2014 privind unirea cu Federația Rusă este complet ilegal și ilegitim și încălcă în mod clar Constituția Ucrainei și tratatele internaționale; solicită Federaţiei Ruse și Ucrainei să demareze cât mai curând cu putință tratativele în vederea dezamorsării conflictului, astfel încât să se revină la statu-quo ante în regiune și să se asigure respectarea deplină a acordurilor internaționale în domeniu în ceea ce privește Crimeea;

| 4. | solicită Federației Ruse să se abțină de la orice acțiune de intimidare militară, politică sau economică ce afectează integritatea vecinilor săi și să renunțe la masarea de forțe militare la granița cu Ucraina și în regiunea Transnistria, precum și la granițele cu statele baltice; este preocupat de cele mai recente evoluții din Moldova, în special în contextul referendumului inițiat din exterior în regiunea Găgăuzia, unde, într-un mod asemănător cu Ucraina, forțe străine încearcă să blocheze calea Moldovei către Uniunea Europeană; îndeamnă Rusia să garanteze protecția drepturilor și a proprietăților tuturor cetățenilor din Crimeea, în special a populațiilor minoritare de etnici ucraineni și tătari crimeeni; |
| --- | --- |

4.

solicită Federației Ruse să se abțină de la orice acțiune de intimidare militară, politică sau economică ce afectează integritatea vecinilor săi și să renunțe la masarea de forțe militare la granița cu Ucraina și în regiunea Transnistria, precum și la granițele cu statele baltice; este preocupat de cele mai recente evoluții din Moldova, în special în contextul referendumului inițiat din exterior în regiunea Găgăuzia, unde, într-un mod asemănător cu Ucraina, forțe străine încearcă să blocheze calea Moldovei către Uniunea Europeană; îndeamnă Rusia să garanteze protecția drepturilor și a proprietăților tuturor cetățenilor din Crimeea, în special a populațiilor minoritare de etnici ucraineni și tătari crimeeni;

| 5. | condamnă intimidarea intolerabilă, neîncetată a reprezentanților societății civile, presei și mass-mediei în Crimeea; |
| --- | --- |

5.

condamnă intimidarea intolerabilă, neîncetată a reprezentanților societății civile, presei și mass-mediei în Crimeea;

| 6. | sprijină solicitările privind lansarea unor negocieri eficiente pentru o soluție pașnică sub auspiciile Grupului de contact al OSCE și sprijină desfășurarea unei misiuni de monitorizare complete a OSCE în Crimeea; |
| --- | --- |

6.

sprijină solicitările privind lansarea unor negocieri eficiente pentru o soluție pașnică sub auspiciile Grupului de contact al OSCE și sprijină desfășurarea unei misiuni de monitorizare complete a OSCE în Crimeea;

| 7. | salută semnarea capitolelor politice din Acordul de asociere dintre Ucraina și Uniunea Europeană la 21 martie 2014; este în favoarea unei decizii rapide de eliminare provizorie a taxelor vamale impuse exporturilor din Ucraina către Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

7.

salută semnarea capitolelor politice din Acordul de asociere dintre Ucraina și Uniunea Europeană la 21 martie 2014; este în favoarea unei decizii rapide de eliminare provizorie a taxelor vamale impuse exporturilor din Ucraina către Uniunea Europeană;

| 8. | sprijină decizia Consiliului UE din martie de a accelera semnarea acordurilor de asociere cu Moldova și cu Georgia; subliniază că instrumentele financiare ale UE disponibile pentru Moldova ar trebui să producă rezultate mai rapid, pentru a o sprijini pe calea europeană; |
| --- | --- |

8.

sprijină decizia Consiliului UE din martie de a accelera semnarea acordurilor de asociere cu Moldova și cu Georgia; subliniază că instrumentele financiare ale UE disponibile pentru Moldova ar trebui să producă rezultate mai rapid, pentru a o sprijini pe calea europeană;

| 9. | reiterează solicitarea sa adresată autorităţilor locale şi regionale din ţările partenere în cadrul Conferinței autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP) de a sprijini și a împărtăși valorile și perspectivele europene; |
| --- | --- |

9.

reiterează solicitarea sa adresată autorităţilor locale şi regionale din ţările partenere în cadrul Conferinței autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP) de a sprijini și a împărtăși valorile și perspectivele europene;

| 10. | sprijină ferm dorința cetățenilor Ucrainei de democrație, libertate, respectarea drepturilor omului și a statului de drept; |
| --- | --- |

10.

sprijină ferm dorința cetățenilor Ucrainei de democrație, libertate, respectarea drepturilor omului și a statului de drept;

| 11. | solicită guvernului ucrainean să continue să asigure respectarea deplină a minorităților, în cadrul angajamentelor sale internaționale, în conformitate cu Convenţia europeană a drepturilor omului, Actul final de la Helsinki și Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare; |
| --- | --- |

11.

solicită guvernului ucrainean să continue să asigure respectarea deplină a minorităților, în cadrul angajamentelor sale internaționale, în conformitate cu Convenţia europeană a drepturilor omului, Actul final de la Helsinki și Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare;

| 12. | propune ca respectarea principiului subsidiarității și a principiului proporționalității și respectarea autonomiei locale în sensul Cartei europene a autonomiei locale să fie incluse într-o constituție modificată, care trebuie elaborată după alegerile prezidențiale din mai 2014; |
| --- | --- |

12.

propune ca respectarea principiului subsidiarității și a principiului proporționalității și respectarea autonomiei locale în sensul Cartei europene a autonomiei locale să fie incluse într-o constituție modificată, care trebuie elaborată după alegerile prezidențiale din mai 2014;

| 13. | încurajează guvernul ucrainean să lanseze un program extins de reforme administrative și structurale care să cuprindă modificări politice, economice și sociale, inclusiv un proces durabil de descentralizare și de deconcentrare a responsabilităților și resurselor către autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

13.

încurajează guvernul ucrainean să lanseze un program extins de reforme administrative și structurale care să cuprindă modificări politice, economice și sociale, inclusiv un proces durabil de descentralizare și de deconcentrare a responsabilităților și resurselor către autoritățile locale și regionale;

| 14. | subliniază faptul că Crimeea şi Sevastopol se bucură de un statut autonom special în cadrul statului ucrainean; garantarea acestui statut autonom special trebuie să constituie o bază suplimentară pentru soluțiile la actuala criză; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că Crimeea şi Sevastopol se bucură de un statut autonom special în cadrul statului ucrainean; garantarea acestui statut autonom special trebuie să constituie o bază suplimentară pentru soluțiile la actuala criză;

| 15. | își reiterează disponibilitatea deplină de a fi implicat în asistența generală pe care UE o acordă autorităţilor locale şi regionale pentru a găsi soluții corespunzătoare crizei și a împărtăși know-how și cele mai bune practici cu partenerii ucraineni în domeniul descentralizării; se angajează să accelereze dezvoltarea unei noi relații și a unui angajament civic mai larg cu administrațiile orașelor, municipiilor și regiunilor ucrainene și, în plus, cu organizațiile și asociațiile civice care sunt devotate principiilor democrației și responsabilității locale; |
| --- | --- |

15.

își reiterează disponibilitatea deplină de a fi implicat în asistența generală pe care UE o acordă autorităţilor locale şi regionale pentru a găsi soluții corespunzătoare crizei și a împărtăși know-how și cele mai bune practici cu partenerii ucraineni în domeniul descentralizării; se angajează să accelereze dezvoltarea unei noi relații și a unui angajament civic mai larg cu administrațiile orașelor, municipiilor și regiunilor ucrainene și, în plus, cu organizațiile și asociațiile civice care sunt devotate principiilor democrației și responsabilității locale;

| 16. | solicită Ucrainei să se asigure că alegerile prezidențiale de la 25 mai 2014 se vor desfășura într-o manieră democratică și transparentă și așteaptă cu interes convocarea unor alegeri parlamentare înainte de termen; |
| --- | --- |

16.

solicită Ucrainei să se asigure că alegerile prezidențiale de la 25 mai 2014 se vor desfășura într-o manieră democratică și transparentă și așteaptă cu interes convocarea unor alegeri parlamentare înainte de termen;

| 17. | îl mandatează pe președintele Comitetului Regiunilor să transmită prezenta rezoluție de față președintelui Parlamentului European, președintelui Consiliului European, președintelui Comisiei Europene, Președinției elene a UE și Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate. |
| --- | --- |

17.

îl mandatează pe președintele Comitetului Regiunilor să transmită prezenta rezoluție de față președintelui Parlamentului European, președintelui Consiliului European, președintelui Comisiei Europene, Președinției elene a UE și Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate.

Bruxelles, 3 aprilie 2014

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  A se vedea Rezoluția CoR privind situația din Ucraina adoptată la 31 ianuarie 2014 (COR-2014-00536-00-00-RES-TRA – RESOL-V-010).

1

---

AVIZE

Comisia Europeană

A 106-a sesiune plenară, 2 și 3 aprilie 2014

| 7.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 174/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 174/7

---

Avizul Comitetului Regiunilor – Strategia de extindere și principalele provocări în perioada 2013-2014

2014/C 174/03

| Raportor | dl Arnoldas Abramavičius (LT-PPE), președintele administrației districtului Zarasai și membru al Consiliului Municipal |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei „Strategia de extindere și principalele provocări 2013-2014”,
  COM(2013) 700 final |

Raportor

dl Arnoldas Abramavičius (LT-PPE), președintele administrației districtului Zarasai și membru al Consiliului Municipal

Document de referință

Comunicarea Comisiei „Strategia de extindere și principalele provocări 2013-2014”,

COM(2013) 700 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Contextul politic și semnificația extinderii pentru autoritățile locale și regionale și pentru CoR

| 1. | observă că prezentul aviz subliniază angajamentul Comitetului în procesul de extindere și atrage atenția asupra rolului esențial al autorităților locale și regionale în pregătirea pentru aderare a țărilor UE și a țărilor candidate, a administrațiilor acestora la diferite niveluri, precum și a cetățenilor; prezintă, în cele ce urmează, rezultatele evaluării progreselor înregistrate și propunerile sale concrete în ceea ce privește țările Balcanilor de Vest (Muntenegru, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Serbia, Albania, Bosnia și Herțegovina și Kosovo (1)), Turcia și Islanda, precum și sugestiile sale cu privire la evoluțiile ulterioare în această zonă; |
| --- | --- |

1.

observă că prezentul aviz subliniază angajamentul Comitetului în procesul de extindere și atrage atenția asupra rolului esențial al autorităților locale și regionale în pregătirea pentru aderare a țărilor UE și a țărilor candidate, a administrațiilor acestora la diferite niveluri, precum și a cetățenilor; prezintă, în cele ce urmează, rezultatele evaluării progreselor înregistrate și propunerile sale concrete în ceea ce privește țările Balcanilor de Vest (Muntenegru, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Serbia, Albania, Bosnia și Herțegovina și Kosovo (1)), Turcia și Islanda, precum și sugestiile sale cu privire la evoluțiile ulterioare în această zonă;

| 2. | amintește că lansarea celui de-al doilea Instrument de asistență pentru preaderare (IPA II) este prevăzută pentru 2014, finanțarea estimată pentru perioada 2014-2020 ridicându-se la 11,7 miliarde EUR; |
| --- | --- |

2.

amintește că lansarea celui de-al doilea Instrument de asistență pentru preaderare (IPA II) este prevăzută pentru 2014, finanțarea estimată pentru perioada 2014-2020 ridicându-se la 11,7 miliarde EUR;

| 3. | subliniază importanța îmbunătățirii guvernanței economice și a competitivității în cadrul procesului de preaderare (2) în vederea îndeplinirii criteriilor economice de aderare, adică dobândirea statutului de economie de piață funcțională; subliniază, în acest context, importanța pregătirii adecvate a întreprinderilor mici și mijlocii în țările candidate, în special a celor care funcționează în afara zonelor metropolitane; această chestiune este cu atât mai importantă cu cât niciuna dintre țările din Balcanii de Vest nu beneficiază în prezent de statutul de economie de piață funcţională; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța îmbunătățirii guvernanței economice și a competitivității în cadrul procesului de preaderare (2) în vederea îndeplinirii criteriilor economice de aderare, adică dobândirea statutului de economie de piață funcțională; subliniază, în acest context, importanța pregătirii adecvate a întreprinderilor mici și mijlocii în țările candidate, în special a celor care funcționează în afara zonelor metropolitane; această chestiune este cu atât mai importantă cu cât niciuna dintre țările din Balcanii de Vest nu beneficiază în prezent de statutul de economie de piață funcţională;

| 4. | reafirmă importanța promovării egalității între femei și bărbați în țările candidate și evidențiază rolul autorităţilor locale şi regionale în sensibilizarea cetățenilor cu privire la acest aspect; |
| --- | --- |

4.

reafirmă importanța promovării egalității între femei și bărbați în țările candidate și evidențiază rolul autorităţilor locale şi regionale în sensibilizarea cetățenilor cu privire la acest aspect;

| 5. | ia notă cu regret de intenţia guvernului islandez de a retrage cererea de aderare a Islandei și consideră că aderarea acestei țări ar fi fost în avantajul ambelor părți; |
| --- | --- |

5.

ia notă cu regret de intenţia guvernului islandez de a retrage cererea de aderare a Islandei și consideră că aderarea acestei țări ar fi fost în avantajul ambelor părți;

| 6. | reiterează solicitarea adresată Comisiei Europene de a ține seama de situația autonomiei autorităților locale și regionale din țările candidate și potențial candidate, ca element-cheie de evaluare a progreselor în materie de descentralizare și o condiție prealabilă a unui sistem eficace de guvernanță pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

6.

reiterează solicitarea adresată Comisiei Europene de a ține seama de situația autonomiei autorităților locale și regionale din țările candidate și potențial candidate, ca element-cheie de evaluare a progreselor în materie de descentralizare și o condiție prealabilă a unui sistem eficace de guvernanță pe mai multe niveluri;

Observații generale

| 7. | salută cu satisfacție cele două noi abordări recent introduse, referitoare la aderare: 1) abordarea adoptată de Consiliu în 2011, care prevede tratarea într-o etapă incipientă a negocierilor de aderare a capitolelor referitoare la drepturile judiciare și fundamentale și la justiție, libertate şi securitate, ceea ce garantează că buna funcţionare a sistemului judiciar și combaterea eficace a criminalităţii organizate și a corupției sunt condiții esențiale ale aderării și 2) demersul adoptat de Consiliu în 2013, care prevede abordarea fundamentelor economice și îndeplinirea prioritară a criteriilor economice ca fiind esențiale pentru dezvoltarea economică și pentru crearea unui climat favorabil afacerilor și investițiilor; |
| --- | --- |

7.

salută cu satisfacție cele două noi abordări recent introduse, referitoare la aderare: 1) abordarea adoptată de Consiliu în 2011, care prevede tratarea într-o etapă incipientă a negocierilor de aderare a capitolelor referitoare la drepturile judiciare și fundamentale și la justiție, libertate şi securitate, ceea ce garantează că buna funcţionare a sistemului judiciar și combaterea eficace a criminalităţii organizate și a corupției sunt condiții esențiale ale aderării și 2) demersul adoptat de Consiliu în 2013, care prevede abordarea fundamentelor economice și îndeplinirea prioritară a criteriilor economice ca fiind esențiale pentru dezvoltarea economică și pentru crearea unui climat favorabil afacerilor și investițiilor;

| 8. | ia în considerare experiența desprinsă din precedentele valuri de extindere, care au demonstrat că, pentru țările în curs de aderare, perspectiva apartenenței la UE a constituit un stimulent pentru implementarea reformelor politice și economice necesare; |
| --- | --- |

8.

ia în considerare experiența desprinsă din precedentele valuri de extindere, care au demonstrat că, pentru țările în curs de aderare, perspectiva apartenenței la UE a constituit un stimulent pentru implementarea reformelor politice și economice necesare;

| 9. | subliniază faptul că extinderea UE este un proces bidirecţional, ceea ce înseamnă nu numai că țările în curs de aderare trebuie să se pregătească corespunzător, ci și că Uniunea Europeană însăși trebuie să fie suficient de capabilă să absoarbă noi state membre și să se angajeze să sprijine aceste țări în provocările cu care se confruntă; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că extinderea UE este un proces bidirecţional, ceea ce înseamnă nu numai că țările în curs de aderare trebuie să se pregătească corespunzător, ci și că Uniunea Europeană însăși trebuie să fie suficient de capabilă să absoarbă noi state membre și să se angajeze să sprijine aceste țări în provocările cu care se confruntă;

| 10. | crede cu fermitate în necesitatea respectării principiului relațiilor de bună vecinătate dintre statele membre UE, statele candidate și alte state, precum și în rolul și importanța dezvoltării cooperării transfrontaliere și interregionale dintre aceste țări; |
| --- | --- |

10.

crede cu fermitate în necesitatea respectării principiului relațiilor de bună vecinătate dintre statele membre UE, statele candidate și alte state, precum și în rolul și importanța dezvoltării cooperării transfrontaliere și interregionale dintre aceste țări;

| 11. | solicită Comisiei Europene să facă toate demersurile necesare pentru a se asigura că toate statele candidate pot beneficia de cel de-al doilea Instrument de asistență pentru preaderare în cadrul procesului de pregătire pentru aderarea la UE; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei Europene să facă toate demersurile necesare pentru a se asigura că toate statele candidate pot beneficia de cel de-al doilea Instrument de asistență pentru preaderare în cadrul procesului de pregătire pentru aderarea la UE;

| 12. | subliniază importanța interconexiunilor energetice și de transport pentru dezvoltare durabilă a regiunilor și salută atenția pe care Comisia o acordă acestei chestiuni în recenta sa comunicare privind strategia de extindere; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța interconexiunilor energetice și de transport pentru dezvoltare durabilă a regiunilor și salută atenția pe care Comisia o acordă acestei chestiuni în recenta sa comunicare privind strategia de extindere;

| 13. | reiterând importanța eficienţei guvernanţei la nivel local şi regional, atrage atenția asupra recomandărilor de a se consolida autonomia locală în țările aflate în faza de preaderare și de a se acorda o prioritate maximă reformei administraţiei publice; |
| --- | --- |

13.

reiterând importanța eficienţei guvernanţei la nivel local şi regional, atrage atenția asupra recomandărilor de a se consolida autonomia locală în țările aflate în faza de preaderare și de a se acorda o prioritate maximă reformei administraţiei publice;

| 14. | salută planurile Comisiei de a acționa în sensul promovării libertății de exprimare în țările aflate în faza de preaderare și subliniază totodată că mass-media locale şi regionale dispun de regulă de resurse financiare mai scăzute și sunt mai sensibile la presiunea externă şi că, prin urmare, au mai mare nevoie de asistență și formare; |
| --- | --- |

14.

salută planurile Comisiei de a acționa în sensul promovării libertății de exprimare în țările aflate în faza de preaderare și subliniază totodată că mass-media locale şi regionale dispun de regulă de resurse financiare mai scăzute și sunt mai sensibile la presiunea externă şi că, prin urmare, au mai mare nevoie de asistență și formare;

| 15. | subliniază că reușita acțiunilor de integrare a romilor depinde în primul rând de autorităţile locale; solicită să se acorde mai multă atenție capacității autorităților locale din țările aflate în faza de preaderare de a acționa în acest sens; |
| --- | --- |

15.

subliniază că reușita acțiunilor de integrare a romilor depinde în primul rând de autorităţile locale; solicită să se acorde mai multă atenție capacității autorităților locale din țările aflate în faza de preaderare de a acționa în acest sens;

| 16. | reiterează importanţa sprijinirii de către cetățeni a procesului de extindere și subliniază rolul autorităților locale și regionale și al societății civile pentru mobilizarea cetățenilor în această dezbatere, pe de o parte, și în comunicarea bidirecţională dintre statele membre, instituțiile UE și cetățeni, pe de altă parte; |
| --- | --- |

16.

reiterează importanţa sprijinirii de către cetățeni a procesului de extindere și subliniază rolul autorităților locale și regionale și al societății civile pentru mobilizarea cetățenilor în această dezbatere, pe de o parte, și în comunicarea bidirecţională dintre statele membre, instituțiile UE și cetățeni, pe de altă parte;

| 17. | consideră că strategiile macroregionale sunt un instrument util de cooperare, în vederea înfruntării problemelor care afectează mai multe regiuni și a lansării unei colaborări concrete între statele membre ale UE, țările candidate și cele potenţial candidate, prin intermediul unui efort colectiv care permite utilizarea mai eficientă a fondurilor disponibile, în sprijinul unor proiecte comune; |
| --- | --- |

17.

consideră că strategiile macroregionale sunt un instrument util de cooperare, în vederea înfruntării problemelor care afectează mai multe regiuni și a lansării unei colaborări concrete între statele membre ale UE, țările candidate și cele potenţial candidate, prin intermediul unui efort colectiv care permite utilizarea mai eficientă a fondurilor disponibile, în sprijinul unor proiecte comune;

| 18. | solicită partenerilor, în special celor din statele membre UE care se învecinează cu țările aflate în faza de preaderare, să valorifice posibilitățile de cooperare transfrontalieră și descentralizată pentru a asigura o cooperare mai bună și mai extinsă cu autoritățile locale și regionale din țările aflate în faza de preaderare, luând în considerare noua perioadă de programare a UE 2014-2020 și noile instrumente financiare de sprijin; |
| --- | --- |

18.

solicită partenerilor, în special celor din statele membre UE care se învecinează cu țările aflate în faza de preaderare, să valorifice posibilitățile de cooperare transfrontalieră și descentralizată pentru a asigura o cooperare mai bună și mai extinsă cu autoritățile locale și regionale din țările aflate în faza de preaderare, luând în considerare noua perioadă de programare a UE 2014-2020 și noile instrumente financiare de sprijin;

| 19. | își exprimă dorința de a continua cooperarea cu Comisia Europeană în cadrul Instrumentului pentru administrație locală (LAF), care este destinat autorităţilor locale şi regionale din țările din Balcanii de Vest, Turcia și Islanda și care urmărește creșterea nivelului de informare a acestora cu privire la semnificaţia UE, în primul rând la nivel regional și local; sugerează extinderea domeniului de aplicare a LAF, astfel încât să fie incluse toate țările Parteneriatului estic care sunt interesate; |
| --- | --- |

19.

își exprimă dorința de a continua cooperarea cu Comisia Europeană în cadrul Instrumentului pentru administrație locală (LAF), care este destinat autorităţilor locale şi regionale din țările din Balcanii de Vest, Turcia și Islanda și care urmărește creșterea nivelului de informare a acestora cu privire la semnificaţia UE, în primul rând la nivel regional și local; sugerează extinderea domeniului de aplicare a LAF, astfel încât să fie incluse toate țările Parteneriatului estic care sunt interesate;

| 20. | având în vedere demersurile unor ţări din Parteneriatul estic pentru a adera la UE, recomandă Comisiei Europene să adopte o poziție clară; |
| --- | --- |

20.

având în vedere demersurile unor ţări din Parteneriatul estic pentru a adera la UE, recomandă Comisiei Europene să adopte o poziție clară;

RECOMANDĂRILE SPECIFICE FIECĂREI ȚĂRI

Țările candidate

Islanda

| 21. | observă faptul că Islanda, care se bucură de o democrație stabilă și funcțională și de o economie de piață matură, îndeplinește în întregime criteriile politice și economice necesare pentru aderarea la UE; |
| --- | --- |

21.

observă faptul că Islanda, care se bucură de o democrație stabilă și funcțională și de o economie de piață matură, îndeplinește în întregime criteriile politice și economice necesare pentru aderarea la UE;

| 22. | amintește că au fost deschise 27 de capitole de negociere, dintre care 11 au fost închise provizoriu; |
| --- | --- |

22.

amintește că au fost deschise 27 de capitole de negociere, dintre care 11 au fost închise provizoriu;

| 23. | amintește că guvernul islandez a suspendat procesul de aderare și speră că continuarea negocierilor de aderare va face obiectul unui referendum național; |
| --- | --- |

23.

amintește că guvernul islandez a suspendat procesul de aderare și speră că continuarea negocierilor de aderare va face obiectul unui referendum național;

| 24. | subliniază că CoR rămâne ferm angajat în continuarea cooperării cu Asociația islandeză a autorităților locale, în vederea pregătirii acestora pentru aderare, în special prin intermediul comitetului consultativ mixt, în cazul în care Islanda ar decide reluarea negocierilor de aderare; |
| --- | --- |

24.

subliniază că CoR rămâne ferm angajat în continuarea cooperării cu Asociația islandeză a autorităților locale, în vederea pregătirii acestora pentru aderare, în special prin intermediul comitetului consultativ mixt, în cazul în care Islanda ar decide reluarea negocierilor de aderare;

| 25. | subliniază că va sprijini în continuare consolidarea capacităților la nivel local, de exemplu, în cadrul programului „Instrumentul pentru administraţia locală (LAF)”; |
| --- | --- |

25.

subliniază că va sprijini în continuare consolidarea capacităților la nivel local, de exemplu, în cadrul programului „Instrumentul pentru administraţia locală (LAF)”;

Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei

| 26. | luând în considerare că fosta Republică iugoslavă a Macedoniei a fost prima țară care a semnat un acord de stabilizare şi asociere (ASA) cu UE și că, în 2005, această țară a dobândit statutul de țară candidată, precum și reușitele în îndeplinirea criteriilor politice de aderare și recomandarea Comisiei de deschidere a negocierilor într-un interval de cinci ani de la semnarea ASA, regretă amânarea acestei decizii de către Consiliu și îi solicită acestuia să ia o decizie pozitivă în cursul anului 2014; |
| --- | --- |

26.

luând în considerare că fosta Republică iugoslavă a Macedoniei a fost prima țară care a semnat un acord de stabilizare şi asociere (ASA) cu UE și că, în 2005, această țară a dobândit statutul de țară candidată, precum și reușitele în îndeplinirea criteriilor politice de aderare și recomandarea Comisiei de deschidere a negocierilor într-un interval de cinci ani de la semnarea ASA, regretă amânarea acestei decizii de către Consiliu și îi solicită acestuia să ia o decizie pozitivă în cursul anului 2014;

| 27. | sprijină eforturile fostei Republici iugoslave a Macedoniei de îmbunătățire a capacității de a-și îndeplini obligațiile în vederea aderării și subliniază necesitatea unor eforturi suplimentare în ceea ce privește statul de drept (inclusiv independența sistemului judiciar și combaterea corupției), libertatea de exprimare și libertatea presei. De asemenea, subliniază că este esențială menținerea unor relații de bună vecinătate, inclusiv prin obținerea unei soluții negociate, acceptată de ambele părți, în privința numelui, sub auspiciile ONU; |
| --- | --- |

27.

sprijină eforturile fostei Republici iugoslave a Macedoniei de îmbunătățire a capacității de a-și îndeplini obligațiile în vederea aderării și subliniază necesitatea unor eforturi suplimentare în ceea ce privește statul de drept (inclusiv independența sistemului judiciar și combaterea corupției), libertatea de exprimare și libertatea presei. De asemenea, subliniază că este esențială menținerea unor relații de bună vecinătate, inclusiv prin obținerea unei soluții negociate, acceptată de ambele părți, în privința numelui, sub auspiciile ONU;

| 28. | salută progresele realizate în direcția descentralizării guvernanței, un element esenţial al Acordului-cadru de la Ohrid și solicită să se depună eforturi sporite în domeniul descentralizării administrative și financiare, cu accent pe punerea deplină în aplicare a unui cadru juridic corespunzător și pe asigurarea de resurse corespunzătoare și a consultării permanente între autorităţilor centrale şi locale; |
| --- | --- |

28.

salută progresele realizate în direcția descentralizării guvernanței, un element esenţial al Acordului-cadru de la Ohrid și solicită să se depună eforturi sporite în domeniul descentralizării administrative și financiare, cu accent pe punerea deplină în aplicare a unui cadru juridic corespunzător și pe asigurarea de resurse corespunzătoare și a consultării permanente între autorităţilor centrale şi locale;

| 29. | subliniază importanța consolidării capacităţilor administrative ale țării în scopul asigurării unei utilizări eficiente a fondurilor UE; solicită să se acorde atenţie sporită capacităților naționale reduse de a planifica și absorbi fondurile IPA în cadrul sistemului descentralizat de punere în aplicare și recomandă consolidarea sistemelor naționale de gestionare și control; |
| --- | --- |

29.

subliniază importanța consolidării capacităţilor administrative ale țării în scopul asigurării unei utilizări eficiente a fondurilor UE; solicită să se acorde atenţie sporită capacităților naționale reduse de a planifica și absorbi fondurile IPA în cadrul sistemului descentralizat de punere în aplicare și recomandă consolidarea sistemelor naționale de gestionare și control;

| 30. | amintește că finanțarea la nivel local este încă insuficientă, chiar dacă asigurarea sustenabilității financiare este o condiție preliminară; în acest sens, una dintre măsuri ar putea fi transferul către municipalități a unei părți mai mari din veniturile provenite din TVA sau din impozitul pe venit pentru persoane fizice; |
| --- | --- |

30.

amintește că finanțarea la nivel local este încă insuficientă, chiar dacă asigurarea sustenabilității financiare este o condiție preliminară; în acest sens, una dintre măsuri ar putea fi transferul către municipalități a unei părți mai mari din veniturile provenite din TVA sau din impozitul pe venit pentru persoane fizice;

| 31. | reiterează importanța coordonării dezvoltării regionale și regretă faptul că legislația relevantă privind dezvoltarea regională nu a fost pe deplin pusă în aplicare și că organismele responsabile cu dezvoltarea economică regională se confruntă cu noi reduceri ale bugetelor deja insuficiente de care dispun; |
| --- | --- |

31.

reiterează importanța coordonării dezvoltării regionale și regretă faptul că legislația relevantă privind dezvoltarea regională nu a fost pe deplin pusă în aplicare și că organismele responsabile cu dezvoltarea economică regională se confruntă cu noi reduceri ale bugetelor deja insuficiente de care dispun;

| 32. | salută acțiunile importante întreprinse de ZELS, Asociația unităţilor autonome locale, la implementarea inițiativelor în materie de e-guvernare în administrația publică locală și solicită schimbul de experiență în acest domeniu; solicită guvernului național să sprijine activitățile centrului de formare al ZELS în vederea sporirii capacităților administrațiilor locale; |
| --- | --- |

32.

salută acțiunile importante întreprinse de ZELS, Asociația unităţilor autonome locale, la implementarea inițiativelor în materie de e-guvernare în administrația publică locală și solicită schimbul de experiență în acest domeniu; solicită guvernului național să sprijine activitățile centrului de formare al ZELS în vederea sporirii capacităților administrațiilor locale;

Muntenegru

| 33. | salută realizările Muntenegrului în consolidarea autonomiei naționale și locale după declarația de independență din 2006; |
| --- | --- |

33.

salută realizările Muntenegrului în consolidarea autonomiei naționale și locale după declarația de independență din 2006;

| 34. | ia notă de progresele înregistrate în ceea ce privește negocierile de aderare, care au început în iunie 2012 și salută deschiderea negocierilor cu privire la: capitolul 23 – Drepturi judiciare și fundamentale, capitolul 24 – Justiţie, Libertate şi Securitate, capitolul 20 – Politica privind întreprinderile și industria, capitolul 6 – Dreptul societăţilor comerciale și capitolul 5 – Achizițiile publice, după închiderea provizorie a două capitole (știință și cercetare şi, respectiv, educație și cultură); |
| --- | --- |

34.

ia notă de progresele înregistrate în ceea ce privește negocierile de aderare, care au început în iunie 2012 și salută deschiderea negocierilor cu privire la: capitolul 23 – Drepturi judiciare și fundamentale, capitolul 24 – Justiţie, Libertate şi Securitate, capitolul 20 – Politica privind întreprinderile și industria, capitolul 6 – Dreptul societăţilor comerciale și capitolul 5 – Achizițiile publice, după închiderea provizorie a două capitole (știință și cercetare şi, respectiv, educație și cultură);

| 35. | salută faptul că au fost create structuri pentru negocierile de aderare care includ reprezentanți ai societății civile și că au fost depuse eforturi suplimentare pentru creșterea transparenței și participarea cetățenilor la procesul de elaborare a politicilor; |
| --- | --- |

35.

salută faptul că au fost create structuri pentru negocierile de aderare care includ reprezentanți ai societății civile și că au fost depuse eforturi suplimentare pentru creșterea transparenței și participarea cetățenilor la procesul de elaborare a politicilor;

| 36. | solicită guvernului muntenegrean să continue reformele pentru crearea unei administrații transparente, eficiente și responsabile și încurajează punerea în aplicare rapidă a noii legi a funcționarilor publici și angajaților statului la nivel local; |
| --- | --- |

36.

solicită guvernului muntenegrean să continue reformele pentru crearea unei administrații transparente, eficiente și responsabile și încurajează punerea în aplicare rapidă a noii legi a funcționarilor publici și angajaților statului la nivel local;

| 37. | semnalează faptul că IPA este un test esențial pentru capacitatea statului candidat de a-și gestiona fondurile actuale de preaderare și fondurile structurale după aderare și solicită Muntenegrului să își consolideze capacitatea administrativă în cadrul structurilor IPA existente și să întreprindă acțiuni pentru o pregătire mai adecvată a acestora în scopul creșterii capacității de absorbție a fondurilor de preaderare; |
| --- | --- |

37.

semnalează faptul că IPA este un test esențial pentru capacitatea statului candidat de a-și gestiona fondurile actuale de preaderare și fondurile structurale după aderare și solicită Muntenegrului să își consolideze capacitatea administrativă în cadrul structurilor IPA existente și să întreprindă acțiuni pentru o pregătire mai adecvată a acestora în scopul creșterii capacității de absorbție a fondurilor de preaderare;

| 38. | menționează că Muntenegru trebuie să depună în continuare eforturi în vederea îndeplinirii criteriilor de aderare, pentru a se asigura că întreprinderile sale mici și mijlocii sunt pregătite corespunzător pentru a face față presiunii concurenței din statele membre; |
| --- | --- |

38.

menționează că Muntenegru trebuie să depună în continuare eforturi în vederea îndeplinirii criteriilor de aderare, pentru a se asigura că întreprinderile sale mici și mijlocii sunt pregătite corespunzător pentru a face față presiunii concurenței din statele membre;

Serbia

| 39. | salută decizia de lansare a negocierilor de aderare cu Serbia în ianuarie 2014, care a confirmat calea Serbiei spre aderarea la UE; de asemenea, salută lansarea pregătirilor pentru negocierile de aderare, și anume începerea examinării analitice a acquis-ului („screening”), în septembrie 2013, ca urmare a intrării în vigoare a Acordului de stabilizare şi asociere la 1 septembrie; |
| --- | --- |

39.

salută decizia de lansare a negocierilor de aderare cu Serbia în ianuarie 2014, care a confirmat calea Serbiei spre aderarea la UE; de asemenea, salută lansarea pregătirilor pentru negocierile de aderare, și anume începerea examinării analitice a acquis-ului („screening”), în septembrie 2013, ca urmare a intrării în vigoare a Acordului de stabilizare şi asociere la 1 septembrie;

| 40. | subliniază importanța unei soluționări pașnice și complete, în scopul normalizării relațiilor cu Kosovo (1) și salută progresele înregistrate în cursul anului 2013 în direcția îndeplinirii criteriilor politice ale procesului de stabilizare şi de asociere; |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța unei soluționări pașnice și complete, în scopul normalizării relațiilor cu Kosovo (1) și salută progresele înregistrate în cursul anului 2013 în direcția îndeplinirii criteriilor politice ale procesului de stabilizare şi de asociere;

| 41. | având în vedere importanța nivelului regional pentru dezvoltarea durabilă, subliniază importanța declarației adoptate de adunarea provincială din Voivodina (3) privind protecția drepturilor sale legale și subliniază că legea privind resursele proprii ale Voivodinei, prevăzută de Constituția Serbiei, trebuie încă adoptată; |
| --- | --- |

41.

având în vedere importanța nivelului regional pentru dezvoltarea durabilă, subliniază importanța declarației adoptate de adunarea provincială din Voivodina (3) privind protecția drepturilor sale legale și subliniază că legea privind resursele proprii ale Voivodinei, prevăzută de Constituția Serbiei, trebuie încă adoptată;

| 42. | solicită continuarea procesului de descentralizare pentru consolidarea sporită a competențelor autorităţilor locale; Comitetul regretă implicarea redusă a Consiliului național pentru descentralizare și consultarea sistematic insuficientă a autorităților locale în cadrul procesului decizional privind elaborarea de acte legislative cu impact la nivel local; |
| --- | --- |

42.

solicită continuarea procesului de descentralizare pentru consolidarea sporită a competențelor autorităţilor locale; Comitetul regretă implicarea redusă a Consiliului național pentru descentralizare și consultarea sistematic insuficientă a autorităților locale în cadrul procesului decizional privind elaborarea de acte legislative cu impact la nivel local;

| 43. | solicită soluționarea imediată a situației neclare a statutului provinciei autonome Voivodina, după ce Curtea Constituțională a Serbiei a stabilit că unele dispoziții privind statutul acestei provincii nu sunt conforme Constituției; |
| --- | --- |

43.

solicită soluționarea imediată a situației neclare a statutului provinciei autonome Voivodina, după ce Curtea Constituțională a Serbiei a stabilit că unele dispoziții privind statutul acestei provincii nu sunt conforme Constituției;

| 44. | subliniază că implementarea cadrului juridic existent pentru guvernare locală este în continuare extrem de redusă, responsabilitățile fiind în continuare exercitate la nivel local fără o analiză corespunzătoare a capacităților și resurselor necesare. Cadrul juridic privind autonomia locală trebuie încă clarificat și pus în aplicare în mod corespunzător; |
| --- | --- |

44.

subliniază că implementarea cadrului juridic existent pentru guvernare locală este în continuare extrem de redusă, responsabilitățile fiind în continuare exercitate la nivel local fără o analiză corespunzătoare a capacităților și resurselor necesare. Cadrul juridic privind autonomia locală trebuie încă clarificat și pus în aplicare în mod corespunzător;

| 45. | salută progresele înregistrate în domeniul politicii regionale și al coordonării instrumentelor structurale și subliniază că trebuie îmbunătățită capacitatea adecvată de implementare, în special sub forma unui set de proiecte solide pe baza unor strategii relevante; |
| --- | --- |

45.

salută progresele înregistrate în domeniul politicii regionale și al coordonării instrumentelor structurale și subliniază că trebuie îmbunătățită capacitatea adecvată de implementare, în special sub forma unui set de proiecte solide pe baza unor strategii relevante;

| 46. | atrage atenția asupra apelului Comisiei adresat Serbiei de consolidare în continuare a principiului statului de drept, de combatere a corupției şi a criminalităţii organizate şi de garantare a libertăţii presei, a nondiscriminării şi a protecţiei minorităţilor; |
| --- | --- |

46.

atrage atenția asupra apelului Comisiei adresat Serbiei de consolidare în continuare a principiului statului de drept, de combatere a corupției şi a criminalităţii organizate şi de garantare a libertăţii presei, a nondiscriminării şi a protecţiei minorităţilor;

| 47. | propune crearea unui comitet consultativ mixt cu Serbia ca urmare a intrării în vigoare a ASA; |
| --- | --- |

47.

propune crearea unui comitet consultativ mixt cu Serbia ca urmare a intrării în vigoare a ASA;

Turcia

| 48. | consideră că Turcia și UE trebuie să facă eforturi deosebite pentru a depăși tensiunile actuale, continuând negocierile în spiritul cooperării, în conformitate cu recentele evoluţii bilaterale pozitive. În interesul reciproc al celor două părți, pregătirea aderării Turciei trebuie însoțită de reforme de consolidare a statului de drept și a pluralismului; |
| --- | --- |

48.

consideră că Turcia și UE trebuie să facă eforturi deosebite pentru a depăși tensiunile actuale, continuând negocierile în spiritul cooperării, în conformitate cu recentele evoluţii bilaterale pozitive. În interesul reciproc al celor două părți, pregătirea aderării Turciei trebuie însoțită de reforme de consolidare a statului de drept și a pluralismului;

| 49. | salută recenta reformă prin care se consolidează competențele guvernatorilor de provincii, dar solicită ca o astfel de reformă să fie implementată ca modalitate de a contribui la regionalizarea Turciei și de a consolida democrația regională prin alegerea democratică a guvernatorilor; |
| --- | --- |

49.

salută recenta reformă prin care se consolidează competențele guvernatorilor de provincii, dar solicită ca o astfel de reformă să fie implementată ca modalitate de a contribui la regionalizarea Turciei și de a consolida democrația regională prin alegerea democratică a guvernatorilor;

| 50. | salută recenta deschidere a negocierilor cu privire la Capitolul 22 – „Politică regională și coordonare a instrumentelor structurale”, precum și Strategia națională de dezvoltare regională și speră că acestea vor contribui la reducerea disparităților de la nivel regional și a celor dintre mediul urban și cel rural; |
| --- | --- |

50.

salută recenta deschidere a negocierilor cu privire la Capitolul 22 – „Politică regională și coordonare a instrumentelor structurale”, precum și Strategia națională de dezvoltare regională și speră că acestea vor contribui la reducerea disparităților de la nivel regional și a celor dintre mediul urban și cel rural;

| 51. | este îngrijorat de situația dificilă cu care se confruntă anumiți aleși locali din Turcia în exercitarea funcțiilor lor ca reprezentanți ai circumscripţiilor lor și solicită ca aceștia să fie tratați în respectul legii și într-un climat de încredere, în conformitate cu recomandările formulate de Congresul Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei (4); |
| --- | --- |

51.

este îngrijorat de situația dificilă cu care se confruntă anumiți aleși locali din Turcia în exercitarea funcțiilor lor ca reprezentanți ai circumscripţiilor lor și solicită ca aceștia să fie tratați în respectul legii și într-un climat de încredere, în conformitate cu recomandările formulate de Congresul Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei (4);

| 52. | este de acord cu opinia Comisiei, conform căreia este necesară continuarea reformelor sistemului judiciar al Turciei, pentru a putea garanta libertatea de exprimare, a presei, libertatea religioasă, de asociere și de întrunire, asigurând astfel caracterul durabil al actualelor politici orientate către reformă; |
| --- | --- |

52.

este de acord cu opinia Comisiei, conform căreia este necesară continuarea reformelor sistemului judiciar al Turciei, pentru a putea garanta libertatea de exprimare, a presei, libertatea religioasă, de asociere și de întrunire, asigurând astfel caracterul durabil al actualelor politici orientate către reformă;

| 53. | solicită înființarea curților de apel regionale, care, potrivit legii, ar fi trebuit să fie operaționale din iunie 2007, și solicită ca formarea continuă a judecătorilor și procurorilor să devină o prioritate pentru curțile de apel regionale; subliniază că înființarea curților de apel regionale reprezintă un pas important pentru eficientizarea sistemului judiciar și reducerea numărului mare de cazuri care își așteaptă soluționarea; |
| --- | --- |

53.

solicită înființarea curților de apel regionale, care, potrivit legii, ar fi trebuit să fie operaționale din iunie 2007, și solicită ca formarea continuă a judecătorilor și procurorilor să devină o prioritate pentru curțile de apel regionale; subliniază că înființarea curților de apel regionale reprezintă un pas important pentru eficientizarea sistemului judiciar și reducerea numărului mare de cazuri care își așteaptă soluționarea;

| 54. | își manifestă nemulțumirea cu privire la nerespectarea în totalitate a angajamentelor care decurg din protocolul adițional din cadrul acordului de asociere UE-Turcia și invită insistent Turcia să înceapă punerea în aplicare integrală a angajamentelor respective, subliniind că orice întârziere suplimentară poate avea noi consecințe asupra procesului de aderare; |
| --- | --- |

54.

