# Az Európai Unió L 172/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 172 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. június 12. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 172

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. június 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 620/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 4.) a székhely szerinti és a fogadó tagállam illetékes hatóságai közötti információcserét meghatározó, a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  ) | 1 |
| | | A Bizottság 621/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 26 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/346/EU |
| | * | A Tanács határozata (2014. május 26.) a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 103. ülésszakán a Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény Szabályzatának módosításai tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról | 28 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 620/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 4.) a székhely szerinti és a fogadó tagállam illetékes hatóságai közötti információcserét meghatározó, a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  )

1

1

A Bizottság 621/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

26

HATÁROZATOK

2014/346/EU

*

A Tanács határozata (2014. május 26.) a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 103. ülésszakán a Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény Szabályzatának módosításai tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

28

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 496/13/COL határozata (2013. december 11.) a Harpa koncertteremnek és konferenciaközpontnak nyújtott finanszírozást illetően (Izland) | 36 |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 91/14/COL határozata (2014. február 26.) Norvégia 2014–2020 közötti regionális támogatási térképéről (Norvégia) | 52 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 496/13/COL határozata (2013. december 11.) a Harpa koncertteremnek és konferenciaközpontnak nyújtott finanszírozást illetően (Izland)

36

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 91/14/COL határozata (2014. február 26.) Norvégia 2014–2020 közötti regionális támogatási térképéről (Norvégia)

52

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről szóló 1242/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelethez [Cordero Segureño (OFJ)] ( HL L 323., 2013.12.4. ) | 59 |
| | * | Helyesbítés a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az engedélyezés utáni gyógyszerhatásossági vizsgálatok előírását indokolttá tevő esetek tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. február 3-i 357/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 107., 2014.4.10. ) | 60 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről szóló 1242/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelethez [Cordero Segureño (OFJ)] ( HL L 323., 2013.12.4. )

( HL L 323., 2013.12.4. )

59

*

Helyesbítés a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az engedélyezés utáni gyógyszerhatásossági vizsgálatok előírását indokolttá tevő esetek tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. február 3-i 357/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 107., 2014.4.10. )

( HL L 107., 2014.4.10. )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 12.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 172/1

---

A BIZOTTSÁG 620/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. június 4.)

a székhely szerinti és a fogadó tagállam illetékes hatóságai közötti információcserét meghatározó, a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő végrehajtás-technikai standardok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 50. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A székhely szerinti és a fogadó tagállamok illetékes hatóságai közötti hatékony és időben történő együttműködés biztosítása érdekében e hatóságok felügyeleti hatáskörének megfelelő kétirányú információcserére van szükség. Ezért meg kell határozni a folyamatosság, illetve likviditási stresszhelyzet esetén lebonyolítandó információcsere egységes formanyomtatványait, tábláit és működési eljárásait, beleértve az ütemezést. Ugyancsak meg kell határozni a rendszeresen kicserélendő információk harmonizált gyakoriságát és legkésőbbi benyújtási időpontját, biztosítva az információk félévente vagy évente történő cseréjét. Annak érdekében azonban, hogy a legfrissebb információk kerüljenek cserére, az illetékes hatóságoknak a lehető legkorábbi időpontban kell információt cserélniük, nem megvárva a legkésőbbi benyújtási időpont lejártát. |
| --- | --- |

(1)

A székhely szerinti és a fogadó tagállamok illetékes hatóságai közötti hatékony és időben történő együttműködés biztosítása érdekében e hatóságok felügyeleti hatáskörének megfelelő kétirányú információcserére van szükség. Ezért meg kell határozni a folyamatosság, illetve likviditási stresszhelyzet esetén lebonyolítandó információcsere egységes formanyomtatványait, tábláit és működési eljárásait, beleértve az ütemezést. Ugyancsak meg kell határozni a rendszeresen kicserélendő információk harmonizált gyakoriságát és legkésőbbi benyújtási időpontját, biztosítva az információk félévente vagy évente történő cseréjét. Annak érdekében azonban, hogy a legfrissebb információk kerüljenek cserére, az illetékes hatóságoknak a lehető legkorábbi időpontban kell információt cserélniük, nem megvárva a legkésőbbi benyújtási időpont lejártát.

| (2) | Az e rendeletben a standard információcsere vonatkozásában rögzített eljárások sérelme nélkül a székhely szerinti vagy a fogadó tagállam illetékes hatóságainak indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatniuk kell egymást minden olyan lehetséges helyzetről, amely érinti valamely fióktelep pénzügyi stabilitását vagy működését, és rendelkezésre kell bocsátaniuk minden releváns és szükséges információt e helyzettel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletben a standard információcsere vonatkozásában rögzített eljárások sérelme nélkül a székhely szerinti vagy a fogadó tagállam illetékes hatóságainak indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatniuk kell egymást minden olyan lehetséges helyzetről, amely érinti valamely fióktelep pénzügyi stabilitását vagy működését, és rendelkezésre kell bocsátaniuk minden releváns és szükséges információt e helyzettel kapcsolatban.