își manifestă nemulțumirea cu privire la nerespectarea în totalitate a angajamentelor care decurg din protocolul adițional din cadrul acordului de asociere UE-Turcia și invită insistent Turcia să înceapă punerea în aplicare integrală a angajamentelor respective, subliniind că orice întârziere suplimentară poate avea noi consecințe asupra procesului de aderare;

| 55. | totodată, subliniază că menținerea de bune relații de vecinătate este un element esențial al pregătirii pentru aderare şi că, prin urmare, orice amenințare sau acțiune îndreptată împotriva unui stat membru şi a drepturilor sale suverane constituie o încălcare gravă a valorilor europene comune; |
| --- | --- |

55.

totodată, subliniază că menținerea de bune relații de vecinătate este un element esențial al pregătirii pentru aderare şi că, prin urmare, orice amenințare sau acțiune îndreptată împotriva unui stat membru şi a drepturilor sale suverane constituie o încălcare gravă a valorilor europene comune;

| 56. | își exprimă îngrijorarea cu privire la recentele evoluții din Turcia și subliniază importanța independenței sistemului judiciar; amintește că Turcia este țară candidată la aderarea la UE și, în acest context, s-a angajat să respecte pe deplin criteriile politice de la Copenhaga; |
| --- | --- |

56.

își exprimă îngrijorarea cu privire la recentele evoluții din Turcia și subliniază importanța independenței sistemului judiciar; amintește că Turcia este țară candidată la aderarea la UE și, în acest context, s-a angajat să respecte pe deplin criteriile politice de la Copenhaga;

| 57. | ia notă de faptul că au fost exprimate preocupări referitoare la faptul că guvernul turc nu se consultă într-o măsură suficientă cu autoritățile locale şi nu efectuează întotdeauna evaluări ale impactului împreună cu acestea, inclusiv în ceea ce privește acte legislative esențiale, precum recenta lege privind autoritățile administrative metropolitane, cu privire la care o dezbatere cuprinzătoare ar fi putut fi un pas înainte în această direcție și ar fi contribuit efectiv la punerea în aplicare a principiului guvernării pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

57.

ia notă de faptul că au fost exprimate preocupări referitoare la faptul că guvernul turc nu se consultă într-o măsură suficientă cu autoritățile locale şi nu efectuează întotdeauna evaluări ale impactului împreună cu acestea, inclusiv în ceea ce privește acte legislative esențiale, precum recenta lege privind autoritățile administrative metropolitane, cu privire la care o dezbatere cuprinzătoare ar fi putut fi un pas înainte în această direcție și ar fi contribuit efectiv la punerea în aplicare a principiului guvernării pe mai multe niveluri;

| 58. | salută progresele recente în ceea ce privește delegarea anumitor competențe către administrațiile locale, care se întrevăd în noua lege privind autoritățile administrative metropolitane, care extinde domeniul de aplicare a competențelor municipale și răspunde parțial criticilor formulate de Congresul Autorităților Locale și Regionale din cadrul Consiliului Europei (5) cu privire la capacitatea localităților mai mici de a furniza servicii publice; Comitetul regretă însă că nu au fost puse în aplicare recomandările Congresului în ceea ce privește consolidarea administrațiilor locale prin acordarea competențelor de a-și preleva propriile venituri; |
| --- | --- |

58.

salută progresele recente în ceea ce privește delegarea anumitor competențe către administrațiile locale, care se întrevăd în noua lege privind autoritățile administrative metropolitane, care extinde domeniul de aplicare a competențelor municipale și răspunde parțial criticilor formulate de Congresul Autorităților Locale și Regionale din cadrul Consiliului Europei (5) cu privire la capacitatea localităților mai mici de a furniza servicii publice; Comitetul regretă însă că nu au fost puse în aplicare recomandările Congresului în ceea ce privește consolidarea administrațiilor locale prin acordarea competențelor de a-și preleva propriile venituri;

| 59. | salută faptul că descentralizarea și delegarea competențelor către administrațiile locale au fost dezbătute în contextul elaborării unei noi Constituții, al recent introdusului pachet privind democratizarea și în raport cu drepturile minorităţii kurde şi ale altor minorități și subliniază consensul din ce în ce mai mare cu privire la necesitatea depășirii rezervelor manifestate de Turcia cu privire la Carta Europeană a Autonomiei Locale, adoptată de Consiliul Europei; |
| --- | --- |

59.

salută faptul că descentralizarea și delegarea competențelor către administrațiile locale au fost dezbătute în contextul elaborării unei noi Constituții, al recent introdusului pachet privind democratizarea și în raport cu drepturile minorităţii kurde şi ale altor minorități și subliniază consensul din ce în ce mai mare cu privire la necesitatea depășirii rezervelor manifestate de Turcia cu privire la Carta Europeană a Autonomiei Locale, adoptată de Consiliul Europei;

| 60. | salută cu fermitate dispozițiile pachetului privind democratizarea, care descentralizează sistemul educațional și dreptul la promovare al partidelor politice, permițând utilizarea dialectelor și a altor limbi decât limba turcă; salută faptul că pachetul va permite utilizarea vechilor toponime pentru acele localități ale căror nume proveneau dintr-o altă limbă decât limba turcă sau care au fost scrise utilizând un alt alfabet decât cel turcesc; |
| --- | --- |

60.

salută cu fermitate dispozițiile pachetului privind democratizarea, care descentralizează sistemul educațional și dreptul la promovare al partidelor politice, permițând utilizarea dialectelor și a altor limbi decât limba turcă; salută faptul că pachetul va permite utilizarea vechilor toponime pentru acele localități ale căror nume proveneau dintr-o altă limbă decât limba turcă sau care au fost scrise utilizând un alt alfabet decât cel turcesc;

| 61. | invită autoritățile turce să coopereze strâns cu Comisia Europeană pentru a evalua care sunt programele din cadrul IPA care ar putea fi utilizate pentru promovarea dezvoltării durabile în sud-estul Turciei în cadrul negocierilor privind capitolul 22; |
| --- | --- |

61.

invită autoritățile turce să coopereze strâns cu Comisia Europeană pentru a evalua care sunt programele din cadrul IPA care ar putea fi utilizate pentru promovarea dezvoltării durabile în sud-estul Turciei în cadrul negocierilor privind capitolul 22;

| 62. | este îngrijorat de participarea foarte scăzută a femeilor în politicile de la nivel local și invită toate partidele politice să numească mai multe femei pe listele lor de candidați la următoarele alegeri locale; |
| --- | --- |

62.

este îngrijorat de participarea foarte scăzută a femeilor în politicile de la nivel local și invită toate partidele politice să numească mai multe femei pe listele lor de candidați la următoarele alegeri locale;

| 63. | salută consolidarea instituțiilor implicate în punerea în aplicare a asistenței pentru preaderare (IPA) prin organizarea de acțiuni de formare și asigurarea asistenței tehnice și recomandă să se depună eforturi suplimentare pentru creșterea capacității administrative a autorităților locale; |
| --- | --- |

63.

salută consolidarea instituțiilor implicate în punerea în aplicare a asistenței pentru preaderare (IPA) prin organizarea de acțiuni de formare și asigurarea asistenței tehnice și recomandă să se depună eforturi suplimentare pentru creșterea capacității administrative a autorităților locale;

| 64. | sprijină adoptarea de măsuri suplimentare care să urmărească o transparență sporită, precum și combaterea susținută a corupției, în special la nivel municipal, și măsurile menite să sporească transparența, responsabilizarea și participarea; |
| --- | --- |

64.

sprijină adoptarea de măsuri suplimentare care să urmărească o transparență sporită, precum și combaterea susținută a corupției, în special la nivel municipal, și măsurile menite să sporească transparența, responsabilizarea și participarea;

| 65. | solicită Turciei și altor părți implicate să sprijine activ negocierile în curs din cadrul Organizației Națiunilor Unite, care au ca obiectiv o rezolvare justă, globală și viabilă a chestiunii cipriote, și solicită Turciei să contribuie la procesul de pace, începând cu retragerea forțelor militare din Cipru și retrocedarea zonei închise din Famagusta locuitorilor ei de drept, în conformitate cu deciziile corespunzătoare ale Consiliului de Securitate al ONU și în condițiile respectării principiilor care stau la baza Uniunii; |
| --- | --- |

65.

solicită Turciei și altor părți implicate să sprijine activ negocierile în curs din cadrul Organizației Națiunilor Unite, care au ca obiectiv o rezolvare justă, globală și viabilă a chestiunii cipriote, și solicită Turciei să contribuie la procesul de pace, începând cu retragerea forțelor militare din Cipru și retrocedarea zonei închise din Famagusta locuitorilor ei de drept, în conformitate cu deciziile corespunzătoare ale Consiliului de Securitate al ONU și în condițiile respectării principiilor care stau la baza Uniunii;

| 66. | luând în considerare negocierile în curs, își reia solicitarea ca Grupul de lucru pentru relațiile cu Turcia al Comitetului Regiunilor să capete statutul de comitet consultativ mixt; |
| --- | --- |

66.

luând în considerare negocierile în curs, își reia solicitarea ca Grupul de lucru pentru relațiile cu Turcia al Comitetului Regiunilor să capete statutul de comitet consultativ mixt;

Țări potențial candidate

| 67. | luând în considerare eforturile țărilor potențial candidate de a realiza progrese în vederea aderării și intensificarea contactelor care implică actori de la nivel local și regional, așteaptă cu interes înființarea unui comitet consultativ mixt cu fiecare țară potențial candidată din regiunea Balcanilor de Vest; |
| --- | --- |

67.

luând în considerare eforturile țărilor potențial candidate de a realiza progrese în vederea aderării și intensificarea contactelor care implică actori de la nivel local și regional, așteaptă cu interes înființarea unui comitet consultativ mixt cu fiecare țară potențial candidată din regiunea Balcanilor de Vest;

Albania

| 68. | constată înregistrarea unor progrese pe calea asigurării principiilor unei competiții libere şi corecte în ceea ce priveşte desfășurarea alegerilor naționale (6) și locale (2011) (7) și progresul general înregistrat cu privire la îndeplinirea condițiilor politice necesare pentru lansarea negocierilor de aderare la UE; |
| --- | --- |

68.

constată înregistrarea unor progrese pe calea asigurării principiilor unei competiții libere şi corecte în ceea ce priveşte desfășurarea alegerilor naționale (6) și locale (2011) (7) și progresul general înregistrat cu privire la îndeplinirea condițiilor politice necesare pentru lansarea negocierilor de aderare la UE;

| 69. | reamintește recomandarea Comisiei din octombrie 2012 și din 2013 de a acorda Albaniei statutul de candidat, sub rezerva anumitor reforme structurale, și îndeamnă Albania să facă progrese în următoarele domenii: reforma administraţiei publice, independenţa justiției, combaterea corupției și a criminalităţii organizate și protecția drepturilor omului; |
| --- | --- |

69.

reamintește recomandarea Comisiei din octombrie 2012 și din 2013 de a acorda Albaniei statutul de candidat, sub rezerva anumitor reforme structurale, și îndeamnă Albania să facă progrese în următoarele domenii: reforma administraţiei publice, independenţa justiției, combaterea corupției și a criminalităţii organizate și protecția drepturilor omului;

| 70. | consideră că au fost înregistrate unele progrese modeste în domeniul politicii regionale și al coordonării instrumentelor structurale. În vederea acreditării IPA, sistemele de gestionare și control trebuie consolidate în continuare, pentru a reduce la minim riscurile de întârziere și dezangajare. De asemenea, trebuie îmbunătăţită capacitatea de programare, mai ales în ceea ce privește pregătirea unui set de proiecte solide; |
| --- | --- |

70.

consideră că au fost înregistrate unele progrese modeste în domeniul politicii regionale și al coordonării instrumentelor structurale. În vederea acreditării IPA, sistemele de gestionare și control trebuie consolidate în continuare, pentru a reduce la minim riscurile de întârziere și dezangajare. De asemenea, trebuie îmbunătăţită capacitatea de programare, mai ales în ceea ce privește pregătirea unui set de proiecte solide;

| 71. | ia notă de intenția Albaniei de a reduce numărul autorităților locale și reamintește necesitatea de a se ajunge la un echilibru între eficiență administrativă, legitimitate democratică și accesul cetățenilor la acest proces; |
| --- | --- |

71.

ia notă de intenția Albaniei de a reduce numărul autorităților locale și reamintește necesitatea de a se ajunge la un echilibru între eficiență administrativă, legitimitate democratică și accesul cetățenilor la acest proces;

| 72. | salută adoptarea Legii de planificare urbană în aprilie 2013, ca un pas în direcția edificării unei autonomii locale eficiente și moderne, și regretă că punerea în aplicare a acestei legi se face într-un ritm foarte lent; |
| --- | --- |

72.

salută adoptarea Legii de planificare urbană în aprilie 2013, ca un pas în direcția edificării unei autonomii locale eficiente și moderne, și regretă că punerea în aplicare a acestei legi se face într-un ritm foarte lent;

| 73. | regretă că, în ciuda ameliorărilor administrative continue, autoritățile locale dispun în continuare de resurse financiare și administrative foarte reduse pentru dezvoltarea infrastructurii și serviciilor și faptul că veniturile lor au scăzut cu 21%; |
| --- | --- |

73.

regretă că, în ciuda ameliorărilor administrative continue, autoritățile locale dispun în continuare de resurse financiare și administrative foarte reduse pentru dezvoltarea infrastructurii și serviciilor și faptul că veniturile lor au scăzut cu 21%;

| 74. | regretă, de asemenea, vulnerabilitățile sistemelor de gestionare a resurselor umane și de control financiar, considerând că acest aspect le afectează eficiența și împiedică autoritățile locale și asociațiile acestora să-și exercite fără îngrădire rolul de coordonare între nivelul local și cel central. Ca atare, solicită o mai mare coordonare între aceste niveluri și consolidarea rolului îndeplinit de asociaţiile autorităţilor locale; |
| --- | --- |

74.

regretă, de asemenea, vulnerabilitățile sistemelor de gestionare a resurselor umane și de control financiar, considerând că acest aspect le afectează eficiența și împiedică autoritățile locale și asociațiile acestora să-și exercite fără îngrădire rolul de coordonare între nivelul local și cel central. Ca atare, solicită o mai mare coordonare între aceste niveluri și consolidarea rolului îndeplinit de asociaţiile autorităţilor locale;

| 75. | subliniază neajunsurile însemnate persistente în domeniul monitorizării corupției, inclusiv la nivel local, și solicită desemnarea unui coordonator pentru combaterea corupţiei, care să dispună de un mandat puternic, astfel încât să evalueze cadrul general al luptei împotriva corupţiei; |
| --- | --- |

75.

subliniază neajunsurile însemnate persistente în domeniul monitorizării corupției, inclusiv la nivel local, și solicită desemnarea unui coordonator pentru combaterea corupţiei, care să dispună de un mandat puternic, astfel încât să evalueze cadrul general al luptei împotriva corupţiei;

| 76. | salută existența unei strategii naționale de îmbunătățire a condițiilor de viață ale romilor și a planului naţional de acțiune aferent, subliniind că este necesară punerea în aplicare a angajamentelor luate în acest sens; |
| --- | --- |

76.

salută existența unei strategii naționale de îmbunătățire a condițiilor de viață ale romilor și a planului naţional de acțiune aferent, subliniind că este necesară punerea în aplicare a angajamentelor luate în acest sens;

Bosnia și Herțegovina

| 77. | regretă că în Bosnia și Herțegovina s-au înregistrat doar progrese foarte mici în direcția îmbunătăţirii funcționării și eficienței tuturor nivelurilor de guvernare; Comitetul își exprimă preocuparea că procesul de integrare în UE stagnează, considerând că mai sunt încă necesare eforturi considerabile pentru a îndeplini condițiile ce conferă credibilitate cererii de aderare; |
| --- | --- |

77.

regretă că în Bosnia și Herțegovina s-au înregistrat doar progrese foarte mici în direcția îmbunătăţirii funcționării și eficienței tuturor nivelurilor de guvernare; Comitetul își exprimă preocuparea că procesul de integrare în UE stagnează, considerând că mai sunt încă necesare eforturi considerabile pentru a îndeplini condițiile ce conferă credibilitate cererii de aderare;

| 78. | subliniază că autoritățile din Bosnia și Herțegovina nu au înregistrat progrese nici în instituirea structurii necesare pentru gestionarea descentralizată a fondurilor UE, fapt care periclitează asistența financiară oferită de UE (IPA) și care a dus deja în acest an la pierderi de astfel de fonduri pentru Bosnia şi Herţegovina; |
| --- | --- |

78.

subliniază că autoritățile din Bosnia și Herțegovina nu au înregistrat progrese nici în instituirea structurii necesare pentru gestionarea descentralizată a fondurilor UE, fapt care periclitează asistența financiară oferită de UE (IPA) și care a dus deja în acest an la pierderi de astfel de fonduri pentru Bosnia şi Herţegovina;

| 79. | subliniază că există neclarități cu privire la distribuirea competențelor între entități, cantoane și consiliile locale și că nivelul de autonomie financiară la nivel local este relativ scăzut; |
| --- | --- |

79.

subliniază că există neclarități cu privire la distribuirea competențelor între entități, cantoane și consiliile locale și că nivelul de autonomie financiară la nivel local este relativ scăzut;

| 80. | subliniază că actuala situaţie politică din Bosnia şi Herţegovina are un impact negativ asupra capacităţii ţării de a avea un punct de vedere unic asupra chestiunilor europene. consideră că este important să se consolideze rolul Direcției de integrare europeană, ca aspectele referitoare la UE să fie coordonate prin intermediul tuturor nivelurilor de guvernare sau al unui alt mecanism asemănător; ia act de faptul că Comisia a fost obligată să amâne continuarea discuțiilor privind IPA II în absența unui astfel de mecanism; |
| --- | --- |

80.

subliniază că actuala situaţie politică din Bosnia şi Herţegovina are un impact negativ asupra capacităţii ţării de a avea un punct de vedere unic asupra chestiunilor europene. consideră că este important să se consolideze rolul Direcției de integrare europeană, ca aspectele referitoare la UE să fie coordonate prin intermediul tuturor nivelurilor de guvernare sau al unui alt mecanism asemănător; ia act de faptul că Comisia a fost obligată să amâne continuarea discuțiilor privind IPA II în absența unui astfel de mecanism;

| 81. | regretă că Adunarea Parlamentară din Bosnia și Herțegovina a făcut doar progrese foarte modeste cu privire la adoptarea legislaţiei referitoare la UE. Dezacordurile politice au continuat să afecteze în mod negativ funcționarea Adunării; |
| --- | --- |

81.

regretă că Adunarea Parlamentară din Bosnia și Herțegovina a făcut doar progrese foarte modeste cu privire la adoptarea legislaţiei referitoare la UE. Dezacordurile politice au continuat să afecteze în mod negativ funcționarea Adunării;

| 82. | insistă să se țină seama de rezultatele grupului de lucru al experților, instituit cu sprijinul SUA și al UE, care a elaborat recomandări cu privire la reforma Constituţiei federale, menite să rezolve problemele cauzate de structurile costisitoare și complexe de guvernanţă, în cazurile în care există o anumită suprapunere de competențe între Federație, cantoane și consilii locale; salută faptul că acest grup de lucru compus din experți și-a elaborat recomandările în urma unui larg proces de consultare participativă a tuturor nivelurilor de guvernare, inclusiv la nivel local, prin participarea consiliilor locale și orășenești ale Federației, ca și a societății civile; |
| --- | --- |

82.

insistă să se țină seama de rezultatele grupului de lucru al experților, instituit cu sprijinul SUA și al UE, care a elaborat recomandări cu privire la reforma Constituţiei federale, menite să rezolve problemele cauzate de structurile costisitoare și complexe de guvernanţă, în cazurile în care există o anumită suprapunere de competențe între Federație, cantoane și consilii locale; salută faptul că acest grup de lucru compus din experți și-a elaborat recomandările în urma unui larg proces de consultare participativă a tuturor nivelurilor de guvernare, inclusiv la nivel local, prin participarea consiliilor locale și orășenești ale Federației, ca și a societății civile;

| 83. | subliniază, de asemenea, necesitatea consolidării protecției drepturilor omului, inclusiv punerea în aplicare a strategiilor deja adoptate; |
| --- | --- |

83.

subliniază, de asemenea, necesitatea consolidării protecției drepturilor omului, inclusiv punerea în aplicare a strategiilor deja adoptate;

| 84. | solicită tuturor entităților din federație să mențină un dialog politic constructiv atât între ele, cât și cu autoritățile federale; |
| --- | --- |

84.

solicită tuturor entităților din federație să mențină un dialog politic constructiv atât între ele, cât și cu autoritățile federale;

Kosovo
   (1)

| 85. | salută decizia Consiliului de a începe negocieri pentru un Acord de stabilizare şi de asociere cu Kosovo; |
| --- | --- |

85.

salută decizia Consiliului de a începe negocieri pentru un Acord de stabilizare şi de asociere cu Kosovo;

| 86. | salută decizia Consiliului de cooperare regională (CCR) de a-și modifica statutul pentru a permite Kosovo să devină participant cu drepturi depline. Formula utilizată pentru participarea la CCR reprezintă o bună bază pentru Kosovo de a-și spori și extinde implicarea în alte foruri regionale; |
| --- | --- |

86.

salută decizia Consiliului de cooperare regională (CCR) de a-și modifica statutul pentru a permite Kosovo să devină participant cu drepturi depline. Formula utilizată pentru participarea la CCR reprezintă o bună bază pentru Kosovo de a-și spori și extinde implicarea în alte foruri regionale;

| 87. | apreciază participarea activă și constructivă a Kosovo și Serbiei la dialogul desfășurat sub egida UE și recunoaște importanța reglării pașnice și cuprinzătoare a disputelor dintre Serbia și Kosovo pentru dezvoltarea întregii regiuni; |
| --- | --- |

87.

apreciază participarea activă și constructivă a Kosovo și Serbiei la dialogul desfășurat sub egida UE și recunoaște importanța reglării pașnice și cuprinzătoare a disputelor dintre Serbia și Kosovo pentru dezvoltarea întregii regiuni;

| 88. | subliniază că, deși structurile fundamentale de guvernare la nivel central și local există, nivelul municipal rămâne vulnerabil, necesitând o finanțare și capacități administrative adecvate; solicită continuarea eforturilor de îmbunătățire a punerii în aplicare a legislației, de sporire a responsabilității și transparenței autorităților publice, inclusiv la nivel local, și de sprijinire a autorităţilor locale pentru continuarea procesului de descentralizare; |
| --- | --- |

88.

subliniază că, deși structurile fundamentale de guvernare la nivel central și local există, nivelul municipal rămâne vulnerabil, necesitând o finanțare și capacități administrative adecvate; solicită continuarea eforturilor de îmbunătățire a punerii în aplicare a legislației, de sporire a responsabilității și transparenței autorităților publice, inclusiv la nivel local, și de sprijinire a autorităţilor locale pentru continuarea procesului de descentralizare;

| 89. | salută faptul că autoritățile locale și-au consolidat capacitățile, inclusiv în ceea ce privește returnarea și reintegrarea refugiaților și a persoanelor strămutate, transparența în materie de gestionare și de informare bugetară, precum și raportarea cu privire la luarea deciziilor la nivelul consiliilor locale; |
| --- | --- |

89.

salută faptul că autoritățile locale și-au consolidat capacitățile, inclusiv în ceea ce privește returnarea și reintegrarea refugiaților și a persoanelor strămutate, transparența în materie de gestionare și de informare bugetară, precum și raportarea cu privire la luarea deciziilor la nivelul consiliilor locale;

| 90. | reafirmă importanța unei administrații transparente și eficiente, cerând autorităților din Kosovo să acorde atenție deosebită recomandărilor Comisiei, care insistă asupra necesității de a combate criminalitatea organizată și corupția și de a instaura un sistem judiciar adecvat și o administrație publică pe măsură; |
| --- | --- |

90.

reafirmă importanța unei administrații transparente și eficiente, cerând autorităților din Kosovo să acorde atenție deosebită recomandărilor Comisiei, care insistă asupra necesității de a combate criminalitatea organizată și corupția și de a instaura un sistem judiciar adecvat și o administrație publică pe măsură;

| 91. | subliniază că cooperarea dintre organizaţiile societăţii civile și instituțiile guvernamentale din Kosovo are – în cea mai mare parte – un caracter ad-hoc, fiind necesară îmbunătățirea sa, mai ales în ceea ce privește elaborarea și implementarea politicilor publice; |
| --- | --- |

91.

subliniază că cooperarea dintre organizaţiile societăţii civile și instituțiile guvernamentale din Kosovo are – în cea mai mare parte – un caracter ad-hoc, fiind necesară îmbunătățirea sa, mai ales în ceea ce privește elaborarea și implementarea politicilor publice;

| 92. | reafirmă necesitatea promovării în continuare a statului de drept, care este cheia de boltă a procesului de stabilizare și de asociere. În acest context, salută călduros continuarea dialogului structurat privind statul de drept, pentru că prin intermediul acestuia Kosovo este sprijinit și îndrumat în acest domeniu, inclusiv în cadrul discuțiilor privind viitorul misiunii UE de sprijinire a statului de drept în Kosovo (EULEX). |
| --- | --- |

92.

reafirmă necesitatea promovării în continuare a statului de drept, care este cheia de boltă a procesului de stabilizare și de asociere. În acest context, salută călduros continuarea dialogului structurat privind statul de drept, pentru că prin intermediul acestuia Kosovo este sprijinit și îndrumat în acest domeniu, inclusiv în cadrul discuțiilor privind viitorul misiunii UE de sprijinire a statului de drept în Kosovo (EULEX).

| 93. | propune negocieri suplimentare privind un statut special de autonomie locală pentru enclava regională locuită în majoritate de sârbi din jurul localității Mitrovica, în nordul Kosovo. |
| --- | --- |

93.

propune negocieri suplimentare privind un statut special de autonomie locală pentru enclava regională locuită în majoritate de sârbi din jurul localității Mitrovica, în nordul Kosovo.

Bruxelles, 2 aprilie 2014

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Această denumire nu aduce atingere pozițiilor referitoare la statut și este în conformitate cu RCSONU 1244/99 și cu avizul CIJ cu privire la declarația de independență a Kosovo.

1

(2)  A se vedea Comunicarea Comisiei „Strategia de extindere și principalele provocări 2013-2014”, COM(2013) 700 final.

2

(3)  Declarația adunării provinciale din Voivodina privind protecția drepturilor legale și constituționale ale Provinciei Autonome Voivodina, adoptată la 21 mai 2013.

3

(4)  Recomandarea Congresului Autorităților Locale și Regionale 301 (2011), Democrația locală și regională în Turcia, Strasbourg, 22-24 martie 2011

4

(5)  Idem.

5

(6)  Alegerile au avut loc în iunie 2013. A se vedea raportul intermediar al Parlamentului European, prezentat de dl Nikola Vuljanić (GUE-NGL), raportor, în ședința Comisiei pentru afaceri externe (AFET), la 25.11.2013.

6

(7)  A se vedea raportul misiunii de monitorizare a OSCE și a Congresului Autorităților Locale și Regionale al Consiliul Europei din 8.5.2011, http://www.osce.org/odihr/77446.

7

---

| 7.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 174/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 174/15

---

Avizul Comitetului Regiunilor – Energie la un preț accesibil pentru toți

2014/C 174/04

| Raportor | dl Christian ILLEDITS, deputat în Parlamentul landului Burgenland (PSE-AT) |
| --- | --- |
| Document de referință | Scrisoarea Președinției elene a UE din 4 noiembrie 2013 |

Raportor

dl Christian ILLEDITS, deputat în Parlamentul landului Burgenland (PSE-AT)

Document de referință

Scrisoarea Președinției elene a UE din 4 noiembrie 2013

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | constată că sărăcia energetică afectează deja segmente însemnate ale populației și subliniază că sunt necesare măsuri pe termen scurt, mediu și lung pentru controlarea și reducerea sărăciei energetice, care are efecte directe asupra sănătății publice și asupra calității vieții persoanelor; |
| --- | --- |

1.

constată că sărăcia energetică afectează deja segmente însemnate ale populației și subliniază că sunt necesare măsuri pe termen scurt, mediu și lung pentru controlarea și reducerea sărăciei energetice, care are efecte directe asupra sănătății publice și asupra calității vieții persoanelor;

| 2. | atrage atenția asupra faptului că discrepanța dintre majorarea prețurilor la energie și creșterea veniturilor este din ce în ce mai mare și subliniază că din cauza acestei situații există riscul propagării durabile a sărăciei energetice în toate statele membre ale UE; |
| --- | --- |

2.

atrage atenția asupra faptului că discrepanța dintre majorarea prețurilor la energie și creșterea veniturilor este din ce în ce mai mare și subliniază că din cauza acestei situații există riscul propagării durabile a sărăciei energetice în toate statele membre ale UE;

| 3. | solicită, prin urmare, să se adopte măsuri care să urmărească atât obiective pe termen scurt (ca, de exemplu, ajutoare de urgență în situații extreme), precum și obiective pe termen mediu și lung, ca, de exemplu, măsuri pentru creșterea eficienței energetice, măsuri de economisire a energiei, trecerea la sisteme energetice ecologice sau producția locală de energie din surse regenerabile, optimizarea nevoilor de deplasare etc.; |
| --- | --- |

3.

solicită, prin urmare, să se adopte măsuri care să urmărească atât obiective pe termen scurt (ca, de exemplu, ajutoare de urgență în situații extreme), precum și obiective pe termen mediu și lung, ca, de exemplu, măsuri pentru creșterea eficienței energetice, măsuri de economisire a energiei, trecerea la sisteme energetice ecologice sau producția locală de energie din surse regenerabile, optimizarea nevoilor de deplasare etc.;

| 4. | constată că, în dezbaterile de la nivelul UE, sărăcia energetică se reduce deseori la conceptul mai restrâns de „sărăcie termică”, însă noțiunea de sărăcie energetică este mult mai amplă, întrucât și nevoile energetice pentru comunicare, mobilitate și igienă – toate necesare pentru a permite participarea socială – trebuie să poată fi satisfăcute în continuare la prețuri accesibile. Familiile și gospodăriile se confruntă cu problema copleșitoare a creșterii facturilor la energie, în timp ce veniturile lor scad, ajungând astfel în situația de a nu-și putea încălzi suficient locuința sau de a recurge la surse de energie de calitate inferioară, care deseori dăunează sănătății sau mediului, sau de a se îndatora, limitându-li-se totodată posibilitățile de deplasare; |
| --- | --- |

4.

constată că, în dezbaterile de la nivelul UE, sărăcia energetică se reduce deseori la conceptul mai restrâns de „sărăcie termică”, însă noțiunea de sărăcie energetică este mult mai amplă, întrucât și nevoile energetice pentru comunicare, mobilitate și igienă – toate necesare pentru a permite participarea socială – trebuie să poată fi satisfăcute în continuare la prețuri accesibile. Familiile și gospodăriile se confruntă cu problema copleșitoare a creșterii facturilor la energie, în timp ce veniturile lor scad, ajungând astfel în situația de a nu-și putea încălzi suficient locuința sau de a recurge la surse de energie de calitate inferioară, care deseori dăunează sănătății sau mediului, sau de a se îndatora, limitându-li-se totodată posibilitățile de deplasare;

| 5. | consideră că sărăcia energetică ar trebui să fie privită ca un aspect al sărăciei în sens mai larg și că problema ar trebui să fie abordată în primul rând prin politica națională și europeană în domeniul ocupării forței de muncă, al afacerilor sociale, al concurenței, al dezvoltării regionale și al coeziunii și că ar trebui instituite măsuri corespunzătoare în colaborare cu nivelul UE. Întrucât UE dispune de competențe partajate cu statele membre în domeniul energiei și adoptă măsuri politice și în alte domenii (piața unică, schimbări climatice etc.) care afectează prețurile și accesul la energie, există totuși multe argumente pentru abordarea sărăciei energetice în cadrul politicii energetice; |
| --- | --- |

5.

consideră că sărăcia energetică ar trebui să fie privită ca un aspect al sărăciei în sens mai larg și că problema ar trebui să fie abordată în primul rând prin politica națională și europeană în domeniul ocupării forței de muncă, al afacerilor sociale, al concurenței, al dezvoltării regionale și al coeziunii și că ar trebui instituite măsuri corespunzătoare în colaborare cu nivelul UE. Întrucât UE dispune de competențe partajate cu statele membre în domeniul energiei și adoptă măsuri politice și în alte domenii (piața unică, schimbări climatice etc.) care afectează prețurile și accesul la energie, există totuși multe argumente pentru abordarea sărăciei energetice în cadrul politicii energetice;

Pentru a garanta furnizarea de energie la prețuri accesibile, UE trebuie să se asigure mai întâi de toate că oferta de pe piața de energie este suficientă, că există măsuri eficiente de combatere a creării și a abuzului de poziții de monopol și că instrumentele politice pentru promovarea tranziției energetice sunt rentabile; subliniază că o politică UE eficientă în domeniul energiei și al mediului este pe deplin compatibilă cu o politică industrială hotărâtă și cu competitivitatea internaţională a întreprinderilor europene;

| 6. | consideră, prin urmare, că este necesar să se elaboreze o definiție a conceptului de „sărăcie energetică” la nivel european, pentru a promova recunoașterea acestei probleme la nivel politic, pe de o parte, și pentru a garanta securitatea juridică pentru măsurile de combatere a sărăciei energetice, pe altă parte; având în vedere condițiile diferite de la un stat membru la altul și de la o regiune la alta, o astfel de definiție ar trebui să fie flexibilă pentru a putea ține seama de diferențele dintre sistemele energetice, nivelurile veniturilor și structurile sociale din diversele zone ale UE; |
| --- | --- |

6.

consideră, prin urmare, că este necesar să se elaboreze o definiție a conceptului de „sărăcie energetică” la nivel european, pentru a promova recunoașterea acestei probleme la nivel politic, pe de o parte, și pentru a garanta securitatea juridică pentru măsurile de combatere a sărăciei energetice, pe altă parte; având în vedere condițiile diferite de la un stat membru la altul și de la o regiune la alta, o astfel de definiție ar trebui să fie flexibilă pentru a putea ține seama de diferențele dintre sistemele energetice, nivelurile veniturilor și structurile sociale din diversele zone ale UE;

| 7. | în acest context, propune, ca punct de plecare al unei dezbateri, introducerea unei definiții cantitative a noțiunii de sărăcie energetică, în care să se prevadă, de exemplu, la nivelul întregii UE, procentul maxim din venitul pe gospodărie care poate fi plătit pentru energie; o astfel de definiție ar putea include și alte criterii, ca, de exemplu, „dreptul de acces la servicii energetice corespunzătoare” sau un prag pentru „condiții decente de locuit”; |
| --- | --- |

7.

în acest context, propune, ca punct de plecare al unei dezbateri, introducerea unei definiții cantitative a noțiunii de sărăcie energetică, în care să se prevadă, de exemplu, la nivelul întregii UE, procentul maxim din venitul pe gospodărie care poate fi plătit pentru energie; o astfel de definiție ar putea include și alte criterii, ca, de exemplu, „dreptul de acces la servicii energetice corespunzătoare” sau un prag pentru „condiții decente de locuit”;

| 8. | constată că, în ciuda presiunilor din partea Parlamentului European, a Comitetului Economic și Social European și a altor părți interesate, Comisia Europeană nu a considerat încă în suficientă măsură sărăcia energetică drept o provocare politică relevantă; |
| --- | --- |

8.

constată că, în ciuda presiunilor din partea Parlamentului European, a Comitetului Economic și Social European și a altor părți interesate, Comisia Europeană nu a considerat încă în suficientă măsură sărăcia energetică drept o provocare politică relevantă;

| 9. | subliniază că factorii de risc direcți ai sărăciei energetice sunt, pe de o parte, nivelurile scăzute ale veniturilor și protecției sociale (mai ales în statele membre noi) și, pe de altă parte, efectele măsurilor de austeritate (printre altele, în statele membre din sudul Europei). Un factor de risc indirect pentru înrăutățirea sărăciei energetice constă în faptul că prețurile la energie sunt majorate, în medie, cu un procent mai mare decât cel cu care cresc veniturile gospodăriilor; ca urmare, tot mai multe persoane sunt afectate de sărăcia energetică; |
| --- | --- |

9.

subliniază că factorii de risc direcți ai sărăciei energetice sunt, pe de o parte, nivelurile scăzute ale veniturilor și protecției sociale (mai ales în statele membre noi) și, pe de altă parte, efectele măsurilor de austeritate (printre altele, în statele membre din sudul Europei). Un factor de risc indirect pentru înrăutățirea sărăciei energetice constă în faptul că prețurile la energie sunt majorate, în medie, cu un procent mai mare decât cel cu care cresc veniturile gospodăriilor; ca urmare, tot mai multe persoane sunt afectate de sărăcia energetică;

| 10. | invită, în consecință, UE să ia de urgență măsuri pentru a ajuta economiile cele mai vulnerabile – mai ales în regiunile de convergență – să facă față dificultăților legate de creșterea rapidă a prețurilor la energie în comparație cu creșterea doar modestă, stagnarea, sau chiar scăderea veniturilor în rândul unor largi categorii sociale; |
| --- | --- |

10.

invită, în consecință, UE să ia de urgență măsuri pentru a ajuta economiile cele mai vulnerabile – mai ales în regiunile de convergență – să facă față dificultăților legate de creșterea rapidă a prețurilor la energie în comparație cu creșterea doar modestă, stagnarea, sau chiar scăderea veniturilor în rândul unor largi categorii sociale;

| 11. | în acest context, solicită finalizarea pieței interne a energiei în UE, care are ca obiectiv o aprovizionare sigură și sustenabilă cu energie la prețuri cât mai scăzute cu putință; este necesar să se realizeze mai multe investiții în rețelele de distribuţie, în infrastructurile de transport, în interconexiuni și în dezvoltarea de rețele inteligente; |
| --- | --- |

11.

în acest context, solicită finalizarea pieței interne a energiei în UE, care are ca obiectiv o aprovizionare sigură și sustenabilă cu energie la prețuri cât mai scăzute cu putință; este necesar să se realizeze mai multe investiții în rețelele de distribuţie, în infrastructurile de transport, în interconexiuni și în dezvoltarea de rețele inteligente;

| 12. | constată că, în acest context, trebuie dezvoltate și comercializate în cel mai rentabil mod cu putință diferite tipuri de energie din surse regenerabile. În cazul în care s-au stabilit cote obligatorii pentru sursele regenerabile de energie, furnizorii de energie trebuie să aibă posibilitatea de a decide singuri în ce mod își investesc resursele în energia eoliană și solară, în biomasă sau în alte surse de energie. Serviciile de utilități publice locale trebuie să aibă posibilitatea de a alege singure soluția cea mai rentabilă pentru energia curată pe care o furnizează. Înființarea de cooperative sau a altor forme de organizare comparabile pentru producția de energie regenerabilă sau pentru îmbunătățirea eficienței energetice oferă, de exemplu, inclusiv posibilitatea de a acorda atenție nevoilor consumatorilor; |
| --- | --- |

12.

constată că, în acest context, trebuie dezvoltate și comercializate în cel mai rentabil mod cu putință diferite tipuri de energie din surse regenerabile. În cazul în care s-au stabilit cote obligatorii pentru sursele regenerabile de energie, furnizorii de energie trebuie să aibă posibilitatea de a decide singuri în ce mod își investesc resursele în energia eoliană și solară, în biomasă sau în alte surse de energie. Serviciile de utilități publice locale trebuie să aibă posibilitatea de a alege singure soluția cea mai rentabilă pentru energia curată pe care o furnizează. Înființarea de cooperative sau a altor forme de organizare comparabile pentru producția de energie regenerabilă sau pentru îmbunătățirea eficienței energetice oferă, de exemplu, inclusiv posibilitatea de a acorda atenție nevoilor consumatorilor;

| 13. | consideră că, în viitor, la acordarea subvențiilor din fondurile structurale ale UE în domeniul energiei ar trebui să se urmărească în primul rând realizarea unor proiecte de reducere a consumului de combustibili fosili și nucleari și de sprijinire a tranziției către alte surse de energie, precum și eradicarea sărăciei energetice și invită Comisia Europeană să țină seama de aceste obiective la elaborarea programelor în domeniu; |
| --- | --- |

13.

consideră că, în viitor, la acordarea subvențiilor din fondurile structurale ale UE în domeniul energiei ar trebui să se urmărească în primul rând realizarea unor proiecte de reducere a consumului de combustibili fosili și nucleari și de sprijinire a tranziției către alte surse de energie, precum și eradicarea sărăciei energetice și invită Comisia Europeană să țină seama de aceste obiective la elaborarea programelor în domeniu;

| 14. | solicită, prin urmare, adoptarea unei politici care să contribuie la scăderea costurilor energiei prin îmbunătățirea eficienţei energetice, precum și prin reorientarea aprovizionării cu energie spre surse de energie descentralizate; |
| --- | --- |

14.

solicită, prin urmare, adoptarea unei politici care să contribuie la scăderea costurilor energiei prin îmbunătățirea eficienţei energetice, precum și prin reorientarea aprovizionării cu energie spre surse de energie descentralizate;

| 15. | la programarea alocării fondurilor structurale trebuie să se aibă în vedere, pe lângă gospodării, și sectoarele consumatoare mai vulnerabile; |
| --- | --- |

15.

la programarea alocării fondurilor structurale trebuie să se aibă în vedere, pe lângă gospodării, și sectoarele consumatoare mai vulnerabile;

Provocările de la nivelul politicii în domeniul climei și provocările sociale ar trebui abordate împreună, în loc să se continue subvenționarea surselor de energie fosile.

| 16. | atrage atenția asupra faptului că tema energiei la prețuri accesibile devine încet-încet o nouă prioritate în întreaga lume, indiferent de implicațiile sale pentru climă. Resursele financiare necesare pentru dezvoltarea surselor de energie regenerabile și cererea de energie la prețuri rezonabile par, la prima privire, să fie în contradicție; |
| --- | --- |

16.

atrage atenția asupra faptului că tema energiei la prețuri accesibile devine încet-încet o nouă prioritate în întreaga lume, indiferent de implicațiile sale pentru climă. Resursele financiare necesare pentru dezvoltarea surselor de energie regenerabile și cererea de energie la prețuri rezonabile par, la prima privire, să fie în contradicție;

| 17. | atrage atenția asupra faptului că totuși costurile (ulterioare) sociale și ecologice ale combustibililor fosili și ale energiei nucleare depășesc cu mult toate celelalte costuri ale energiei. Însă, în mare parte, aceste costuri nu se reflectă nici pe piețe, nici la nivelul prețurilor; |
| --- | --- |

17.

atrage atenția asupra faptului că totuși costurile (ulterioare) sociale și ecologice ale combustibililor fosili și ale energiei nucleare depășesc cu mult toate celelalte costuri ale energiei. Însă, în mare parte, aceste costuri nu se reflectă nici pe piețe, nici la nivelul prețurilor;

| 18. | atrage atenția și asupra faptului că numeroasele avantaje ale sistemelor de distribuție inteligente, care combină diferite surse de energie regenerabile, gestionarea energiei din surse regenerabile sub aspectul cererii și investițiile în eficiența energetică, nu se bucură încă de suficientă atenție la nivel politic european și național; |
| --- | --- |

18.

atrage atenția și asupra faptului că numeroasele avantaje ale sistemelor de distribuție inteligente, care combină diferite surse de energie regenerabile, gestionarea energiei din surse regenerabile sub aspectul cererii și investițiile în eficiența energetică, nu se bucură încă de suficientă atenție la nivel politic european și național;

| 19. | subliniază că nu există niciun motiv pentru a determina împărțirea în două tabere adverse a populației afectate de sărăcia energetică, pe de o parte, și a celorlalți consumatori de energie, pe de altă parte. Nu există niciun conflict insurmontabil între sprijinirea surselor de energie regenerabile și combaterea sărăciei energetice, ci, din contră, cele două tipuri de măsuri de completează reciproc; |
| --- | --- |

19.

subliniază că nu există niciun motiv pentru a determina împărțirea în două tabere adverse a populației afectate de sărăcia energetică, pe de o parte, și a celorlalți consumatori de energie, pe de altă parte. Nu există niciun conflict insurmontabil între sprijinirea surselor de energie regenerabile și combaterea sărăciei energetice, ci, din contră, cele două tipuri de măsuri de completează reciproc;

| 20. | ia notă de consideraţiile prezentate de către Comisia Europeană cu privire la elementele care influențează prețurile la energie în UE și subliniază că la problema accesibilității economice a energiei contribuie mai mulți factori. În orice caz, constată că realizarea de investiții în eficienţa energetică și energia din surse regenerabile la nivel local și regional poate contribui la crearea de locuri de muncă și, cel puțin pe termen mediu, la reducerea sărăciei energetice; |
| --- | --- |

20.

ia notă de consideraţiile prezentate de către Comisia Europeană cu privire la elementele care influențează prețurile la energie în UE și subliniază că la problema accesibilității economice a energiei contribuie mai mulți factori. În orice caz, constată că realizarea de investiții în eficienţa energetică și energia din surse regenerabile la nivel local și regional poate contribui la crearea de locuri de muncă și, cel puțin pe termen mediu, la reducerea sărăciei energetice;

Impactul sărăciei energetice

| 21. | constată cu îngrijorare că, în UE, între 2005 și 2011, prețurile la energie pentru gospodării și industrie au crescut în medie cu 29%. În același interval de timp, în SUA prețurile la energie au crescut cu doar 5%, iar în Japonia cu numai 1%. Observă că, în același interval, prețul barilului de petrol s-a dublat pe piețele internaționale, iar între 2001 și 2011 a crescut de patru ori; |
| --- | --- |

21.

constată cu îngrijorare că, în UE, între 2005 și 2011, prețurile la energie pentru gospodării și industrie au crescut în medie cu 29%. În același interval de timp, în SUA prețurile la energie au crescut cu doar 5%, iar în Japonia cu numai 1%. Observă că, în același interval, prețul barilului de petrol s-a dublat pe piețele internaționale, iar între 2001 și 2011 a crescut de patru ori;

| 22. | subliniază că îndeosebi statele membre noi și țările sud-europene afectate de criză sunt amenințate de agravarea sărăciei energetice. Ca urmare a discrepanței tot mai pronunțate dintre creșterea veniturilor și majorarea prețurilor la energie, a agravării sărăciei energetice în general și a lipsei inițiale a unor măsuri de îmbunătăţire a eficienței energetice a fondului de locuințe și a infrastructurii energetice în declin rapid, problema sărăciei energetice afectează în prezent segmente largi ale populației; |
| --- | --- |

22.

subliniază că îndeosebi statele membre noi și țările sud-europene afectate de criză sunt amenințate de agravarea sărăciei energetice. Ca urmare a discrepanței tot mai pronunțate dintre creșterea veniturilor și majorarea prețurilor la energie, a agravării sărăciei energetice în general și a lipsei inițiale a unor măsuri de îmbunătăţire a eficienței energetice a fondului de locuințe și a infrastructurii energetice în declin rapid, problema sărăciei energetice afectează în prezent segmente largi ale populației;

| 23. | subliniază, în acest context, că, în Europa, sărăcia energetică afectează între 50 și 125 de milioane de persoane. În Bulgaria, Portugalia, Lituania, România, Cipru, Letonia și Malta, 30% dintre locuitori se află deja în imposibilitatea de a-și încălzi suficient locuința, în timp ce facturile pe care trebuie să le plătească pentru energie sunt disproporționat de mari. Între timp, și în Grecia, Polonia, Italia, Ungaria și Spania, 20% dintre locuitori se confruntă cu aceleași probleme. Din cauza creșterii puternice a prețurilor la energie (în comparație cu evoluția veniturilor), există riscul ca sărăcia energetică să se extindă și la alte segmente ale populației, în toate statele din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

23.

subliniază, în acest context, că, în Europa, sărăcia energetică afectează între 50 și 125 de milioane de persoane. În Bulgaria, Portugalia, Lituania, România, Cipru, Letonia și Malta, 30% dintre locuitori se află deja în imposibilitatea de a-și încălzi suficient locuința, în timp ce facturile pe care trebuie să le plătească pentru energie sunt disproporționat de mari. Între timp, și în Grecia, Polonia, Italia, Ungaria și Spania, 20% dintre locuitori se confruntă cu aceleași probleme. Din cauza creșterii puternice a prețurilor la energie (în comparație cu evoluția veniturilor), există riscul ca sărăcia energetică să se extindă și la alte segmente ale populației, în toate statele din Uniunea Europeană;

| 24. | este, prin urmare, de acord cu faptul că sărăcia energetică este un indicator al privațiunilor materiale, care poate fi măsurat în cadrul sondajelor pe tema veniturilor, a incluziunii sociale și a condițiilor de trai, de exemplu prin întrebări precum „Vă permiteți să vă încălziți suficient locuința atunci când e nevoie?” (Eurostat, 2012) și „Vă puteți asigura nevoile de deplasare?; |
| --- | --- |

24.

este, prin urmare, de acord cu faptul că sărăcia energetică este un indicator al privațiunilor materiale, care poate fi măsurat în cadrul sondajelor pe tema veniturilor, a incluziunii sociale și a condițiilor de trai, de exemplu prin întrebări precum „Vă permiteți să vă încălziți suficient locuința atunci când e nevoie?” (Eurostat, 2012) și „Vă puteți asigura nevoile de deplasare?;

| 25. | salută, prin urmare, faptul că în Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și în Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale se solicită, printre altele, definirea noțiunii de „clienți vulnerabili”. Pentru a se putea evalua cât mai bine cu putință situația sărăciei energetice în Europa, Comitetul Economic și Social European (CESE) a propus, la rândul său, stabilirea unei definiții unitare, aplicabile la nivelul întregii UE, a conceptului de sărăcie energetică, precum și armonizarea statisticilor existente; |
| --- | --- |

25.

salută, prin urmare, faptul că în Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și în Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale se solicită, printre altele, definirea noțiunii de „clienți vulnerabili”. Pentru a se putea evalua cât mai bine cu putință situația sărăciei energetice în Europa, Comitetul Economic și Social European (CESE) a propus, la rândul său, stabilirea unei definiții unitare, aplicabile la nivelul întregii UE, a conceptului de sărăcie energetică, precum și armonizarea statisticilor existente;

| 26. | este, de asemenea, de opinie că numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică ar putea să crească și propune ca statele membre să fie încurajate să-și respecte angajamentele referitoare la definirea conceptului de „clienți vulnerabili”; |
| --- | --- |

26.

este, de asemenea, de opinie că numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică ar putea să crească și propune ca statele membre să fie încurajate să-și respecte angajamentele referitoare la definirea conceptului de „clienți vulnerabili”;

Implicarea autorităţilor locale şi regionale

| 27. | reamintește că autoritățile locale și regionale au inclusiv sarcina de a oferi populației locale sfaturi imparțiale cu privire la posibilitățile de îmbunătățire a eficienței energetice a locuințelor. Această măsură promovează crearea de locuri de muncă în sectoarele asociate construcțiilor prin reorientarea acţiunilor acestora către reabilitarea energetică a ansamblului de locuințe existente, reducând astfel sărăcia energetică, scăzând emisiile de CO2 și promovând inovarea tehnologică; |
| --- | --- |

27.

reamintește că autoritățile locale și regionale au inclusiv sarcina de a oferi populației locale sfaturi imparțiale cu privire la posibilitățile de îmbunătățire a eficienței energetice a locuințelor. Această măsură promovează crearea de locuri de muncă în sectoarele asociate construcțiilor prin reorientarea acţiunilor acestora către reabilitarea energetică a ansamblului de locuințe existente, reducând astfel sărăcia energetică, scăzând emisiile de CO2 și promovând inovarea tehnologică;

| 28. | este conștient și de faptul că, având în vedere diferențele sociale și geografice mari existente în UE în privința sărăciei energetice, cel mai bine este să se pună în aplicare măsuri la nivel local, în funcție de fiecare caz concret; |
| --- | --- |

28.

este conștient și de faptul că, având în vedere diferențele sociale și geografice mari existente în UE în privința sărăciei energetice, cel mai bine este să se pună în aplicare măsuri la nivel local, în funcție de fiecare caz concret;

| 29. | atrage atenția asupra faptului că analizarea riscului sărăciei energetice la nivel regional oferă o imagine mai concludentă asupra inegalităților sociale în Europa decât analizarea acestui risc la nivel național. Exprimat în SPC (standardul puterii de cumpărare), așadar ținând seama de diferitele niveluri ale prețurilor, pentru 100 kWh de electricitate, bulgarii plătesc, de exemplu, 17,07 SPC, în timp ce britanicii plătesc 15,37 SPC. Diferențele dintre sud și nord și, respectiv, dintre est și vest existau în Uniunea Europeană încă dinaintea crizei în 2005, însă de atunci ele s-au accentuat și mai mult; |
| --- | --- |

29.

atrage atenția asupra faptului că analizarea riscului sărăciei energetice la nivel regional oferă o imagine mai concludentă asupra inegalităților sociale în Europa decât analizarea acestui risc la nivel național. Exprimat în SPC (standardul puterii de cumpărare), așadar ținând seama de diferitele niveluri ale prețurilor, pentru 100 kWh de electricitate, bulgarii plătesc, de exemplu, 17,07 SPC, în timp ce britanicii plătesc 15,37 SPC. Diferențele dintre sud și nord și, respectiv, dintre est și vest existau în Uniunea Europeană încă dinaintea crizei în 2005, însă de atunci ele s-au accentuat și mai mult;

| 30. | subliniază că sprijinul pentru îmbunătățirea eficienței energetice a caselor și a apartamentelor este de o importanță fundamentală atât pentru eradicarea sărăciei în general, cât și pentru combaterea schimbărilor climatice. În plus, gospodăriile care dispun de locuințe eficiente din punct de vedere energetic ar fi mai bine înarmate împotriva viitoarelor majorări ale prețurilor la energie; |
| --- | --- |

30.

subliniază că sprijinul pentru îmbunătățirea eficienței energetice a caselor și a apartamentelor este de o importanță fundamentală atât pentru eradicarea sărăciei în general, cât și pentru combaterea schimbărilor climatice. În plus, gospodăriile care dispun de locuințe eficiente din punct de vedere energetic ar fi mai bine înarmate împotriva viitoarelor majorări ale prețurilor la energie;

| 31. | consideră necesară promovarea, la nivel local și regional, a unor campanii de sensibilizare care să dispună de sprijin adecvat din partea instituțiilor europene, în vederea încurajării unor comportamente favorabile economisirii de energie în rândul cetățenilor; |
| --- | --- |

31.

consideră necesară promovarea, la nivel local și regional, a unor campanii de sensibilizare care să dispună de sprijin adecvat din partea instituțiilor europene, în vederea încurajării unor comportamente favorabile economisirii de energie în rândul cetățenilor;

| 32. | atrage atenția asupra impactului costului energiei necesare pentru deplasări, la rândul lui un factor al sărăciei energetice și care trebuie să ducă la o politică de amenajare a teritoriului pe termen lung, vizând reducerea acestor necesități de deplasare, și la oferirea, acolo unde este posibil, a unor moduri de deplasare mai puțin consumatoare de energie; |
| --- | --- |

32.

atrage atenția asupra impactului costului energiei necesare pentru deplasări, la rândul lui un factor al sărăciei energetice și care trebuie să ducă la o politică de amenajare a teritoriului pe termen lung, vizând reducerea acestor necesități de deplasare, și la oferirea, acolo unde este posibil, a unor moduri de deplasare mai puțin consumatoare de energie;

O perspectivă clară a consumatorului în punerea în aplicare a politicii energetice

| 33. | prin urmare, solicită Uniunii Europene, să facă tot posibilul pentru ca inițiativele pieței care comportă riscul exploatării consumatorilor de energie vulnerabili să fie însoțite de măsuri de politică socială la nivel local, regional și național, prin care să se asigure menținerea impozitelor, a taxelor și, implicit, a prețurilor la energie la nivelul cel mai scăzut posibil de-a lungul întregului lanț de valoare, de la producătorul de energie până la utilizatorul final; |
| --- | --- |

33.

prin urmare, solicită Uniunii Europene, să facă tot posibilul pentru ca inițiativele pieței care comportă riscul exploatării consumatorilor de energie vulnerabili să fie însoțite de măsuri de politică socială la nivel local, regional și național, prin care să se asigure menținerea impozitelor, a taxelor și, implicit, a prețurilor la energie la nivelul cel mai scăzut posibil de-a lungul întregului lanț de valoare, de la producătorul de energie până la utilizatorul final;

| 34. | solicită să se evite împovărarea consumatorilor cu prețuri nejustificate, de exemplu prin impunerea unei taxe crescute pentru energia din surse regenerabile, mai ales în condițiile în care de multe ori rețeaua nu este alimentată cu energie din surse regenerabile. De asemenea, consumatorii nu trebuie nici să fie chemați să compenseze pierderile de profit suportate de sectoarele industriale energointensive, printre altele din cauza închiderii producției pentru protejarea infrastructurilor de rețea; |
| --- | --- |

34.

solicită să se evite împovărarea consumatorilor cu prețuri nejustificate, de exemplu prin impunerea unei taxe crescute pentru energia din surse regenerabile, mai ales în condițiile în care de multe ori rețeaua nu este alimentată cu energie din surse regenerabile. De asemenea, consumatorii nu trebuie nici să fie chemați să compenseze pierderile de profit suportate de sectoarele industriale energointensive, printre altele din cauza închiderii producției pentru protejarea infrastructurilor de rețea;

Solicitarea de a nu decupla clienții vulnerabili de la rețeaua de aprovizionare cu energie ar trebui să fie corelată cu următoarele măsuri:

| 35. | propune, din acest motiv, să se implementeze programe pentru îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor pentru clienții vulnerabili, pentru a asigura scăderea durabilă a sarcinii financiare pe care o reprezintă costurile la energie (de exemplu, prin crearea unui plan de finanțare pentru modernizarea tehnologiei utilizate de sistemele de încălzire centrală și a tuturor elementelor care produc sau transformă orice fel de energie în căldură sau pentru îmbunătățirea izolării clădirilor). În același timp, aceste programe ar trebui să fie corelate cu sprijinirea instalațiilor de producție de energie destinată cu precădere consumului propriu (sisteme termo-solare pentru producția de apă caldă, instalații fotovoltaice mici pentru producția de energie electrică). În acest mod, pe lângă reducerea cererii de energie, s-ar asigura și producția de energie din surse regenerabile, care reduce dependența de combustibili fosili, majoritatea importați; |
| --- | --- |

35.

propune, din acest motiv, să se implementeze programe pentru îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor pentru clienții vulnerabili, pentru a asigura scăderea durabilă a sarcinii financiare pe care o reprezintă costurile la energie (de exemplu, prin crearea unui plan de finanțare pentru modernizarea tehnologiei utilizate de sistemele de încălzire centrală și a tuturor elementelor care produc sau transformă orice fel de energie în căldură sau pentru îmbunătățirea izolării clădirilor). În același timp, aceste programe ar trebui să fie corelate cu sprijinirea instalațiilor de producție de energie destinată cu precădere consumului propriu (sisteme termo-solare pentru producția de apă caldă, instalații fotovoltaice mici pentru producția de energie electrică). În acest mod, pe lângă reducerea cererii de energie, s-ar asigura și producția de energie din surse regenerabile, care reduce dependența de combustibili fosili, majoritatea importați;

| 36. | solicită să se implementeze în cel mai scurt timp programe de consiliere pe aspecte legate de energie și programe de sprijin pentru măsuri de eficiență energetică puțin costisitoare, dar eficiente (adaptarea comportamentelor, instalarea de aparate eficiente din punct de vedere energetic sau izolarea ușilor și ferestrelor) și să se prevadă o îndrumare specifică pentru gospodăriile aflate în situație de sărăcie energetică; |
| --- | --- |

36.

solicită să se implementeze în cel mai scurt timp programe de consiliere pe aspecte legate de energie și programe de sprijin pentru măsuri de eficiență energetică puțin costisitoare, dar eficiente (adaptarea comportamentelor, instalarea de aparate eficiente din punct de vedere energetic sau izolarea ușilor și ferestrelor) și să se prevadă o îndrumare specifică pentru gospodăriile aflate în situație de sărăcie energetică;

| 37. | subliniază că trebuie stabilit obiectivul ca accesul la energia regenerabilă produsă cu ajutorul echipamentelor de autoaprovizionare la scară individuală, colectivă sau locală să fie mai simplu și mai ieftin decât accesul la energia importată. Este necesar un cadru juridic general prin care să se asigure implementarea la nivel local a proiectelor de producție de energie inițiate și realizate de locuitorii unei regiuni, astfel încât aceștia să beneficieze de ele; |
| --- | --- |

37.

subliniază că trebuie stabilit obiectivul ca accesul la energia regenerabilă produsă cu ajutorul echipamentelor de autoaprovizionare la scară individuală, colectivă sau locală să fie mai simplu și mai ieftin decât accesul la energia importată. Este necesar un cadru juridic general prin care să se asigure implementarea la nivel local a proiectelor de producție de energie inițiate și realizate de locuitorii unei regiuni, astfel încât aceștia să beneficieze de ele;

| 38. | solicită să se acorde sprijin financiar gospodăriilor aflate în stare de sărăcie energetică (gospodării care trebuie să plătească peste 10% din venit pentru curent electric și căldură), sprijin ce ar trebui însă combinat cu subvenții pentru îmbunătățirea eficienței energetice; |
| --- | --- |

38.

solicită să se acorde sprijin financiar gospodăriilor aflate în stare de sărăcie energetică (gospodării care trebuie să plătească peste 10% din venit pentru curent electric și căldură), sprijin ce ar trebui însă combinat cu subvenții pentru îmbunătățirea eficienței energetice;

| 39. | propune, în plus, punerea în aplicare a altor măsuri de sprijin, ca de exemplu introducerea unor „tarife de supraviețuire” („lifeline tariffs”), constând în facturarea unui preț mai mic cel puțin pentru necesarul de energie de bază, care să evite prejudicierea financiară a consumatorilor mai săraci care utilizează puțină energie; |
| --- | --- |

39.

propune, în plus, punerea în aplicare a altor măsuri de sprijin, ca de exemplu introducerea unor „tarife de supraviețuire” („lifeline tariffs”), constând în facturarea unui preț mai mic cel puțin pentru necesarul de energie de bază, care să evite prejudicierea financiară a consumatorilor mai săraci care utilizează puțină energie;

| 40. | salută eforturile de limitare a creșterilor de preț la energie în vederea combaterii sărăciei energetice și a menținerii prețurilor la energia termică la un nivel inferior celui al surselor fosile de energie, pentru a facilita trecerea mai rapidă de la producția de energie termică în boilere pe bază de gaz, petrol sau cărbune la centralele de cogenerare de energie termică şi electrică sau la instalațiile locale de ardere a biomasei ori la pompe de căldură de mare randament, toate acestea funcționând pe bază de energie din surse regenerabile produsă la nivel regional; |
| --- | --- |

40.

salută eforturile de limitare a creșterilor de preț la energie în vederea combaterii sărăciei energetice și a menținerii prețurilor la energia termică la un nivel inferior celui al surselor fosile de energie, pentru a facilita trecerea mai rapidă de la producția de energie termică în boilere pe bază de gaz, petrol sau cărbune la centralele de cogenerare de energie termică şi electrică sau la instalațiile locale de ardere a biomasei ori la pompe de căldură de mare randament, toate acestea funcționând pe bază de energie din surse regenerabile produsă la nivel regional;

| 41. | este de părere că statele membre ar trebui să prevadă măsuri care, în mod similar cu reducerile sarcinii fiscale în cazul muncii, să exonereze persoanele cu venituri mici de la plata taxelor pe energie sau să reducă aceste taxe. |
| --- | --- |

41.

este de părere că statele membre ar trebui să prevadă măsuri care, în mod similar cu reducerile sarcinii fiscale în cazul muncii, să exonereze persoanele cu venituri mici de la plata taxelor pe energie sau să reducă aceste taxe.

Bruxelles, 2 aprilie 2014

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 7.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 174/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 174/19

---

Avizul Comitetului Regiunilor – Noi orientări privind ajutoarele de stat în domeniul energiei

2014/C 174/05

| Raportor | dl Gusty GRAAS (LU-ALDE), membru al Consiliului local al comunei Bettembourg |
| --- | --- |
| Document de referinţă | Aviz din proprie inițiativă |

Raportor

dl Gusty GRAAS (LU-ALDE), membru al Consiliului local al comunei Bettembourg

Document de referinţă

Aviz din proprie inițiativă

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale în contextul energetic european

| 1. | reamintește că, în conformitate cu previziunile Agenţiei Internaţionale a Energiei, consumul de energie va crește cu o treime la nivel mondial până în 2035, în primul rând din cauza cererii crescute din partea țărilor recent industrializate; |
| --- | --- |

1.

reamintește că, în conformitate cu previziunile Agenţiei Internaţionale a Energiei, consumul de energie va crește cu o treime la nivel mondial până în 2035, în primul rând din cauza cererii crescute din partea țărilor recent industrializate;

| 2. | subliniază că piața energiei cunoaște transformări importante, în sensul în care apar noi producători de gaze naturale pe piață, iar producția de energie din surse regenerabile ia amploare în numeroase state membre. De aici rezultă și necesitatea unei adaptări a orientărilor privind acordarea de ajutor de stat, astfel încât statele membre ale Uniunii Europene să dispună, începând cu 2014, de norme precise în privința politicii lor de subvenționare a energiei. Această clarificare este esențială pentru capacitatea investitorilor de a-și pune în practică proiectele; |
| --- | --- |

2.

subliniază că piața energiei cunoaște transformări importante, în sensul în care apar noi producători de gaze naturale pe piață, iar producția de energie din surse regenerabile ia amploare în numeroase state membre. De aici rezultă și necesitatea unei adaptări a orientărilor privind acordarea de ajutor de stat, astfel încât statele membre ale Uniunii Europene să dispună, începând cu 2014, de norme precise în privința politicii lor de subvenționare a energiei. Această clarificare este esențială pentru capacitatea investitorilor de a-și pune în practică proiectele;

| 3. | atrage atenția asupra faptului că obiectivele propuse de Comisie în Cadrul pentru politica privind clima și energia pentru 2030 trebuie reconciliate în Uniunea Europeană cu nivelurile diferite ale resurselor și cu interesele uneori divergente ale statelor membre; |
| --- | --- |

3.

atrage atenția asupra faptului că obiectivele propuse de Comisie în Cadrul pentru politica privind clima și energia pentru 2030 trebuie reconciliate în Uniunea Europeană cu nivelurile diferite ale resurselor și cu interesele uneori divergente ale statelor membre;

| 4. | reamintește că existența concurenței și a unei piețe libere a energiei nu sunt scopuri în sine, ci mijloace puse în slujba unor obiective superioare ale Uniunii Europene, precum cele menționate la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

4.

reamintește că existența concurenței și a unei piețe libere a energiei nu sunt scopuri în sine, ci mijloace puse în slujba unor obiective superioare ale Uniunii Europene, precum cele menționate la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană;

| 5. | având în vedere concluziile avocatului general din 28 ianuarie 2014 în Cauza C-573/12 Ålands Vindkraft, recomandă Comisiei Europene să amâne prezentarea noilor sale orientări până după pronunțarea hotărârii Curții de Justiție. De fapt, avocatul general propune Curții să declare nul articolul 3 alineatul (3) din Directiva 2009/28, care, în cadrul unei scheme de sprijin naționale a electricității produse din surse regenerabile, permite acordarea certificatelor de electricitate producătorilor de electricitate verde stabiliți în statul membru respectiv. Anularea acestui mecanism ar repune însă în discuție în mod fundamental arhitectura regimurilor de ajutoare pentru dezvoltarea energiilor regenerabile într-un mare număr de state membre și ar face probabil ca orientările să devină caduce dacă ar fi prezentate înaintea hotărârii, creând astfel incertitudine juridică; |
| --- | --- |

5.

având în vedere concluziile avocatului general din 28 ianuarie 2014 în Cauza C-573/12 Ålands Vindkraft, recomandă Comisiei Europene să amâne prezentarea noilor sale orientări până după pronunțarea hotărârii Curții de Justiție. De fapt, avocatul general propune Curții să declare nul articolul 3 alineatul (3) din Directiva 2009/28, care, în cadrul unei scheme de sprijin naționale a electricității produse din surse regenerabile, permite acordarea certificatelor de electricitate producătorilor de electricitate verde stabiliți în statul membru respectiv. Anularea acestui mecanism ar repune însă în discuție în mod fundamental arhitectura regimurilor de ajutoare pentru dezvoltarea energiilor regenerabile într-un mare număr de state membre și ar face probabil ca orientările să devină caduce dacă ar fi prezentate înaintea hotărârii, creând astfel incertitudine juridică;

| 6. | reamintește obiectivele politice ale UE în domeniul climei și al energiei, ancorate printre altele, în Directiva 2009/28/CE privind energia din surse regenerabile. Statele membre și autoritățile locale și regionale au elaborat reglementări și măsuri în vederea realizării acestor obiective politice în domeniul climei și al energiei până în 2020. Noile orientări privind ajutoarele de stat în domeniul mediului și al energiei nu trebuie să vină în conflict cu aceste obiective clar stabilite, și nici cu reglementările și măsurile introduse pentru atingerea lor; |
| --- | --- |

6.

reamintește obiectivele politice ale UE în domeniul climei și al energiei, ancorate printre altele, în Directiva 2009/28/CE privind energia din surse regenerabile. Statele membre și autoritățile locale și regionale au elaborat reglementări și măsuri în vederea realizării acestor obiective politice în domeniul climei și al energiei până în 2020. Noile orientări privind ajutoarele de stat în domeniul mediului și al energiei nu trebuie să vină în conflict cu aceste obiective clar stabilite, și nici cu reglementările și măsurile introduse pentru atingerea lor;

| 7. | subliniază, în acest context, necesitatea de a se ajunge la un echilibru între diversitatea surselor de energie și mecanismele de sprijin pentru energia din surse regenerabile, pe de-o parte, și normele comune de la nivelul UE privitoare la evitarea distorsiunilor pe piață, pe de altă parte; prin urmare, este preocupat de faptul că propunerile Comisiei Europene din documentul de consultare ar putea să restrângă prea mult posibilitățile de a trata lucrurile de la caz la caz, în special în ceea ce privește posibilitatea de a sprijini producția durabilă de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

7.

subliniază, în acest context, necesitatea de a se ajunge la un echilibru între diversitatea surselor de energie și mecanismele de sprijin pentru energia din surse regenerabile, pe de-o parte, și normele comune de la nivelul UE privitoare la evitarea distorsiunilor pe piață, pe de altă parte; prin urmare, este preocupat de faptul că propunerile Comisiei Europene din documentul de consultare ar putea să restrângă prea mult posibilitățile de a trata lucrurile de la caz la caz, în special în ceea ce privește posibilitatea de a sprijini producția durabilă de energie din surse regenerabile;

Observații privind orientarea politicilor europene existente în domeniul energiei

| 8. | ia act de documentul de consultare privind proiectul noilor orientări din decembrie 2013 privind ajutoarele de stat în domeniile mediului și energiei pentru perioada 2014-2020; regretă că documentul respectiv nu a fost prezentat decât într-o singură limbă oficială a Uniunii și că termenul de răspuns la consultare a fost redus în practică la șase săptămâni, în loc de cele opt săptămâni normale, temându-se așadar că, în aceste condiții, reprezentativitatea răspunsurilor va fi afectată; |
| --- | --- |

8.

ia act de documentul de consultare privind proiectul noilor orientări din decembrie 2013 privind ajutoarele de stat în domeniile mediului și energiei pentru perioada 2014-2020; regretă că documentul respectiv nu a fost prezentat decât într-o singură limbă oficială a Uniunii și că termenul de răspuns la consultare a fost redus în practică la șase săptămâni, în loc de cele opt săptămâni normale, temându-se așadar că, în aceste condiții, reprezentativitatea răspunsurilor va fi afectată;

| 9. | își exprimă regretul cu privire la faptul că documentul de consultare al Comisiei nu face trimitere la Carta europeană a drepturilor consumatorilor de energie; |
| --- | --- |

9.

își exprimă regretul cu privire la faptul că documentul de consultare al Comisiei nu face trimitere la Carta europeană a drepturilor consumatorilor de energie;

| 10. | subliniază că trebuie adoptată o abordare integrată a politicilor energetice și de mediu la nivelul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

subliniază că trebuie adoptată o abordare integrată a politicilor energetice și de mediu la nivelul Uniunii Europene;

| 11. | consideră că schimbările climatice și politica energetică nu pot fi luate în considerare și tratate separat; |
| --- | --- |

11.

consideră că schimbările climatice și politica energetică nu pot fi luate în considerare și tratate separat;

| 12. | subliniază că sistemul comunitar de comercializare a cotelor de emisie (EU ETS) a fost instituit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 pentru „a promova reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod rentabil și eficient din punct de vedere economic”. Etapa a treia (2013-2020) ar trebui să urmărească consolidarea sistemului, în vederea obținerii unei reduceri cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră în 2020 (față de 1990), dar Comitetul constată că excedentul de cote de emisii alocate reduce eficiența sistemului; |
| --- | --- |

12.

subliniază că sistemul comunitar de comercializare a cotelor de emisie (EU ETS) a fost instituit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 pentru „a promova reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod rentabil și eficient din punct de vedere economic”. Etapa a treia (2013-2020) ar trebui să urmărească consolidarea sistemului, în vederea obținerii unei reduceri cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră în 2020 (față de 1990), dar Comitetul constată că excedentul de cote de emisii alocate reduce eficiența sistemului;

| 13. | ar dori ca orientările privind ajutoarele de stat în domeniul energiei să țină seama și de obiectivele stabilite pentru 2030, dar și de obiectivul de a obține energie majoritar din surse regenerabile, în perspectiva anului 2050; |
| --- | --- |

13.

ar dori ca orientările privind ajutoarele de stat în domeniul energiei să țină seama și de obiectivele stabilite pentru 2030, dar și de obiectivul de a obține energie majoritar din surse regenerabile, în perspectiva anului 2050;

| 14. | este convins că lupta împotriva schimbărilor climatice, sporirea eficienţei energetice, promovarea producției de energie din surse regenerabile și reducerea amprentei de carbon constituie în sine obiective de interes comun; |
| --- | --- |

14.

este convins că lupta împotriva schimbărilor climatice, sporirea eficienţei energetice, promovarea producției de energie din surse regenerabile și reducerea amprentei de carbon constituie în sine obiective de interes comun;

| 15. | este de părere că dezvoltarea producției de energie din surse regenerabile oferă oportunități reale de încurajare a creşterii ecologice și de creare a unor locuri de muncă noi și stabile; |
| --- | --- |

15.

este de părere că dezvoltarea producției de energie din surse regenerabile oferă oportunități reale de încurajare a creşterii ecologice și de creare a unor locuri de muncă noi și stabile;

| 16. | își exprimă satisfacția față de faptul că fondurile structurale și de investiții europene țin seama într-o măsură din ce în ce mai mare de energie, de climă și de obiectivele de mediu; |
| --- | --- |

16.

își exprimă satisfacția față de faptul că fondurile structurale și de investiții europene țin seama într-o măsură din ce în ce mai mare de energie, de climă și de obiectivele de mediu;

| 17. | reamintește solicitarea Comisiei Europene privind investirea a 20% din fondurile europene de dezvoltare regională în regiunile dezvoltate și a 6% în regiunile mai puţin dezvoltate, pentru creșterea eficienței energetice și promovarea energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

17.

reamintește solicitarea Comisiei Europene privind investirea a 20% din fondurile europene de dezvoltare regională în regiunile dezvoltate și a 6% în regiunile mai puţin dezvoltate, pentru creșterea eficienței energetice și promovarea energiei din surse regenerabile;

| 18. | sprijină eforturile depuse de UE la nivel internaţional pentru a-și menține rolul de lider în combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

18.

sprijină eforturile depuse de UE la nivel internaţional pentru a-și menține rolul de lider în combaterea schimbărilor climatice;

Observații privind oportunitatea acordării de ajutoare de stat în cadrul politicilor energetice

| 19. | este de acord cu principiul conform căruia ajutoarele de stat se justifică în cazul în care piața nu poate determina de una singură îmbunătățiri substanțiale în privința protecţiei mediului; împărtășește opinia Comisiei referitoare la faptul că ajutoarele de stat se pot dovedi instrumente adecvate pentru realizarea obiectivelor ambițioase de reducere a emisiilor de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

19.

este de acord cu principiul conform căruia ajutoarele de stat se justifică în cazul în care piața nu poate determina de una singură îmbunătățiri substanțiale în privința protecţiei mediului; împărtășește opinia Comisiei referitoare la faptul că ajutoarele de stat se pot dovedi instrumente adecvate pentru realizarea obiectivelor ambițioase de reducere a emisiilor de dioxid de carbon;

| 20. | consideră că, în cazurile în care costul ridicat de producție a anumitor tipuri de energie regenerabilă nu permite întreprinderilor să practice prețuri concurențiale pe piață, ajutorul de stat se justifică dacă este previzibil că tehnologia și piața acesteia ajung la maturitate; cu toate acestea, el ar trebui să fie coordonat la nivelul Uniunii Europene și între statele membre și să reflecte specificul diferitelor regiuni; |
| --- | --- |

20.

consideră că, în cazurile în care costul ridicat de producție a anumitor tipuri de energie regenerabilă nu permite întreprinderilor să practice prețuri concurențiale pe piață, ajutorul de stat se justifică dacă este previzibil că tehnologia și piața acesteia ajung la maturitate; cu toate acestea, el ar trebui să fie coordonat la nivelul Uniunii Europene și între statele membre și să reflecte specificul diferitelor regiuni;

| 21. | susține în principiu eforturile Comisiei de a introduce mai multe mecanisme de piață în procesul de atribuire a ajutoarelor de stat și îndeamnă la implicarea în acest sens a agențiilor locale și regionale din domeniul energiei; |
| --- | --- |

21.

susține în principiu eforturile Comisiei de a introduce mai multe mecanisme de piață în procesul de atribuire a ajutoarelor de stat și îndeamnă la implicarea în acest sens a agențiilor locale și regionale din domeniul energiei;

| 22. | consideră că ajutoarele de stat în domeniul energiei trebuie considerate ca având consecințe economice şi sociale inclusiv la nivel local şi regional. Externalitățile, pozitive și negative, pe termen scurt, mediu şi lung, trebuie internalizate, pe cât posibil, în costul real al energiei, pentru ca denaturarea concurenţei să fie cât mai mică; |
| --- | --- |

22.

consideră că ajutoarele de stat în domeniul energiei trebuie considerate ca având consecințe economice şi sociale inclusiv la nivel local şi regional. Externalitățile, pozitive și negative, pe termen scurt, mediu şi lung, trebuie internalizate, pe cât posibil, în costul real al energiei, pentru ca denaturarea concurenţei să fie cât mai mică;

| 23. | reamintește că, pentru a se asigura o capacitate inovatoare de vârf, Uniunea Europeană trebuie să faciliteze instaurarea unui regim în cadrul căruia diferitele tehnologii să intre în concurență pe piața energiei; |
| --- | --- |

23.

reamintește că, pentru a se asigura o capacitate inovatoare de vârf, Uniunea Europeană trebuie să faciliteze instaurarea unui regim în cadrul căruia diferitele tehnologii să intre în concurență pe piața energiei;

| 24. | consideră necesar ca ajutoarele de stat să fie acordate în mod transparent, statele membre, Comisia, actorii economici, autoritățile locale și regionale și cetățenii urmând să aibă acces la informațiile necesare; |
| --- | --- |

24.

consideră necesar ca ajutoarele de stat să fie acordate în mod transparent, statele membre, Comisia, actorii economici, autoritățile locale și regionale și cetățenii urmând să aibă acces la informațiile necesare;

Propuneri concrete: orientarea generală a politicilor europene în domeniul energiei

| 25. | precizează că subvențiile pentru combustibilii fosili ar trebui eliminate pe termen scurt, deoarece acestea determină o denaturare a concurenței și costuri de mediu considerabile; |
| --- | --- |

25.

precizează că subvențiile pentru combustibilii fosili ar trebui eliminate pe termen scurt, deoarece acestea determină o denaturare a concurenței și costuri de mediu considerabile;

| 26. | consideră că, în condițiile în care, deși este o tehnică controversată, exploatarea gazelor și uleiului de șist prin fracturare hidraulică va demara în unele țări la scară comercială în acest an, trebuie să existe neapărat o analiză privind ajutoarele de stat în acest domeniu; |
| --- | --- |

26.

consideră că, în condițiile în care, deși este o tehnică controversată, exploatarea gazelor și uleiului de șist prin fracturare hidraulică va demara în unele țări la scară comercială în acest an, trebuie să existe neapărat o analiză privind ajutoarele de stat în acest domeniu;

| 27. | este de părere că orientările privind ajutoarele de stat în domeniul energiei nu ar trebui să conțină prevederi specifice care să permită acordarea de ajutor de stat pentru energia nucleară; în același timp, principiile pieței trebuie să se aplice inclusiv acestei tehnologii; |
| --- | --- |

27.

este de părere că orientările privind ajutoarele de stat în domeniul energiei nu ar trebui să conțină prevederi specifice care să permită acordarea de ajutor de stat pentru energia nucleară; în același timp, principiile pieței trebuie să se aplice inclusiv acestei tehnologii;

| 28. | ține să sublinieze că orice sursă regenerabilă de energie utilizată de autorităţile locale şi regionale, mai ales cea eoliană, solară, geotermală, hidroelectrică, biomasa, gazele provenite din depozitele de deșeuri și din instalațiile de epurare a apelor uzate, precum și biogazul, necesită o atenție specială. Producția de biocombustibili poate fi sprijinită în măsura în care respectă criteriile de durabilitate ecologică care figurează în prevederile UE; |
| --- | --- |

28.