| (3) | Tekintettel a fogadó tagállamokban működő fióktelepek méretében, összetettségében és jelentőségében fennálló különbségekre, az információcsere során fontos tiszteletben tartani az arányosság elvét. Ennek érdekében az információcseréhez használt formanyomtatványoknak, tábláknak, valamint az információcsere gyakoriságának tükröznie kell a fogadó tagállambeli illetékes hatóságok szélesebb körű információs igényét, amennyiben az említett hatóságok a 2013/36/EU irányelv 51. cikke értelmében vett jelentős fióktelepekért felelősek. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel a fogadó tagállamokban működő fióktelepek méretében, összetettségében és jelentőségében fennálló különbségekre, az információcsere során fontos tiszteletben tartani az arányosság elvét. Ennek érdekében az információcseréhez használt formanyomtatványoknak, tábláknak, valamint az információcsere gyakoriságának tükröznie kell a fogadó tagállambeli illetékes hatóságok szélesebb körű információs igényét, amennyiben az említett hatóságok a 2013/36/EU irányelv 51. cikke értelmében vett jelentős fióktelepekért felelősek.

| (4) | Az információk érintett személyekhez történő, hatékony továbbítását, valamint bizalmas kezelését biztosítandó az illetékes hatóságoknak össze kell állítaniuk, egymással meg kell osztaniuk és rendszeresen frissíteniük kell a kapcsolattartó személyek jegyzékét. |
| --- | --- |

(4)

Az információk érintett személyekhez történő, hatékony továbbítását, valamint bizalmas kezelését biztosítandó az illetékes hatóságoknak össze kell állítaniuk, egymással meg kell osztaniuk és rendszeresen frissíteniük kell a kapcsolattartó személyek jegyzékét.

| (5) | A székhely szerinti és a fogadó tagállam illetékes hatóságai közötti információcsere nem korlátozódik a 2013/36/EU irányelv 50. cikkében meghatározott információtípusokra, így az e rendeletben meghatározott információtípusokra sem. A 2013/36/EU irányelv mindenekelőtt rendelkezéseket tartalmaz a következők vonatkozásában folytatott információcseréről: a fióktelepek helyszíni ellenőrzése, értesítés a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlásáról, valamint az illetékes hatóságok által a fióktelepek és azok anyavállalatai vonatkozásában hozott – többek között megelőző – intézkedések. Ez a rendelet ezért nem határoz meg követelményeket az e területeken történő információcsere vonatkozásában. |
| --- | --- |

(5)

A székhely szerinti és a fogadó tagállam illetékes hatóságai közötti információcsere nem korlátozódik a 2013/36/EU irányelv 50. cikkében meghatározott információtípusokra, így az e rendeletben meghatározott információtípusokra sem. A 2013/36/EU irányelv mindenekelőtt rendelkezéseket tartalmaz a következők vonatkozásában folytatott információcseréről: a fióktelepek helyszíni ellenőrzése, értesítés a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlásáról, valamint az illetékes hatóságok által a fióktelepek és azok anyavállalatai vonatkozásában hozott – többek között megelőző – intézkedések. Ez a rendelet ezért nem határoz meg követelményeket az e területeken történő információcsere vonatkozásában.

| (6) | A fogadó tagállamban határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás útján végzett tevékenységekre vonatkozó információcsere kapcsán is egységes formanyomtatványokat, táblákat és eljárásokat kell meghatározni. |
| --- | --- |

(6)

A fogadó tagállamban határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás útján végzett tevékenységekre vonatkozó információcsere kapcsán is egységes formanyomtatványokat, táblákat és eljárásokat kell meghatározni.

| (7) | A határokon átnyúló szolgáltatások jellegéből adódóan a fogadó tagállamok illetékes hatóságai hiányos információkkal rendelkeznek a területükön végzett műveletekről; a pénzügyi stabilitás megőrzése, valamint az engedélyezések feltételeinek, különösen pedig annak ellenőrzése céljából, hogy az intézmény a benyújtott értesítésekkel összhangban nyújt-e szolgáltatásokat, elengedhetetlen az információmegosztásra vonatkozó eljárások kialakítása. Tekintve, hogy az információk összegyűjtésével és a fogadó tagállamok minden illetékes hatóságához való eljuttatásával járó potenciális terhet el kell kerülni, ezen információk cseréjére – fontosságuk ellenére – nem rendszeres alapon, hanem a fogadó tagállamok illetékes hatóságainak kérésére kell sor kerüljön. |
| --- | --- |

(7)

A határokon átnyúló szolgáltatások jellegéből adódóan a fogadó tagállamok illetékes hatóságai hiányos információkkal rendelkeznek a területükön végzett műveletekről; a pénzügyi stabilitás megőrzése, valamint az engedélyezések feltételeinek, különösen pedig annak ellenőrzése céljából, hogy az intézmény a benyújtott értesítésekkel összhangban nyújt-e szolgáltatásokat, elengedhetetlen az információmegosztásra vonatkozó eljárások kialakítása. Tekintve, hogy az információk összegyűjtésével és a fogadó tagállamok minden illetékes hatóságához való eljuttatásával járó potenciális terhet el kell kerülni, ezen információk cseréjére – fontosságuk ellenére – nem rendszeres alapon, hanem a fogadó tagállamok illetékes hatóságainak kérésére kell sor kerüljön.

| (8) | Mivel az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) részletezi az illetékes hatóságok között kicserélendő információk típusát, e végrehajtási rendelet az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet folyományának tekintendő. |
| --- | --- |

(8)

Mivel az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) részletezi az illetékes hatóságok között kicserélendő információk típusát, e végrehajtási rendelet az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet folyományának tekintendő.

| (9) | Ez a rendelet az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság, EBH) által az Európai Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(9)

Ez a rendelet az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság, EBH) által az Európai Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.

| (10) | Az EBH nyilvános konzultációkat bonyolított le az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét, |
| --- | --- |

(10)

Az EBH nyilvános konzultációkat bonyolított le az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet meghatározza az információmegosztási követelményhez kapcsolódó azon egységes formanyomtatványokat, táblákat és eljárásokat, amelyek várhatóan megkönnyítik a székhelyük szerintitől eltérő egy vagy több tagállamban fióktelep révén vagy a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlása révén működő intézmények ellenőrzését.

Ez a rendelet az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel szabályozott információkra alkalmazandó.

2. cikk

Benyújtási határidő és az információcsere gyakorisága a fióktelep révén működő intézmények esetében

(1)   A jogi vagy szabályozási követelményeknek való meg nem felelésre, a felügyeleti vagy más közigazgatási intézkedések, vagy közigazgatási vagy büntetőjogi szankciók alkalmazására vonatkozó információkat indokolatlan késedelem nélkül, legkésőbb a meg nem felelés illetékes hatóságok általi megállapításától, a felügyeleti vagy más közigazgatási intézkedések, vagy közigazgatási vagy büntetőjogi szankciók alkalmazásától számított 14 naptári napon belül kell szolgáltatni.

(2)   Amennyiben valamely fióktelep a 2013/36/EU irányelv 51. cikke értelmében jelentősnek minősül, a likviditásra vonatkozó számszerűsített információkat és a likviditás felügyelete során tett megállapításokra vonatkozó információkat a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai félévente és legkésőbb az alábbi benyújtási határidőkig a jelentős fióktelepet felügyelő, fogadó tagállambeli illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátják:

| a) | minden év február 28-ig az előző év december 31-i pozíció alapján; |
| --- | --- |

a)

minden év február 28-ig az előző év december 31-i pozíció alapján;

| b) | minden év augusztus 31-ig a folyó év június 30-i pozíció alapján. |
| --- | --- |

b)

minden év augusztus 31-ig a folyó év június 30-i pozíció alapján.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említettektől eltérő információkat évente, legkésőbb minden év április 30-ig kell benyújtani az előző december 31-i pozíció alapján, kivéve az intézmény irányítására és tulajdonosi viszonyaira vonatkozó információkat, amelyeket mindig a legfrissebb rendelkezésre álló információk alapján kell szolgáltatni.

3. cikk

Az illetékes hatóságok közötti információtovábbításra vonatkozó működési eljárások

(1)   A székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai minden egyes intézményre vonatkozóan naprakész jegyzéket tartanak fenn és osztanak meg a fogadó tagállam illetékes hatóságaival; e jegyzék tartalmazza a székhely szerinti tagállam és a fogadó tagállam illetékes hatóságai közötti információcsere szempontjából releváns kapcsolattartók elérhetőségére vonatkozó adatokat, ideértve a vészhelyzet esetén értesítendő személyek adatait is.

A fogadó tagállam illetékes hatóságai indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatják a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságait a kapcsolattartóikról és az azokban bekövetkező bármely változásról. A székhely szerinti és a fogadó tagállam illetékes hatóságai évente felülvizsgálják a kapcsolattartók jegyzékét.

(2)   Az információcserére írásban vagy elektronikus formában kerül sor, címzettjei az (1) bekezdésben említett jegyzékben szereplő kapcsolattartó személyek, hacsak az illetékes hatóság mást nem határoz meg tájékoztatási kérelmében.

(3)   Amennyiben az információcsere elektronikus úton történik, főszabályként biztonságos kommunikációs csatornákat kell használni, hacsak az illetékes hatóságok nem tekintik helyénvalónak a nem biztonságos kommunikációs csatornák használatát.

(4)   Az alábbi információk az írásos vagy elektronikus úton történő megerősítés előtt szóban is nyújthatók:

| a) | a jogi vagy szabályozási követelményeknek való meg nem felelésre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

a)

a jogi vagy szabályozási követelményeknek való meg nem felelésre vonatkozó információk;

| b) | felügyeleti vagy más közigazgatási intézkedések alkalmazására vonatkozó információk; |
| --- | --- |

b)

felügyeleti vagy más közigazgatási intézkedések alkalmazására vonatkozó információk;

| c) | a közigazgatási vagy büntetőjogi szankciók alkalmazására vonatkozó információk; |
| --- | --- |

c)

a közigazgatási vagy büntetőjogi szankciók alkalmazására vonatkozó információk;

| d) | likviditási stresszhelyzetre vonatkozó információk. |
| --- | --- |

d)

likviditási stresszhelyzetre vonatkozó információk.

(5)   Az illetékes hatóságok igazolják az információk átvételét. Amennyiben az információ nyújtására elektronikus úton, biztonságos kommunikációs csatorna használatával került sor, az átvétel visszaigazolása ugyanezen csatorna segítségével történik. Nem kérhető igazolás a szóban, illetve olyan biztonságos kommunikációs csatornán nyújtott információk esetében, amelyek lehetővé teszik a küldő számára, hogy meggyőződjön az információ átvételéről.

(6)   Amennyiben a 2013/36/EU irányelv 51. cikkének (3) bekezdésével összhangban felügyeleti kollégiumot hoznak létre és az intézmény minden fióktelepe jelentősnek minősül, e cikk (1)–(5) bekezdése nem alkalmazandó. Ilyen esetekben az információcseréhez a 2013/36/EU irányelv 51. cikkének (3) bekezdésében említett írásbeli megállapodásban rögzített eljárás alkalmazandó.

4. cikk

A fióktelep révén működő intézményekkel kapcsolatos információcsere során alkalmazandó formanyomtatványok és táblák

(1)   A 2. cikk (2) bekezdésében említett számszerűsített információkat az I. melléklet 1. részében meghatározott táblát használva és a táblában rögzített formátumban kell szolgáltatni.