ține să sublinieze că orice sursă regenerabilă de energie utilizată de autorităţile locale şi regionale, mai ales cea eoliană, solară, geotermală, hidroelectrică, biomasa, gazele provenite din depozitele de deșeuri și din instalațiile de epurare a apelor uzate, precum și biogazul, necesită o atenție specială. Producția de biocombustibili poate fi sprijinită în măsura în care respectă criteriile de durabilitate ecologică care figurează în prevederile UE;

| 29. | subliniază că producția de energie electrică prin intermediul instalațiilor hidroelectrice se poate dovedi utilă sub aspectul stocării și al echilibrării rețelelor și în acest sens poate fi sprijinită, cu condiția respectării criteriilor de durabilitate corespunzătoare; |
| --- | --- |

29.

subliniază că producția de energie electrică prin intermediul instalațiilor hidroelectrice se poate dovedi utilă sub aspectul stocării și al echilibrării rețelelor și în acest sens poate fi sprijinită, cu condiția respectării criteriilor de durabilitate corespunzătoare;

| 30. | își pune întrebarea dacă menționarea tehnologiei CSC (captarea și stocarea dioxidului de carbon) este compatibilă cu principiul neutralității tehnologice susținut în general de Comisie; |
| --- | --- |

30.

își pune întrebarea dacă menționarea tehnologiei CSC (captarea și stocarea dioxidului de carbon) este compatibilă cu principiul neutralității tehnologice susținut în general de Comisie;

| 31. | consideră că UE ar trebui să instituie un cadru legal comun pentru utilizarea mai rațională a energiei și sprijinirea energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

31.

consideră că UE ar trebui să instituie un cadru legal comun pentru utilizarea mai rațională a energiei și sprijinirea energiei din surse regenerabile;

| 32. | face apel la o eficiență energetică sporită la nivelul UE, la acordarea unei ponderi sporite energiei din surse regenerabile, la un mix energetic mai bun și la un cadru de reglementare care să poată oferi actorilor condiții mai echitabile; |
| --- | --- |

32.

face apel la o eficiență energetică sporită la nivelul UE, la acordarea unei ponderi sporite energiei din surse regenerabile, la un mix energetic mai bun și la un cadru de reglementare care să poată oferi actorilor condiții mai echitabile;

| 33. | subliniază dificultatea armonizării la nivelul UE a cadrului legislativ în materie de concurență, unde Uniunea Europeană dispune de competență exclusivă, cu principiile fundamentale ale politicii energetice, stabilite în special la articolul 194 din TFUE, care prevăd o competență partajată între UE și statele membre, respectând principiul subsidiarităţii și ținând seama de rolul important al autorităţilor locale şi regionale, în special al agențiilor locale și regionale din domeniul energiei; |
| --- | --- |

33.

subliniază dificultatea armonizării la nivelul UE a cadrului legislativ în materie de concurență, unde Uniunea Europeană dispune de competență exclusivă, cu principiile fundamentale ale politicii energetice, stabilite în special la articolul 194 din TFUE, care prevăd o competență partajată între UE și statele membre, respectând principiul subsidiarităţii și ținând seama de rolul important al autorităţilor locale şi regionale, în special al agențiilor locale și regionale din domeniul energiei;

| 34. | își dă seama că riscurile întreruperilor de curent persistă și nu poate ignora faptul că, pentru a garanta continuitatea furnizării curentului electric, unele ajutoare de stat trebuie permise, mai întâi pentru a pune la punct rețele energetice inteligente, care să favorizeze flexibilitatea producției și consumul descentralizat de energie, apoi pentru a organiza o stocare eficientă a energiei și, în fine, pentru construcția de centrale flexibile ecologice și fără efecte asupra climei, cu funcții de echilibrare. Însă așa-numitele centrale „de rezervă”, pentru care ar putea fi nevoie de ajutoare sub formă de plăți compensatorii, nu ar trebui să intre în concurență cu energia din surse regenerabile și ar trebui să dispună de cele mai moderne tehnologii, pentru a-și reduce la minimum emisiile de CO2. În schimb, CoR este de părere că construcția de noi centrale pe cărbune nu ar trebui să mai beneficieze de ajutoare de stat. CoR recomandă ca, înainte de a se preconiza construirea unor instalații de rezervă, consumatorii să fie încurajați mai activ să utilizeze electricitatea în afara intervalelor de vârf. Comisia apreciază că există o marjă de manevră de 10%; |
| --- | --- |

34.

își dă seama că riscurile întreruperilor de curent persistă și nu poate ignora faptul că, pentru a garanta continuitatea furnizării curentului electric, unele ajutoare de stat trebuie permise, mai întâi pentru a pune la punct rețele energetice inteligente, care să favorizeze flexibilitatea producției și consumul descentralizat de energie, apoi pentru a organiza o stocare eficientă a energiei și, în fine, pentru construcția de centrale flexibile ecologice și fără efecte asupra climei, cu funcții de echilibrare. Însă așa-numitele centrale „de rezervă”, pentru care ar putea fi nevoie de ajutoare sub formă de plăți compensatorii, nu ar trebui să intre în concurență cu energia din surse regenerabile și ar trebui să dispună de cele mai moderne tehnologii, pentru a-și reduce la minimum emisiile de CO2. În schimb, CoR este de părere că construcția de noi centrale pe cărbune nu ar trebui să mai beneficieze de ajutoare de stat. CoR recomandă ca, înainte de a se preconiza construirea unor instalații de rezervă, consumatorii să fie încurajați mai activ să utilizeze electricitatea în afara intervalelor de vârf. Comisia apreciază că există o marjă de manevră de 10%;

| 35. | folosirea contoarelor inteligente și conectarea terminalelor la internet pot permite mai buna sincronizare a cererii și ofertei pe piața energiei electrice. Reducerea în consecință a costurilor de stocare pentru furnizori poate contribui la reducerea costurilor energiei electrice pentru clienții finali; |
| --- | --- |

35.

folosirea contoarelor inteligente și conectarea terminalelor la internet pot permite mai buna sincronizare a cererii și ofertei pe piața energiei electrice. Reducerea în consecință a costurilor de stocare pentru furnizori poate contribui la reducerea costurilor energiei electrice pentru clienții finali;

Propuneri concrete: metode de sprijin în domeniul energiei

| 36. | constată că, în principiu, taxele de mediu pot fi un instrument adecvat pentru reducerea emisiilor de CO2; consideră totuși că, în anumite circumstanțe, taxele de mediu riscă și să afecteze competitivitatea întreprinderilor și că scutirea de la astfel de taxe poate să le ajute să își consolideze poziția. Scutirile care pot să ducă la denaturarea concurenței dintre țări și regiuni trebuie totuși evitate, mai ales în situația în care acestea duc, pe de altă parte, la creșterea poverii suportate de către anumite grupe de consumatori sau de către publicul larg. Prin urmare, ca alternativă la taxele sau la scutirile fiscale, este necesar să se aplice norme sau limite aplicabile tuturor actorilor de pe piață, care să sporească sensibilizarea publicului față de aspectele de mediu și să atenueze totodată, pe termen lung, impactul negativ al amprentei ecologice; |
| --- | --- |

36.

constată că, în principiu, taxele de mediu pot fi un instrument adecvat pentru reducerea emisiilor de CO2; consideră totuși că, în anumite circumstanțe, taxele de mediu riscă și să afecteze competitivitatea întreprinderilor și că scutirea de la astfel de taxe poate să le ajute să își consolideze poziția. Scutirile care pot să ducă la denaturarea concurenței dintre țări și regiuni trebuie totuși evitate, mai ales în situația în care acestea duc, pe de altă parte, la creșterea poverii suportate de către anumite grupe de consumatori sau de către publicul larg. Prin urmare, ca alternativă la taxele sau la scutirile fiscale, este necesar să se aplice norme sau limite aplicabile tuturor actorilor de pe piață, care să sporească sensibilizarea publicului față de aspectele de mediu și să atenueze totodată, pe termen lung, impactul negativ al amprentei ecologice;

| 37. | este de acord cu faptul că introducerea taxelor de mediu în cazul anumitor produse trebuie luată în calcul mai ales dacă pe piață sunt oferite produse alternative, care au mai puține efecte negative asupra mediului, astfel încât consumatorul să poată alege; |
| --- | --- |

37.

este de acord cu faptul că introducerea taxelor de mediu în cazul anumitor produse trebuie luată în calcul mai ales dacă pe piață sunt oferite produse alternative, care au mai puține efecte negative asupra mediului, astfel încât consumatorul să poată alege;

| 38. | solicită ca, atunci când atribuie ajutoare de stat, statele membre să țină seama într-o mai mare măsură de specificul regiunilor lor, inclusiv de caracteristicile climatice, demografice și culturale, mai ales în cazul regiunilor mai puțin dezvoltate, pentru a nu frâna dezvoltarea lor energetică. Trebuie să se garanteze o protecție mai amplă pentru proiectele realizate deja. De asemenea, trebuie să se țină seama de condițiile speciale ale cooperativelor de energie înființate de cetățeni și ale micilor investitori privați în ceea ce privește licitațiile și comercializarea directă. În acest context, statele membre trebuie să își păstreze marja de manevră corespunzătoare; |
| --- | --- |

38.

solicită ca, atunci când atribuie ajutoare de stat, statele membre să țină seama într-o mai mare măsură de specificul regiunilor lor, inclusiv de caracteristicile climatice, demografice și culturale, mai ales în cazul regiunilor mai puțin dezvoltate, pentru a nu frâna dezvoltarea lor energetică. Trebuie să se garanteze o protecție mai amplă pentru proiectele realizate deja. De asemenea, trebuie să se țină seama de condițiile speciale ale cooperativelor de energie înființate de cetățeni și ale micilor investitori privați în ceea ce privește licitațiile și comercializarea directă. În acest context, statele membre trebuie să își păstreze marja de manevră corespunzătoare;

| 39. | din acest motiv, este preocupat de faptul că, potrivit propunerilor Comisiei, sistemul de tarife pentru alimentarea rețelei cu energie din surse regenerabile, aplicabil în numeroase state membre pentru promovarea energiei din surse regenerabile și pentru realizarea obiectivelor în materie de climă, s-ar limita la instalațiile sau cantitățile de energie foarte mici, aplicându-se o definiție restrânsă a conceptului de tehnologii „mature pe piață”, în funcție de cota de piață la nivel european; această definiție nu acordă atenția cuvenită diferitelor situații din statele membre și din regiunile acestora și periclitează dezvoltarea potențialului corespunzător de energie ecologică; |
| --- | --- |

39.

din acest motiv, este preocupat de faptul că, potrivit propunerilor Comisiei, sistemul de tarife pentru alimentarea rețelei cu energie din surse regenerabile, aplicabil în numeroase state membre pentru promovarea energiei din surse regenerabile și pentru realizarea obiectivelor în materie de climă, s-ar limita la instalațiile sau cantitățile de energie foarte mici, aplicându-se o definiție restrânsă a conceptului de tehnologii „mature pe piață”, în funcție de cota de piață la nivel european; această definiție nu acordă atenția cuvenită diferitelor situații din statele membre și din regiunile acestora și periclitează dezvoltarea potențialului corespunzător de energie ecologică;

Propuneri concrete: viitoarea orientare privind oportunitatea ajutoarelor de stat în domeniul energiei

—   Mecanisme de piață

| 40. | observă că, pentru a crea o piață care să funcționeze adecvat, este indispensabil să se asigure existența mai multor furnizori de energie; acest lucru asigură nu numai continuitatea producției și consumului de energie, ci și introducerea de noi tehnologii în contextul concurenței de pe piață; |
| --- | --- |

40.

observă că, pentru a crea o piață care să funcționeze adecvat, este indispensabil să se asigure existența mai multor furnizori de energie; acest lucru asigură nu numai continuitatea producției și consumului de energie, ci și introducerea de noi tehnologii în contextul concurenței de pe piață;

| 41. | sprijină Comisia în abordarea sa, conform căreia, înainte de a preconiza un mecanism de ajutor de stat, guvernele ar trebui să analizeze cauzele producției insuficiente de energie și să elimine, dacă este cazul, denaturările care împiedică piața să ofere stimulente pentru investiții în capacităţi de producţie; |
| --- | --- |

41.

sprijină Comisia în abordarea sa, conform căreia, înainte de a preconiza un mecanism de ajutor de stat, guvernele ar trebui să analizeze cauzele producției insuficiente de energie și să elimine, dacă este cazul, denaturările care împiedică piața să ofere stimulente pentru investiții în capacităţi de producţie;

| 42. | afirmă că, indiferent de metoda aleasă, principiul neutralității tehnologice nu trebuie în niciun caz să pună în primejdie șansele îndeplinirii obiectivelor energetice și de mediu; |
| --- | --- |

42.

afirmă că, indiferent de metoda aleasă, principiul neutralității tehnologice nu trebuie în niciun caz să pună în primejdie șansele îndeplinirii obiectivelor energetice și de mediu;

—   Inițiative locale şi regionale

| 43. | consideră că regiunile și localitățile ar trebui să aibă o oarecare libertate de acțiune pentru a putea susține financiar proiectele care nu dispun de un potențial de comercializare pe termen scurt, dar care conțin o tehnologie promițătoare, care ar putea duce în viitor la o utilizare mai eficientă a energiei, precum și la un nivel mai ridicat de protecţie a mediului; |
| --- | --- |

43.

consideră că regiunile și localitățile ar trebui să aibă o oarecare libertate de acțiune pentru a putea susține financiar proiectele care nu dispun de un potențial de comercializare pe termen scurt, dar care conțin o tehnologie promițătoare, care ar putea duce în viitor la o utilizare mai eficientă a energiei, precum și la un nivel mai ridicat de protecţie a mediului;

| 44. | este de părere că trebuie acordată o atenție deosebită cooperativelor create de cetățeni la nivel local şi regional pentru promovarea mai activă a energiei din surse regenerabile, în primul rând considerându-le furnizori suplimentari de energie și în al doilea rând pentru că ele pot crește nivelul de sensibilizare a publicului în privința utilizării raționale a energie printr-un impact educativ considerabil. Acest efect stimulator trebuie deci privit ca o externalitate pozitivă, care va trebui luată în considerare de către piață; noile orientări privind ajutoarele de stat trebuie, prin urmare, să ofere perspective de dezvoltare instalațiilor energetice organizate la nivel de cooperative; |
| --- | --- |

44.

este de părere că trebuie acordată o atenție deosebită cooperativelor create de cetățeni la nivel local şi regional pentru promovarea mai activă a energiei din surse regenerabile, în primul rând considerându-le furnizori suplimentari de energie și în al doilea rând pentru că ele pot crește nivelul de sensibilizare a publicului în privința utilizării raționale a energie printr-un impact educativ considerabil. Acest efect stimulator trebuie deci privit ca o externalitate pozitivă, care va trebui luată în considerare de către piață; noile orientări privind ajutoarele de stat trebuie, prin urmare, să ofere perspective de dezvoltare instalațiilor energetice organizate la nivel de cooperative;

| 45. | propune respectarea particularităţilor socioeconomice ale rețelelor mici, în cazul cărora procedura de cerere de oferte din partea statelor membre nu este adecvată, deoarece nu garantează condiții egale de eligibilitate participanților; |
| --- | --- |

45.

propune respectarea particularităţilor socioeconomice ale rețelelor mici, în cazul cărora procedura de cerere de oferte din partea statelor membre nu este adecvată, deoarece nu garantează condiții egale de eligibilitate participanților;

| 46. | ia notă cu satisfacţie de propunerea de exceptare pe categorii de ajutoare (General Block Exemption Regulation – GBER) în ceea ce priveşte ajutoarele menite să sprijine inițiativele privind încălzirea urbană și îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor; |
| --- | --- |

46.

ia notă cu satisfacţie de propunerea de exceptare pe categorii de ajutoare (General Block Exemption Regulation – GBER) în ceea ce priveşte ajutoarele menite să sprijine inițiativele privind încălzirea urbană și îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor;

| 47. | solicită, de asemenea, condiții speciale în cazul ajutoarelor destinate formării personalului care oferă asistență tehnică și consiliere autorităţilor locale şi regionale; |
| --- | --- |

47.

solicită, de asemenea, condiții speciale în cazul ajutoarelor destinate formării personalului care oferă asistență tehnică și consiliere autorităţilor locale şi regionale;

| 48. | încurajează angajarea civică nu doar la nivelul dezbaterilor energetice și de mediu, ci și al inițiativelor concrete de producție, în special prin intermediul cooperativelor; |
| --- | --- |

48.

încurajează angajarea civică nu doar la nivelul dezbaterilor energetice și de mediu, ci și al inițiativelor concrete de producție, în special prin intermediul cooperativelor;

| 49. | se declară rezervat în privința intenției Comisiei de a înlocui tarifele fixe în cazul energiei din surse regenerabile, care permit producătorilor de energie ecologică să primească un preț fix pe kWh, cu prime. Încrederea legitimă a investitorilor în ceea ce privește rentabilitatea investițiilor existente trebuie respectată, pentru a garanta angajamentul lor pe termen lung. Prin urmare, solicită opțiunea de a menține modelul tarifar pentru alimentarea rețelei, care și-a dovedit eficacitatea în 19 state membre; |
| --- | --- |

49.

se declară rezervat în privința intenției Comisiei de a înlocui tarifele fixe în cazul energiei din surse regenerabile, care permit producătorilor de energie ecologică să primească un preț fix pe kWh, cu prime. Încrederea legitimă a investitorilor în ceea ce privește rentabilitatea investițiilor existente trebuie respectată, pentru a garanta angajamentul lor pe termen lung. Prin urmare, solicită opțiunea de a menține modelul tarifar pentru alimentarea rețelei, care și-a dovedit eficacitatea în 19 state membre;

| 50. | solicită ca pragul de eligibilitate pentru ajutoarele acordate instalațiilor producătoare de energie alternativă utilizate pentru prima dată pe scară comercială, precum și pentru instalațiile mici, să crească la 5 MW, iar pentru turbinele eoliene să crească la 15 MW; |
| --- | --- |

50.

solicită ca pragul de eligibilitate pentru ajutoarele acordate instalațiilor producătoare de energie alternativă utilizate pentru prima dată pe scară comercială, precum și pentru instalațiile mici, să crească la 5 MW, iar pentru turbinele eoliene să crească la 15 MW;

| 51. | avertizează cu privire la faptul că un proces administrativ greoi de evaluare a oportunității ajutoarelor de stat ar putea determina costuri suplimentare, mai ales pentru iniţiativele la scară redusă; |
| --- | --- |

51.

avertizează cu privire la faptul că un proces administrativ greoi de evaluare a oportunității ajutoarelor de stat ar putea determina costuri suplimentare, mai ales pentru iniţiativele la scară redusă;

| 52. | salută intenția Comisiei de a sprijini pe viitor și utilizarea biomasei, cu atât mai mult cu cât multe autorităţi locale şi regionale utilizează centrale de acest tip, având în vedere, în plus, locurile de muncă generate pe megawatt instalat. În plus, sugerează să se aibă în vedere sprijinirea din punct de vedere juridic și financiar a inițiativelor antreprenoriale din domeniul public și privat, pentru o exploatare durabilă a pădurilor, cu scopul de a dispune de biomasă de calitate; |
| --- | --- |

52.

salută intenția Comisiei de a sprijini pe viitor și utilizarea biomasei, cu atât mai mult cu cât multe autorităţi locale şi regionale utilizează centrale de acest tip, având în vedere, în plus, locurile de muncă generate pe megawatt instalat. În plus, sugerează să se aibă în vedere sprijinirea din punct de vedere juridic și financiar a inițiativelor antreprenoriale din domeniul public și privat, pentru o exploatare durabilă a pădurilor, cu scopul de a dispune de biomasă de calitate;

—   Infrastructuri

| 53. | este de acord cu punctul de vedere al CEDEC (European Federation of Local Energy Companies) privind facilitarea investițiilor în tehnologiile inteligente de distribuție la nivelul rețelelor electrice, care favorizează utilizarea eficientă a energiei de către consumatorul final. În același timp, aceste investiții în infrastructura energetică asigură siguranța aprovizionării; |
| --- | --- |

53.

este de acord cu punctul de vedere al CEDEC (European Federation of Local Energy Companies) privind facilitarea investițiilor în tehnologiile inteligente de distribuție la nivelul rețelelor electrice, care favorizează utilizarea eficientă a energiei de către consumatorul final. În același timp, aceste investiții în infrastructura energetică asigură siguranța aprovizionării;

| 54. | consideră că statele membre, localitățile și regiunile ar trebui să instituie sau să îmbunătățească sistemele menite să faciliteze investițiile de creștere a eficienţei energetice, de exemplu prin subvenții pentru izolarea pereților exteriori ai unei clădiri, izolarea termică a unui zid adiacent solului sau a unei zone neîncălzite dintr-o locuință, izolarea termică a unui acoperiș în pantă sau plat al unei clădiri, izolarea termică a plăcii superioare adiacente acoperișului neîncălzit al unei locuințe, înlocuirea ușilor și ferestrelor locuinței, instalarea de captatoare solare termice și fotovoltaice, instalarea unui sistem de încălzire centrală cu pelete sau lemne, instalarea unui sistem de ventilație controlată cu recuperare de căldură, instalarea de soluții energetice pe bază de geotermie sau instalarea unei pompe de căldură; |
| --- | --- |

54.

consideră că statele membre, localitățile și regiunile ar trebui să instituie sau să îmbunătățească sistemele menite să faciliteze investițiile de creștere a eficienţei energetice, de exemplu prin subvenții pentru izolarea pereților exteriori ai unei clădiri, izolarea termică a unui zid adiacent solului sau a unei zone neîncălzite dintr-o locuință, izolarea termică a unui acoperiș în pantă sau plat al unei clădiri, izolarea termică a plăcii superioare adiacente acoperișului neîncălzit al unei locuințe, înlocuirea ușilor și ferestrelor locuinței, instalarea de captatoare solare termice și fotovoltaice, instalarea unui sistem de încălzire centrală cu pelete sau lemne, instalarea unui sistem de ventilație controlată cu recuperare de căldură, instalarea de soluții energetice pe bază de geotermie sau instalarea unei pompe de căldură;

| 55. | reamintește că producerea combinată de căldură și electricitate este cel mai eficient mod de a produce simultan energie electrică și termică. Prin urmare, CoR invită localitățile să construiască instalații de cogenerare. Autorităţile locale care vor investi în instalații de cogenerare de mare randament ar trebui să poată beneficia de ajutoare; |
| --- | --- |

55.

reamintește că producerea combinată de căldură și electricitate este cel mai eficient mod de a produce simultan energie electrică și termică. Prin urmare, CoR invită localitățile să construiască instalații de cogenerare. Autorităţile locale care vor investi în instalații de cogenerare de mare randament ar trebui să poată beneficia de ajutoare;

| 56. | salută concepția conform căreia orientările vor promova de acum înainte utilizarea subvenţiilor publice pentru infrastructuri energetice transfrontaliere sau pentru acele proiecte care contribuie la coeziunea regională; |
| --- | --- |

56.

salută concepția conform căreia orientările vor promova de acum înainte utilizarea subvenţiilor publice pentru infrastructuri energetice transfrontaliere sau pentru acele proiecte care contribuie la coeziunea regională;

—   Cercetare și dezvoltare

| 57. | consideră că ajutoarele trebuie acordate și pentru studiile de mediu realizate de autorităţile locale şi regionale pe teme ca depășirea standardelor UE sau sporirea nivelului de protecţie a mediului în lipsa unor astfel de standarde; solicită ca, în anumite cazuri, să poată fi acordate ajutoare în cadrul regimului de minimis, pentru studii care nu au legătură directă cu investiţiile, ca de exemplu cele privind sprijinul acordat concepției și construcțiilor ecologice. De asemenea, Comisia Europeană va trebui să instituie programe specifice care să promoveze cercetarea aplicată și dezvoltarea tehnologică și care să aducă laolaltă întreprinderi din sectorul energetic, universități și centre de cercetare; |
| --- | --- |

57.

consideră că ajutoarele trebuie acordate și pentru studiile de mediu realizate de autorităţile locale şi regionale pe teme ca depășirea standardelor UE sau sporirea nivelului de protecţie a mediului în lipsa unor astfel de standarde; solicită ca, în anumite cazuri, să poată fi acordate ajutoare în cadrul regimului de minimis, pentru studii care nu au legătură directă cu investiţiile, ca de exemplu cele privind sprijinul acordat concepției și construcțiilor ecologice. De asemenea, Comisia Europeană va trebui să instituie programe specifice care să promoveze cercetarea aplicată și dezvoltarea tehnologică și care să aducă laolaltă întreprinderi din sectorul energetic, universități și centre de cercetare;

| 58. | subliniază rolul considerabil care revine universităților și institutelor de cercetare, centrelor tehnologice și agențiilor din domeniul energiei în aplicarea noilor tehnologii în domeniul energiei. Prin urmare, pentru atingerea acestor obiective vor trebui puse la dispoziţie fonduri adecvate; |
| --- | --- |

58.

subliniază rolul considerabil care revine universităților și institutelor de cercetare, centrelor tehnologice și agențiilor din domeniul energiei în aplicarea noilor tehnologii în domeniul energiei. Prin urmare, pentru atingerea acestor obiective vor trebui puse la dispoziţie fonduri adecvate;

| 59. | procentul ridicat al costurilor de cercetare și dezvoltare în cazul energiei din surse regenerabile și al tehnologiilor eficiente energetic încă relativ noi, precum și neinternalizarea costurilor externe ale producției de energie utilă din surse fosile, din cauza prețurilor actuale ale certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră, fac necesară implementarea un sistem pe bază de repartiție pentru stimularea investițiilor în aceste tehnologii; |
| --- | --- |

59.

procentul ridicat al costurilor de cercetare și dezvoltare în cazul energiei din surse regenerabile și al tehnologiilor eficiente energetic încă relativ noi, precum și neinternalizarea costurilor externe ale producției de energie utilă din surse fosile, din cauza prețurilor actuale ale certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră, fac necesară implementarea un sistem pe bază de repartiție pentru stimularea investițiilor în aceste tehnologii;

Propuneri concrete: procedura de atribuire a ajutoarelor de stat în domeniul energiei

| 60. | solicită implicarea beneficiarilor locali şi regionali în conceperea sistemelor de ajutor de stat; |
| --- | --- |

60.

solicită implicarea beneficiarilor locali şi regionali în conceperea sistemelor de ajutor de stat;

| 61. | se pronunţă în favoarea unei simplificări administrative în ceea ce privește acordarea subvenţiilor de stat; |
| --- | --- |

61.

se pronunţă în favoarea unei simplificări administrative în ceea ce privește acordarea subvenţiilor de stat;

| 62. | are în vedere garantarea transparenței tuturor deciziilor care vor fi adoptate în materie de ajutoare de stat în domeniul energiei, precum și analizarea avantajelor multiple care pot fi dobândite prin utilizarea măsurilor concepute pentru acordarea ajutoarelor de stat. De asemenea, va trebui evitată orice suprapunere a acțiunilor finanțate prin cadre diferite. |
| --- | --- |

62.

are în vedere garantarea transparenței tuturor deciziilor care vor fi adoptate în materie de ajutoare de stat în domeniul energiei, precum și analizarea avantajelor multiple care pot fi dobândite prin utilizarea măsurilor concepute pentru acordarea ajutoarelor de stat. De asemenea, va trebui evitată orice suprapunere a acțiunilor finanțate prin cadre diferite.

Bruxelles, 2 aprilie 2014

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCARCEL SISO

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 106-a sesiune plenară, 2 și 3 aprilie 2014

| 7.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 174/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 174/25

---

Avizul Comitetului Regiunilor – Acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe

2014/C 174/06

| Raportor | dl Pedro SANZ ALONSO (ES-PPE), președintele Guvernului regiunii La Rioja |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe
  COM(2013) 812 final |

Raportor

dl Pedro SANZ ALONSO (ES-PPE), președintele Guvernului regiunii La Rioja

Document de referință

Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe

COM(2013) 812 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Generalități

| 1. | întâmpină cu satisfacție și apreciază foarte pozitiv propunerea de regulament elaborată de Comisia Europeană, pentru că aceasta demonstrează interesul Comisiei față de acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe și, în special, pentru că propune un cadru nou care sprijină și favorizează acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole europene atât înăuntrul, cât și în afara teritoriului UE; |
| --- | --- |

1.

întâmpină cu satisfacție și apreciază foarte pozitiv propunerea de regulament elaborată de Comisia Europeană, pentru că aceasta demonstrează interesul Comisiei față de acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe și, în special, pentru că propune un cadru nou care sprijină și favorizează acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole europene atât înăuntrul, cât și în afara teritoriului UE;

| 2. | consideră că acțiunile de informare și promovare pentru produsele provenite din agricultură și creșterea animalelor pe piața internă și în țările terțe sunt de o importanță deosebită pentru ca sectorul agricol să facă față numeroaselor provocări în contextul creșterii concurenței și pentru a facilita deschiderea piețelor, consolidând prezența acestor produse, dat fiind că producătorii agricoli europeni se confruntă cu provocarea legată de deschiderea frontierelor și globalizarea piețelor; |
| --- | --- |

2.

consideră că acțiunile de informare și promovare pentru produsele provenite din agricultură și creșterea animalelor pe piața internă și în țările terțe sunt de o importanță deosebită pentru ca sectorul agricol să facă față numeroaselor provocări în contextul creșterii concurenței și pentru a facilita deschiderea piețelor, consolidând prezența acestor produse, dat fiind că producătorii agricoli europeni se confruntă cu provocarea legată de deschiderea frontierelor și globalizarea piețelor;

| 3. | consideră că această propunere privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole va oferi consumatorilor, la nivel european și mondial, posibilitatea de a cunoaște mai bine calitatea și înaltele standarde de producție comunitare, garantându-le siguranța și securitatea alimentară și protecția mediului și inspirându-le încredere în produsele pe care le vor cumpăra și consuma; Astfel, se poate obține o rentabilitate mai mare pentru producători, prin valorificarea producțiilor agricole europene; |
| --- | --- |

3.

consideră că această propunere privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole va oferi consumatorilor, la nivel european și mondial, posibilitatea de a cunoaște mai bine calitatea și înaltele standarde de producție comunitare, garantându-le siguranța și securitatea alimentară și protecția mediului și inspirându-le încredere în produsele pe care le vor cumpăra și consuma; Astfel, se poate obține o rentabilitate mai mare pentru producători, prin valorificarea producțiilor agricole europene;

| 4. | consideră că sectorul agricol european este fundamental pentru dezvoltarea economiilor locale și regionale, contribuind în mod considerabil la crearea de locuri de muncă și la menținerea și creșterea populației în teritoriile respective, dat fiind că activitățile de producție și prelucrare sunt strâns legate de teritorii. Această dimensiune regională trebuie să rămână un element esențial pentru realizarea obiectivului de amenajare echilibrată a teritoriului european; |
| --- | --- |

4.

consideră că sectorul agricol european este fundamental pentru dezvoltarea economiilor locale și regionale, contribuind în mod considerabil la crearea de locuri de muncă și la menținerea și creșterea populației în teritoriile respective, dat fiind că activitățile de producție și prelucrare sunt strâns legate de teritorii. Această dimensiune regională trebuie să rămână un element esențial pentru realizarea obiectivului de amenajare echilibrată a teritoriului european;

| 5. | subliniază că regiunile au nevoie de o politică de promovare ambițioasă și eficace, care să se concentreze asupra calității și caracterului tipic al produselor agricole. Aceste produse constituie patrimoniul cultural și gastronomic al Uniunii Europene și reprezintă, de asemenea, o componentă esențială a vieții economice și sociale a numeroase regiuni europene, ele asigurând activități direct legate de teritorii, în special în zonele rurale; |
| --- | --- |

5.

subliniază că regiunile au nevoie de o politică de promovare ambițioasă și eficace, care să se concentreze asupra calității și caracterului tipic al produselor agricole. Aceste produse constituie patrimoniul cultural și gastronomic al Uniunii Europene și reprezintă, de asemenea, o componentă esențială a vieții economice și sociale a numeroase regiuni europene, ele asigurând activități direct legate de teritorii, în special în zonele rurale;

| 6. | recomandă să se acorde o atenție specială grupului de produse agricole pregătite în mod specific cu ingrediente tradiționale și conform metodelor caracteristice unei anumite regiuni; |
| --- | --- |

6.

recomandă să se acorde o atenție specială grupului de produse agricole pregătite în mod specific cu ingrediente tradiționale și conform metodelor caracteristice unei anumite regiuni;

Creșterea treptată și semnificativă a alocării bugetare

| 7. | se consideră că majorarea alocării bugetare pentru această măsură este esențială, deoarece se propune lărgirea plajei de beneficiari și a listei de produse eligibile, și, în plus, a crescut contribuția Comisiei la programele multiple; |
| --- | --- |

7.

se consideră că majorarea alocării bugetare pentru această măsură este esențială, deoarece se propune lărgirea plajei de beneficiari și a listei de produse eligibile, și, în plus, a crescut contribuția Comisiei la programele multiple;

| 8. | subliniază că acordurile bilaterale în curs de negociere cu țări terțe, cum ar fi Canada, SUA, Mercosur, sau alte acorduri de asociere arată faptul că acțiunile de promovare și de informare vor fi tot mai necesare, atât pe piața internă, cât și în țările terțe, pentru ca produsele europene să fie competitive; |
| --- | --- |

8.

subliniază că acordurile bilaterale în curs de negociere cu țări terțe, cum ar fi Canada, SUA, Mercosur, sau alte acorduri de asociere arată faptul că acțiunile de promovare și de informare vor fi tot mai necesare, atât pe piața internă, cât și în țările terțe, pentru ca produsele europene să fie competitive;

| 9. | semnalează faptul că pot fi în continuare finanțate acțiuni de informare și promovare pe piața internă, pentru a rămâne competitivi, cel puțin pentru produsele din cadrul unor sisteme de producție recunoscute sau de agricultură ecologică; |
| --- | --- |

9.

semnalează faptul că pot fi în continuare finanțate acțiuni de informare și promovare pe piața internă, pentru a rămâne competitivi, cel puțin pentru produsele din cadrul unor sisteme de producție recunoscute sau de agricultură ecologică;

| 10. | semnalează că reforma PAC aprobată este legată de politica comercială europeană și, la nivel mondial, Uniunea Europeană trebuie să contribuie la securitatea alimentară mondială, împreună cu politica comercială internațională, asigurând în cadrul OMC că agricultura Uniunii produce în condiții echitabile; |
| --- | --- |

10.

semnalează că reforma PAC aprobată este legată de politica comercială europeană și, la nivel mondial, Uniunea Europeană trebuie să contribuie la securitatea alimentară mondială, împreună cu politica comercială internațională, asigurând în cadrul OMC că agricultura Uniunii produce în condiții echitabile;

Concentrarea măsurilor de promovare în țările terțe

| 11. | consideră că a consacra 75 % din bugetul prevăzut pentru acțiunile de informare și de promovare în țările terțe poate însemna neglijarea pieței interne, care este principala piață pentru produsele europene și în cadrul căreia producătorii trebuie să depună eforturi intense pentru a rămâne competitivi, abordând concurența cu care se confruntă din cauza pătrunderii produselor din țările terțe; |
| --- | --- |

11.

consideră că a consacra 75 % din bugetul prevăzut pentru acțiunile de informare și de promovare în țările terțe poate însemna neglijarea pieței interne, care este principala piață pentru produsele europene și în cadrul căreia producătorii trebuie să depună eforturi intense pentru a rămâne competitivi, abordând concurența cu care se confruntă din cauza pătrunderii produselor din țările terțe;

| 12. | îndeamnă Comisia să nu stabilească a priori niciun obiectiv legat de procentajul fondurilor prevăzute pentru acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole ale Uniunii în țările terțe, dat fiind că trebuie să se acorde aceeași importanță pieței interne ca și piețelor din țările terțe; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă Comisia să nu stabilească a priori niciun obiectiv legat de procentajul fondurilor prevăzute pentru acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole ale Uniunii în țările terțe, dat fiind că trebuie să se acorde aceeași importanță pieței interne ca și piețelor din țările terțe;

Consolidarea utilizării mărcilor și originii produselor

| 13. | sprijină inițiativa de utilizare a mărcilor și referințelor la originea produselor agricole, considerând că vizibilitatea mărcilor comerciale în contextul unei promovări generice va spori posibilitățile de finanțare și interesul beneficiarilor, cu condiția să se păstreze un echilibru, în special pe piața internă a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

13.

sprijină inițiativa de utilizare a mărcilor și referințelor la originea produselor agricole, considerând că vizibilitatea mărcilor comerciale în contextul unei promovări generice va spori posibilitățile de finanțare și interesul beneficiarilor, cu condiția să se păstreze un echilibru, în special pe piața internă a Uniunii Europene;

| 14. | susține ideea înaintată de Comisie a unor sisteme de calitate cu sigle oficiale comunitare; cu toate acestea, se consideră că denumirea regiunii este în mod relevant asociată mesajului general care trebuie să vorbească despre calitățile intrinsece ale produselor și, prin urmare, trebuie să includă în mod clar menționarea originii geografice a produsului; |
| --- | --- |

14.

susține ideea înaintată de Comisie a unor sisteme de calitate cu sigle oficiale comunitare; cu toate acestea, se consideră că denumirea regiunii este în mod relevant asociată mesajului general care trebuie să vorbească despre calitățile intrinsece ale produselor și, prin urmare, trebuie să includă în mod clar menționarea originii geografice a produsului;

| 15. | semnalează faptul că sistemele de calitate recunoscute la nivel european se extind și sunt tot mai recunoscute în interiorul UE, pentru a acoperi cererea tot mai mare de produse alimentare a consumatorilor europeni, care demonstrează un interes special pentru produsele locale, de calitate și care îndeplinesc standardele comunitare stricte de siguranță a alimentelor și de protecție a mediului. Subliniază faptul că produsele din cadrul sistemelor de calitate recunoscute sunt foarte importante pe piața internă și, prin urmare, ele trebuie menținute și consolidate; |
| --- | --- |

15.

semnalează faptul că sistemele de calitate recunoscute la nivel european se extind și sunt tot mai recunoscute în interiorul UE, pentru a acoperi cererea tot mai mare de produse alimentare a consumatorilor europeni, care demonstrează un interes special pentru produsele locale, de calitate și care îndeplinesc standardele comunitare stricte de siguranță a alimentelor și de protecție a mediului. Subliniază faptul că produsele din cadrul sistemelor de calitate recunoscute sunt foarte importante pe piața internă și, prin urmare, ele trebuie menținute și consolidate;

| 16. | solicită Comisiei ca modalitățile de punere în aplicare să poată fi definite printr-un act de punere în aplicare. De asemenea, consideră că agențiile de promovare pot să coordoneze și chiar să pună în aplicare acțiuni colective ale grupurilor de producători din regiunile lor; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei ca modalitățile de punere în aplicare să poată fi definite printr-un act de punere în aplicare. De asemenea, consideră că agențiile de promovare pot să coordoneze și chiar să pună în aplicare acțiuni colective ale grupurilor de producători din regiunile lor;

| 17. | consideră că sinergiile pozitive dintre diverse produse regionale pot permite creșterea bogăției fiecărui teritoriu regional european. Pentru aceasta, sunt importante sursele de venit regionale și serviciile de înaltă calitate legate de identitatea teritoriului și conectate cu patrimoniul. Aceasta ar contribui la îmbunătățirea calității zonelor legate de produsele agricole regionale, contribuind la crearea de locuri de muncă, în special în zonele vulnerabile, oferind noi oportunități, atât pe piețele de proximitate, cât și pe piețele internaționale; |
| --- | --- |

17.

consideră că sinergiile pozitive dintre diverse produse regionale pot permite creșterea bogăției fiecărui teritoriu regional european. Pentru aceasta, sunt importante sursele de venit regionale și serviciile de înaltă calitate legate de identitatea teritoriului și conectate cu patrimoniul. Aceasta ar contribui la îmbunătățirea calității zonelor legate de produsele agricole regionale, contribuind la crearea de locuri de muncă, în special în zonele vulnerabile, oferind noi oportunități, atât pe piețele de proximitate, cât și pe piețele internaționale;

Lărgirea plajei de beneficiari și a listei de produse eligibile

| 18. | este de acord să se acorde un rol important organizațiilor de producători din toate sectoarele, indicând în detaliu cerințele care se pot aplica acestor organizații în ceea ce privește reprezentativitatea lor, ele fiind reprezentative pentru toate sectoarele; |
| --- | --- |

18.

este de acord să se acorde un rol important organizațiilor de producători din toate sectoarele, indicând în detaliu cerințele care se pot aplica acestor organizații în ceea ce privește reprezentativitatea lor, ele fiind reprezentative pentru toate sectoarele;

| 19. | solicită ca, dintre organizațiile de producători să se acorde o atenție specială IMM-urilor, cu condiția ca aceasta să orienteze promovarea către sistemele de calitate recunoscute. Acest tip de întreprinderi sunt cele mai des întâlnite pe întreg teritoriul regional european și reprezintă, în mare măsură, industria agroalimentară europeană; |
| --- | --- |

19.

solicită ca, dintre organizațiile de producători să se acorde o atenție specială IMM-urilor, cu condiția ca aceasta să orienteze promovarea către sistemele de calitate recunoscute. Acest tip de întreprinderi sunt cele mai des întâlnite pe întreg teritoriul regional european și reprezintă, în mare măsură, industria agroalimentară europeană;

| 20. | acceptă includerea oricărui produs originar din UE, pentru ca acesta să beneficieze de pe urma acțiunilor de informare și de promovare pe piața internă și în țările terțe, cu excepția tutunului, acordându-se prioritate acțiunilor propuse pentru produse care să contribuie la o alimentație echilibrată, precum și acțiunilor propuse pentru alte produse care să aibă o mențiune de calitate diferențiată legată de teritoriul european; |
| --- | --- |

20.

acceptă includerea oricărui produs originar din UE, pentru ca acesta să beneficieze de pe urma acțiunilor de informare și de promovare pe piața internă și în țările terțe, cu excepția tutunului, acordându-se prioritate acțiunilor propuse pentru produse care să contribuie la o alimentație echilibrată, precum și acțiunilor propuse pentru alte produse care să aibă o mențiune de calitate diferențiată legată de teritoriul european;

Stabilirea de către Comisie a priorităților în programul de lucru

| 21. | salută propunerea Comisiei de a stabili un program de lucru care să permită dotarea politicii de promovare cu strategii clare și bine definite; |
| --- | --- |

21.

salută propunerea Comisiei de a stabili un program de lucru care să permită dotarea politicii de promovare cu strategii clare și bine definite;

| 22. | solicită să se specifice modul în care Comisia va ține seama de prioritățile statelor membre și modul în care acestea vor fi incluse în programul de lucru; |
| --- | --- |

22.

solicită să se specifice modul în care Comisia va ține seama de prioritățile statelor membre și modul în care acestea vor fi incluse în programul de lucru;

| 23. | propune adoptarea unui program de lucru cu o durată de trei ani, cum este cazul campaniilor de promovare actuale, astfel încât să se poată lua în considerare evoluția piețelor, fără a aduce atingere ajustărilor care pot fi efectuate anual; |
| --- | --- |

23.

propune adoptarea unui program de lucru cu o durată de trei ani, cum este cazul campaniilor de promovare actuale, astfel încât să se poată lua în considerare evoluția piețelor, fără a aduce atingere ajustărilor care pot fi efectuate anual;

Evaluarea, selecția și gestionarea programelor simple și multiple

| 24. | consideră că nu doar Comisia ar trebui să efectueze evaluarea și selectarea programelor, ci să se permită participarea statelor membre, făcând astfel posibilă colaborarea regiunilor europene, deoarece regiunile vor cofinanța măsurile de promovare care au fost, în cele din urmă, menținute în FEADR pentru perioada 2014-2020 (articolul 17) în modalități destul de asemănătoare cu cele ale măsurii 133 din perioada 2007-2013; |
| --- | --- |

24.

consideră că nu doar Comisia ar trebui să efectueze evaluarea și selectarea programelor, ci să se permită participarea statelor membre, făcând astfel posibilă colaborarea regiunilor europene, deoarece regiunile vor cofinanța măsurile de promovare care au fost, în cele din urmă, menținute în FEADR pentru perioada 2014-2020 (articolul 17) în modalități destul de asemănătoare cu cele ale măsurii 133 din perioada 2007-2013;

| 25. | îndeamnă Comisia să analizeze posibilitatea de a introduce măsuri de participare a statelor membre și de colaborare a regiunilor, fără a încărca în exces procesul, în programul de promovare finanțat de Uniunea Europeană, astfel încât acțiunile finanțate prin acest program să fie compatibile cu strategiile regionale de promovare; |
| --- | --- |

25.

îndeamnă Comisia să analizeze posibilitatea de a introduce măsuri de participare a statelor membre și de colaborare a regiunilor, fără a încărca în exces procesul, în programul de promovare finanțat de Uniunea Europeană, astfel încât acțiunile finanțate prin acest program să fie compatibile cu strategiile regionale de promovare;

| 26. | este, de asemenea, în favoarea menținerii celor două cereri de propuneri permise de regulamentul actual, întrucât solicitanții nu trebuie să aștepte o perioadă atât de îndelungată pentru a se prezenta din nou la o cerere de propunere, în cazul în care programele lor nu au trecut procesul de selecție în primă fază; |
| --- | --- |

26.

este, de asemenea, în favoarea menținerii celor două cereri de propuneri permise de regulamentul actual, întrucât solicitanții nu trebuie să aștepte o perioadă atât de îndelungată pentru a se prezenta din nou la o cerere de propunere, în cazul în care programele lor nu au trecut procesul de selecție în primă fază;

Ratele de cofinanțare propuse

| 27. | acceptă ratele de cofinanțare propuse de Comisie, considerându-le în conformitate cu obiectivul de a stimula prezentarea de programe în țările terțe și programele multiple, însă propune ca, în cazul programelor multiple în țările terțe, rata cofinanțării să fie mai ridicată, de 75 %. Acest procent ar putea fi aplicat inclusiv pentru IMM-uri, în cazul programelor de interes special; |
| --- | --- |

27.

acceptă ratele de cofinanțare propuse de Comisie, considerându-le în conformitate cu obiectivul de a stimula prezentarea de programe în țările terțe și programele multiple, însă propune ca, în cazul programelor multiple în țările terțe, rata cofinanțării să fie mai ridicată, de 75 %. Acest procent ar putea fi aplicat inclusiv pentru IMM-uri, în cazul programelor de interes special;

| 28. | este conștient de faptul că politica de promovare desfășurată până în prezent a contribuit la restabilirea încrederii consumatorilor în situații de criză, dar trebuie să existe în continuare instrumente de informare și de promovare mult mai flexibile și eficiente; |
| --- | --- |

28.

este conștient de faptul că politica de promovare desfășurată până în prezent a contribuit la restabilirea încrederii consumatorilor în situații de criză, dar trebuie să existe în continuare instrumente de informare și de promovare mult mai flexibile și eficiente;

| 29. | propune luarea în considerare a creșterii cofinanțării UE, în special pentru acțiunile de informare și de promovare în cazuri de crize agricole, pentru a nu crea situații discriminatorii între producători; |
| --- | --- |

29.

propune luarea în considerare a creșterii cofinanțării UE, în special pentru acțiunile de informare și de promovare în cazuri de crize agricole, pentru a nu crea situații discriminatorii între producători;

| 30. | semnalează necesitatea de a se clarifica în propunerea de regulament modul în care se prevede îmbunătățirea capacității de reacție la situații de criză, pentru a se acționa rapid și eficient; |
| --- | --- |

30.

semnalează necesitatea de a se clarifica în propunerea de regulament modul în care se prevede îmbunătățirea capacității de reacție la situații de criză, pentru a se acționa rapid și eficient;

Posibilitatea de a exclude statele membre din finanțarea programelor

| 31. | solicită ca statele membre să poată cofinanța programe în mod voluntar împreună cu Comisia, dat fiind că acest lucru ar putea fi necesar în cazul sectoarelor de producție mai puțin dezvoltate sau cu capacitate economică redusă; |
| --- | --- |

31.

solicită ca statele membre să poată cofinanța programe în mod voluntar împreună cu Comisia, dat fiind că acest lucru ar putea fi necesar în cazul sectoarelor de producție mai puțin dezvoltate sau cu capacitate economică redusă;

Recomandări finale

| 32. | îndeamnă Comisia să acorde o mai mare recunoaștere regiunilor europene și rolului lor esențial în producția de produse agricole și agroalimentare de calitate, prin facilitarea participării acestora la selectarea programelor; |
| --- | --- |

32.

îndeamnă Comisia să acorde o mai mare recunoaștere regiunilor europene și rolului lor esențial în producția de produse agricole și agroalimentare de calitate, prin facilitarea participării acestora la selectarea programelor;

| 33. | recomandă Comisiei finanțarea măsurilor de promovare pe piața internă, pentru a crește vânzările de produse agricole și alimentare originare din Uniunea Europeană și incluse în sisteme de calitate recunoscute sau provenite din agricultura ecologică tradițională și regională. Răspândirea și promovarea produselor tradiționale vor contribui la schimbarea modelelor de consum generate de globalizare pe piața europeană. |
| --- | --- |

33.

recomandă Comisiei finanțarea măsurilor de promovare pe piața internă, pentru a crește vânzările de produse agricole și alimentare originare din Uniunea Europeană și incluse în sisteme de calitate recunoscute sau provenite din agricultura ecologică tradițională și regională. Răspândirea și promovarea produselor tradiționale vor contribui la schimbarea modelelor de consum generate de globalizare pe piața europeană.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2) | Obiectivul acestor acțiuni este de a spori competitivitatea agriculturii europene, atât pe piața internă, cât și în țările terțe, crescând nivelul de conștientizare al consumatorilor privind meritele produselor agricole și ale produselor alimentare pe bază de produse agricole ale Uniunii, precum și dezvoltând și creând noi piețe. Aceste acțiuni completează și consolidează în mod util acțiunile statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(2)

Obiectivul acestor acțiuni este de a spori competitivitatea agriculturii europene, atât pe piața internă, cât și în țările terțe, crescând nivelul de conștientizare al consumatorilor privind meritele produselor agricole și ale produselor alimentare pe bază de produse agricole ale Uniunii, precum și dezvoltând și creând noi piețe. Aceste acțiuni completează și consolidează în mod util acțiunile statelor membre.

| (2) | Obiectivul acestor acțiuni este de a spori competitivitatea agriculturii europene, atât pe piața internă, cât și în țările terțe, crescând nivelul de conștientizare al consumatorilor privind meritele produselor agricole și ale produselor alimentare pe bază de produse agricole ale Uniunii, cu luarea în considerare a sistemelor de calitate recunoscute la nivel european, care conferă valoare adăugată produselor europene, precum și dezvoltând și deschizând noi piețe. Aceste acțiuni completează și consolidează în mod util acțiunile statelor membre. |
| --- | --- |

(2)

Obiectivul acestor acțiuni este de a spori competitivitatea agriculturii europene, atât pe piața internă, cât și în țările terțe, crescând nivelul de conștientizare al consumatorilor privind meritele produselor agricole și ale produselor alimentare pe bază de produse agricole ale Uniunii, cu luarea în considerare a sistemelor de calitate recunoscute la nivel european, care conferă valoare adăugată produselor europene, precum și dezvoltând și deschizând noi piețe. Aceste acțiuni completează și consolidează în mod util acțiunile statelor membre.

Expunere de motive

Consumatorii europeni nu cunosc, de obicei, normele și standardele înalte de calitate pe care trebuie să le respecte producătorii europeni. Pentru a remedia această situație, este necesar să se demonstreze că produsele europene se îndeplinesc standardele stricte de siguranță alimentară, sănătate și bunăstare a animalelor, sănătate a plantelor și protecție a mediului. Prin urmare, politica de informare și de promovare pentru produsele agricole este importantă, pentru a spori gradul de conștientizare în rândul consumatorilor europeni și a le explica acestora că produsele europene îndeplinesc aceste cerințe.

De asemenea, se consideră că ar trebui să se acorde atenție acelor produse care intră sub incidența sistemelor de calitate recunoscute de Uniunea Europeană.

Amendamentul 2

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (7) | Acțiunile de informare și de promovare a vinurilor din Uniune se numără printre măsurile principale ale programelor de ajutor din sectorul viticol prevăzute prin PAC. În consecință, eligibilitatea vinului pentru acțiunile de informare și de promovare din cadrul acestui sistem ar trebui să se limiteze numai la vinurile care sunt asociate cu un alt produs agricol sau alimentar. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(7)

Acțiunile de informare și de promovare a vinurilor din Uniune se numără printre măsurile principale ale programelor de ajutor din sectorul viticol prevăzute prin PAC. În consecință, eligibilitatea vinului pentru acțiunile de informare și de promovare din cadrul acestui sistem ar trebui să se limiteze numai la vinurile care sunt asociate cu un alt produs agricol sau alimentar.

| (7) | Acțiunile de informare și de promovare a vinurilor din Uniune se numără printre măsurile principale ale programelor de ajutor din sectorul viticol prevăzute prin PAC. În consecință, eligibilitatea vinului pentru acțiunile de informare și de promovare din cadrul acestui sistem ar trebui să se limiteze numai la vinurile care sunt asociate cu un alt produs agricol sau alimentar. |
| --- | --- |

(7)

Acțiunile de informare și de promovare a vinurilor din Uniune se numără printre măsurile principale ale programelor de ajutor din sectorul viticol prevăzute prin PAC. În consecință, eligibilitatea vinului pentru acțiunile de informare și de promovare din cadrul acestui sistem ar trebui să se limiteze numai la vinurile care sunt asociate cu un alt produs agricol sau alimentar.

Expunere de motive

Se consideră că sectorul vitivinicol nu ar trebui să fie tratat diferit față de celelalte produse agricole și ar trebui inclus pe deplin în lista de produse eligibile și nu doar în cazul campaniilor generale în asociere cu alte produse. Vinul este singurul produs european care nu ar putea beneficia de campanii destinate exclusiv acestui sector. Se consideră că un sector-cheie nu poate fi omis din producțiile europene.

Amendamentul 3

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (8) | În perioada 2001-2011, numai 30 % din bugetul consacrat acțiunilor de informare și de promovare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 3/2008 a vizat piețele din țări terțe, deși aceste piețe oferă un important potențial de creștere. Ar trebui să se prevadă modalități specifice pentru a încuraja realizarea unui mai mare număr de acțiuni de informare și de promovare în favoarea produselor agricole ale Uniunii în țări terțe, cu obiectivul de a ajunge la 75 % din cheltuielile estimate, în special printr-o mai mare susținere financiară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(8)

În perioada 2001-2011, numai 30 % din bugetul consacrat acțiunilor de informare și de promovare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 3/2008 a vizat piețele din țări terțe, deși aceste piețe oferă un important potențial de creștere. Ar trebui să se prevadă modalități specifice pentru a încuraja realizarea unui mai mare număr de acțiuni de informare și de promovare în favoarea produselor agricole ale Uniunii în țări terțe, cu obiectivul de a ajunge la 75 % din cheltuielile estimate, în special printr-o mai mare susținere financiară.

| (8) | În perioada 2001-2011, numai 30 % din bugetul consacrat acțiunilor de informare și de promovare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 3/2008 a vizat piețele din țări terțe, deși aceste piețe oferă un important potențial de creștere. Ar trebui să se prevadă modalități specifice pentru a încuraja realizarea unui mai mare număr de acțiuni de informare și de promovare în favoarea produselor agricole ale Uniunii în țări terțe, cu obiectivul de a ajunge la 75 % din cheltuielile estimate, în special printr-o mai mare susținere financiară. |
| --- | --- |

(8)

În perioada 2001-2011, numai 30 % din bugetul consacrat acțiunilor de informare și de promovare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 3/2008 a vizat piețele din țări terțe, deși aceste piețe oferă un important potențial de creștere. Ar trebui să se prevadă modalități specifice pentru a încuraja realizarea unui mai mare număr de acțiuni de informare și de promovare în favoarea produselor agricole ale Uniunii în țări terțe, cu obiectivul de a ajunge la 75 % din cheltuielile estimate, în special printr-o mai mare susținere financiară.

Expunere de motive

În prezent, produsele europene trebuie să concureze cu produsele din țările terțe, atât pe piața internă, cât și pe piața externă, și, în plus, sunt obligate să respecte numeroasele standarde comunitare stricte. Se mai adaugă diversele forme și condiții de producție care există atât în interiorul, cât și în afara UE, care nu sunt de neglijat.

Se consideră că nu ar trebui indicate procente din cheltuielile destinate realizării acțiunilor de informare și promovare pentru produsele agricole ale Uniunii în țările terțe.

Amendamentul 4

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (9) | Pentru a garanta impactul acțiunilor de informare și de promovare puse în aplicare, acestea ar trebui să fie elaborate în cadrul programelor de informare și de promovare. Aceste programe erau până în prezent înaintate de către organizații profesionale sau interprofesionale. Pentru a crește numărul și calitatea acțiunilor propuse, ar trebui să se lărgească plaja de beneficiari pentru a include organizațiile de producători. Mai mult, Comisia trebuie să poată completa aceste programe prin realizarea de acțiuni din proprie inițiativă, în special pentru a contribui la deschiderea de noi piețe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(9)

Pentru a garanta impactul acțiunilor de informare și de promovare puse în aplicare, acestea ar trebui să fie elaborate în cadrul programelor de informare și de promovare. Aceste programe erau până în prezent înaintate de către organizații profesionale sau interprofesionale. Pentru a crește numărul și calitatea acțiunilor propuse, ar trebui să se lărgească plaja de beneficiari pentru a include organizațiile de producători. Mai mult, Comisia trebuie să poată completa aceste programe prin realizarea de acțiuni din proprie inițiativă, în special pentru a contribui la deschiderea de noi piețe.

| (9) | Pentru a garanta impactul acțiunilor de informare și de promovare puse în aplicare, acestea ar trebui să fie elaborate în cadrul programelor de informare și de promovare. Aceste programe erau până în prezent înaintate de către organizații profesionale sau interprofesionale. Pentru a crește numărul și calitatea acțiunilor propuse, ar trebui să se lărgească plaja de beneficiari pentru a include organizațiile de producători și IMM-urile care fac parte din acestea, cu condiția să orienteze promovarea către sistemele de calitate recunoscute. Mai mult, Comisia trebuie să poată completa aceste programe prin realizarea de acțiuni din proprie inițiativă, în special pentru a contribui la deschiderea de noi piețe. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a garanta impactul acțiunilor de informare și de promovare puse în aplicare, acestea ar trebui să fie elaborate în cadrul programelor de informare și de promovare. Aceste programe erau până în prezent înaintate de către organizații profesionale sau interprofesionale. Pentru a crește numărul și calitatea acțiunilor propuse, ar trebui să se lărgească plaja de beneficiari pentru a include organizațiile de producători și IMM-urile care fac parte din acestea, cu condiția să orienteze promovarea către sistemele de calitate recunoscute. Mai mult, Comisia trebuie să poată completa aceste programe prin realizarea de acțiuni din proprie inițiativă, în special pentru a contribui la deschiderea de noi piețe.

Expunere de motive

Se consideră că, în ce privește calitatea de beneficiar, nu ar trebui ignorate IMM-urile, deoarece acestea reprezintă aproximativ 90 % din industria agroalimentară a Uniunii Europene, având în vedere faptul că, în plus, aceste întreprinderi au o mai mare legătură cu mediul rural și regional, ele trebuind, prin urmare, să fie principalele beneficiare ale acestor măsuri.

Amendamentul 5

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (11) | Pentru a asigura punerea în aplicare eficace a acțiunilor de informare și de promovare, ar trebui ca executarea lor să fie încredințată unor organisme de executare bine selecționate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(11)

Pentru a asigura punerea în aplicare eficace a acțiunilor de informare și de promovare, ar trebui ca executarea lor să fie încredințată unor organisme de executare bine selecționate.

| (11) | Pentru a asigura punerea în aplicare eficace a acțiunilor de informare și de promovare, ar trebui ca executarea lor să fie încredințată unor organisme de executare bine selecționate, care să dispună de personal calificat și specializat pentru a asigura o astfel de punere în aplicare eficace. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a asigura punerea în aplicare eficace a acțiunilor de informare și de promovare, ar trebui ca executarea lor să fie încredințată unor organisme de executare bine selecționate, care să dispună de personal calificat și specializat pentru a asigura o astfel de punere în aplicare eficace.

Expunere de motive

Este important ca organismele de executare bine selecționate să dispună de personal specializat pentru a oferi asistență tehnică de sprijin pentru dezvoltarea programelor de promovare, sarcină efectuată în prezent de statele membre.

Amendamentul 6

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (14) | Uniunea dorește să simplifice cadrul de reglementare al PAC. Această abordare ar trebui să se aplice și regulamentului privind acțiunile de informare și de promovare pentru produsele agricole. În special, ar trebui să se revizuiască principiile de gestiune administrativă a programelor de informare și de promovare în scopul simplificării acestora și să se permită Comisiei să stabilească regulile și procedurile aplicabile depunerii și selecției de propuneri de programe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(14)

Uniunea dorește să simplifice cadrul de reglementare al PAC. Această abordare ar trebui să se aplice și regulamentului privind acțiunile de informare și de promovare pentru produsele agricole. În special, ar trebui să se revizuiască principiile de gestiune administrativă a programelor de informare și de promovare în scopul simplificării acestora și să se permită Comisiei să stabilească regulile și procedurile aplicabile depunerii și selecției de propuneri de programe.

| (14) | Uniunea dorește să simplifice cadrul de reglementare al PAC. Această abordare ar trebui să se aplice și regulamentului privind acțiunile de informare și de promovare pentru produsele agricole. În special, ar trebui să se revizuiască principiile de gestiune administrativă a programelor de informare și de promovare în scopul simplificării acestora și să se permită Comisiei, cu posibilitatea adoptării unor acte de punere în aplicare care să permită participarea statelor membre cu colaborarea regiunilor europene, să stabilească regulile și procedurile aplicabile depunerii și selecției de propuneri de programe. |
| --- | --- |

(14)

Uniunea dorește să simplifice cadrul de reglementare al PAC. Această abordare ar trebui să se aplice și regulamentului privind acțiunile de informare și de promovare pentru produsele agricole. În special, ar trebui să se revizuiască principiile de gestiune administrativă a programelor de informare și de promovare în scopul simplificării acestora și să se permită Comisiei, cu posibilitatea adoptării unor acte de punere în aplicare care să permită participarea statelor membre cu colaborarea regiunilor europene, să stabilească regulile și procedurile aplicabile depunerii și selecției de propuneri de programe.

Expunere de motive

Se consideră că Comisia ar trebui să definească împreună cu statele membre și regiunile europene regulile și procedurile care să reglementeze prezentarea și selecția propunerilor de programe, deoarece statele membre și regiunile europene vor lua în considerare criterii mai specifice, în funcție de diversele situații și condiții din teritoriile lor. Nu se consideră că pentru a simplifica procesul de selecție trebuie excluse statele membre.

Amendamentul 7

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (16) | Trebuie definite criteriile de finanțare a acțiunilor. Ca regulă generală, Uniunea ar trebui să acopere doar o parte din finanțarea programelor, în vederea responsabilizării entităților interesate care formulează propuneri. Anumite costuri administrative și de personale, care nu sunt legate de executarea PAC, sunt parte integrală din acțiunile de informare și de promovare și ar putea fi eligibile pentru finanțarea din partea Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(16)

Trebuie definite criteriile de finanțare a acțiunilor. Ca regulă generală, Uniunea ar trebui să acopere doar o parte din finanțarea programelor, în vederea responsabilizării entităților interesate care formulează propuneri. Anumite costuri administrative și de personale, care nu sunt legate de executarea PAC, sunt parte integrală din acțiunile de informare și de promovare și ar putea fi eligibile pentru finanțarea din partea Uniunii.

| (16) | Trebuie definite criteriile de finanțare a acțiunilor. Ca regulă generală, Uniunea ar trebui să acopere doar o parte din finanțarea programelor, în vederea responsabilizării entităților interesate care formulează propuneri. Anumite costuri administrative și de personale, care nu sunt legate de executarea PAC, sunt parte integrală din acțiunile de informare și de promovare și ar putea fi eligibile pentru finanțarea din partea Uniunii. Statele membre ar putea, la rândul lor, să cofinanțeze în mod voluntar o parte din costurile programelor. |
| --- | --- |

(16)

Trebuie definite criteriile de finanțare a acțiunilor. Ca regulă generală, Uniunea ar trebui să acopere doar o parte din finanțarea programelor, în vederea responsabilizării entităților interesate care formulează propuneri. Anumite costuri administrative și de personale, care nu sunt legate de executarea PAC, sunt parte integrală din acțiunile de informare și de promovare și ar putea fi eligibile pentru finanțarea din partea Uniunii. Statele membre ar putea, la rândul lor, să cofinanțeze în mod voluntar o parte din costurile programelor.

Expunere de motive

Se consideră că statele membre și regiunile europene ar trebui să aibă posibilitatea de a cofinanța programele simple, dat fiind că anumiți actori-cheie din sector nu dispun întotdeauna de resursele bugetare necesare pentru a efectua acest tip de campanii de promovare. De asemenea, actuala redactare a considerentului îi poate favoriza, în principal, pe producătorii europeni care dispun de mai multe resurse financiare pentru programele de promovare.

Amendamentul 8

Articolul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Acțiuni pe piața internă | Acțiuni pe piața internă și în țări terțe |
| Acțiunile eligibile pe piața internă sunt următoarele:






  a) | acțiunile de informare care vizează sublinierea caracterului specific al modalităților de producție agricolă în Uniune, în special din punct de vedere al siguranței alimentelor, al autenticității, al aspectelor nutriționale și sanitare, al bunăstării animalelor sau al respectării mediului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Acțiuni pe piața internă

Acțiuni pe piața internă și în țări terțe

Acțiunile eligibile pe piața internă sunt următoarele:

a)

acțiunile de informare care vizează sublinierea caracterului specific al modalităților de producție agricolă în Uniune, în special din punct de vedere al siguranței alimentelor, al autenticității, al aspectelor nutriționale și sanitare, al bunăstării animalelor sau al respectării mediului;

| b) | acțiunile de informare pe temele menționate la articolul 5 alineatul (4). |
| --- | --- |

b)

acțiunile de informare pe temele menționate la articolul 5 alineatul (4).

Acțiunile eligibile
  pe piața internă
  sunt următoarele:

| a) | acțiunile de informare care vizează sublinierea caracterului specific al modalităților de producție agricolă în Uniune, în special din punct de vedere al siguranței alimentelor, al autenticității, al etichetării, al aspectelor nutriționale și sanitare, al bunăstării animalelor sau al respectării mediului; |
| --- | --- |

a)

acțiunile de informare care vizează sublinierea caracterului specific al modalităților de producție agricolă în Uniune, în special din punct de vedere al siguranței alimentelor, al autenticității, al etichetării, al aspectelor nutriționale și sanitare, al bunăstării animalelor sau al respectării mediului;

| b) | acțiunile de informare pe temele menționate la articolul 5 alineatul (4). |
| --- | --- |

b)

acțiunile de informare pe temele menționate la articolul 5 alineatul (4).

Expunere de motive

Nu trebuie să se facă distincție între acțiunile pe piața internă și cele de pe piața externă. Se propune contopirea articolelor 2 și 3 într-un singur articol.

Amendamentul 9

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Acțiuni în țări terțe | Acțiuni în țări terțe |
| Acțiunile eligibile în țări terțe sunt următoarele:






  a) | acțiunile de informare care vizează sublinierea caracteristicilor produselor agricole și alimentare și pe temele menționate la articolul 5 alineatul (4); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Acțiuni în țări terțe

Acțiuni în țări terțe

Acțiunile eligibile în țări terțe sunt următoarele:

a)

acțiunile de informare care vizează sublinierea caracteristicilor produselor agricole și alimentare și pe temele menționate la articolul 5 alineatul (4);

| b) | acțiunile de promovare care au ca scop creșterea vânzărilor de produse agricole și alimentare originare din UE. |
| --- | --- |

b)

acțiunile de promovare care au ca scop creșterea vânzărilor de produse agricole și alimentare originare din UE.

Acțiunile eligibile în țări terțe sunt următoarele:

| a) | acțiunile de informare care vizează sublinierea caracteristicilor produselor agricole și alimentare și pe temele menționate la articolul 5 alineatul (4); |
| --- | --- |

a)

acțiunile de informare care vizează sublinierea caracteristicilor produselor agricole și alimentare și pe temele menționate la articolul 5 alineatul (4);

| b) | acțiunile de promovare care au ca scop creșterea vânzărilor de produse agricole și alimentare originare din UE. |
| --- | --- |

b)

acțiunile de promovare care au ca scop creșterea vânzărilor de produse agricole și alimentare originare din UE.

Expunere de motive

Nu trebuie să se facă distincție între acțiunile pe piața internă și cele de pe piața externă. Se propune contopirea articolelor 2 și 3 într-un singur articol.

Amendamentul 10

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Următoarele produse pot face obiectul unor acțiuni de informare și de promovare menționate la articolul 3 și pot ilustra modurile de producție și temele menționate la articolul 2 și la articolul 3, litera (a): | 1.   Următoarele produse pot face obiectul unor acțiuni de informare și de promovare menționate la articolul 3 și pot ilustra modurile de producție și temele menționate la articolul 2 și la articolul 3, litera (a): |
| a) | produsele agricole enumerate în lista cuprinsă în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”) cu excepția produselor de pescuit și de acvacultură enumerate în anexa I la regulamentul (UE) nr. [COM(2011)416] al Parlamentului European și al Consiliului și a tutunului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Următoarele produse pot face obiectul unor acțiuni de informare și de promovare menționate la articolul 3 și pot ilustra modurile de producție și temele menționate la articolul 2 și la articolul 3, litera (a):

1.   Următoarele produse pot face obiectul unor acțiuni de informare și de promovare menționate la articolul 3 și pot ilustra modurile de producție și temele menționate la articolul 2 și la articolul 3, litera (a):

a)

produsele agricole enumerate în lista cuprinsă în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”) cu excepția produselor de pescuit și de acvacultură enumerate în anexa I la regulamentul (UE) nr. [COM(2011)416] al Parlamentului European și al Consiliului și a tutunului;

| a) | produsele agricole enumerate în lista cuprinsă în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”) cu excepția produselor de pescuit și de acvacultură enumerate în anexa I la regulamentul (UE) nr. [COM(2011)416] al Parlamentului European și al Consiliului și a tutunului; |
| --- | --- |

a)

produsele agricole enumerate în lista cuprinsă în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”) cu excepția produselor de pescuit și de acvacultură enumerate în anexa I la regulamentul (UE) nr. [COM(2011)416] al Parlamentului European și al Consiliului și a tutunului;

| b) | produsele alimentare pe bază de produse agricole enumerate la punctul I din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului; |
| --- | --- |

b)

produsele alimentare pe bază de produse agricole enumerate la punctul I din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului;

| b) | produsele alimentare pe bază de produse agricole enumerate la punctul I din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului; |
| --- | --- |

b)

produsele alimentare pe bază de produse agricole enumerate la punctul I din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului;

| c) | băuturile spirtoase cu indicație geografică protejată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului; |
| --- | --- |

c)

băuturile spirtoase cu indicație geografică protejată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului;

| c) | băuturile spirtoase cu indicație geografică protejată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului; |
| --- | --- |

c)

băuturile spirtoase cu indicație geografică protejată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului;

| d) | vinul cu denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, precum și vinul obținut din agricultura ecologică pot beneficia de acțiuni de informare și de promovare. |
| --- | --- |

d)

vinul cu denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, precum și vinul obținut din agricultura ecologică pot beneficia de acțiuni de informare și de promovare.

2.   Vinul poate face obiectul acțiunilor de informare și de promovare, cu condiția ca alte produse menționate la alineatul (1) litera (a) sau (b) să facă, de asemenea, obiectul programului în cauză.

2
     
  Vinul poate face obiectul acțiunilor de informare și de promovare, cu condiția ca alte produse menționate la alineatul (1) litera (a) sau (b) să facă, de asemenea, obiectul programului în cauză.

Expunere de motive

Se consideră că sectorul vitivinicol nu trebuie să fie tratat în mod diferit față de celelalte produse agricole. Sectorul vitivinicol european este un sector recunoscut care trebuie protejat, având în vedere importanța sa pe piața internă europeană și, de asemenea, recunoașterea sa în afara Uniunii.

Amendamentul 11

Articolul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Acțiunile de informare și de promovare contribuie la consolidarea competitivității agriculturii europene, atât pe piața internă, cât și pe piețele din țări terțe. Obiectivele care trebuie realizate vor fi stabilite în cadrul programului de lucru, astfel cum este menționat la alineatul (2). | 1.   Acțiunile de informare și de promovare contribuie la consolidarea competitivității agriculturii europene, atât pe piața internă, cât și pe piețele din țări terțe. Obiectivele care trebuie realizate vor fi stabilite în cadrul programului de lucru, astfel cum este menționat la alineatul (2). |
| 2.   Comisia adoptă, prin intermediul unui act de punere în aplicare, un program de lucru care stabilește obiectivele urmărite, prioritățile, rezultatele preconizate, modalitățile de punere în aplicare și suma totală a planului de finanțare. Acesta conține, de asemenea, principalele criterii de evaluare, o descriere a acțiunilor care urmează să fie finanțate, o indicare a sumelor alocate fiecărui tip de acțiune, un calendar orientativ al punerii în aplicare și, pentru subvenții, nivelul maxim de cofinanțare. | 2.   Comisia adoptă, prin intermediul unui act de punere în aplicare, un program de lucru care stabilește obiectivele urmărite, prioritățile, rezultatele preconizate, modalitățile de punere în aplicare și suma totală a planului de finanțare. Acesta conține, de asemenea, principalele criterii de evaluare, o descriere a acțiunilor care urmează să fie finanțate, o indicare a sumelor alocate fiecărui tip de acțiune, un calendar orientativ al punerii în aplicare și, pentru subvenții, nivelul maxim de cofinanțare. |
| | La elaborarea programului respectiv, Comisia ia în considerare dezavantajele naturale specifice ale zonelor montane, insulare și ultraperiferice. |
| Actul de punere în aplicare prevăzut la primul paragraf se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 24 alineatul (3). | Actul de punere în aplicare prevăzut la primul paragraf se adoptă în conformitate cu procedura de consultare
  examinare menționată la articolul 24 alineatul (3
  2). |
| 3.   Programul de lucru menționat la alineatul (1) este pus în aplicare prin publicarea de către Comisie:






  a) | pentru programele simple, a unei cereri de propuneri care redă în principal condițiile de participare și principalele criterii de evaluare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Acțiunile de informare și de promovare contribuie la consolidarea competitivității agriculturii europene, atât pe piața internă, cât și pe piețele din țări terțe. Obiectivele care trebuie realizate vor fi stabilite în cadrul programului de lucru, astfel cum este menționat la alineatul (2).

1.   Acțiunile de informare și de promovare contribuie la consolidarea competitivității agriculturii europene, atât pe piața internă, cât și pe piețele din țări terțe. Obiectivele care trebuie realizate vor fi stabilite în cadrul programului de lucru, astfel cum este menționat la alineatul (2).

2.   Comisia adoptă, prin intermediul unui act de punere în aplicare, un program de lucru care stabilește obiectivele urmărite, prioritățile, rezultatele preconizate, modalitățile de punere în aplicare și suma totală a planului de finanțare. Acesta conține, de asemenea, principalele criterii de evaluare, o descriere a acțiunilor care urmează să fie finanțate, o indicare a sumelor alocate fiecărui tip de acțiune, un calendar orientativ al punerii în aplicare și, pentru subvenții, nivelul maxim de cofinanțare.

2.   Comisia adoptă, prin intermediul unui act de punere în aplicare, un program de lucru care stabilește obiectivele urmărite, prioritățile, rezultatele preconizate, modalitățile de punere în aplicare și suma totală a planului de finanțare. Acesta conține, de asemenea, principalele criterii de evaluare, o descriere a acțiunilor care urmează să fie finanțate, o indicare a sumelor alocate fiecărui tip de acțiune, un calendar orientativ al punerii în aplicare și, pentru subvenții, nivelul maxim de cofinanțare.

La elaborarea programului respectiv, Comisia ia în considerare dezavantajele naturale specifice ale zonelor montane, insulare și ultraperiferice.

Actul de punere în aplicare prevăzut la primul paragraf se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 24 alineatul (3).

Actul de punere în aplicare prevăzut la primul paragraf se adoptă în conformitate cu procedura de consultare
  examinare menționată la articolul 24 alineatul (3
  2).

3.   Programul de lucru menționat la alineatul (1) este pus în aplicare prin publicarea de către Comisie:

a)

pentru programele simple, a unei cereri de propuneri care redă în principal condițiile de participare și principalele criterii de evaluare.

| b) | pentru programele multinaționale, a unei cereri de propuneri în conformitate cu titlul VI din partea I a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012. |
| --- | --- |

b)

pentru programele multinaționale, a unei cereri de propuneri în conformitate cu titlul VI din partea I a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012.

3.   Programul de lucru menționat la alineatul (1) este pus în aplicare prin publicarea de către Comisie:

| a) | pentru programele simple, a unei
  două cereri de propuneri care redă
  redau în principal condițiile de participare și principalele criterii de evaluare. |
| --- | --- |

a)

pentru programele simple, a unei
  două cereri de propuneri care redă
  redau în principal condițiile de participare și principalele criterii de evaluare.

| b) | pentru programele multinaționale, a unei
  două cereri de propuneri în conformitate cu titlul VI din partea I a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012. |
| --- | --- |

b)

pentru programele multinaționale, a unei
  două cereri de propuneri în conformitate cu titlul VI din partea I a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012.

Cererile de propuneri menționate

  supra

  , la literele a) și b), iau în considerare dezavantajele naturale specifice ale zonelor montane, insulare și ultraperiferice.

Expunere de motive

Comisia își atribuie prea multe prerogative în cadrul procesului de decizie privind programul de lucru. Regulamentul actual permite publicarea a două cereri de propuneri, ceea ce evită ca solicitanții să trebuiască să aștepte prea mult timp până a se prezenta din nou.

Amendamentul 12

Articolul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Comisia procedează la evaluarea și la selectarea propunerilor de programe simple pe baza cererii de propuneri menționate la articolul 8, alineatul 3, litera (a). | 1.   Comisia procedează la evaluarea și la selectarea propunerilor de programe simple pe baza cererii de propuneri menționate la articolul 8, alineatul 3, litera (a). |
| | 2.   Comisia adoptă acte de punere în aplicare care să permită participarea statelor membre și a regiunilor europene la evaluarea și selectarea propunerilor de programe simple. |
| 2.   Comisia decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, asupra programelor simple selectate, asupra modificările ulterioare ale acestora și asupra bugetelor corespunzătoare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2). | 2.
  3.   Comisia decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, asupra programelor simple selectate, asupra modificările ulterioare ale acestora și asupra bugetelor corespunzătoare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Comisia procedează la evaluarea și la selectarea propunerilor de programe simple pe baza cererii de propuneri menționate la articolul 8, alineatul 3, litera (a).

1.   Comisia procedează la evaluarea și la selectarea propunerilor de programe simple pe baza cererii de propuneri menționate la articolul 8, alineatul 3, litera (a).

2.   Comisia adoptă acte de punere în aplicare care să permită participarea statelor membre și a regiunilor europene la evaluarea și selectarea propunerilor de programe simple.

2.   Comisia decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, asupra programelor simple selectate, asupra modificările ulterioare ale acestora și asupra bugetelor corespunzătoare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2).

2.
  3.   Comisia decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, asupra programelor simple selectate, asupra modificările ulterioare ale acestora și asupra bugetelor corespunzătoare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2).

Expunere de motive

Este inacceptabil ca statele membre să fie excluse din evaluarea și selectarea programelor simple. Administrațiile naționale trebuie să fie parte activă în această selectare, având în vedere că acestea vor fi însărcinate cu punerea în aplicare, monitorizarea și controlul acesteia, în conformitate cu articolul 14.

Amendamentul 13

Articolul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| După solicitarea de oferte concurențiale prin mijloacele corespunzătoare, entitatea care a formulat propunerea selectează organismele care să pună în aplicare programele simple selectate, în special în vederea garantării unei puneri în aplicare eficace a acțiunilor. | După solicitarea de oferte concurențiale prin mijloacele corespunzătoare, entitatea care a formulat propunerea selectează organismele specializate care să pună în aplicare programele simple selectate, în special în vederea garantării unei puneri în aplicare eficace a acțiunilor. |
| | Agențiile regionale de promovare sau serviciile de promovare ale regiunilor vor putea recunoaște acțiunile colective naționale referitoare la teritoriile regionale și acțiunile de comunicare a originii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

După solicitarea de oferte concurențiale prin mijloacele corespunzătoare, entitatea care a formulat propunerea selectează organismele care să pună în aplicare programele simple selectate, în special în vederea garantării unei puneri în aplicare eficace a acțiunilor.

După solicitarea de oferte concurențiale prin mijloacele corespunzătoare, entitatea care a formulat propunerea selectează organismele specializate care să pună în aplicare programele simple selectate, în special în vederea garantării unei puneri în aplicare eficace a acțiunilor.

Agențiile regionale de promovare sau serviciile de promovare ale regiunilor vor putea recunoaște acțiunile colective naționale referitoare la teritoriile regionale și acțiunile de comunicare a originii.

Expunere de motive

Este important să se sublinieze participarea statelor membre și să se implice regiunile în acțiunile de informare și promovare; din acest motiv, se propune să se menționeze asistența agențiilor și serviciilor de promovare în regiuni. Aceste agenții sunt propuse ca instrumente eficiente și flexibile pentru finanțarea și sprijinirea punerii în aplicare a programelor, și nu cu obiectivul de a fi ele însele finanțate prin intermediul acestor fonduri.

Amendamentul 14

Articolul 15 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Contribuția Uniunii la finanțarea programelor simple nu depășește 50 % din cheltuielile eligibile pentru finanțare în cadrul sistemului. Restul cheltuielilor sunt exclusiv în sarcina entităților care formulează propuneri. | 1.   Contribuția Uniunii la finanțarea programelor simple nu depășește 50 % din cheltuielile eligibile pentru finanțare în cadrul sistemului. Contribuția Uniunii la programele derulate în regiunile sale ultraperiferice va crește la 75%. |
| | Statele membre, împreună cu regiunile europene, pot acoperi, în mod voluntar, până la 20 % din costurile programelor. Restul cheltuielilor sunt exclusiv în sarcina entităților care formulează propuneri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Contribuția Uniunii la finanțarea programelor simple nu depășește 50 % din cheltuielile eligibile pentru finanțare în cadrul sistemului. Restul cheltuielilor sunt exclusiv în sarcina entităților care formulează propuneri.

1.   Contribuția Uniunii la finanțarea programelor simple nu depășește 50 % din cheltuielile eligibile pentru finanțare în cadrul sistemului. Contribuția Uniunii la programele derulate în regiunile sale ultraperiferice va crește la 75%.

Statele membre, împreună cu regiunile europene, pot acoperi, în mod voluntar, până la 20 % din costurile programelor. Restul cheltuielilor sunt exclusiv în sarcina entităților care formulează propuneri.