(2)   Az intézmény likviditására és fizetőképességére vonatkozó számszerűsített információkat az I. melléklet 2. részében meghatározott táblát használva és a táblában rögzített formátumban kell szolgáltatni.

(3)   A szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlása révén kínált szolgáltatások volumenére vonatkozó számszerűsített információkat az I. melléklet 3. részében meghatározott táblát használva és az információt nyújtó illetékes hatóság által megfelelőnek ítélt formátumban kell kicserélni.

(4)   A valamely fogadó tagállamban letelepedett fióktelep piaci részesedésére vonatkozó számszerűsített információkat az I. melléklet 4. részében meghatározott táblát használva és az információt nyújtó illetékes hatóság által megfelelőnek ítélt formátumban kell kicserélni.

(5)   A (6), (7) és (8) bekezdésben említettektől eltérő, nem számszerűsített információkat a vonatkozó táblákat használva és az információt nyújtó illetékes hatóság által megfelelőnek ítélt formátumban kell kicserélni, a következők szerint:

| a) | az I. melléklet 2. részében meghatározott tábla használandó az intézmény likviditására és fizetőképességére vonatkozó információkhoz; |
| --- | --- |

a)

az I. melléklet 2. részében meghatározott tábla használandó az intézmény likviditására és fizetőképességére vonatkozó információkhoz;

| b) | az I. melléklet 3. részében meghatározott tábla használandó a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtásra vonatkozó információkhoz; |
| --- | --- |

b)

az I. melléklet 3. részében meghatározott tábla használandó a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtásra vonatkozó információkhoz;

| c) | az I. melléklet 4. részében meghatározott tábla használandó a valamely fogadó tagállamban letelepedett fióktelepre vonatkozó információkhoz; |
| --- | --- |

c)

az I. melléklet 4. részében meghatározott tábla használandó a valamely fogadó tagállamban letelepedett fióktelepre vonatkozó információkhoz;

| d) | az I. melléklet 5. részében meghatározott tábla használandó a betétgarancia-rendszerekre vonatkozó információkhoz. |
| --- | --- |

d)

az I. melléklet 5. részében meghatározott tábla használandó a betétgarancia-rendszerekre vonatkozó információkhoz.

(6)   Az intézmény irányítására és tulajdonosi viszonyaira, likviditási és finanszírozási politikáira, likviditási és finanszírozási vészhelyzeti terveire, valamint a vészhelyzetekre való felkészülésre vonatkozó, az I. melléklet 6. részében meghatározott nem számszerűsített információkat az információt nyújtó illetékes hatóság által megfelelőnek ítélt formátumban kell szolgáltatni. Az információt az I. melléklet 1–5. részében szereplő táblák használatával kicserélt egyéb információk függelékeként kell nyújtani.

(7)   A 2. cikk (1) bekezdésében említett, a jogi vagy szabályozási követelményeknek való meg nem felelésre, a felügyeleti vagy más közigazgatási intézkedések, vagy közigazgatási vagy büntetőjogi szankciók fióktelepre történő alkalmazására vonatkozó információkat az információt nyújtó illetékes hatóság által megfelelőnek ítélt formátumban kell szolgáltatni.

(8)   Az intézményeknek a 2013/36/EU irányelv 131. cikkének (1) bekezdése értelmében vett, globálisan rendszerszinten jelentős intézményként vagy rendszerszinten jelentős egyéb intézményként történő meghatározására vonatkozó információkat az információt nyújtó illetékes hatóság által megfelelőnek ítélt formátumban kell szolgáltatni.

5. cikk

Az illetékes hatóságok ad hoc információkérése

(1)   Az azon információkra vonatkozó tájékoztatási kérelmet, amelyek esetében az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet nem ír elő adatcserét, írásban vagy elektronikus úton kell eljuttatni az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett jegyzékben azonosított, megfelelő kapcsolattartó személynek.

(2)   Az (1) bekezdésben említettek szerinti tájékoztatási kérelmet benyújtó illetékes hatóság ismerteti, várhatóan hogyan könnyíti meg az információ valamely intézmény felügyeletét vagy ellenőrzését, az intézmény engedélyezési feltételeinek vizsgálatát, illetve a pénzügyi rendszer stabilitásának védelmét. Az említett illetékes hatóság ésszerű válaszadási határidőt határoz meg, amely figyelembe veszi a kérelem és a kért információk jellegét és sürgősségét.

(3)   Az (1) bekezdésben említett kérelmet kézhez vevő illetékes hatóság indokolatlan késedelem nélkül rendelkezésre bocsátja a kért információkat, és mindent megtesz annak érdekében, hogy a kérelemben szereplő határidőn belül válaszoljon. Amennyiben az említett illetékes hatóság nem tudja a kérelmet az abban megjelölt időpontig megválaszolni, indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a kérelmező illetékes hatóságot arról az időpontról, ameddig megadja az információt.

Amennyiben a kért információ nem áll rendelkezésre, az (1) bekezdésben említett kérelmet kézhez vevő illetékes hatóság erről tájékoztatja a kérelmező illetékes hatóságot.

6. cikk

A határokon átnyúló szolgáltatást nyújtókkal kapcsolatos információcsere

Azon fogadó tagállamok illetékes hatóságai, amelyekben valamely intézmény a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlása révén folytatja tevékenységeit, írásban vagy elektronikus formában nyújtják be az e szolgáltatásokra vonatkozó, az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott információk iránti kérelmüket a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz, a 3. cikk (1) bekezdésében említett jegyzékben azonosított, megfelelő kapcsolattartó személyhez. A székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai a kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül rendelkezésre bocsátják a kért információkat.