Expunere de motive

Se consideră că nu trebuie exclusă posibilitatea de cofinanțare de către statele membre a programelor simple, dat fiind că anumiți actori-cheie nu dispun întotdeauna de resursele bugetare necesare pentru a efectua acest tip de campanii de promovare și că acestea pot presupune sarcini majore pentru întreprinderi; dat fiind că IMM-urile ar fi cele mai prejudiciate, s-ar putea ca, în final, să participe numai întreprinderile mari. În plus, aceasta poate conduce la o scădere a participării la programe, provocând un efect contrar obiectivului. S-a considerat adecvat procentul de 20 %, deoarece permite estomparea diferenței dintre cheltuielile de promovare pe care le-ar putea avea unele state membre față de altele.

Amendamentul 15

Articolul 23 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Competența de a adopta acte delegate, menționată în prezentul regulament se deleagă Comisiei pentru o perioadă nedeterminată, începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament. | 2.   Competența de a adopta acte delegate, menționată în prezentul regulament se deleagă Comisiei pentru o perioadă nedeterminată, începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.   Competența de a adopta acte delegate, menționată în prezentul regulament se deleagă Comisiei pentru o perioadă nedeterminată, începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament.

2.   Competența de a adopta acte delegate, menționată în prezentul regulament se deleagă Comisiei pentru o perioadă nedeterminată, începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Expunere de motive

Se consideră că nu trebuie să se acorde o perioadă de timp nedeterminată pentru ca Comisia să poată adopta actele delegate; prin urmare, este mai bine să se elimine acest aspect din alineatul (2).

Amendamentul 16

Articolul 27

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cel târziu până la 31 decembrie [2020], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament, însoțit, după caz, de propuneri adecvate. | Cel târziu până la 31 decembrie [2020], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament, însoțit, după caz, de propuneri adecvate. În plus, este prezentat un raport intermediar până la 31 decembrie 2017. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cel târziu până la 31 decembrie [2020], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament, însoțit, după caz, de propuneri adecvate.

Cel târziu până la 31 decembrie [2020], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament, însoțit, după caz, de propuneri adecvate. În plus, este prezentat un raport intermediar până la 31 decembrie 2017.

Expunere de motive

Se consideră oportun ca Comisia să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport intermediar privind progresele înregistrate și situația punerii în aplicare a prezentului regulament, pentru că, în cazul în care va fi necesar să se aducă îmbunătățiri și ajustări, să existe o perioadă de timp corespunzătoare pentru a se putea îndeplini obiectivele stabilite pentru sfârșitul anului 2020.

Bruxelles, 2 aprilie 2014

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 7.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 174/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 174/36

---

Avizul Comitetului Regiunilor – Un cadru de calitate pentru stagii

2014/C 174/07

| Raportor | Andrius Kupčinskas (LT-PPE), primarul localității Kaunas |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de recomandare a Consiliului privind un Cadru de calitate pentru stagii
  COM(2013) 857 final |

Raportor

Andrius Kupčinskas (LT-PPE), primarul localității Kaunas

Document de referință

Propunere de recomandare a Consiliului privind un Cadru de calitate pentru stagii

COM(2013) 857 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută recomandarea adoptată de Consiliu privind un Cadru de calitate pentru stagii (CCS), a cărui creare a fost solicitată într-o serie de avize anterioare, dar regretă profund opțiunea Comisiei de a prezenta acest cadru sub forma unei recomandări a Consiliului și nu a unei directive; |
| --- | --- |

1.

salută recomandarea adoptată de Consiliu privind un Cadru de calitate pentru stagii (CCS), a cărui creare a fost solicitată într-o serie de avize anterioare, dar regretă profund opțiunea Comisiei de a prezenta acest cadru sub forma unei recomandări a Consiliului și nu a unei directive;

| 2. | ţinând seama că perioada dintre prezentarea propunerii Comisiei (4 decembrie 2013) și adoptarea recomandării Consiliului (10 martie 2014) a fost prea scurtă ca să permită Comitetului Regiunilor să elaboreze un aviz, în conformitate cu procedurile în vigoare, constată cu surprindere că nici Comisia Europeană, la elaborarea recomandării privind un cadru de calitate pentru stagii, nici Consiliul Uniunii Europene, la adoptarea recomandării, nu au consultat Adunarea UE a reprezentanților locali și regionali, Comitetul Regiunilor; |
| --- | --- |

2.

ţinând seama că perioada dintre prezentarea propunerii Comisiei (4 decembrie 2013) și adoptarea recomandării Consiliului (10 martie 2014) a fost prea scurtă ca să permită Comitetului Regiunilor să elaboreze un aviz, în conformitate cu procedurile în vigoare, constată cu surprindere că nici Comisia Europeană, la elaborarea recomandării privind un cadru de calitate pentru stagii, nici Consiliul Uniunii Europene, la adoptarea recomandării, nu au consultat Adunarea UE a reprezentanților locali și regionali, Comitetul Regiunilor;

| 3. | regretă că rata șomajului în rândul tinerilor este încă foarte ridicată în UE, mai ales în unele regiuni, și subliniază că este important să se ia măsuri active pentru combaterea acestui fenomen. Dacă se dorește realizarea obiectivului stabilit în Strategia Europa 2020, de a se atinge, până în 2020, o rată de ocupare a forței de muncă de 75% în rândul populației cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani, trebuie îmbunătățită educația tinerilor, adică să fie mai clar orientată către cererea de pe piața forței de muncă și trebuie să se creeze condiții mai favorabile pentru trecerea la piața forței de muncă; |
| --- | --- |

3.

regretă că rata șomajului în rândul tinerilor este încă foarte ridicată în UE, mai ales în unele regiuni, și subliniază că este important să se ia măsuri active pentru combaterea acestui fenomen. Dacă se dorește realizarea obiectivului stabilit în Strategia Europa 2020, de a se atinge, până în 2020, o rată de ocupare a forței de muncă de 75% în rândul populației cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani, trebuie îmbunătățită educația tinerilor, adică să fie mai clar orientată către cererea de pe piața forței de muncă și trebuie să se creeze condiții mai favorabile pentru trecerea la piața forței de muncă;

| 4. | consideră că trebuie depuse mult mai multe eforturi, atât pe plan naţional, cât şi la nivel european, pentru a-i încuraja pe tineri să se orienteze spre profesiile viitorului. În acest scop este nevoie de elaborarea unor studii care să recunoască și să prevadă din timp tendințele în materie de schimbări ale cererii de forță de muncă, orientându-le în funcție de sectoare și profesii, de numărul de lucrători care părăsesc anumite activități, de numărul de persoane care trebuie formate pentru a acoperi noile locuri de muncă și de nevoile probabile de locuri de formare pentru tineri; |
| --- | --- |

4.

consideră că trebuie depuse mult mai multe eforturi, atât pe plan naţional, cât şi la nivel european, pentru a-i încuraja pe tineri să se orienteze spre profesiile viitorului. În acest scop este nevoie de elaborarea unor studii care să recunoască și să prevadă din timp tendințele în materie de schimbări ale cererii de forță de muncă, orientându-le în funcție de sectoare și profesii, de numărul de lucrători care părăsesc anumite activități, de numărul de persoane care trebuie formate pentru a acoperi noile locuri de muncă și de nevoile probabile de locuri de formare pentru tineri;

| 5. | dat fiind că perioadele de stagii reprezintă un element esențial al garanției pentru tineret, își reiterează sprijinul pentru Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 (1) privind înființarea unei garanții pentru tineret (2), prin care trebuie să se „asigure ca toți tinerii sub vârsta de 25 de ani să primească o ofertă de bună calitate de obținere a unui loc de muncă, de continuare a educației, de intrare în ucenicie sau de efectuare a unui stagiu, într-un interval de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la momentul în care nu mai urmează o formă de învățământ formal”. Autorităţile locale şi regionale trebuie să joace un rol fundamental în punerea în aplicare a sistemelor de garanții pentru tineret; |
| --- | --- |

5.

dat fiind că perioadele de stagii reprezintă un element esențial al garanției pentru tineret, își reiterează sprijinul pentru Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 (1) privind înființarea unei garanții pentru tineret (2), prin care trebuie să se „asigure ca toți tinerii sub vârsta de 25 de ani să primească o ofertă de bună calitate de obținere a unui loc de muncă, de continuare a educației, de intrare în ucenicie sau de efectuare a unui stagiu, într-un interval de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la momentul în care nu mai urmează o formă de învățământ formal”. Autorităţile locale şi regionale trebuie să joace un rol fundamental în punerea în aplicare a sistemelor de garanții pentru tineret;

| 6. | salută propunerea de a crea un CCS, considerând că aceasta este o măsură utilă, prin care se va garanta că stagiile vor facilita în mod eficient tranziția de pe băncile școlii la locul de muncă, crescând astfel șansele de angajare ale tinerilor; |
| --- | --- |

6.

salută propunerea de a crea un CCS, considerând că aceasta este o măsură utilă, prin care se va garanta că stagiile vor facilita în mod eficient tranziția de pe băncile școlii la locul de muncă, crescând astfel șansele de angajare ale tinerilor;

| 7. | consideră că transmiterea expertizei de la o generație la alta, după modelul „maestru-discipol”, trebuie pusă în valoare în cadrul stagiilor; |
| --- | --- |

7.

consideră că transmiterea expertizei de la o generație la alta, după modelul „maestru-discipol”, trebuie pusă în valoare în cadrul stagiilor;

| 8. | este de acord cu schimbările pe care le aduce CCS, deoarece prin CCS se urmărește asigurarea transparenței stagiilor și readucerea în centrul atenției a obiectivelor de învățare; în același timp, își exprimă dezamăgirea pentru faptul că acest cadru de calitate nu prevede o dezbatere cu privire la recomandările adresate statelor membre pe teme atât de importante precum securitatea socială sau remunerațiile pentru stagiari; regretă că atribuțiile CCS nu corespund celor ale Garanției pentru tineret, având în vedere că CCS vizează numai stagiile de pe piața liberă și exclude stagiile efectuate în cadrul unui curs, al educației formale sau al formării profesionale; |
| --- | --- |

8.

este de acord cu schimbările pe care le aduce CCS, deoarece prin CCS se urmărește asigurarea transparenței stagiilor și readucerea în centrul atenției a obiectivelor de învățare; în același timp, își exprimă dezamăgirea pentru faptul că acest cadru de calitate nu prevede o dezbatere cu privire la recomandările adresate statelor membre pe teme atât de importante precum securitatea socială sau remunerațiile pentru stagiari; regretă că atribuțiile CCS nu corespund celor ale Garanției pentru tineret, având în vedere că CCS vizează numai stagiile de pe piața liberă și exclude stagiile efectuate în cadrul unui curs, al educației formale sau al formării profesionale;

| 9. | reamintește că autoritățile locale și regionale au un rol important în definirea și punerea în aplicare a măsurilor de combatere a șomajului, inclusiv în domeniul educației și formării. Statele membre ar trebui să fie conștiente de acest rol și să valorifice oportunitățile aferente, în vederea facilitării trecerii tinerilor specialiști de la educație la piața forței de muncă, întrucât tocmai autoritățile locale au rolul de furnizori de servicii în domeniul educației, al formării și al ocupării forței de muncă; prin urmare, Comitetul regretă că recomandarea Consiliului nu abordează rolul autorităţilor locale şi regionale în punerea în aplicare a CCS; |
| --- | --- |

9.

reamintește că autoritățile locale și regionale au un rol important în definirea și punerea în aplicare a măsurilor de combatere a șomajului, inclusiv în domeniul educației și formării. Statele membre ar trebui să fie conștiente de acest rol și să valorifice oportunitățile aferente, în vederea facilitării trecerii tinerilor specialiști de la educație la piața forței de muncă, întrucât tocmai autoritățile locale au rolul de furnizori de servicii în domeniul educației, al formării și al ocupării forței de muncă; prin urmare, Comitetul regretă că recomandarea Consiliului nu abordează rolul autorităţilor locale şi regionale în punerea în aplicare a CCS;

| 10. | solicită statelor membre să garanteze implicarea activă a partenerilor sociali și a autorităților locale și regionale, pentru a asigura succesul punerii în aplicare a sistemului, |
| --- | --- |

10.

solicită statelor membre să garanteze implicarea activă a partenerilor sociali și a autorităților locale și regionale, pentru a asigura succesul punerii în aplicare a sistemului,

| 11. | și să examineze în detaliu condițiile juridice și de altă natură prin care CCS poate fi transpus în practică la nivel național sau în dispoziții de drept intern; |
| --- | --- |

11.

și să examineze în detaliu condițiile juridice și de altă natură prin care CCS poate fi transpus în practică la nivel național sau în dispoziții de drept intern;

Observații introductive

| 12. | este îngrijorat de rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor în Uniunea Europeană și de riscul de sărăcie indus astfel în prezent în rândul tinerilor, aspecte abordate și în raportul anual al Comisiei Europene privind ocuparea forței de muncă și evoluțiile sociale în Europa în 2012 (3); |
| --- | --- |

12.

este îngrijorat de rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor în Uniunea Europeană și de riscul de sărăcie indus astfel în prezent în rândul tinerilor, aspecte abordate și în raportul anual al Comisiei Europene privind ocuparea forței de muncă și evoluțiile sociale în Europa în 2012 (3);

| 13. | subliniază importanța unor măsuri eficiente pentru abordarea problemei tot mai mari din Europa a tinerilor care nici nu lucrează, nici nu studiază, și atrage atenția asupra consecințelor și a riscurilor sociale, economice și demografice pe care le comportă lipsa de independență a acestor tineri; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța unor măsuri eficiente pentru abordarea problemei tot mai mari din Europa a tinerilor care nici nu lucrează, nici nu studiază, și atrage atenția asupra consecințelor și a riscurilor sociale, economice și demografice pe care le comportă lipsa de independență a acestor tineri;

| 14. | împărtăşeşte opinia Comisiei cu privire la importanța stagiilor și atrage atenția asupra faptului că stagiile de înaltă calitate le oferă tinerilor posibilitatea de a dobândi experiență profesională, cunoștințe și competențe valoroase, ceea ce contribuie la creșterea șanselor de găsire a unui loc de muncă și le facilitează stabilirea rapidă și durabilă pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

14.

împărtăşeşte opinia Comisiei cu privire la importanța stagiilor și atrage atenția asupra faptului că stagiile de înaltă calitate le oferă tinerilor posibilitatea de a dobândi experiență profesională, cunoștințe și competențe valoroase, ceea ce contribuie la creșterea șanselor de găsire a unui loc de muncă și le facilitează stabilirea rapidă și durabilă pe piața forței de muncă;

| 15. | împărtăşeşte îngrijorarea Comisiei cu privire la faptul că stagiile sunt folosite uneori în mod abuziv ca o sursă ieftină sau chiar gratuită de forță de muncă. În consecință, principalele provocări constau în stabilirea clară a duratei maxime a stagiilor și în îmbunătățirea calității lor, astfel încât experiența să fie utilă în perspectiva viitoarei încadrări în muncă; |
| --- | --- |

15.

împărtăşeşte îngrijorarea Comisiei cu privire la faptul că stagiile sunt folosite uneori în mod abuziv ca o sursă ieftină sau chiar gratuită de forță de muncă. În consecință, principalele provocări constau în stabilirea clară a duratei maxime a stagiilor și în îmbunătățirea calității lor, astfel încât experiența să fie utilă în perspectiva viitoarei încadrări în muncă;

| 16. | atrage atenția asupra faptului că, în ceea ce privește ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, cele mai bune rezultate pot fi observate în țările și regiunile în care tinerii au posibilitatea de a absolvi stagii și ucenicii de înaltă calitate și în care există planuri stabile de stagii și de plasamente în întreprinderi, care fac parte integrantă din sistemul de formare și recrutare; este important ca instituțiile de învățământ superior să colaboreze cu mediul antreprenorial, pentru a se asigura obținerea unor beneficii reciproce prin programele de stagii; |
| --- | --- |

16.

atrage atenția asupra faptului că, în ceea ce privește ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, cele mai bune rezultate pot fi observate în țările și regiunile în care tinerii au posibilitatea de a absolvi stagii și ucenicii de înaltă calitate și în care există planuri stabile de stagii și de plasamente în întreprinderi, care fac parte integrantă din sistemul de formare și recrutare; este important ca instituțiile de învățământ superior să colaboreze cu mediul antreprenorial, pentru a se asigura obținerea unor beneficii reciproce prin programele de stagii;

Aspecte generale ale recomandării

| 17. | este de acord cu orientările generale ale CCS și constată că atât procesul de învățare, care face posibilă o mai bună familiarizare cu locul de muncă, cât și existența unor obiective de învățare clare și alegerea unui supraveghetor adecvat sunt importante pentru stagiu; |
| --- | --- |

17.

este de acord cu orientările generale ale CCS și constată că atât procesul de învățare, care face posibilă o mai bună familiarizare cu locul de muncă, cât și existența unor obiective de învățare clare și alegerea unui supraveghetor adecvat sunt importante pentru stagiu;

| 18. | sprijină solicitarea ca, în conformitate cu CCS, cunoștințele, deprinderile și competențele dobândite de stagiar să fie confirmate în mod oficial de către ofertantul de stagiu printr-un certificat de absolvire a stagiului, lucru esențial pentru recunoașterea oficială a valorii stagiului, ca instrument care să faciliteze integrarea tinerilor și să le sporească posibilitățile de acces la un loc de muncă de calitate; |
| --- | --- |

18.

sprijină solicitarea ca, în conformitate cu CCS, cunoștințele, deprinderile și competențele dobândite de stagiar să fie confirmate în mod oficial de către ofertantul de stagiu printr-un certificat de absolvire a stagiului, lucru esențial pentru recunoașterea oficială a valorii stagiului, ca instrument care să faciliteze integrarea tinerilor și să le sporească posibilitățile de acces la un loc de muncă de calitate;

| 19. | regretă că recomandarea Consiliului nu se referă la stagiile care pot fi urmate în cadrul unui program de studiu academic sau de educație formală ori în cadrul unui program de formare profesională; invită, prin urmare, Comisia să propună un cadru de calitate pentru aceste stagii într-o propunere separată; |
| --- | --- |

19.

regretă că recomandarea Consiliului nu se referă la stagiile care pot fi urmate în cadrul unui program de studiu academic sau de educație formală ori în cadrul unui program de formare profesională; invită, prin urmare, Comisia să propună un cadru de calitate pentru aceste stagii într-o propunere separată;

| 20. | salută sprijinul prevăzut în contextul CCS pentru măsurile statelor membre prin intermediul sistemului de finanțare al UE [finanțarea programelor de stagiu din Fondul Social European (FSE), din Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR) și prin Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor], schimbul de bune practici și măsurile de monitorizare; cu toate acestea, sugerează să se aibă în vedere ca fondurile europene să nu se substituie fondurilor private; |
| --- | --- |

20.

salută sprijinul prevăzut în contextul CCS pentru măsurile statelor membre prin intermediul sistemului de finanțare al UE [finanțarea programelor de stagiu din Fondul Social European (FSE), din Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR) și prin Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor], schimbul de bune practici și măsurile de monitorizare; cu toate acestea, sugerează să se aibă în vedere ca fondurile europene să nu se substituie fondurilor private;

Condițiile de muncă şi transparenţa

| 21. | solicită, pentru garantarea calității stagiilor, să se promoveze dezbaterea cu privire la schimbul de bune practici în Europa, prin utilizarea extensivă a metodei deschise de coordonare, oferind statelor membre asistență în formularea standardelor minime pentru stagii, care să se bazeze pe aceste proceduri; |
| --- | --- |

21.

solicită, pentru garantarea calității stagiilor, să se promoveze dezbaterea cu privire la schimbul de bune practici în Europa, prin utilizarea extensivă a metodei deschise de coordonare, oferind statelor membre asistență în formularea standardelor minime pentru stagii, care să se bazeze pe aceste proceduri;

| 22. | salută cerințele de transparență prevăzute în CSS cu privire la publicarea stagiilor vacante, însă atrage atenția asupra faptului că, deși este importantă, numai transparența nu este suficientă pentru a asigura calitatea lor; |
| --- | --- |

22.

salută cerințele de transparență prevăzute în CSS cu privire la publicarea stagiilor vacante, însă atrage atenția asupra faptului că, deși este importantă, numai transparența nu este suficientă pentru a asigura calitatea lor;

| 23. | regretă, în acest context, că ofertanților de stagii nu li se recomandă prin CSS să ofere o asigurare socială și medicală, ci li se cere doar să indice în anunțurile de stagii vacante dacă este prevăzută o astfel de asigurare; |
| --- | --- |

23.

regretă, în acest context, că ofertanților de stagii nu li se recomandă prin CSS să ofere o asigurare socială și medicală, ci li se cere doar să indice în anunțurile de stagii vacante dacă este prevăzută o astfel de asigurare;

| 24. | salută faptul că în CCS se arată că în anunțurile de stagii vacante ar trebui să se precizeze dacă este prevăzută acordarea unei remunerații și/sau a unei indemnizații pentru stagiu și salută dispoziția din recomandarea Consiliului conform căreia în anunțurile de stagii trebuie să se indice nivelul remunerațiilor și/sau al indemnizațiilor, în cazul în care se oferă o remunerație sau o indemnizație. În același timp, în opinia Comitetului, trebuie garantat faptul că obligația de informare nu creează o povară birocratică pentru ofertantul de stagiu și că orice reglementare în acest domeniu nu îngreunează, ci stimulează crearea de stagii în toate sectoarele pieței forței de muncă; |
| --- | --- |

24.

salută faptul că în CCS se arată că în anunțurile de stagii vacante ar trebui să se precizeze dacă este prevăzută acordarea unei remunerații și/sau a unei indemnizații pentru stagiu și salută dispoziția din recomandarea Consiliului conform căreia în anunțurile de stagii trebuie să se indice nivelul remunerațiilor și/sau al indemnizațiilor, în cazul în care se oferă o remunerație sau o indemnizație. În același timp, în opinia Comitetului, trebuie garantat faptul că obligația de informare nu creează o povară birocratică pentru ofertantul de stagiu și că orice reglementare în acest domeniu nu îngreunează, ci stimulează crearea de stagii în toate sectoarele pieței forței de muncă;

| 25. | subliniază, de asemenea, că CCS nu abordează problema stagiilor fără plată sau a stagiilor remunerate doar parțial. Rezultatele unui recent sondaj Eurobarometru (4) arată că trei cincimi din totalul stagiarilor fie nu primesc nicio indemnizație financiară, fie primesc o sumă atât de mică încât, în mai mult de jumătate din cazuri, nu este suficientă pentru a acoperi costurile minime de trai. Această situație ascunde pericolul limitării accesului la stagii la persoanele care și le pot permite din punct de vedere financiar, ceea ce, la rândul său, duce la scăderea numărului de stagii și la reducerea utilității lor economice și, totodată, la creșterea inegalităților. |
| --- | --- |

25.

subliniază, de asemenea, că CCS nu abordează problema stagiilor fără plată sau a stagiilor remunerate doar parțial. Rezultatele unui recent sondaj Eurobarometru (4) arată că trei cincimi din totalul stagiarilor fie nu primesc nicio indemnizație financiară, fie primesc o sumă atât de mică încât, în mai mult de jumătate din cazuri, nu este suficientă pentru a acoperi costurile minime de trai. Această situație ascunde pericolul limitării accesului la stagii la persoanele care și le pot permite din punct de vedere financiar, ceea ce, la rândul său, duce la scăderea numărului de stagii și la reducerea utilității lor economice și, totodată, la creșterea inegalităților.

| 26. | Impunerea obligației de a crea condiții pentru o asigurare adecvată și de a oferi indemnizații sau remunerații tuturor stagiarilor în scopul de a asigura calitatea stagiilor poate atrage după sine reducerea numărului de stagii din cauza poverii financiare considerabile pe care ar presupune-o acest lucru atât pentru autoritățile locale și regionale, cât și pentru întreprinderi. Întrucât, ca urmare a diversității din Europa, este posibil să nu se poată crea un model unitar adecvat pentru toți, Comitetul salută eforturile depuse pentru crearea unor sisteme efective de finanțare parțială sau integrală a stagiilor, prin combinarea diferitelor surse; |
| --- | --- |

26.

Impunerea obligației de a crea condiții pentru o asigurare adecvată și de a oferi indemnizații sau remunerații tuturor stagiarilor în scopul de a asigura calitatea stagiilor poate atrage după sine reducerea numărului de stagii din cauza poverii financiare considerabile pe care ar presupune-o acest lucru atât pentru autoritățile locale și regionale, cât și pentru întreprinderi. Întrucât, ca urmare a diversității din Europa, este posibil să nu se poată crea un model unitar adecvat pentru toți, Comitetul salută eforturile depuse pentru crearea unor sisteme efective de finanțare parțială sau integrală a stagiilor, prin combinarea diferitelor surse;

| 27. | constată că, în recomandarea Consiliului, rolul supraveghetorului de stagiu este insuficient definit și, având în vedere că reglementarea acestei chestiuni ține de competența statelor membre, invită statele membre și partenerii sociali și economici să facă schimb de bune practici pentru reglementarea rolului supraveghetorilor de stagii, a obligațiilor și a responsabilităților acestora, precum și a altor aspecte relevante, pentru a înțelege treptat care sunt cele mai bune practici la nivel european și pentru a pune în practică principiul guvernanței pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

27.

constată că, în recomandarea Consiliului, rolul supraveghetorului de stagiu este insuficient definit și, având în vedere că reglementarea acestei chestiuni ține de competența statelor membre, invită statele membre și partenerii sociali și economici să facă schimb de bune practici pentru reglementarea rolului supraveghetorilor de stagii, a obligațiilor și a responsabilităților acestora, precum și a altor aspecte relevante, pentru a înțelege treptat care sunt cele mai bune practici la nivel european și pentru a pune în practică principiul guvernanței pe mai multe niveluri;

Stagiile transnaționale

| 28. | salută influența pozitivă a CCS, care facilitează desfășurarea stagiilor transnaţionale, încă rare în prezent, și îmbunătățește accesul la informații; |
| --- | --- |

28.

salută influența pozitivă a CCS, care facilitează desfășurarea stagiilor transnaţionale, încă rare în prezent, și îmbunătățește accesul la informații;

| 29. | întrucât articolul 153 din TFUE – ca temei juridic pentru CCS – prevede că Uniunea Europeană sprijină și completează acțiunea statelor membre, sugerează că ar trebui să se depună eforturi la nivelul întregii UE pentru a strânge și disemina informații cu privire la stagii, pentru a promova mobilitatea stagiarilor, întrucât tinerii pot absolvi mai ușor un stagiu într-o altă țară dacă au acces rapid la informații din care să reiasă ce așteptări poate avea stagiarul; |
| --- | --- |

29.

întrucât articolul 153 din TFUE – ca temei juridic pentru CCS – prevede că Uniunea Europeană sprijină și completează acțiunea statelor membre, sugerează că ar trebui să se depună eforturi la nivelul întregii UE pentru a strânge și disemina informații cu privire la stagii, pentru a promova mobilitatea stagiarilor, întrucât tinerii pot absolvi mai ușor un stagiu într-o altă țară dacă au acces rapid la informații din care să reiasă ce așteptări poate avea stagiarul;

| 30. | subliniază totuși faptul că deseori nu se plătesc indemnizații sau, dacă se plătesc, sumele nu sunt suficiente și că, în condițiile în care nu se oferă nici cazare, acest lucru poate constitui un obstacol în calea stagiilor transnaționale, întrucât deseori este posibil ca, din acest motiv, stagiarii interesați să nu fie în măsură să urmeze un stagiu într-un alt stat membru; |
| --- | --- |

30.

subliniază totuși faptul că deseori nu se plătesc indemnizații sau, dacă se plătesc, sumele nu sunt suficiente și că, în condițiile în care nu se oferă nici cazare, acest lucru poate constitui un obstacol în calea stagiilor transnaționale, întrucât deseori este posibil ca, din acest motiv, stagiarii interesați să nu fie în măsură să urmeze un stagiu într-un alt stat membru;

| 31. | subliniază că crearea unor condiții mai favorabile pentru stagiile transnaționale ar putea avea efecte pozitive din mai multe puncte de vedere, ca, de exemplu, creșterea șanselor stagiarilor de a-și găsi un loc de muncă sau îmbunătățirea integrării pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

31.

subliniază că crearea unor condiții mai favorabile pentru stagiile transnaționale ar putea avea efecte pozitive din mai multe puncte de vedere, ca, de exemplu, creșterea șanselor stagiarilor de a-și găsi un loc de muncă sau îmbunătățirea integrării pe piața forței de muncă;

| 32. | subscrie ideii formulate în CCS privind eventuala extindere a EURES la stagii, în conformitate cu solicitarea formulată de Consiliul European (5) în acest sens în Concluziile sale din iunie 2012; de asemenea, salută propunerea ca această rețea să fie utilizată pentru transmiterea de informații cu privire la stagii; |
| --- | --- |

32.

subscrie ideii formulate în CCS privind eventuala extindere a EURES la stagii, în conformitate cu solicitarea formulată de Consiliul European (5) în acest sens în Concluziile sale din iunie 2012; de asemenea, salută propunerea ca această rețea să fie utilizată pentru transmiterea de informații cu privire la stagii;

| 33. | este de acord cu utilizarea rețelei EURES pentru a asigura accesul la informații referitoare la stagiile disponibile și recomandă ca această rețea să fie utilizată și ca instrument de feedback, care să le ofere stagiarilor posibilitatea de a evalua experiențele lor în ceea ce privește stagiile; |
| --- | --- |

33.

este de acord cu utilizarea rețelei EURES pentru a asigura accesul la informații referitoare la stagiile disponibile și recomandă ca această rețea să fie utilizată și ca instrument de feedback, care să le ofere stagiarilor posibilitatea de a evalua experiențele lor în ceea ce privește stagiile;

| 34. | atrage atenția și asupra faptului că numărul de stagii transnaționale este foarte mic, în pofida unor rate de mobilitate foarte mari în rândul studenților, ca, de exemplu, în cadrul programului Erasmus (6). Se poate vorbi, așadar, de o șansă ratată de reducere a șomajului prin mobilitate: un stagiu într-o altă țară ar putea juca un rol decisiv în cazul în care tinerii ar dori să ocupe un loc de muncă într-un alt stat membru; salută, prin urmare, lansarea programului Erasmus+, care ar putea contribui la creșterea numărului de stagii în străinătate; |
| --- | --- |

34.

atrage atenția și asupra faptului că numărul de stagii transnaționale este foarte mic, în pofida unor rate de mobilitate foarte mari în rândul studenților, ca, de exemplu, în cadrul programului Erasmus (6). Se poate vorbi, așadar, de o șansă ratată de reducere a șomajului prin mobilitate: un stagiu într-o altă țară ar putea juca un rol decisiv în cazul în care tinerii ar dori să ocupe un loc de muncă într-un alt stat membru; salută, prin urmare, lansarea programului Erasmus+, care ar putea contribui la creșterea numărului de stagii în străinătate;

| 35. | Posibilitatea de a dobândi experiențe în condiții diferite le oferă tinerilor o șansă inestimabilă de a crește numărul potențialilor angajatori din diferitele state membre. Din acest motiv, ar trebui să se încerce să se garanteze că efectuarea stagiilor într-un alt stat membru este sprijinită efectiv: prin încercarea de a se găsi soluții pentru rambursarea cheltuielilor prilejuite de mutarea în altă țară și prin furnizarea informațiilor corespunzătoare, astfel încât stagiarii să nu se confrunte cu greutăți financiare, date fiind costurile vieții din țara în care se desfășoară stagiul și dispozițiile de drept administrativ în vigoare în țara-gazdă (ca, de exemplu, permisul de muncă și de ședere, eventual certificatul de înregistrare etc.); |
| --- | --- |

35.

Posibilitatea de a dobândi experiențe în condiții diferite le oferă tinerilor o șansă inestimabilă de a crește numărul potențialilor angajatori din diferitele state membre. Din acest motiv, ar trebui să se încerce să se garanteze că efectuarea stagiilor într-un alt stat membru este sprijinită efectiv: prin încercarea de a se găsi soluții pentru rambursarea cheltuielilor prilejuite de mutarea în altă țară și prin furnizarea informațiilor corespunzătoare, astfel încât stagiarii să nu se confrunte cu greutăți financiare, date fiind costurile vieții din țara în care se desfășoară stagiul și dispozițiile de drept administrativ în vigoare în țara-gazdă (ca, de exemplu, permisul de muncă și de ședere, eventual certificatul de înregistrare etc.);

Transpunerea CCS

| 36. | subliniază că este utilă implicarea autorităților locale și regionale în procesul complex de elaborare și punere în aplicare a noilor inițiative, alocându-se finanțarea necesară acestui scop, întrucât sunt cel mai în măsură să evalueze diferitele condiții și nevoi de la nivel local; |
| --- | --- |

36.

subliniază că este utilă implicarea autorităților locale și regionale în procesul complex de elaborare și punere în aplicare a noilor inițiative, alocându-se finanțarea necesară acestui scop, întrucât sunt cel mai în măsură să evalueze diferitele condiții și nevoi de la nivel local;

| 37. | regretă faptul că în recomandarea Consiliului nu se propune ca autoritățile locale și regionale și întreprinderile să fie consultate într-o măsură mai amplă la crearea și perfecționarea programelor de formare, astfel încât să se țină seama de nevoile pieței forței de muncă și să se asigure formarea profesioniștilor în domeniile solicitate; |
| --- | --- |

37.

regretă faptul că în recomandarea Consiliului nu se propune ca autoritățile locale și regionale și întreprinderile să fie consultate într-o măsură mai amplă la crearea și perfecționarea programelor de formare, astfel încât să se țină seama de nevoile pieței forței de muncă și să se asigure formarea profesioniștilor în domeniile solicitate;

| 38. | subliniază, de asemenea, că autoritățile locale și regionale sunt deseori responsabile în mare parte de punerea în aplicare a măsurilor în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al formării profesionale și că aspectul teritorial al acestor domenii de politică este foarte important; |
| --- | --- |

38.

subliniază, de asemenea, că autoritățile locale și regionale sunt deseori responsabile în mare parte de punerea în aplicare a măsurilor în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al formării profesionale și că aspectul teritorial al acestor domenii de politică este foarte important;

| 39. | salută„promovarea implicării active a serviciilor de ocupare a forței de muncă, a instituțiilor de învățământ și a ofertanților de stagii în punerea în aplicare a Cadrului de calitate pentru stagii” și subliniază rolul important al autorităților locale și regionale în toate cele trei domenii; |
| --- | --- |

39.

salută„promovarea implicării active a serviciilor de ocupare a forței de muncă, a instituțiilor de învățământ și a ofertanților de stagii în punerea în aplicare a Cadrului de calitate pentru stagii” și subliniază rolul important al autorităților locale și regionale în toate cele trei domenii;

| 40. | subliniază că, pentru a se asigura succesul punerii în aplicare a CCS, autoritățile locale și regionale, în calitate de angajatori, trebuie implicate în acest proces și regretă că în recomandarea Comisiei nu se fac referiri concrete la competențele și experiențele acestora; consideră că este important să se instituie un cadru legal care să le permită instituțiilor publice să primească stagiari și să disemineze cele mai bune practici ale autorităților publice; |
| --- | --- |

40.

subliniază că, pentru a se asigura succesul punerii în aplicare a CCS, autoritățile locale și regionale, în calitate de angajatori, trebuie implicate în acest proces și regretă că în recomandarea Comisiei nu se fac referiri concrete la competențele și experiențele acestora; consideră că este important să se instituie un cadru legal care să le permită instituțiilor publice să primească stagiari și să disemineze cele mai bune practici ale autorităților publice;

| 41. | invită Comisia să ia mai multe măsuri pentru a strânge și difuza informații și pentru a stimula statele membre să își definească normele de drept în mod corespunzător, pentru a asigura mai buna adaptare a condițiilor de stagiu la așteptările tuturor părților interesate; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia să ia mai multe măsuri pentru a strânge și difuza informații și pentru a stimula statele membre să își definească normele de drept în mod corespunzător, pentru a asigura mai buna adaptare a condițiilor de stagiu la așteptările tuturor părților interesate;

| 42. | atrage atenția asupra faptului că, în calitate de angajatori și ofertanți de stagii, autoritățile locale și regionale ar trebui să dea un exemplu la punerea în aplicare a reglementărilor pentru stagii de înaltă calitate; prin urmare, invită autorităţile locale şi regionale să ofere cât mai multe stagii de înaltă calitate cu putință; |
| --- | --- |

42.

atrage atenția asupra faptului că, în calitate de angajatori și ofertanți de stagii, autoritățile locale și regionale ar trebui să dea un exemplu la punerea în aplicare a reglementărilor pentru stagii de înaltă calitate; prin urmare, invită autorităţile locale şi regionale să ofere cât mai multe stagii de înaltă calitate cu putință;

| 43. | subliniază importanța posibilității de a implica părțile interesate din societatea civilă activă, mai ales a tinerilor și a organizațiilor de tineret, în etapa de punere în aplicare a CCS, printre alte resurse, prin intermediul Alianței europene pentru ucenicii, platformă de colaborare creată de Comisie în iulie 2013; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța posibilității de a implica părțile interesate din societatea civilă activă, mai ales a tinerilor și a organizațiilor de tineret, în etapa de punere în aplicare a CCS, printre alte resurse, prin intermediul Alianței europene pentru ucenicii, platformă de colaborare creată de Comisie în iulie 2013;

| 44. | subliniază, de asemenea, importanța sectorului privat și, în special a IMM-urilor, pentru punerea în aplicare a CCS; |
| --- | --- |

44.

subliniază, de asemenea, importanța sectorului privat și, în special a IMM-urilor, pentru punerea în aplicare a CCS;

| 45. | solicită autorităţilor locale şi regionale să coopereze strâns cu instituțiile de formare și cu angajatorii locali la crearea unor programe de promovare a competențelor studenților și să instituie în acest scop burse și stagii plătite pentru studenții cu cele mai bune performanțe; atrage, de asemenea, atenția asupra importanței diseminării la nivelul UE a celor mai bune practici existente în acest domeniu în diferitele state membre; |
| --- | --- |

45.

solicită autorităţilor locale şi regionale să coopereze strâns cu instituțiile de formare și cu angajatorii locali la crearea unor programe de promovare a competențelor studenților și să instituie în acest scop burse și stagii plătite pentru studenții cu cele mai bune performanțe; atrage, de asemenea, atenția asupra importanței diseminării la nivelul UE a celor mai bune practici existente în acest domeniu în diferitele state membre;

Dispoziții finale

| 46. | salută recomandările Comisiei în ceea ce privește promovarea unei strânse cooperări cu părțile interesate pentru garantarea punerii rapide în aplicare a CCS și subliniază din nou rolul important al autorităţilor locale şi regionale în acest domeniu; |
| --- | --- |

46.

salută recomandările Comisiei în ceea ce privește promovarea unei strânse cooperări cu părțile interesate pentru garantarea punerii rapide în aplicare a CCS și subliniază din nou rolul important al autorităţilor locale şi regionale în acest domeniu;

| 47. | invită statele membre să dea curs recomandării Comisiei și, în procesul de punere a practică a CCS, să-i testeze și să-i îmbunătățească eficacitatea în îndeplinirea obiectivelor urmărite de politicile naţionale de ocupare a tinerilor. |
| --- | --- |

47.

invită statele membre să dea curs recomandării Comisiei și, în procesul de punere a practică a CCS, să-i testeze și să-i îmbunătățească eficacitatea în îndeplinirea obiectivelor urmărite de politicile naţionale de ocupare a tinerilor.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1 –

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Tinerii au fost grav afectați de criză. Rata șomajului în rândul tinerilor a ajuns la vârfuri istorice în ultimii ani în mai multe state membre, fără niciun semn de scădere pe termen scurt. Creșterea șanselor tinerilor de obținere a unui loc de muncă și a productivității lor este esențială pentru intrarea lor pe piața forței de muncă. | Tinerii au fost grav afectați de criză. Rata șomajului în rândul tinerilor a ajuns la vârfuri istorice în ultimii ani în mai multe state membre, fără niciun semn de scădere pe termen scurt. Diferențele foarte mari existente între regiuni în ceea ce privește rata șomajului aduc atingere obiectivelor Uniunii Europene în materie de coeziune socială și teritorială. Creșterea șanselor tinerilor de obținere a unui loc de muncă și a productivității lor este esențială pentru intrarea lor pe piața forței de muncă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Tinerii au fost grav afectați de criză. Rata șomajului în rândul tinerilor a ajuns la vârfuri istorice în ultimii ani în mai multe state membre, fără niciun semn de scădere pe termen scurt. Creșterea șanselor tinerilor de obținere a unui loc de muncă și a productivității lor este esențială pentru intrarea lor pe piața forței de muncă.

Tinerii au fost grav afectați de criză. Rata șomajului în rândul tinerilor a ajuns la vârfuri istorice în ultimii ani în mai multe state membre, fără niciun semn de scădere pe termen scurt. Diferențele foarte mari existente între regiuni în ceea ce privește rata șomajului aduc atingere obiectivelor Uniunii Europene în materie de coeziune socială și teritorială. Creșterea șanselor tinerilor de obținere a unui loc de muncă și a productivității lor este esențială pentru intrarea lor pe piața forței de muncă.