7. cikk

Az intézményt vagy magát a fióktelepet érintő likviditási stresszhelyzetben történő információcsere fióktelep révén működő intézmények vonatkozásában

Likviditási stresszhelyzetben az illetékes hatóságok az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott információkat az e rendelet II. mellékletében meghatározott táblát használva és a 3. cikkben meghatározott eljárásokat követve cserélik ki.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. március 12-i 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a székhely szerinti és a fogadó tagállamok illetékes hatóságai által egymás számára rendelkezésre bocsátott információkat meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 148., 2014.5.20., 6. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

1. RÉSZ

FÉLÉVES SPECIFIKUS

Tábla a jelentős fióktelepet felügyelő, fogadó tagállambeli illetékes hatóságokkal az egyedi intézmények vonatkozásában félévente kicserélendő, likviditásra és felügyeleti megállapításokra vonatkozó információkhoz

| Jogi hivatkozás | Az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 4. cikkének (1) bekezdése |
| --- | --- |
| Az információcsere gyakorisága | Félévente |
| Illetékes hatóság: | |
| Az intézmény neve: | |
| Vonatkozási időpont (ÉÉÉÉ/06/30 vagy ÉÉÉÉ/12/31): | |
| Adatszolgáltatás időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN): | |
| Konszolidált alapon nyújtott információ (igen/nem) | Kérjük, válaszoljon „igen”-nel, ha e táblában konszolidált alapon szolgáltat információt, nem pedig egy fióktelepen keresztül működő intézmény szintjén. |

Jogi hivatkozás

Az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 4. cikkének (1) bekezdése

Az információcsere gyakorisága

Félévente

Illetékes hatóság:

Az intézmény neve:

Vonatkozási időpont (ÉÉÉÉ/06/30 vagy ÉÉÉÉ/12/31):

Adatszolgáltatás időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN):

Konszolidált alapon nyújtott információ (igen/nem)

Kérjük, válaszoljon „igen”-nel, ha e táblában konszolidált alapon szolgáltat információt, nem pedig egy fióktelepen keresztül működő intézmény szintjén.

| Információcsoport | Információs tétel | Hivatkozás adott esetben a COREP/FINREP táblákra vagy más táblákra | Az információ értéke
  (a cella szerinti mennyiségi, vagy szabad szövegként nyújtandó kvalitatív) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditás | Likviditásfedezeti ráta (LCR; hazai pénznem) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil forrásellátottságra vonatkozó követelmények alapján, de a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálásnak megfelelően, amíg azt a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| LCR (1. jelentős pénznem, kérjük, nevezze meg) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| LCR (2. jelentős pénznem, kérjük, nevezze meg) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| LCR (3. jelentős pénznem, kérjük, nevezze meg) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| [kérjük, szükség esetén szúrjon be további sorokat a jelentős pénznemek számára] | | | |
| Nettó stabil forrásellátottsági ráta (NSFR; hazai pénznem) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| NSFR (1. lényeges pénznem, kérjük, nevezze meg) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| NSFR (2. lényeges pénznem, kérjük, nevezze meg) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| NSFR (3. lényeges pénznem, kérjük, nevezze meg) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| [kérjük, szükség esetén szúrjon be további sorokat a jelentős pénznemek számára] | | | |
| Az intézmény likviditási tartalékának elemei, beleértve a következőket | |
| Készpénz | A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| Központi bankoknál elhelyezett betétek | A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| 0 %-os kockázati súlyú értékpapírok | A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| 20 %-os kockázati súlyú értékpapírok | A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| Nem pénzügyi vállalat által kibocsátott kötvény | A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| Egyéb magas és rendkívül magas likviditású és hitelminősítésű eszközök, figyelembe véve a CRR 481. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kritériumokat | A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján | [nemzeti adatszolgáltatáson és specifikációkon alapuló érték] | |
| Összes megterhelt eszköz | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| ebből a központi bank által elismert | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| Összes meg nem terhelt eszköz | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| ebből a központi bank által elismert | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| Összes kapott, megterhelt biztosíték | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| ebből a központi bank által elismert | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| Összes kapott, meg nem terhelt biztosíték | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| ebből a központi bank által elismert | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| Hitel/betét arány | A felügyeleti adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt követelmények alapján | [érték a FINREP-ből] | |
| Az illetékes hatóságok vagy a kijelölt hatóság által kötelező erejű előírások, iránymutatások, ajánlások, figyelmeztetések vagy egyebek formájában végrehajtott makroprudenciális szakpolitikai intézkedések részeként az intézményre vonatkozó belföldi likviditási arányok leírása, beleértve az ilyen arányok meghatározását is | [A meghatározást és a számítási képletet az illetékes hatóság bocsátja rendelkezésre] | [nemzeti adatszolgáltatáson és specifikációkon alapuló érték] | |
| Az intézmény likviditásikockázat-kezelésében fennálló jelentős hiányosságok, amelyek az illetékes hatóságok előtt ismertek és befolyásolhatják a fióktelepeket, az ilyen hiányosságok kapcsán végrehajtott felügyeleti intézkedések, valamint az e felügyeleti intézkedéseknek való intézményi megfelelés mértékének leírása | | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | Felhívjuk figyelmét, hogy a minimális szabályozási követelményeknek való meg nem felelés eseteiről, valamint az illetékes hatóságok által azok rendezésére hozott felügyeleti intézkedésekről e rendszeres információcserére szolgáló táblán kívül, az ITS 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell adatot szolgáltatni. |
| Átfogó értékelés az intézmény likviditási kockázati profiljáról és kockázatkezeléséről, különösen a fogadó tagállamban letelepedett fiókteleppel (fióktelepekkel) kapcsolatban | | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |
| A 2013/36/EU irányelv 105. cikkével összhangban alkalmazott egyedi likviditási követelmények leírása | | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |
| Információ az intézmény fióktelepei számára történő vagy az általuk kezdeményezett készpénz- és biztosítéktranszferek kapcsán felmerülő bármely akadályról | | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |

Információcsoport

Információs tétel

Hivatkozás adott esetben a COREP/FINREP táblákra vagy más táblákra

Az információ értéke

(a cella szerinti mennyiségi, vagy szabad szövegként nyújtandó kvalitatív)

Megjegyzések

Likviditás

Likviditásfedezeti ráta (LCR; hazai pénznem)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil forrásellátottságra vonatkozó követelmények alapján, de a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálásnak megfelelően, amíg azt a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

LCR (1. jelentős pénznem, kérjük, nevezze meg)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

LCR (2. jelentős pénznem, kérjük, nevezze meg)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

LCR (3. jelentős pénznem, kérjük, nevezze meg)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

[kérjük, szükség esetén szúrjon be további sorokat a jelentős pénznemek számára]

Nettó stabil forrásellátottsági ráta (NSFR; hazai pénznem)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

NSFR (1. lényeges pénznem, kérjük, nevezze meg)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

NSFR (2. lényeges pénznem, kérjük, nevezze meg)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

NSFR (3. lényeges pénznem, kérjük, nevezze meg)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

[kérjük, szükség esetén szúrjon be további sorokat a jelentős pénznemek számára]

Az intézmény likviditási tartalékának elemei, beleértve a következőket

Készpénz

A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

Központi bankoknál elhelyezett betétek

A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

0 %-os kockázati súlyú értékpapírok

A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

20 %-os kockázati súlyú értékpapírok

A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

Nem pénzügyi vállalat által kibocsátott kötvény

A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

Egyéb magas és rendkívül magas likviditású és hitelminősítésű eszközök, figyelembe véve a CRR 481. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kritériumokat

A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján

[nemzeti adatszolgáltatáson és specifikációkon alapuló érték]

Összes megterhelt eszköz

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

ebből a központi bank által elismert

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

Összes meg nem terhelt eszköz

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

ebből a központi bank által elismert

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

Összes kapott, megterhelt biztosíték

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

ebből a központi bank által elismert

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

Összes kapott, meg nem terhelt biztosíték

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

ebből a központi bank által elismert

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

Hitel/betét arány

A felügyeleti adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt követelmények alapján

[érték a FINREP-ből]

Az illetékes hatóságok vagy a kijelölt hatóság által kötelező erejű előírások, iránymutatások, ajánlások, figyelmeztetések vagy egyebek formájában végrehajtott makroprudenciális szakpolitikai intézkedések részeként az intézményre vonatkozó belföldi likviditási arányok leírása, beleértve az ilyen arányok meghatározását is

[A meghatározást és a számítási képletet az illetékes hatóság bocsátja rendelkezésre]

[nemzeti adatszolgáltatáson és specifikációkon alapuló érték]

Az intézmény likviditásikockázat-kezelésében fennálló jelentős hiányosságok, amelyek az illetékes hatóságok előtt ismertek és befolyásolhatják a fióktelepeket, az ilyen hiányosságok kapcsán végrehajtott felügyeleti intézkedések, valamint az e felügyeleti intézkedéseknek való intézményi megfelelés mértékének leírása

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

Felhívjuk figyelmét, hogy a minimális szabályozási követelményeknek való meg nem felelés eseteiről, valamint az illetékes hatóságok által azok rendezésére hozott felügyeleti intézkedésekről e rendszeres információcserére szolgáló táblán kívül, az ITS 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell adatot szolgáltatni.

Átfogó értékelés az intézmény likviditási kockázati profiljáról és kockázatkezeléséről, különösen a fogadó tagállamban letelepedett fiókteleppel (fióktelepekkel) kapcsolatban

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

A 2013/36/EU irányelv 105. cikkével összhangban alkalmazott egyedi likviditási követelmények leírása

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

Információ az intézmény fióktelepei számára történő vagy az általuk kezdeményezett készpénz- és biztosítéktranszferek kapcsán felmerülő bármely akadályról

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

2. RÉSZ

ÉVES SPECIFIKUS

Tábla az egyedi intézmények vonatkozásában évente kicserélendő, likviditásra és fizetőképességre vonatkozó információkhoz

| Jogi hivatkozás | Az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének (1) bekezdése, valamint 5. és 11. cikke |
| --- | --- |
| Az információcsere gyakorisága | Évente |
| Illetékes hatóság: | |
| Az intézmény neve: | |
| Vonatkozási időpont (ÉÉÉÉ/12/31) | |
| Adatszolgáltatás időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN): | |
| Konszolidált alapon nyújtott információ (igen/nem) | Kérjük, válaszoljon „igen”-nel, ha e táblában konszolidált alapon szolgáltat információt, nem pedig egy fióktelepen keresztül működő intézmény szintjén. |

Jogi hivatkozás

Az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének (1) bekezdése, valamint 5. és 11. cikke

Az információcsere gyakorisága

Évente

Illetékes hatóság:

Az intézmény neve:

Vonatkozási időpont (ÉÉÉÉ/12/31)

Adatszolgáltatás időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN):

Konszolidált alapon nyújtott információ (igen/nem)