Amendamentul 2 –

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Programele statelor membre care promovează și oferă stagii tinerilor pot fi sprijinite financiar din fondurile europene. În plus, Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor va sprijini stagiile în contextul Garanției pentru tineret, care vizează tinerii din regiunile Uniunii cel mai grav afectate de șomajul în rândul tinerilor și care va fi cofinanțată din Fondul social european (FSE) alocat pentru perioada 2014-2020. FSE, precum și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor pot fi utilizate pentru a spori numărul și calitatea stagiilor oferite în statele membre. Aceasta implică o potențială contribuție la costul stagiului, inclusiv, în anumite condiții, acoperirea unei părți a remunerației. În plus, ele pot sprijini, de asemenea, costurile altor cursuri de formare profesională pe care tinerii le pot urma în afara stagiilor, de exemplu cursuri de limbi străine. | Programele statelor membre care promovează și oferă stagii tinerilor pot fi sprijinite financiar din fondurile europene. În plus, Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor va sprijini stagiile în contextul Garanției pentru tineret, care vizează tinerii din regiunile Uniunii cel mai grav afectate de șomajul în rândul tinerilor și care va fi cofinanțată din Fondul social european (FSE) alocat pentru perioada 2014-2020. FSE, precum și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor pot fi utilizate pentru a spori numărul și calitatea stagiilor oferite în statele membre. Aceasta implică o potențială contribuție la costul stagiului, inclusiv, în anumite condiții, acoperirea unei părți a remunerației, adoptând totodată măsurile de precauție necesare pentru ca aceste fonduri publice să nu se substituie fondurilor private. În plus, ele pot sprijini, de asemenea, costurile altor cursuri de formare profesională pe care tinerii le pot urma în afara stagiilor, de exemplu cursuri de limbi străine. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Programele statelor membre care promovează și oferă stagii tinerilor pot fi sprijinite financiar din fondurile europene. În plus, Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor va sprijini stagiile în contextul Garanției pentru tineret, care vizează tinerii din regiunile Uniunii cel mai grav afectate de șomajul în rândul tinerilor și care va fi cofinanțată din Fondul social european (FSE) alocat pentru perioada 2014-2020. FSE, precum și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor pot fi utilizate pentru a spori numărul și calitatea stagiilor oferite în statele membre. Aceasta implică o potențială contribuție la costul stagiului, inclusiv, în anumite condiții, acoperirea unei părți a remunerației. În plus, ele pot sprijini, de asemenea, costurile altor cursuri de formare profesională pe care tinerii le pot urma în afara stagiilor, de exemplu cursuri de limbi străine.

Programele statelor membre care promovează și oferă stagii tinerilor pot fi sprijinite financiar din fondurile europene. În plus, Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor va sprijini stagiile în contextul Garanției pentru tineret, care vizează tinerii din regiunile Uniunii cel mai grav afectate de șomajul în rândul tinerilor și care va fi cofinanțată din Fondul social european (FSE) alocat pentru perioada 2014-2020. FSE, precum și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor pot fi utilizate pentru a spori numărul și calitatea stagiilor oferite în statele membre. Aceasta implică o potențială contribuție la costul stagiului, inclusiv, în anumite condiții, acoperirea unei părți a remunerației, adoptând totodată măsurile de precauție necesare pentru ca aceste fonduri publice să nu se substituie fondurilor private. În plus, ele pot sprijini, de asemenea, costurile altor cursuri de formare profesională pe care tinerii le pot urma în afara stagiilor, de exemplu cursuri de limbi străine.

Amendamentul 3 –

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Prezenta recomandare nu vizează stagiile necesare pentru dobândirea de experiență în muncă care fac parte din programa de studiu universitar, din educația formală sau din cea profesională. Stagiile al căror conținut este reglementat prin legislația națională și a căror finalizare este o cerință pentru a obține o diplomă universitară sau pentru a avea acces la o anumită profesie (de exemplu, medicină, arhitectură, etc.) nu sunt vizate prin prezenta recomandare. | Prezenta recomandare nu vizează stagiile necesare pentru dobândirea de experiență în muncă care fac parte din programa de studiu universitar, din educația formală sau din cea profesională. Stagiile al căror conținut este reglementat prin legislația națională și a căror finalizare este o cerință pentru a obține o diplomă universitară sau pentru a avea acces la o anumită profesie (de exemplu, medicină, arhitectură, etc.) nu sunt vizate prin prezenta recomandare; acest al doilea tip de stagii va face obiectul unei alte propuneri a Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Prezenta recomandare nu vizează stagiile necesare pentru dobândirea de experiență în muncă care fac parte din programa de studiu universitar, din educația formală sau din cea profesională. Stagiile al căror conținut este reglementat prin legislația națională și a căror finalizare este o cerință pentru a obține o diplomă universitară sau pentru a avea acces la o anumită profesie (de exemplu, medicină, arhitectură, etc.) nu sunt vizate prin prezenta recomandare.

Prezenta recomandare nu vizează stagiile necesare pentru dobândirea de experiență în muncă care fac parte din programa de studiu universitar, din educația formală sau din cea profesională. Stagiile al căror conținut este reglementat prin legislația națională și a căror finalizare este o cerință pentru a obține o diplomă universitară sau pentru a avea acces la o anumită profesie (de exemplu, medicină, arhitectură, etc.) nu sunt vizate prin prezenta recomandare; acest al doilea tip de stagii va face obiectul unei alte propuneri a Comisiei.

Amendamentul 4 –

Recomandarea 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Încurajarea ofertanților stagiilor să desemneze un supraveghetor pentru stagiari care să-i ghideze în îndeplinirea sarcinilor atribuite și să le monitorizeze progresele; | Încurajarea
  Obligativitatea
  ofertanților stagiilor să desemneze
  de a desemna un supraveghetor pentru stagiari care să-i ghideze în îndeplinirea sarcinilor atribuite și să le monitorizeze progresele; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Încurajarea ofertanților stagiilor să desemneze un supraveghetor pentru stagiari care să-i ghideze în îndeplinirea sarcinilor atribuite și să le monitorizeze progresele;

Încurajarea
  Obligativitatea
  ofertanților stagiilor să desemneze
  de a desemna un supraveghetor pentru stagiari care să-i ghideze în îndeplinirea sarcinilor atribuite și să le monitorizeze progresele;

Amendamentul 5 –

Recomandarea 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Recunoașterea adecvată a stagiilor







  (13) | Încurajarea ofertanților de stagii să certifice printr-un certificat sau o scrisoare de referință cunoștințele, abilitățile și competențele dobândite în cursul stagiilor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Recunoașterea adecvată a stagiilor

(13)

Încurajarea ofertanților de stagii să certifice printr-un certificat sau o scrisoare de referință cunoștințele, abilitățile și competențele dobândite în cursul stagiilor;

Recunoașterea adecvată a stagiilor

| (13) | Încurajarea
  Cerința ca
  ofertanți
  i
  lor
  de stagii să certifice printr-un certificat sau o scrisoare de referință cunoștințele, abilitățile și competențele dobândite în cursul stagiilor; |
| --- | --- |

(13)

Încurajarea
  Cerința ca
  ofertanți
  i
  lor
  de stagii să certifice printr-un certificat sau o scrisoare de referință cunoștințele, abilitățile și competențele dobândite în cursul stagiilor;

Amendamentul 6 –

Recomandarea 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Colabora cu statele membre, cu partenerii sociali, cu serviciile de ocupare a forței de muncă, cu organizațiile pentru tineret și pentru stagiari în vederea promovării prezentei recomandări; | Colabora cu statele membre, cu partenerii sociali, cu serviciile de ocupare a forței de muncă, cu organizațiile pentru tineret și pentru stagiari și cu autoritățile locale și regionale în vederea promovării prezentei recomandări; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Colabora cu statele membre, cu partenerii sociali, cu serviciile de ocupare a forței de muncă, cu organizațiile pentru tineret și pentru stagiari în vederea promovării prezentei recomandări;

Colabora cu statele membre, cu partenerii sociali, cu serviciile de ocupare a forței de muncă, cu organizațiile pentru tineret și pentru stagiari și cu autoritățile locale și regionale în vederea promovării prezentei recomandări;

Amendamentul 7 –

Recomandarea 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Încuraja și sprijini statele membre, inclusiv prin promovarea schimbului de cele mai bune practici între ele, să recurgă la Fondul social european și la Fondul european de dezvoltare regională sau la alte fonduri europene aferente perioadei de programare 2014-2020 pentru a crește numărul și calitatea stagiilor; | Încuraja și sprijini statele membre
  și autoritățile locale și regionale,
  inclusiv prin promovarea schimbului de cele mai bune practici între ele, să recurgă la Fondul social european și la Fondul european de dezvoltare regională sau la alte fonduri europene aferente perioadei de programare 2014-2020 pentru a crește numărul și calitatea stagiilor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Încuraja și sprijini statele membre, inclusiv prin promovarea schimbului de cele mai bune practici între ele, să recurgă la Fondul social european și la Fondul european de dezvoltare regională sau la alte fonduri europene aferente perioadei de programare 2014-2020 pentru a crește numărul și calitatea stagiilor;

Încuraja și sprijini statele membre
  și autoritățile locale și regionale,
  inclusiv prin promovarea schimbului de cele mai bune practici între ele, să recurgă la Fondul social european și la Fondul european de dezvoltare regională sau la alte fonduri europene aferente perioadei de programare 2014-2020 pentru a crește numărul și calitatea stagiilor;

Amendamentul 8 –

Nouă recomandare după recomandarea 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (29) | Propune ulterior un cadru de calitate aplicabil stagiilor ce pot fi urmate în cadrul unui program de studiu academic sau de educație formală ori în cadrul unui program de formare profesională; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(29)

Bruxelles, 3 aprilie 2014

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Recomandarea Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret. 2013/C 120/01, 22 aprilie 2013.

1

(2)  COM(2012) 729 final din 5.12.2012.

2

(3)  Employment and Social Developments Review 2012 (Ocuparea forței de muncă și evoluțiile sociale în Europa în 2012).

3

(4)  Eurobarometru: „The experience of a Traineeship in the EU” [Experiența unui stagiu în UE], 2013.

4

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf.

5

(6)  Sondajul Eurobarometru din 2013 a arătat că doar 9 % dintre stagii s-au desfășurat în străinătate.

6

---

| 7.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 174/43 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 174/43

---

Avizul Comitetului Regiunilor – Propunerea de directivă privind pungile de transport din plastic subțiri

2014/C 174/08

| Raportor | dna Linda GILLHAM, Membru al Consiliului municipal din Runnymede (UK-AE) |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje în vederea reducerii consumului de pungi de transport din plastic subțiri
  COM(2013) 761 final – 2013/0371 (COD) |

Raportor

dna Linda GILLHAM, Membru al Consiliului municipal din Runnymede (UK-AE)

Document de referință

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje în vederea reducerii consumului de pungi de transport din plastic subțiri

COM(2013) 761 final – 2013/0371 (COD)

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Contextul general

| 1. | recunoaște că proprietățile care au generat succesul comercial al pungilor de plastic – greutatea redusă, durabilitatea și rezistența la degradare – au contribuit totodată la proliferarea acestora. Se estimează că, în 2010, fiecare cetățean al UE a utilizat 198 de pungi de transport din plastic, apreciindu-se că circa 90 % dintre acestea erau pungi subțiri; acestea sunt refolosite mai rar decât pungile mai groase și este mult mai probabil să fie aruncate; |
| --- | --- |

1.

recunoaște că proprietățile care au generat succesul comercial al pungilor de plastic – greutatea redusă, durabilitatea și rezistența la degradare – au contribuit totodată la proliferarea acestora. Se estimează că, în 2010, fiecare cetățean al UE a utilizat 198 de pungi de transport din plastic, apreciindu-se că circa 90 % dintre acestea erau pungi subțiri; acestea sunt refolosite mai rar decât pungile mai groase și este mult mai probabil să fie aruncate;

| 2. | observă că proprietățile avantajoase din punct de vedere comercial (greutatea redusă, durabilitatea și rezistența la degradare) ale pungilor de transport din plastic mai subțire de 50 de microni au fost și sunt responsabile de faptul că acestea nu sunt refolosite sau refolosite doar pe scară redusă, precum și de poluarea acvatică și terestră la nivel mondial; |
| --- | --- |

2.

observă că proprietățile avantajoase din punct de vedere comercial (greutatea redusă, durabilitatea și rezistența la degradare) ale pungilor de transport din plastic mai subțire de 50 de microni au fost și sunt responsabile de faptul că acestea nu sunt refolosite sau refolosite doar pe scară redusă, precum și de poluarea acvatică și terestră la nivel mondial;

| 3. | observă că problema prezenței deșeurilor provenite din pungile din plastic în ecosistemele acvatice nu afectează doar țările cu ieșire la mare, ci și țările cu lacuri de dimensiuni mari, deoarece o cantitate considerabilă de deșeuri de pe uscat se deplasează prin râuri. După aruncare, pungile de plastic pot continua să existe sute de ani, cel mai adesea în formă fragmentată, iar numărul cumulat de pungi de plastic ajunse în natură crește în timp, fiind recunoscut drept o mare provocare la nivel global; |
| --- | --- |

3.

observă că problema prezenței deșeurilor provenite din pungile din plastic în ecosistemele acvatice nu afectează doar țările cu ieșire la mare, ci și țările cu lacuri de dimensiuni mari, deoarece o cantitate considerabilă de deșeuri de pe uscat se deplasează prin râuri. După aruncare, pungile de plastic pot continua să existe sute de ani, cel mai adesea în formă fragmentată, iar numărul cumulat de pungi de plastic ajunse în natură crește în timp, fiind recunoscut drept o mare provocare la nivel global;

| 4. | observă că pungile de transport din plastic sunt considerate ambalaje în temeiul Directivei privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (Directiva 94/62/CE – PPWD). Pungile de transport din plastic pot fi comercializate numai dacă respectă câteva cerințe esențiale pentru minimizarea cantității de ambalaj, limitarea substanțelor periculoase și posibilitatea refolosirii și recuperării, inclusiv prin reciclare, recuperare energetică, compostare și biodegradare. Cu toate acestea, nu există acte legislative sau o politică a UE care să vizeze în mod specific pungile de transport din plastic; |
| --- | --- |

4.

observă că pungile de transport din plastic sunt considerate ambalaje în temeiul Directivei privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (Directiva 94/62/CE – PPWD). Pungile de transport din plastic pot fi comercializate numai dacă respectă câteva cerințe esențiale pentru minimizarea cantității de ambalaj, limitarea substanțelor periculoase și posibilitatea refolosirii și recuperării, inclusiv prin reciclare, recuperare energetică, compostare și biodegradare. Cu toate acestea, nu există acte legislative sau o politică a UE care să vizeze în mod specific pungile de transport din plastic;

| 5. | recunoaște că statele membre au pus în aplicare diverse acțiuni pentru a reduce utilizarea pungilor de transport din plastic, de la acorduri pe bază voluntară până la măsuri fiscale (Belgia, Irlanda, Danemarca) și până la interzicerea totală a pungilor de transport nebiodegradabile, ca în Italia. Unele state membre au obținut deja rezultate excelente în ceea ce privește reducerea utilizării de pungi de plastic, care este estimată de la 4 pungi consumate de persoană în Danemarca și Finlanda la 466 în Polonia, Portugalia și Slovacia; |
| --- | --- |

5.

recunoaște că statele membre au pus în aplicare diverse acțiuni pentru a reduce utilizarea pungilor de transport din plastic, de la acorduri pe bază voluntară până la măsuri fiscale (Belgia, Irlanda, Danemarca) și până la interzicerea totală a pungilor de transport nebiodegradabile, ca în Italia. Unele state membre au obținut deja rezultate excelente în ceea ce privește reducerea utilizării de pungi de plastic, care este estimată de la 4 pungi consumate de persoană în Danemarca și Finlanda la 466 în Polonia, Portugalia și Slovacia;

| 6. | felicită acele state membre care și-au redus consumul anual per capita de pungi de transport din plastic subțiri. Sunt în mod cert învățăminte de tras din acțiunile de succes întreprinse în mai multe state membre, Comitetul încurajând autoritățile naționale, regionale și locale din întreaga lume să ia notă de aceste măsuri; |
| --- | --- |

6.

felicită acele state membre care și-au redus consumul anual per capita de pungi de transport din plastic subțiri. Sunt în mod cert învățăminte de tras din acțiunile de succes întreprinse în mai multe state membre, Comitetul încurajând autoritățile naționale, regionale și locale din întreaga lume să ia notă de aceste măsuri;

| 7. | subliniază că toate deșeurile de plastic trebuie gestionate ca fiind o resursă, după cum prevede Foaia de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, pentru îndeplinirea obiectivelor 2020; |
| --- | --- |

7.

subliniază că toate deșeurile de plastic trebuie gestionate ca fiind o resursă, după cum prevede Foaia de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, pentru îndeplinirea obiectivelor 2020;

Nivelul de ambiție al propunerii de directivă

| 8. | consideră, în lumina recentelor avize ale CoR (1), că propunerea Comisiei Europene nu este suficient de ambițioasă pentru preîntâmpinarea proliferării pungilor subțiri de plastic și solicită Parlamentului European și Consiliului să aibă în vedere:






  — | o modificare a definiției/domeniului de aplicare pentru a include pungile de unică folosință din hârtie sau amidon și pungile de transport de multiplă folosință în momentul aplicării unor instrumente economice; |
| --- | --- | --- |

8.

consideră, în lumina recentelor avize ale CoR (1), că propunerea Comisiei Europene nu este suficient de ambițioasă pentru preîntâmpinarea proliferării pungilor subțiri de plastic și solicită Parlamentului European și Consiliului să aibă în vedere:

—

o modificare a definiției/domeniului de aplicare pentru a include pungile de unică folosință din hârtie sau amidon și pungile de transport de multiplă folosință în momentul aplicării unor instrumente economice;

| — | un obiectiv de reducere/prevenție obligatoriu la nivelul UE în locul unor obiective naționale de reducere pe bază voluntară, precum și acordarea unui mandat suplimentar Comisiei Europene în vederea studierii posibilității unei interziceri complete a pungilor subțiri în UE până în 2020; |
| --- | --- |

—

un obiectiv de reducere/prevenție obligatoriu la nivelul UE în locul unor obiective naționale de reducere pe bază voluntară, precum și acordarea unui mandat suplimentar Comisiei Europene în vederea studierii posibilității unei interziceri complete a pungilor subțiri în UE până în 2020;

| — | obligativitatea utilizării de instrumente economice de către statele membre, în plus față de abordarea pe bază voluntară. |
| --- | --- |

—

obligativitatea utilizării de instrumente economice de către statele membre, în plus față de abordarea pe bază voluntară.

| 9. | consideră că ar fi mai eficientă o combinație între aceste măsuri, care să includă posibilitatea propusă ca statele membre să aplice restricții asupra pieței în temeiul unei derogări de la articolul 18. Măsurile s-ar sprijini reciproc, instrumentele economice putând fi cel mai bine folosite la nivel național și regional, în vreme ce un obiectiv ambițios la nivelul UE ar fi important pentru a asigura aplicarea și pentru a sensibiliza populația (2); |
| --- | --- |

9.

consideră că ar fi mai eficientă o combinație între aceste măsuri, care să includă posibilitatea propusă ca statele membre să aplice restricții asupra pieței în temeiul unei derogări de la articolul 18. Măsurile s-ar sprijini reciproc, instrumentele economice putând fi cel mai bine folosite la nivel național și regional, în vreme ce un obiectiv ambițios la nivelul UE ar fi important pentru a asigura aplicarea și pentru a sensibiliza populația (2);

Definiție/domeniu de aplicare

| 10. | susține definiția propusă pe baza unei grosimi a peretelui pungii de 50 de microni, aceasta constituind un parametru adecvat pentru descurajarea utilizării pungilor de transport din plastic subțiri fără a afecta în mod negativ sacoșele de plastic de uz multiplu cunoscute sub denumirea de „bags for life”. Pungile de transport din plastic cu o grosime mai mică de 50 de microni, care se estimează că reprezintă 90% din numărul total de pungi de transport din plastic consumate în Uniune, sunt refolosite mult mai rar decât pungile de transport din plastic mai groase și este mult mai probabil să fie aruncate (3). |
| --- | --- |

10.

susține definiția propusă pe baza unei grosimi a peretelui pungii de 50 de microni, aceasta constituind un parametru adecvat pentru descurajarea utilizării pungilor de transport din plastic subțiri fără a afecta în mod negativ sacoșele de plastic de uz multiplu cunoscute sub denumirea de „bags for life”. Pungile de transport din plastic cu o grosime mai mică de 50 de microni, care se estimează că reprezintă 90% din numărul total de pungi de transport din plastic consumate în Uniune, sunt refolosite mult mai rar decât pungile de transport din plastic mai groase și este mult mai probabil să fie aruncate (3).

| 11. | subliniază importanța definiției/domeniului de aplicare al directivei propuse în vederea evitării consecințelor nedorite, ca de exemplu trecerea la pungi tot de unică folosință, dar din alte materiale mai groase, sau recurgerea la alte forme de pungi de plastic cu funcție similară, care nu ar duce la rezultatele de mediu scontate și ar putea spori volumul de ambalaje produse; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța definiției/domeniului de aplicare al directivei propuse în vederea evitării consecințelor nedorite, ca de exemplu trecerea la pungi tot de unică folosință, dar din alte materiale mai groase, sau recurgerea la alte forme de pungi de plastic cu funcție similară, care nu ar duce la rezultatele de mediu scontate și ar putea spori volumul de ambalaje produse;

| 12. | sprijină excluderea sacoșelor reutilizabile din țintele de reducere și eventualele interdicții, însă consideră că ar trebui să se aplice instrumente economice și pentru sacoșele reutilizabile; prin urmare, solicită includerea lor în definiția/domeniul de aplicare al directivei în acest scop specific; |
| --- | --- |

12.

sprijină excluderea sacoșelor reutilizabile din țintele de reducere și eventualele interdicții, însă consideră că ar trebui să se aplice instrumente economice și pentru sacoșele reutilizabile; prin urmare, solicită includerea lor în definiția/domeniul de aplicare al directivei în acest scop specific;

| 13. | observă că sacoșele de tip „bags for life” sunt adesea înlocuite gratuit de către vânzători, această practică meritând să fie încurajată. Această măsură poate contribui la atribuirea de valoare resurselor naturale și la modificarea comportamentului în raport cu considerarea pungilor drept deșeuri; |
| --- | --- |

13.

observă că sacoșele de tip „bags for life” sunt adesea înlocuite gratuit de către vânzători, această practică meritând să fie încurajată. Această măsură poate contribui la atribuirea de valoare resurselor naturale și la modificarea comportamentului în raport cu considerarea pungilor drept deșeuri;

| 14. | dorește să se clarifice dacă pungile de plastic foarte subțiri (sub 10 microni) folosite pentru alimente proaspete sau crude în vederea consumului uman sau animal vor fi incluse în definiția propusă. Acestea sunt în general exceptate de la politicile vizând pungile de plastic din motive de confort practic, de igienă sau siguranță alimentară (mai ales atunci când sunt folosite pentru carne crudă). Cu toate acestea, ar putea fi necesar ca un obiectiv de reducere/prevenție la nivelul UE să le includă, pentru a evita modificările nedorite în comportamentul consumatorilor (4); |
| --- | --- |

14.

dorește să se clarifice dacă pungile de plastic foarte subțiri (sub 10 microni) folosite pentru alimente proaspete sau crude în vederea consumului uman sau animal vor fi incluse în definiția propusă. Acestea sunt în general exceptate de la politicile vizând pungile de plastic din motive de confort practic, de igienă sau siguranță alimentară (mai ales atunci când sunt folosite pentru carne crudă). Cu toate acestea, ar putea fi necesar ca un obiectiv de reducere/prevenție la nivelul UE să le includă, pentru a evita modificările nedorite în comportamentul consumatorilor (4);

| 15. | solicită totodată clarificarea motivului pentru care definiția pungilor de transport din plastic subțiri a fost limitată la pungi din plastic, în loc să nu precizeze tipul de material și să includă și pungile de unică folosință făcute din hârtie, materiale vegetale sau amidon, pentru a modifica modelele de consum nesustenabile și eficiența utilizării resurselor; |
| --- | --- |

15.

solicită totodată clarificarea motivului pentru care definiția pungilor de transport din plastic subțiri a fost limitată la pungi din plastic, în loc să nu precizeze tipul de material și să includă și pungile de unică folosință făcute din hârtie, materiale vegetale sau amidon, pentru a modifica modelele de consum nesustenabile și eficiența utilizării resurselor;

| 16. | observă în acest sens că evaluarea de impact desfășurată de Comisia Europeană sugerează că pentru fiecare 1000 de pungi de plastic de unică folosință evitate, oamenii vor folosi în medie 127 de pungi de hârtie. Aceasta presupune că 50% din pungile de plastic consumate în alte sectoare decât supermarketurile vor fi înlocuite cu pungi de hârtie în cazul în care acestea nu fac obiectul politicii, acest lucru fiind confirmat de exemplu de experiența Irlandei (5); |
| --- | --- |

16.

observă în acest sens că evaluarea de impact desfășurată de Comisia Europeană sugerează că pentru fiecare 1000 de pungi de plastic de unică folosință evitate, oamenii vor folosi în medie 127 de pungi de hârtie. Aceasta presupune că 50% din pungile de plastic consumate în alte sectoare decât supermarketurile vor fi înlocuite cu pungi de hârtie în cazul în care acestea nu fac obiectul politicii, acest lucru fiind confirmat de exemplu de experiența Irlandei (5);

| 17. | salută efortul în curs al Comisiei Europene de revizuire a politicilor în materie de deșeuri și așteaptă cu interes clarificări suplimentare cu privire la proprietățile de mediu, atât pozitive cât și negative, care derivă din noile tehnologii care afirmă că produc pungi oxo-degradabile, biodegradabile sau compostabile. Este, de asemenea, necesar să se înțeleagă impactul acestor particule microscopice asupra faunei marine; |
| --- | --- |

17.

salută efortul în curs al Comisiei Europene de revizuire a politicilor în materie de deșeuri și așteaptă cu interes clarificări suplimentare cu privire la proprietățile de mediu, atât pozitive cât și negative, care derivă din noile tehnologii care afirmă că produc pungi oxo-degradabile, biodegradabile sau compostabile. Este, de asemenea, necesar să se înțeleagă impactul acestor particule microscopice asupra faunei marine;

| 18. | aduce obiecții ferme împotriva excluderii pungilor de plastic biodegradabile sau compostabile din definiția/domeniul de aplicare al acestei directive. CoR își exprimă încă o dată preocupările cu privire la etichetarea și definițiile care induc în eroare și la acreditarea acestui tip de pungi ca fiind parțial ecologice (6). În plus, trecerea la pungi biodegradabile nu ar reduce numărul de pungi aruncate în natură. Acest lucru ar avea totodată potențialul de a cauza probleme pentru localități în procesele de reciclare a plasticului și ar duce la confuzii între compostarea la domiciliu și cea comercială; |
| --- | --- |

18.

aduce obiecții ferme împotriva excluderii pungilor de plastic biodegradabile sau compostabile din definiția/domeniul de aplicare al acestei directive. CoR își exprimă încă o dată preocupările cu privire la etichetarea și definițiile care induc în eroare și la acreditarea acestui tip de pungi ca fiind parțial ecologice (6). În plus, trecerea la pungi biodegradabile nu ar reduce numărul de pungi aruncate în natură. Acest lucru ar avea totodată potențialul de a cauza probleme pentru localități în procesele de reciclare a plasticului și ar duce la confuzii între compostarea la domiciliu și cea comercială;

| 19. | își reiterează apelul către interzicerea plasticului oxo-degradabil până când cercetări mai aprofundate vor stabili că acest produs are o valoare adăugată; |
| --- | --- |

19.

își reiterează apelul către interzicerea plasticului oxo-degradabil până când cercetări mai aprofundate vor stabili că acest produs are o valoare adăugată;

| 20. | consideră că etapa proiectării produselor este esențială pentru reducerea la minimum a deșeurilor. Crede că, întrucât actuala directivă privind proiectarea ecologică se concentrează pe consumul de apă și energie, revizuirea acesteia ar putea acum să lărgească domeniul de aplicare pentru a include reutilizarea, repararea și reciclarea, prevăzând măsuri de informare a consumatorului cu privire la durabilitatea unei pungi de plastic; |
| --- | --- |

20.

consideră că etapa proiectării produselor este esențială pentru reducerea la minimum a deșeurilor. Crede că, întrucât actuala directivă privind proiectarea ecologică se concentrează pe consumul de apă și energie, revizuirea acesteia ar putea acum să lărgească domeniul de aplicare pentru a include reutilizarea, repararea și reciclarea, prevăzând măsuri de informare a consumatorului cu privire la durabilitatea unei pungi de plastic;

| 21. | militează pentru introducerea unui conținut minim de material reciclat în viitoarele revizuiri ale procesului de proiectare, luându-se totodată în considerare faptul că anumite utilizări, cu efect asupra calității hranei și sănătății personale impun anumite standarde în ceea ce privește materialele întrebuințate; |
| --- | --- |

21.

militează pentru introducerea unui conținut minim de material reciclat în viitoarele revizuiri ale procesului de proiectare, luându-se totodată în considerare faptul că anumite utilizări, cu efect asupra calității hranei și sănătății personale impun anumite standarde în ceea ce privește materialele întrebuințate;

Obiective de reducere și interdicții la nivel național și la nivelul UE

| 22. | sprijină un obiectiv minim de reducere a consumului la nivelul întregii UE stabilit pentru fiecare stat membru la o limită de 35 de pungi pe cap de locuitor pe an, care să fie realizat în cursul unei etape de tranziție după intrarea în vigoare a directivei. Acest obiectiv este echivalent cu o reducere cu 80% a mediei de pungi de plastic de unică folosință consumate în UE în 2010, fiind deja realizat sau depășit de unele state membre; |
| --- | --- |

22.

sprijină un obiectiv minim de reducere a consumului la nivelul întregii UE stabilit pentru fiecare stat membru la o limită de 35 de pungi pe cap de locuitor pe an, care să fie realizat în cursul unei etape de tranziție după intrarea în vigoare a directivei. Acest obiectiv este echivalent cu o reducere cu 80% a mediei de pungi de plastic de unică folosință consumate în UE în 2010, fiind deja realizat sau depășit de unele state membre;

| 23. | salută prevederea propusă care le permite statelor membre să interzică pungile de plastic subțiri pe teritoriul lor, în virtutea unei derogări de la articolul 18 al Directivei 94/62/CE. Această nouă prevedere reflectă faptul că tot mai multe țări, regiuni și orașe la nivel mondial au interzis pungile de plastic subțiri sau au avut în vedere introducerea de interdicții, numărul acestora fiind în continuă creștere; |
| --- | --- |

23.

salută prevederea propusă care le permite statelor membre să interzică pungile de plastic subțiri pe teritoriul lor, în virtutea unei derogări de la articolul 18 al Directivei 94/62/CE. Această nouă prevedere reflectă faptul că tot mai multe țări, regiuni și orașe la nivel mondial au interzis pungile de plastic subțiri sau au avut în vedere introducerea de interdicții, numărul acestora fiind în continuă creștere;

| 24. | recunoaşte faptul că astfel de restricţii de marketing la nivel naţional sunt supuse dispoziţiilor articolelor 34 şi 36 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Aceasta înseamnă că trebuie să fie îndeplinite anumite condiţii: interdicţia nu poate discrimina împotriva anumitor tipuri de pungi de plastic în raport cu alte tipuri şi nu trebuie să constituie o restricţie disimulată asupra comerţului dintre statele membre. Din această perspectivă, consideră că toate pungile subţiri disponibile în prezent ar trebui să facă obiectul unei interdicţii până în 2020; |
| --- | --- |

24.

recunoaşte faptul că astfel de restricţii de marketing la nivel naţional sunt supuse dispoziţiilor articolelor 34 şi 36 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Aceasta înseamnă că trebuie să fie îndeplinite anumite condiţii: interdicţia nu poate discrimina împotriva anumitor tipuri de pungi de plastic în raport cu alte tipuri şi nu trebuie să constituie o restricţie disimulată asupra comerţului dintre statele membre. Din această perspectivă, consideră că toate pungile subţiri disponibile în prezent ar trebui să facă obiectul unei interdicţii până în 2020;

| 25. | solicită Comisiei Europene să analizeze modalităţile de introducere până în 2020 a unei interdicţii la nivelul UE a pungilor de transport din plastic subţiri în serviciile cu amănuntul (7). Invită, totodată, Comisia Europeană să analizeze eventualele conflicte cu normele pieţei interne şi cu legislaţia comercială internaţională, precum şi nevoia de modificare a temeiului juridic al PPWD, a lungimii perioadei de tranziţie necesare şi necesitatea combinării interdicţiei cu taxarea pungilor de plastic reutilizabile şi alte măsuri pentru a se evita consecinţele nedorite; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei Europene să analizeze modalităţile de introducere până în 2020 a unei interdicţii la nivelul UE a pungilor de transport din plastic subţiri în serviciile cu amănuntul (7). Invită, totodată, Comisia Europeană să analizeze eventualele conflicte cu normele pieţei interne şi cu legislaţia comercială internaţională, precum şi nevoia de modificare a temeiului juridic al PPWD, a lungimii perioadei de tranziţie necesare şi necesitatea combinării interdicţiei cu taxarea pungilor de plastic reutilizabile şi alte măsuri pentru a se evita consecinţele nedorite;

| 26. | recomandă statelor membre să includă reprezentanţi ai autorităţilor locale şi regionale în orice efort de reflecţie cu privire la introducerea unor asemenea interdicţii; |
| --- | --- |

26.

recomandă statelor membre să includă reprezentanţi ai autorităţilor locale şi regionale în orice efort de reflecţie cu privire la introducerea unor asemenea interdicţii;

Instrumente economice

| 27. | solicită implementarea deplină a principiului „poluatorul plăteşte” (8) şi observă că statele membre care au înregistrat succese în reducerea consumului de pungi de plastic au introdus instrumente economice (taxe/impozite). Acest lucru poate fi dedus, de exemplu, din rezultatele încurajatoare obținute prin taxa irlandeză sau prin impozitul asupra pungilor de plastic introdus în Danemarca (9); |
| --- | --- |

27.

solicită implementarea deplină a principiului „poluatorul plăteşte” (8) şi observă că statele membre care au înregistrat succese în reducerea consumului de pungi de plastic au introdus instrumente economice (taxe/impozite). Acest lucru poate fi dedus, de exemplu, din rezultatele încurajatoare obținute prin taxa irlandeză sau prin impozitul asupra pungilor de plastic introdus în Danemarca (9);

| 28. | arată încă o dată că interzicerea ofertei gratuite a pungilor de transport din plastic subțiri sau de alt tip aduce rezultate pozitive în mai multe regiuni și ar trebui, prin urmare, avută în vedere (10); |
| --- | --- |

28.

arată încă o dată că interzicerea ofertei gratuite a pungilor de transport din plastic subțiri sau de alt tip aduce rezultate pozitive în mai multe regiuni și ar trebui, prin urmare, avută în vedere (10);

| 29. | consideră că „încurajarea” propusă a utilizării unor astfel de instrumente nu este suficientă și solicită o modificare a Directivei în vederea introducerii unei „obligații” pentru statele membre de a utiliza instrumente economice pentru reducerea consumului de pungi de plastic și pentru a asigura faptul că pungile de transport din plastic subțiri nu sunt oferite gratuit. Această obligație ar putea veni în completarea articolului 15 din PPWD, care încurajează deja folosirea de instrumente economice în general; |
| --- | --- |

29.

consideră că „încurajarea” propusă a utilizării unor astfel de instrumente nu este suficientă și solicită o modificare a Directivei în vederea introducerii unei „obligații” pentru statele membre de a utiliza instrumente economice pentru reducerea consumului de pungi de plastic și pentru a asigura faptul că pungile de transport din plastic subțiri nu sunt oferite gratuit. Această obligație ar putea veni în completarea articolului 15 din PPWD, care încurajează deja folosirea de instrumente economice în general;

| 30. | subliniază că implementarea instrumentelor economice ar trebui lăsată în sarcina statelor membre sau a regiunilor care dețin competențele legislative relevante; |
| --- | --- |

30.

subliniază că implementarea instrumentelor economice ar trebui lăsată în sarcina statelor membre sau a regiunilor care dețin competențele legislative relevante;

| 31. | precizează că anumiți factori ai conceperii sunt esențiali pentru eficacitatea instrumentelor economice:






  — | un nivel de taxare/impozitare adecvat, care să descurajeze în mod real utilizarea pungilor de plastic: unele măsuri economice introduse de statele membre cu mai puțin succes evidențiază această necesitate; |
| --- | --- | --- |

31.

precizează că anumiți factori ai conceperii sunt esențiali pentru eficacitatea instrumentelor economice:

—

un nivel de taxare/impozitare adecvat, care să descurajeze în mod real utilizarea pungilor de plastic: unele măsuri economice introduse de statele membre cu mai puțin succes evidențiază această necesitate;

| — | reprezentanții autorităților locale și regionale ar trebui implicați în orice analiză a introducerii unor impozite/taxe și în utilizarea finală a acestor sume în inițiativele locale vizând curățenia; |
| --- | --- |

—

reprezentanții autorităților locale și regionale ar trebui implicați în orice analiză a introducerii unor impozite/taxe și în utilizarea finală a acestor sume în inițiativele locale vizând curățenia;

| — | impozitul/taxa ar trebui să fie suficient de ridicată pentru a acoperi costurile de mediu și sociale reale generate în cursul ciclului de viață al unei pungi de transport din plastic subțire; |
| --- | --- |

—

impozitul/taxa ar trebui să fie suficient de ridicată pentru a acoperi costurile de mediu și sociale reale generate în cursul ciclului de viață al unei pungi de transport din plastic subțire;

| — | din perspectiva principiului responsabilității producătorului, costurile de colectare/curățare a spațiului public și de tratare a pungilor de transport din plastic subțiri ar trebui să se reflecte în prețul pungii de transport; |
| --- | --- |

—

din perspectiva principiului responsabilității producătorului, costurile de colectare/curățare a spațiului public și de tratare a pungilor de transport din plastic subțiri ar trebui să se reflecte în prețul pungii de transport;

| — | campanii de sensibilizare cu accentul asupra beneficiilor de mediu, folosind programe educative, inițiative de strângere a gunoaielor, încurajarea unui comportament responsabil în sectorul turistic/de recreere și alte inițiative organizate în colaborare cu industria maselor plastice și cu vânzătorii cu amănuntul; |
| --- | --- |

—

campanii de sensibilizare cu accentul asupra beneficiilor de mediu, folosind programe educative, inițiative de strângere a gunoaielor, încurajarea unui comportament responsabil în sectorul turistic/de recreere și alte inițiative organizate în colaborare cu industria maselor plastice și cu vânzătorii cu amănuntul;

| — | sublinierea rolului instituțiilor de învățământ în formarea comportamentului responsabil și a atitudinii respectuoase față de mediu a copiilor; |
| --- | --- |

—

sublinierea rolului instituțiilor de învățământ în formarea comportamentului responsabil și a atitudinii respectuoase față de mediu a copiilor;

| — | o punere în aplicare eficace fără sporirea sarcinilor administrative ale autorităților locale și regionale. |
| --- | --- |

—

o punere în aplicare eficace fără sporirea sarcinilor administrative ale autorităților locale și regionale.

| 32. | consideră că obligația de a se introduce instrumente economice ar trebui să se aplice tuturor pungilor de transport din plastic, și nu numai celor subțiri, pentru a se încuraja o mai mare rată de refolosire a tuturor pungilor de plastic și din pricină că, în practică, pungile de plastic reutilizabile nu sunt oricum distribuite decât rareori în mod gratuit. În schimb, pungile reutilizabile pot fi înlocuite în mod gratuit de către distribuitorul cu amănuntul original; |
| --- | --- |

32.

consideră că obligația de a se introduce instrumente economice ar trebui să se aplice tuturor pungilor de transport din plastic, și nu numai celor subțiri, pentru a se încuraja o mai mare rată de refolosire a tuturor pungilor de plastic și din pricină că, în practică, pungile de plastic reutilizabile nu sunt oricum distribuite decât rareori în mod gratuit. În schimb, pungile reutilizabile pot fi înlocuite în mod gratuit de către distribuitorul cu amănuntul original;

| 33. | consideră că lansarea unor inițiative voluntare la nivel național, printre care asumarea de către distribuitori a responsabilității de returnare, ar putea contribui la transferarea cheltuielilor de tratare a unor deșeuri din plastic dinspre autoritățile responsabile cu gestionarea deșeurilor și cu mediul către întregul lanț de generare a valorii; |
| --- | --- |

33.

consideră că lansarea unor inițiative voluntare la nivel național, printre care asumarea de către distribuitori a responsabilității de returnare, ar putea contribui la transferarea cheltuielilor de tratare a unor deșeuri din plastic dinspre autoritățile responsabile cu gestionarea deșeurilor și cu mediul către întregul lanț de generare a valorii;

| 34. | subliniază potențialul instrumentelor economice de a general venituri pentru autoritățile locale și regionale, care ar putea fi folosite pentru a echilibra costurile administrative legate de implementare și supravegherea aplicării și, prin rezervarea acestor fonduri, pentru activități de curățare a gunoaielor necolectate și pentru proiecte de mediu; |
| --- | --- |

34.

subliniază potențialul instrumentelor economice de a general venituri pentru autoritățile locale și regionale, care ar putea fi folosite pentru a echilibra costurile administrative legate de implementare și supravegherea aplicării și, prin rezervarea acestor fonduri, pentru activități de curățare a gunoaielor necolectate și pentru proiecte de mediu;

| 35. | își reiterează apelul către Comisia Europeană de a studia cea mai bună manieră de aplicare a responsabilităţii extinse a producătorului în UE în domeniul prevenirii și gestionării deșeurilor din plastic (11); |
| --- | --- |

35.

își reiterează apelul către Comisia Europeană de a studia cea mai bună manieră de aplicare a responsabilităţii extinse a producătorului în UE în domeniul prevenirii și gestionării deșeurilor din plastic (11);

| 36. | solicită Comisiei Europene să aibă în vedere o referire la responsabilitatea extinsă a producătorului, pentru a include internalizarea deplină a costurilor și transferul cheltuielilor pentru tratarea acestui tip de plastic dinspre autoritățile locale și regionale ca autorități de gestionare a deșeurilor către producători, cu luarea în calcul și a deșeurilor răspândite în natură; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei Europene să aibă în vedere o referire la responsabilitatea extinsă a producătorului, pentru a include internalizarea deplină a costurilor și transferul cheltuielilor pentru tratarea acestui tip de plastic dinspre autoritățile locale și regionale ca autorități de gestionare a deșeurilor către producători, cu luarea în calcul și a deșeurilor răspândite în natură;

| 37. | salută propunerea comisarului pentru mediu de lansare, începând cu acest an, a inițiativei „European Clean-up Day”(ziua europeană de strângere a deșeurilor); |
| --- | --- |

37.

salută propunerea comisarului pentru mediu de lansare, începând cu acest an, a inițiativei „European Clean-up Day”(ziua europeană de strângere a deșeurilor);

| 38. | își reafirmă sprijinul pentru această inițiativă și altele similare, care atrag atenția asupra provocării pe care o constituie gunoaiele din mediul înconjurător pentru autoritățile locale și regionale. Această conștientizare este o condiție necesară pentru modificarea comportamentelor în vederea reducerii impactului de mediu al generării prea multor deșeuri și în vederea conservării resurselor naturale; |
| --- | --- |

38.

își reafirmă sprijinul pentru această inițiativă și altele similare, care atrag atenția asupra provocării pe care o constituie gunoaiele din mediul înconjurător pentru autoritățile locale și regionale. Această conștientizare este o condiție necesară pentru modificarea comportamentelor în vederea reducerii impactului de mediu al generării prea multor deșeuri și în vederea conservării resurselor naturale;

| 39. | recunoaște că, deși acumularea din ce în ce mai importantă de deșeuri de plastic în mediul marin de la nivel global reprezintă un semnal de alarmă, se știe că originea acestei aruncări necontrolate a deșeurilor se găsește în cea mai mare parte pe uscat. Aruncarea necontrolată a pungilor din plastic este inacceptabilă în orice mediu! |
| --- | --- |

39.

recunoaște că, deși acumularea din ce în ce mai importantă de deșeuri de plastic în mediul marin de la nivel global reprezintă un semnal de alarmă, se știe că originea acestei aruncări necontrolate a deșeurilor se găsește în cea mai mare parte pe uscat. Aruncarea necontrolată a pungilor din plastic este inacceptabilă în orice mediu!

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

COM(2013) 761 final – Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Consumul de pungi de transport din plastic creează cantități ridicate de deșeuri și implică utilizarea ineficientă a resurselor și se preconizează că, dacă nu se iau măsuri, acest consum va crește. Deșeurile provenite din pungile de transport din plastic contribuie la problema deșeurilor marine care amenință ecosistemele marine din întreaga lume. | Consumul de pungi de transport din plastic creează cantități ridicate de deșeuri și implică utilizarea ineficientă a resurselor și se preconizează că, dacă nu se iau măsuri, acest consum va crește. Deșeurile provenite din pungile de transport din plastic contribuie la problema deșeurilor marine care amenință ecosistemele marine, ale râurilor și ale corpurilor mari de apă din întreaga lume. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Consumul de pungi de transport din plastic creează cantități ridicate de deșeuri și implică utilizarea ineficientă a resurselor și se preconizează că, dacă nu se iau măsuri, acest consum va crește. Deșeurile provenite din pungile de transport din plastic contribuie la problema deșeurilor marine care amenință ecosistemele marine din întreaga lume.

Consumul de pungi de transport din plastic creează cantități ridicate de deșeuri și implică utilizarea ineficientă a resurselor și se preconizează că, dacă nu se iau măsuri, acest consum va crește. Deșeurile provenite din pungile de transport din plastic contribuie la problema deșeurilor marine care amenință ecosistemele marine, ale râurilor și ale corpurilor mari de apă din întreaga lume.

Expunere de motive

Eliminarea necontrolată a pungilor de transport din plastic nu contribuie numai la problema deșeurilor marine, ci are consecințe nefaste asupra mediului în general.

Amendamentul 2

COM(2013) 761 final – Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a promova reduceri similare ale nivelului mediu de consum de pungi de transport din plastic subțiri, statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a reduce consumul pungilor de transport din plastic cu o grosime mai mică de 50 de microni în conformitate cu obiectivele generale ale politicii Uniunii în materie de deșeuri și cu ierarhia deșeurilor aplicată de Uniune, astfel cum este prevăzută în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive. Aceste măsuri ar trebui să țină cont de nivelurile actuale ale consumului de pungi de transport din plastic din fiecare stat membru, nivelurile mai ridicate impunând eforturi mai ambițioase. Pentru a monitoriza evoluția reducerii utilizării pungilor de transport din plastic subțiri, autoritățile naționale vor furniza date privind utilizarea lor în temeiul articolului 17 din Directiva 94/62/CE. | Pentru a promova reduceri similare ale nivelului mediu de consum de pungi de transport din plastic subțiri, statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a reduce substanțial consumul pungilor de transport din plastic cu o grosime mai mică de 50 de microni în conformitate cu obiectivele generale ale politicii Uniunii în materie de deșeuri și cu ierarhia deșeurilor aplicată de Uniune, astfel cum este prevăzută în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive. Aceste măsuri ar trebui să țină cont de nivelurile actuale ale consumului de pungi de transport din plastic din fiecare stat membru, nivelurile mai ridicate impunând eforturi mai ambițioase. Pentru a monitoriza evoluția reducerii utilizării pungilor de transport din plastic subțiri, autoritățile naționale vor furniza date privind utilizarea lor în temeiul articolului 17 din Directiva 94/62/CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pentru a promova reduceri similare ale nivelului mediu de consum de pungi de transport din plastic subțiri, statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a reduce consumul pungilor de transport din plastic cu o grosime mai mică de 50 de microni în conformitate cu obiectivele generale ale politicii Uniunii în materie de deșeuri și cu ierarhia deșeurilor aplicată de Uniune, astfel cum este prevăzută în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive. Aceste măsuri ar trebui să țină cont de nivelurile actuale ale consumului de pungi de transport din plastic din fiecare stat membru, nivelurile mai ridicate impunând eforturi mai ambițioase. Pentru a monitoriza evoluția reducerii utilizării pungilor de transport din plastic subțiri, autoritățile naționale vor furniza date privind utilizarea lor în temeiul articolului 17 din Directiva 94/62/CE.

Pentru a promova reduceri similare ale nivelului mediu de consum de pungi de transport din plastic subțiri, statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a reduce substanțial consumul pungilor de transport din plastic cu o grosime mai mică de 50 de microni în conformitate cu obiectivele generale ale politicii Uniunii în materie de deșeuri și cu ierarhia deșeurilor aplicată de Uniune, astfel cum este prevăzută în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive. Aceste măsuri ar trebui să țină cont de nivelurile actuale ale consumului de pungi de transport din plastic din fiecare stat membru, nivelurile mai ridicate impunând eforturi mai ambițioase. Pentru a monitoriza evoluția reducerii utilizării pungilor de transport din plastic subțiri, autoritățile naționale vor furniza date privind utilizarea lor în temeiul articolului 17 din Directiva 94/62/CE.

Expunere de motive

Amendamentul propune o formulare mai fermă în conformitate cu obiectivul concret de reducere propus în articolul 4 din Directiva 94/62/CE, de cel puțin 80%.

Amendamentul 3

COM(2013) 761 final – Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Măsurile care ar trebui să fie luate de statele membre pot implica utilizarea unor instrumente economice precum taxele și prelevările, care s-au dovedit deosebit de eficace în reducerea utilizării pungilor de transport din plastic, cât și a unor restricții privind introducerea pe piață, cum ar fi interdicțiile, prin derogare de la articolul 18 din Directiva 94/62/CE, sub rezerva cerințelor prevăzute la articolele 34-36 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. | Măsurile care ar trebui să fie luate de statele membre pot implica
  ar trebui să presupună utilizarea unor instrumente economice precum taxele și prelevările, care s-au dovedit deosebit de eficace în reducerea utilizării pungilor de transport din plastic, cât și a unor restricții privind introducerea pe piață, cum ar fi interdicțiile, prin derogare de la articolul 18 din Directiva 94/62/CE, sub rezerva cerințelor prevăzute la articolele 34-36 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Măsurile care ar trebui să fie luate de statele membre pot implica utilizarea unor instrumente economice precum taxele și prelevările, care s-au dovedit deosebit de eficace în reducerea utilizării pungilor de transport din plastic, cât și a unor restricții privind introducerea pe piață, cum ar fi interdicțiile, prin derogare de la articolul 18 din Directiva 94/62/CE, sub rezerva cerințelor prevăzute la articolele 34-36 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Măsurile care ar trebui să fie luate de statele membre pot implica
  ar trebui să presupună utilizarea unor instrumente economice precum taxele și prelevările, care s-au dovedit deosebit de eficace în reducerea utilizării pungilor de transport din plastic, cât și a unor restricții privind introducerea pe piață, cum ar fi interdicțiile, prin derogare de la articolul 18 din Directiva 94/62/CE, sub rezerva cerințelor prevăzute la articolele 34-36 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Expunere de motive

Modalitatea cea mai eficientă de reducere a utilizării pungilor de transport este încetarea furnizării lor gratuite. Acest lucru ar trebui să devină obligatoriu în toate statele membre.

Amendamentul 4

COM(2013) 761 final, articolul 1 punctul 1 (se introduce un nou punct 1) – Directiva 94/62/EC, articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Nu există. | La articolul 3, se introduce un nou punct 2a:


  „2a   Prin «pungi de transport» se înțeleg pungile furnizate consumatorilor la punctul de vânzare în scopul facilitării transportului sau livrării de bunuri sau produse.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Nu există.

La articolul 3, se introduce un nou punct 2a:

„2a   Prin «pungi de transport» se înțeleg pungile furnizate consumatorilor la punctul de vânzare în scopul facilitării transportului sau livrării de bunuri sau produse.”

Expunere de motive

Expunere de motive

Ar trebui introdusă o definiție generală a pungilor de transport înainte de a defini pungile de transport „subțiri”, în special din perspectiva amendamentului 6.

Amendamentul 5

Amendamentul 5

COM(2013) 761 final, articolul 1 punctul 1 – Directiva 94/62/EC, articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| La articolul 3, se introduce un nou punct 2a: | La articolul 3, se introduce un nou punct 2a
  2b: |
| „2a:   „pungi de transport din plastic subțiri” înseamnă pungi fabricate din materiale plastice precum cele definite la articolul 3 punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 10/2011 al Comisiei*, care au grosimea peretelui mai mică de 50 de microni și care sunt furnizate consumatorilor la punctul de vânzare a bunurilor sau a produselor. | „2a
  2b.   «pungi de transport din plastic subțiri» înseamnă pungi fabricate integral sau parțial din materiale plastice precum cele definite la articolul 3 punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 10/2011 al Comisiei*, care au grosimea peretelui mai mică de 50 de microni și care sunt furnizate consumatorilor la punctul de vânzare a bunurilor sau a produselor.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

La articolul 3, se introduce un nou punct 2a:

La articolul 3, se introduce un nou punct 2a
  2b:

2a

2b

„2a:   „pungi de transport din plastic subțiri” înseamnă pungi fabricate din materiale plastice precum cele definite la articolul 3 punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 10/2011 al Comisiei*, care au grosimea peretelui mai mică de 50 de microni și care sunt furnizate consumatorilor la punctul de vânzare a bunurilor sau a produselor.

„2a
  2b.   «pungi de transport din plastic subțiri» înseamnă pungi fabricate integral sau parțial din materiale plastice precum cele definite la articolul 3 punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 10/2011 al Comisiei*, care au grosimea peretelui mai mică de 50 de microni și care sunt furnizate consumatorilor la punctul de vânzare a bunurilor sau a produselor.”

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru a include pungile care au un element din folie de plastic sau din plastic.

Amendamentul 6

Amendamentul 6

COM(2013) 761 final, articolul 1 punctul 2 – Directiva 94/62/EC, articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2) | La articolul 4, se introduce următorul alineat (1a): |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(2)

La articolul 4, se introduce următorul alineat (1a):

| (2) | La articolul 4, se introduce următorul alineat (1a): |
| --- | --- |

(2)

La articolul 4, se introduce următorul alineat (1a):

„(1a)   Statele membre iau măsuri pentru a asigura o reducere a consumului de pungi de transport din plastic subțiri pe teritoriul lor în termen de doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

„(1a)   Statele membre iau măsuri pentru a asigura o
  un obiectiv paneuropean minim de reducere a consumului de pungi de transport din plastic subțiri pe teritoriul lor la 35 de pungi anual pe cap de locuitor în termen de doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

o

un obiectiv paneuropean minim de

la 35 de pungi anual pe cap de locuitor

Măsurile respective pot include utilizarea unor obiective naționale de reducere, a unor instrumente economice, precum și a unor restricții privind introducerea pe piață, prin derogare de la articolul 18 din prezenta directivă.

Măsurile respective pot
  luate de statele membre pentru reducerea consumului de pungi de transport includ utilizarea unor instrumente economice și pot include, totodată, și utilizarea unor obiective naționale de reducere, a unor instrumente economice, precum și a unor restricții privind introducerea pe piață, prin derogare de la articolul 18 din prezenta directivă.

respective pot

luate de statele membre pentru reducerea consumului de pungi de transport

instrumente economice și pot include, totodată, și utilizarea unor

a unor instrumente economice,

Atunci când raportează Comisiei în conformitate cu articolul 17 din prezenta directivă, statele membre elaborează un raport cu privire la efectele acestor măsuri asupra generării globale de deșeuri de ambalaje.”

Atunci când raportează Comisiei în conformitate cu articolul 17 din prezenta directivă, statele membre elaborează un raport cu privire la efectele acestor măsuri asupra generării globale de deșeuri de ambalaje.

Statele membre se asigură că măsurile de reducere a consumului de pungi de transport din plastic nu duc la o creștere globală a generării de ambalaje.”

Statele membre se asigură că măsurile de reducere a consumului de pungi de transport din plastic nu duc la o creștere globală a generării de ambalaje.

Expunere de motive

Expunere de motive

Ar trebui să existe un obiectiv clar de reducere a consumului de pungi de transport din plastic subțiri. Acesta se bazează pe o reducere cu 80% a consumului mediu în UE în 2010.

Toate pungile de transport conforme definiției din amendamentul 4 ar trebui să facă obiectul instrumentelor economice.

Prevederea formulată în considerentul 7 al propunerii Comisiei ar trebui transferată și în porțiunea operațională, pentru a se evita apariția unor efecte negative nedorite ale obiectivului de reducere.

Bruxelles, 3 aprilie 2014

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 3751/2013 fin, CdR 1617/2013 fin.

1

(2)  BIO 09/2011

2

(3)  BIO 09/2011

3

(4)  SWD(2013) 444.

4

(5)  SWD(2013) 444.

5

(6)  CdR 3751/2013 fin.

6

(7)  A se vedea, de asemenea, SEC(2013) 444.

7

(8)  CdR 3751/2013 fin.

8

(9)  Studiul BIO 09/2011, ACR+/ACR+MED 2013.

9

(10)  CdR 3751/2013 fin.

10

(11)  CdR 3751/2013 fin.

11

---

| 7.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 174/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 174/50

---

Avizul Comitetului Regiunilor – Modificarea directivelor referitoare la excluderile navigatorilor

2014/C 174/09

| Raportor | dl Paul LINDQUIST (SE-PPE), primarul oraşului Lidingö |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind navigatorii, de modificare a Directivelor 2008/94/CE, 2009/38/CE, 2002/14/CE, 98/59/CE și 2001/23/CE
  COM(2013) 798 final |

Raportor

dl Paul LINDQUIST (SE-PPE), primarul oraşului Lidingö

Document de referință

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind navigatorii, de modificare a Directivelor 2008/94/CE, 2009/38/CE, 2002/14/CE, 98/59/CE și 2001/23/CE

COM(2013) 798 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută inițiativa Comisiei de a revizui regimul special referitor la aplicarea anumitor directive din domeniul legislației muncii în cazul navigatorilor și evaluează în general pozitiv propunerea de directivă; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei de a revizui regimul special referitor la aplicarea anumitor directive din domeniul legislației muncii în cazul navigatorilor și evaluează în general pozitiv propunerea de directivă;

Punctele de pornire ale Comitetului

| 2. | subliniază că un sector maritim funcțional, incluzând, de asemenea, o piață funcțională a forței de muncă pentru navigatori, este extrem de important, în special pentru regiunile situate în apropierea coastelor și pentru locuitorii acestora; |
| --- | --- |

2.

subliniază că un sector maritim funcțional, incluzând, de asemenea, o piață funcțională a forței de muncă pentru navigatori, este extrem de important, în special pentru regiunile situate în apropierea coastelor și pentru locuitorii acestora;

| 3. | subliniază că dispozițiile privind protecția, întemeiate pe articolul 151 din TFUE, ar trebui să se aplice în măsura posibilului în mod similar tuturor categoriilor de lucrători din statele membre și că aceleași norme ar trebui să fie valabile pentru întregul sector maritim din UE – indiferent de țara în care operează o întreprindere; |
| --- | --- |

3.

subliniază că dispozițiile privind protecția, întemeiate pe articolul 151 din TFUE, ar trebui să se aplice în măsura posibilului în mod similar tuturor categoriilor de lucrători din statele membre și că aceleași norme ar trebui să fie valabile pentru întregul sector maritim din UE – indiferent de țara în care operează o întreprindere;

| 4. | este de părere că statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să invoce pentru excluderile din domeniul de aplicare al normele de protecție a lucrătorilor bazate pe un act legislativ al UE motive convingătoare și concrete referitoare la condițiile specifice ale activității respective; |
| --- | --- |

4.

este de părere că statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să invoce pentru excluderile din domeniul de aplicare al normele de protecție a lucrătorilor bazate pe un act legislativ al UE motive convingătoare și concrete referitoare la condițiile specifice ale activității respective;

| 5. | consideră că principiul tratamentului egal al lucrătorilor ar trebui să se bucure de o atenție specială în cazul drepturilor care sunt consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Dintre acestea fac parte, așa cum a constatat Comisia, dreptul la informare și consultare în cadrul întreprinderii și dreptul la condiții de muncă echitabile și corecte; |
| --- | --- |

5.

consideră că principiul tratamentului egal al lucrătorilor ar trebui să se bucure de o atenție specială în cazul drepturilor care sunt consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Dintre acestea fac parte, așa cum a constatat Comisia, dreptul la informare și consultare în cadrul întreprinderii și dreptul la condiții de muncă echitabile și corecte;

| 6. | consideră că, atunci când se examinează dacă o excludere este justificată în conformitate cu dispozițiile în vigoare, un aspect important îl reprezintă gradul în care statele membre au făcut uz de diferitele posibilități existente și consecințele acestui mod de a proceda, printre altele din perspectiva concurenței, asupra sectorului maritim în acele state care s-au decis pentru implementarea directivei, astfel încât normele s-au aplicat și navigatorilor; |
| --- | --- |

6.

consideră că, atunci când se examinează dacă o excludere este justificată în conformitate cu dispozițiile în vigoare, un aspect important îl reprezintă gradul în care statele membre au făcut uz de diferitele posibilități existente și consecințele acestui mod de a proceda, printre altele din perspectiva concurenței, asupra sectorului maritim în acele state care s-au decis pentru implementarea directivei, astfel încât normele s-au aplicat și navigatorilor;

| 7. | constată că niciun stat membru nu a comunicat efecte negative, de exemplu, în ceea ce privește schimbarea pavilionului sau situația generală a costurilor, atunci când s-au aplicat aceleași norme în cazul navigatorilor ca și lucrătorilor de pe uscat. De asemenea, niciunul dintre statele membre care nu au exclus marinarii din domeniul de aplicare al normelor privind informarea și consultarea și al altor dispoziții privind protecția lucrătorilor din directivele aflate în vigoare în prezent nu au arătat că au fost dezavantajate în materie de concurență în comparație cu statele care au utilizat una sau mai multe excepții; |
| --- | --- |

7.

constată că niciun stat membru nu a comunicat efecte negative, de exemplu, în ceea ce privește schimbarea pavilionului sau situația generală a costurilor, atunci când s-au aplicat aceleași norme în cazul navigatorilor ca și lucrătorilor de pe uscat. De asemenea, niciunul dintre statele membre care nu au exclus marinarii din domeniul de aplicare al normelor privind informarea și consultarea și al altor dispoziții privind protecția lucrătorilor din directivele aflate în vigoare în prezent nu au arătat că au fost dezavantajate în materie de concurență în comparație cu statele care au utilizat una sau mai multe excepții;

| 8. | subliniază că, întrucât numai anumite state membre au făcut uz de posibilitățile de excludere sau de derogare de la normele referitoare la informare și consultare din directivele în vigoare, în sectorul maritim se aplică norme diferite pentru angajatori în funcție de statul de pavilion al navei respective; |
| --- | --- |

8.

subliniază că, întrucât numai anumite state membre au făcut uz de posibilitățile de excludere sau de derogare de la normele referitoare la informare și consultare din directivele în vigoare, în sectorul maritim se aplică norme diferite pentru angajatori în funcție de statul de pavilion al navei respective;

| 9. | este de părere că trebuie să se țină seama în continuare de circumstanțele specifice transportului maritim în comparație cu activitățile de pe uscat, în special în ceea ce privește dificultățile pur practice care rezultă din condițiile speciale ale activităților în cazul aplicării pe scară largă a unei dispoziții obligatorii privind protecția lucrătorilor, precum și din eventualele efecte negative asupra concurenței pentru întreprinderile din UE rezultate în urma aceste aplicări; |
| --- | --- |

9.

este de părere că trebuie să se țină seama în continuare de circumstanțele specifice transportului maritim în comparație cu activitățile de pe uscat, în special în ceea ce privește dificultățile pur practice care rezultă din condițiile speciale ale activităților în cazul aplicării pe scară largă a unei dispoziții obligatorii privind protecția lucrătorilor, precum și din eventualele efecte negative asupra concurenței pentru întreprinderile din UE rezultate în urma aceste aplicări;

| 10. | face trimitere la Convenția privind munca din domeniul maritim a OIM din 2006, care a intrat în vigoare la 30 august 2013 și care a fost deja ratificată de multe state. UE a transpus prin Directiva 2009/13/CE acordul cu privire la Convenția privind munca din domeniul maritim, care a fost încheiat între partenerii sociali din sectorul maritim la nivel european. Directiva prevede stabilirea unui standard minim aplicabil la nivel mondial pentru condițiile de muncă și de angajare pe mare, precum și crearea premiselor pentru asigurarea unor condiţii de concurenţă în general echitabile în domeniul transportului maritim. Directivele, a căror modificare este propusă acum de Comisie, merg însă mai departe și conțin și alte dispoziții privind protecția lucrătorilor care au legătură cu acordul; |
| --- | --- |

10.

face trimitere la Convenția privind munca din domeniul maritim a OIM din 2006, care a intrat în vigoare la 30 august 2013 și care a fost deja ratificată de multe state. UE a transpus prin Directiva 2009/13/CE acordul cu privire la Convenția privind munca din domeniul maritim, care a fost încheiat între partenerii sociali din sectorul maritim la nivel european. Directiva prevede stabilirea unui standard minim aplicabil la nivel mondial pentru condițiile de muncă și de angajare pe mare, precum și crearea premiselor pentru asigurarea unor condiţii de concurenţă în general echitabile în domeniul transportului maritim. Directivele, a căror modificare este propusă acum de Comisie, merg însă mai departe și conțin și alte dispoziții privind protecția lucrătorilor care au legătură cu acordul;

Observațiile Comitetului

| 11. | constată că utilizarea posibilității de excludere din domeniul de aplicare al dispozițiilor privind protecția ale Directivei 2008/94/CE în cazul pescarilor care sunt remunerați printr-o cotă din câștig înseamnă că această categorie de lucrători nu are dreptul, precum alți lucrători din statul membru respectiv, la o garanție salarială; consideră că un astfel de tratament inegal bazat pe condițiile specifice ale activității este nejustificat și din acest motiv ar trebui suprimat; |
| --- | --- |

11.

constată că utilizarea posibilității de excludere din domeniul de aplicare al dispozițiilor privind protecția ale Directivei 2008/94/CE în cazul pescarilor care sunt remunerați printr-o cotă din câștig înseamnă că această categorie de lucrători nu are dreptul, precum alți lucrători din statul membru respectiv, la o garanție salarială; consideră că un astfel de tratament inegal bazat pe condițiile specifice ale activității este nejustificat și din acest motiv ar trebui suprimat;

| 12. | consideră că dreptul la informare și la consultare al lucrătorilor este un drept fundamental conform Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. De aceea, în opinia Comitetului, trebuie impuse criterii mai stricte în ceea ce privește justificarea posibilității de excludere a anumitor categorii de lucrători de la drepturile de care se bucură alți lucrători conform dispozițiilor legale ale UE în acest domeniu; |
| --- | --- |

12.

consideră că dreptul la informare și la consultare al lucrătorilor este un drept fundamental conform Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. De aceea, în opinia Comitetului, trebuie impuse criterii mai stricte în ceea ce privește justificarea posibilității de excludere a anumitor categorii de lucrători de la drepturile de care se bucură alți lucrători conform dispozițiilor legale ale UE în acest domeniu;

| 13. | împărtășește punctul de vedere al Comisie conform căruia, având în vedere printre altele evoluțiile din domeniul tehnologiilor comunicațiilor, nu se poate porni de la ideea că există obstacole care ar justifica excluderea navigatorilor din domeniul de aplicare al acelorași norme privind informarea și consultarea; |
| --- | --- |

13.

împărtășește punctul de vedere al Comisie conform căruia, având în vedere printre altele evoluțiile din domeniul tehnologiilor comunicațiilor, nu se poate porni de la ideea că există obstacole care ar justifica excluderea navigatorilor din domeniul de aplicare al acelorași norme privind informarea și consultarea;

| 14. | este de acord cu Comisia că trebuie eliminată din directivele în vigoare posibilitatea unor excluderi sau a unui regim special în ceea ce privește dreptul la informare și la consultare pentru marinari; |
| --- | --- |

14.

este de acord cu Comisia că trebuie eliminată din directivele în vigoare posibilitatea unor excluderi sau a unui regim special în ceea ce privește dreptul la informare și la consultare pentru marinari;

| 15. | este de părere că, în ceea ce privește protecția lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi și al concedierilor colective, sunt valabile condiții specifice, care sunt justificate de caracterul special al transportului maritim. Comerțul cu nave este adesea parte integrantă a activității, iar practica curentă pe piața internațională este de a se cumpăra, respectiv de a se vinde navele fără echipaj (bareboat); |
| --- | --- |

15.

este de părere că, în ceea ce privește protecția lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi și al concedierilor colective, sunt valabile condiții specifice, care sunt justificate de caracterul special al transportului maritim. Comerțul cu nave este adesea parte integrantă a activității, iar practica curentă pe piața internațională este de a se cumpăra, respectiv de a se vinde navele fără echipaj (bareboat);

| 16. | ia la cunoștință faptul că organizațiile patronale, precum și mai multe state membre au indicat că aplicarea obligatorie a dispozițiilor privind protecția conform Directivelor 2001/23/CE și 98/59/CE ar genera pentru transportul maritim costuri mai ridicate și dezavantaje concurențiale în raport cu întreprinderile din state terțe, în special în ceea ce privește comerțul cu nave din cadrul activității lor. S-a subliniat, de asemenea, faptul că aplicarea dispozițiilor privind protecția ar implica dificultăți considerabile din motive pur practice; |
| --- | --- |

16.

ia la cunoștință faptul că organizațiile patronale, precum și mai multe state membre au indicat că aplicarea obligatorie a dispozițiilor privind protecția conform Directivelor 2001/23/CE și 98/59/CE ar genera pentru transportul maritim costuri mai ridicate și dezavantaje concurențiale în raport cu întreprinderile din state terțe, în special în ceea ce privește comerțul cu nave din cadrul activității lor. S-a subliniat, de asemenea, faptul că aplicarea dispozițiilor privind protecția ar implica dificultăți considerabile din motive pur practice;

| 17. | este de părere că – chiar dacă statele membre care au aplicat și în cazul navigatorilor dispozițiile privind protecția din directive nu raportează consecințe negative evidente din perspectiva concurenței – obiecțiile privind riscul unor dezavantaje concurențiale pentru întreprinderile din UE trebuie luate în serios. Statele membre sunt cele care pot evalua cel mai bine consecinţele aplicării obligatorii a unei dispoziţii, bazându-se pe practica şi tradiţia navigaţiei în statul respectiv; |
| --- | --- |

17.

este de părere că – chiar dacă statele membre care au aplicat și în cazul navigatorilor dispozițiile privind protecția din directive nu raportează consecințe negative evidente din perspectiva concurenței – obiecțiile privind riscul unor dezavantaje concurențiale pentru întreprinderile din UE trebuie luate în serios. Statele membre sunt cele care pot evalua cel mai bine consecinţele aplicării obligatorii a unei dispoziţii, bazându-se pe practica şi tradiţia navigaţiei în statul respectiv;

| 18. | este de părere că, așa cum a fost cazul până acum, trebuie să rămână de competența statelor membre să decidă, ținând seama de condițiile regionale, dacă și în ce măsură dispozițiile privind protecția valabile, pe lângă dreptul la informare și la consultare, în cazul transferului unei întreprinderi sau al concedierilor colective, trebuie aplicate și navigatorilor; |
| --- | --- |

18.

este de părere că, așa cum a fost cazul până acum, trebuie să rămână de competența statelor membre să decidă, ținând seama de condițiile regionale, dacă și în ce măsură dispozițiile privind protecția valabile, pe lângă dreptul la informare și la consultare, în cazul transferului unei întreprinderi sau al concedierilor colective, trebuie aplicate și navigatorilor;

| 19. | împărtășește convingerea Comisiei că posibilitățile de excludere prevăzute în Directivele 2001/23/CE și 98/59/CE ar trebui limitate la situațiile în care transferul unei întreprinderi constă doar în faptul că se vinde o navă sau în care o concediere colectivă este justificată doar printr-o astfel de vânzare a unei nave sau a mai multor nave; în plus, în ceea ce privește Directiva privind concedierile colective, este de acord cu opinia Comisiei conform căreia ar trebui permisă o excepție doar cu privire la termenul de executare a concedierilor colective (cooling-off period); |
| --- | --- |

19.

împărtășește convingerea Comisiei că posibilitățile de excludere prevăzute în Directivele 2001/23/CE și 98/59/CE ar trebui limitate la situațiile în care transferul unei întreprinderi constă doar în faptul că se vinde o navă sau în care o concediere colectivă este justificată doar printr-o astfel de vânzare a unei nave sau a mai multor nave; în plus, în ceea ce privește Directiva privind concedierile colective, este de acord cu opinia Comisiei conform căreia ar trebui permisă o excepție doar cu privire la termenul de executare a concedierilor colective (cooling-off period);

| 20. | pune sub semnul întrebării propunerea de modificare a Directivei 98/59/CE în ceea ce privește trimiterea la noțiunea de „transfer” din Directiva 2001/23/CE; nu vede niciun motiv pentru a face să depindă acordarea unei posibilități de abatere de la termenul de executare a concedierilor colective (cooling-off period) prevăzut în Directiva 98/59/CE de faptul dacă vânzarea unei nave reprezintă transferul unei întreprinderi în sensul Directivei 2001/23/CE. În plus, o astfel de aplicare ar putea conduce la o incertitudine juridică considerabilă, întrucât este dificil de apreciat în avans în ce măsură are loc sau nu transferul unei întreprinderi în sensul Directivei 2001/23/CE; |
| --- | --- |

20.

pune sub semnul întrebării propunerea de modificare a Directivei 98/59/CE în ceea ce privește trimiterea la noțiunea de „transfer” din Directiva 2001/23/CE; nu vede niciun motiv pentru a face să depindă acordarea unei posibilități de abatere de la termenul de executare a concedierilor colective (cooling-off period) prevăzut în Directiva 98/59/CE de faptul dacă vânzarea unei nave reprezintă transferul unei întreprinderi în sensul Directivei 2001/23/CE. În plus, o astfel de aplicare ar putea conduce la o incertitudine juridică considerabilă, întrucât este dificil de apreciat în avans în ce măsură are loc sau nu transferul unei întreprinderi în sensul Directivei 2001/23/CE;

| 21. | atrage atenția asupra perioadei de tranziție relativ lungi prevăzute la articolul 8 al propunerii. Având în vedere faptul că propunerea se referă la aplicarea normelor referitoare la protecția lucrătorilor, consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, ar trebui examinat, în cursul viitoarelor lucrări la propunere, dacă perioada de tranziție poate fi scurtată; |
| --- | --- |

21.

atrage atenția asupra perioadei de tranziție relativ lungi prevăzute la articolul 8 al propunerii. Având în vedere faptul că propunerea se referă la aplicarea normelor referitoare la protecția lucrătorilor, consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, ar trebui examinat, în cursul viitoarelor lucrări la propunere, dacă perioada de tranziție poate fi scurtată;

Subsidiaritate și proporționalitate

| 22. | constată că prin propunerea Comisiei de modificare a directivelor menționate se urmărește armonizarea unor norme conținute în acestea privind protecția lucrătorilor din UE și crearea unor condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din UE. Modificarea directivelor nu poate fi efectuată decât la nivelul UE; este de părere că modificările propuse sunt conforme principiului subsidiarității și principiului proporționalității. |
| --- | --- |

22.

constată că prin propunerea Comisiei de modificare a directivelor menționate se urmărește armonizarea unor norme conținute în acestea privind protecția lucrătorilor din UE și crearea unor condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din UE. Modificarea directivelor nu poate fi efectuată decât la nivelul UE; este de părere că modificările propuse sunt conforme principiului subsidiarității și principiului proporționalității.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1 –

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Situația legislativă actuală generează un tratament inegal al aceleiași categorii de lucrători de către state membre diferite, în funcție de faptul dacă acestea aplică sau nu excepțiile și derogările permise de legislația actuală. Un număr important de state membre au utilizat rar excluderile. | Situația legislativă actuală generează un tratament inegal al aceleiași categorii de lucrători de către state membre diferite, în funcție de faptul dacă acestea aplică sau nu excepțiile și derogările permise de legislația actuală. Un număr important de state membre au utilizat rar excluderile. |
| | Convenția privind munca din domeniul maritim a OIM a intrat în vigoare la 30 august 2014. Scopul acesteia este de a proteja condițiile de muncă ale navigatorilor și de a crea condiții de concurență echitabile în sectorul maritim la nivel mondial. Partenerii sociali au ajuns la un consens cu privire la acord, care a fost transpus prin Directiva 2009/13/CE a Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Situația legislativă actuală generează un tratament inegal al aceleiași categorii de lucrători de către state membre diferite, în funcție de faptul dacă acestea aplică sau nu excepțiile și derogările permise de legislația actuală. Un număr important de state membre au utilizat rar excluderile.

Situația legislativă actuală generează un tratament inegal al aceleiași categorii de lucrători de către state membre diferite, în funcție de faptul dacă acestea aplică sau nu excepțiile și derogările permise de legislația actuală. Un număr important de state membre au utilizat rar excluderile.

Convenția privind munca din domeniul maritim a OIM a intrat în vigoare la 30 august 2014. Scopul acesteia este de a proteja condițiile de muncă ale navigatorilor și de a crea condiții de concurență echitabile în sectorul maritim la nivel mondial. Partenerii sociali au ajuns la un consens cu privire la acord, care a fost transpus prin Directiva 2009/13/CE a Consiliului.

Expunere de motive

În cadrul lucrărilor la directivă, ar trebui să se țină seama de eforturile întreprinse în comun de partenerii sociali și de UE, pentru a atrage atenția asupra protecției navigatorilor și pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel mondial în sectorul maritim.

Amendamentul 2 –

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Directiva 98/59/CE se modifică după cum urmează: | Directiva 98/59/CE se modifică după cum urmează: |
| (1)   Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | La alineatul (1) se adaugă litera (c) cu următorul text:






  „(c) | «transfer» se interpretează în sensul Directivei 2001/23/CE.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Directiva 98/59/CE se modifică după cum urmează:

Directiva 98/59/CE se modifică după cum urmează:

(1)   Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

La alineatul (1) se adaugă litera (c) cu următorul text:

„(c)

«transfer» se interpretează în sensul Directivei 2001/23/CE.”

| (b) | La articolul 1 alineatul (2), litera (c) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

La articolul 1 alineatul (2), litera (c) se elimină.

(1)   Articolul 1 se modifică după cum urmează:

| (a) | La alineatul (1) se adaugă litera (c) cu următorul text:








  „(c) | «transfer» se interpretează în sensul Directivei 2001/23/CE.” |
| --- | --- | --- |

(a)

La alineatul (1) se adaugă litera (c) cu următorul text:

„(c)

«transfer» se interpretează în sensul Directivei 2001/23/CE.”

| (b) | La articolul 1 alineatul (2), litera (c) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

La articolul 1 alineatul (2), litera (c) se elimină.

(2)   La articolul 3 alineatul (1), se introduce un nou paragraf, al doilea:

„În cazul în care concedierile colective preconizate se referă la membri ai echipajului unei nave maritime, notificarea se adresează autorității competente a statului indicat de pavilionul sub care nava navighează.”

(2)   La articolul 3 alineatul (1), se introduce un nou paragraf, al doilea:

„În cazul în care concedierile colective preconizate se referă la membri ai echipajului unei nave maritime, notificarea se adresează autorității competente a statului indicat de pavilionul sub care nava navighează.”

(3)   La articolul 4, se introduce următorul alineat (1a):

(3)„(1a)   Atunci când statele membre efectuează concedieri colective preconizate care vizează membri ai unui echipaj în legătură cu sau derivate dintr-un transfer al unei nave maritime, ele, după consultarea partenerilor sociali, pot acorda autorității publice competente abilitatea de a se abate, parțial sau total, de la termenul menționat la alineatul (1) în următoarele circumstanțe:

| (a) | obiectul transferului îl reprezintă exclusiv una sau mai multe nave maritime, |
| --- | --- |

(a)

obiectul transferului îl reprezintă exclusiv una sau mai multe nave maritime,

| (b) | angajatorul operează doar o singură navă.” |
| --- | --- |

(b)

angajatorul operează doar o singură navă.”

(3)   La articolul 4, se introduce următorul alineat (1a):

(3)„(1a)   Atunci când statele membre efectuează concedieri colective preconizate care vizează membri ai unui echipaj în legătură cu sau derivate
  exclusiv din cauza sau ca rezultat al
  dintr-un transfer al unei
  vânzării uneia sau mai multor nave maritime, ele, după consultarea partenerilor sociali, pot acorda autorității publice competente abilitatea de a se abate, parțial sau total, de la termenul menționat la alineatul (1) în următoarele circumstanțe:
  .

| (a) | obiectul transferului îl reprezintă exclusiv una sau mai multe nave maritime, |
| --- | --- |

(a)

obiectul transferului îl reprezintă exclusiv una sau mai multe nave maritime,

| (b) | angajatorul operează doar o singură navă.” |
| --- | --- |

(b)

angajatorul operează doar o singură navă.”

Expunere de motive

Expunere de motive

Întrebarea dacă are loc transferul unei întreprinderi sau al unei părți a unei întreprinderi în conformitate cu Directiva privind transferul presupune ca la examinarea fiecărui caz particular să se poată stabili dacă întreprinderea și-a păstrat identitatea după transferul său. În conformitate cu jurisprudența Curții, în cazurile particulare trebuie să fie îndeplinite toate condițiile pentru a se putea stabili că întreprinderea și-a păstrat identitatea în urma transferului (a se vedea în special Cauza Spijker). Nu este deloc sigur că, în cazul vânzării unei nave, condițiile acestei vânzări reprezintă întotdeauna un transfer în conformitate cu Directiva privind transferul.

Motivele pentru derogarea de la perioada de executare a concedierilor colective, menționate în Directiva privind concedierile colective, ar trebui să fie valabile indiferent de faptul dacă vânzarea uneia sau mai multor nave reprezintă sau nu un transfer în conformitate cu Directiva privind transferul. Pe baza formulării propuse de Comisie ar putea fi dificil să de decidă în avans, în cazuri particulare, dacă o excludere este permisă sau nu. De aceea, excluderea ar trebui să fie în mod explicit legată de faptul dacă concedierile colective rezultă exclusiv din vânzarea uneia sau mai multor nave; trimiterea la noțiunea de „transfer” din Directiva privind transferul ar trebui eliminată.

Amendamentul 3 –

Amendamentul 3 –

Articolul 5 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| Se adaugă următorul alineat (4): | Se adaugă următorul alineat (4): |
| 4.   Statele membre, după consultarea partenerilor sociali, pot dispune ca prevederile capitolului II din prezenta directivă să nu se aplice în următoarele circumstanțe:






  (a) | obiectul transferului îl reprezintă exclusiv una sau mai multe nave maritime, |

Textul propus de Comisie

Amendament

Se adaugă următorul alineat (4):

Se adaugă următorul alineat (4):

4.   Statele membre, după consultarea partenerilor sociali, pot dispune ca prevederile capitolului II din prezenta directivă să nu se aplice în următoarele circumstanțe:

(a)

obiectul transferului îl reprezintă exclusiv una sau mai multe nave maritime,

| (b) | agentul economic transferat nu operează decât o singură navă maritimă. |
| --- | --- |

(b)

agentul economic transferat nu operează decât o singură navă maritimă.

4.   Statele membre, după consultarea partenerilor sociali, pot dispune ca prevederile capitolului II din prezenta directivă să nu se aplice în următoarea
  le circumstanțe
  ă:

| (a) | obiectul transferului îl reprezintă exclusiv una sau mai multe nave maritime,
  . |
| --- | --- |

(a)

obiectul transferului îl reprezintă exclusiv una sau mai multe nave maritime,
  .

| (b) | agentul economic transferat nu operează decât o singură navă maritimă.” |
| --- | --- |

(b)

agentul economic transferat nu operează decât o singură navă maritimă.”

Expunere de motive

Expunere de motive

Se recomandă un tratament egal al întreprinderilor, indiferent de faptul că operează una sau mai multe nave maritime.

Bruxelles, 3 aprilie 2014

Președintele Comitetului Regiunilor

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---