Kérjük, válaszoljon „igen”-nel, ha e táblában konszolidált alapon szolgáltat információt, nem pedig egy fióktelepen keresztül működő intézmény szintjén.

| Információcsoport | Információs tétel | Hivatkozás adott esetben a COREP/FINREP táblákra vagy más táblákra | Az információ értéke
  (a cella szerinti mennyiségi, vagy szabad szövegként nyújtandó kvalitatív) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditás | Likviditásfedezeti ráta (LCR; hazai pénznem) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil forrásellátottságra vonatkozó követelmények alapján, de a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálásnak megfelelően, amíg azt a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| LCR (1. jelentős pénznem, kérjük, nevezze meg) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| LCR (2. jelentős pénznem, kérjük, nevezze meg) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| LCR (3. jelentős pénznem, kérjük, nevezze meg) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| [kérjük, szükség esetén szúrjon be további sorokat a jelentős pénznemek számára] | | | |
| Nettó stabil forrásellátottsági ráta (NSFR; hazai pénznem) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| NSFR (1. lényeges pénznem, kérjük, nevezze meg) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| NSFR (2. lényeges pénznem, kérjük, nevezze meg) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| NSFR (3. lényeges pénznem, kérjük, nevezze meg) | [a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján] | [az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok] | |
| [kérjük, szükség esetén szúrjon be további sorokat a jelentős pénznemek számára] | | | |
| Az intézmény likviditási tartalékának elemei, beleértve a következőket | |
| Készpénz | A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| Központi bankoknál elhelyezett betétek | A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| 0 %-os kockázati súlyú értékpapírok | A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| 20 %-os kockázati súlyú értékpapírok | A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| Nem pénzügyi vállalat által kibocsátott kötvény | A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| Egyéb magas és rendkívül magas likviditású és hitelminősítésű eszközök, figyelembe véve a CRR 481. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kritériumokat | A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján | [nemzeti adatszolgáltatáson és specifikációkon alapuló érték] | |
| Összes megterhelt eszköz | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| ebből a központi bank által elismert | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| Összes meg nem terhelt eszköz | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| ebből a központi bank által elismert | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| Összes kapott, megterhelt biztosíték | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| ebből a központi bank által elismert | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| Összes kapott, meg nem terhelt biztosíték | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| ebből a központi bank által elismert | Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján | [érték az ITS alapján] | |
| Hitel/betét arány | A felügyeleti adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt követelmények alapján | [érték a FINREP-ből] | |
| Az illetékes hatóságok vagy a kijelölt hatóság által kötelező erejű előírások, iránymutatások, ajánlások, figyelmeztetések vagy egyebek formájában végrehajtott makroprudenciális szakpolitikai intézkedések részeként az intézményre vonatkozó belföldi likviditási arányok leírása, beleértve az ilyen arányok meghatározását is | [A meghatározást és a számítási képletet az illetékes hatóság bocsátja rendelkezésre] | [nemzeti adatszolgáltatáson és specifikációkon alapuló érték] | |
| Az intézmény likviditásikockázat-kezelésében fennálló jelentős hiányosságok, amelyek az illetékes hatóságok előtt ismertek és befolyásolhatják a fióktelepeket, az ilyen hiányosságok kapcsán végrehajtott felügyeleti intézkedések, valamint az e felügyeleti intézkedéseknek való intézményi megfelelés mértékének leírása | | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | Felhívjuk figyelmét, hogy a minimális szabályozási követelményeknek való meg nem felelés eseteiről, valamint az illetékes hatóságok által azok rendezésére hozott felügyeleti intézkedésekről e rendszeres információcserére szolgáló táblán kívül, az ITS 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell adatot szolgáltatni. |
| Átfogó értékelés az intézmény likviditási kockázati profiljáról és kockázatkezeléséről, különösen a fogadó tagállamban letelepedett fiókteleppel (fióktelepekkel) kapcsolatban | | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |
| A 2013/36/EU irányelv 105. cikkével összhangban alkalmazott egyedi likviditási követelmények leírása | | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |
| Információ az intézmény fióktelepei számára történő vagy az általuk kezdeményezett készpénz- és biztosítéktranszferek kapcsán felmerülő bármely akadályról | | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |
| Fizetőképesség | Információ arra vonatkozóan, hogy az intézmény megfelel-e az alábbi követelményeknek:






  a) | az 575/2013/EU rendelet 92. cikke szerinti szavatolótőke-követelmény, figyelembe véve az említett rendelet 458. cikkével összhangban elfogadott vagy elismert minden intézkedést, valamint az említett rendelet tizedik részében foglalt átmeneti rendelkezéseket; |

Információcsoport

Információs tétel

Hivatkozás adott esetben a COREP/FINREP táblákra vagy más táblákra

Az információ értéke

(a cella szerinti mennyiségi, vagy szabad szövegként nyújtandó kvalitatív)

Megjegyzések

Likviditás

Likviditásfedezeti ráta (LCR; hazai pénznem)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil forrásellátottságra vonatkozó követelmények alapján, de a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálásnak megfelelően, amíg azt a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

LCR (1. jelentős pénznem, kérjük, nevezze meg)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

LCR (2. jelentős pénznem, kérjük, nevezze meg)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

LCR (3. jelentős pénznem, kérjük, nevezze meg)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

[kérjük, szükség esetén szúrjon be további sorokat a jelentős pénznemek számára]

Nettó stabil forrásellátottsági ráta (NSFR; hazai pénznem)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

NSFR (1. lényeges pénznem, kérjük, nevezze meg)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

NSFR (2. lényeges pénznem, kérjük, nevezze meg)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

NSFR (3. lényeges pénznem, kérjük, nevezze meg)

[a felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján, de addig, amíg a CRR szerinti kalibrálás fel nem váltja, a nemzeti specifikáció szerinti kalibrálás alapján]

[az értéket a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján kell megadni mindaddig, amíg a COREP-ben rendelkezésre nem állnak arányszámok]

[kérjük, szükség esetén szúrjon be további sorokat a jelentős pénznemek számára]

Az intézmény likviditási tartalékának elemei, beleértve a következőket

Készpénz

A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

Központi bankoknál elhelyezett betétek

A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

0 %-os kockázati súlyú értékpapírok

A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

20 %-os kockázati súlyú értékpapírok

A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

Nem pénzügyi vállalat által kibocsátott kötvény

A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

Egyéb magas és rendkívül magas likviditású és hitelminősítésű eszközök, figyelembe véve a CRR 481. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kritériumokat

A felügyeleti adatszolgáltatási követelményekről szóló ITS-ben foglalt, a likviditásfedezet értékelésére és a stabil finanszírozásra vonatkozó követelmények alapján

[nemzeti adatszolgáltatáson és specifikációkon alapuló érték]

Összes megterhelt eszköz

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

ebből a központi bank által elismert

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

Összes meg nem terhelt eszköz

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

ebből a központi bank által elismert

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

Összes kapott, megterhelt biztosíték

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

ebből a központi bank által elismert

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

Összes kapott, meg nem terhelt biztosíték

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

ebből a központi bank által elismert

Az adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt, megterhelt eszközökre vonatkozó követelmények alapján

[érték az ITS alapján]

Hitel/betét arány

A felügyeleti adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt követelmények alapján

[érték a FINREP-ből]

Az illetékes hatóságok vagy a kijelölt hatóság által kötelező erejű előírások, iránymutatások, ajánlások, figyelmeztetések vagy egyebek formájában végrehajtott makroprudenciális szakpolitikai intézkedések részeként az intézményre vonatkozó belföldi likviditási arányok leírása, beleértve az ilyen arányok meghatározását is

[A meghatározást és a számítási képletet az illetékes hatóság bocsátja rendelkezésre]

[nemzeti adatszolgáltatáson és specifikációkon alapuló érték]

Az intézmény likviditásikockázat-kezelésében fennálló jelentős hiányosságok, amelyek az illetékes hatóságok előtt ismertek és befolyásolhatják a fióktelepeket, az ilyen hiányosságok kapcsán végrehajtott felügyeleti intézkedések, valamint az e felügyeleti intézkedéseknek való intézményi megfelelés mértékének leírása

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

Felhívjuk figyelmét, hogy a minimális szabályozási követelményeknek való meg nem felelés eseteiről, valamint az illetékes hatóságok által azok rendezésére hozott felügyeleti intézkedésekről e rendszeres információcserére szolgáló táblán kívül, az ITS 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell adatot szolgáltatni.

Átfogó értékelés az intézmény likviditási kockázati profiljáról és kockázatkezeléséről, különösen a fogadó tagállamban letelepedett fiókteleppel (fióktelepekkel) kapcsolatban

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

A 2013/36/EU irányelv 105. cikkével összhangban alkalmazott egyedi likviditási követelmények leírása

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

Információ az intézmény fióktelepei számára történő vagy az általuk kezdeményezett készpénz- és biztosítéktranszferek kapcsán felmerülő bármely akadályról

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

Fizetőképesség

Információ arra vonatkozóan, hogy az intézmény megfelel-e az alábbi követelményeknek:

a)

az 575/2013/EU rendelet 92. cikke szerinti szavatolótőke-követelmény, figyelembe véve az említett rendelet 458. cikkével összhangban elfogadott vagy elismert minden intézkedést, valamint az említett rendelet tizedik részében foglalt átmeneti rendelkezéseket;

| b) | a 2013/36/EU irányelv 104. cikkével összhangban alkalmazott további szavatolótőke-követelmény; |
| --- | --- |

b)

a 2013/36/EU irányelv 104. cikkével összhangban alkalmazott további szavatolótőke-követelmény;

| c) | a 2013/36/EU irányelv VII. címének 4. fejezetében előírt tőkepuffer-követelmények. |
| --- | --- |

c)

a 2013/36/EU irányelv VII. címének 4. fejezetében előírt tőkepuffer-követelmények.

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

Felhívjuk figyelmét, hogy a minimális szabályozási követelményeknek való meg nem felelés eseteiről, valamint az illetékes hatóságok által azok rendezésére hozott felügyeleti intézkedésekről e rendszeres információcserére szolgáló táblán kívül, az ITS 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell adatot szolgáltatni.

Az intézménynek az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, az elsődleges alapvető tőkére vetített megfelelési mutatója

A felügyeleti adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt követelmények alapján

[érték a COREP-ből]

A jelentős fióktelepet felügyelő, fogadó tagállambeli illetékes hatóságoknak szolgáltatott információk

Az intézménynek az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti, az alapvető tőkére vetített megfelelési mutatója

A felügyeleti adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt követelmények alapján

[érték a COREP-ből]

A jelentős fióktelepet felügyelő, fogadó tagállambeli illetékes hatóságoknak szolgáltatott információk

Az intézménynek az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, a teljes tőkére vetített megfelelési mutatója

A felügyeleti adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt követelmények alapján

[érték a COREP-ből]

A jelentős fióktelepet felügyelő, fogadó tagállambeli illetékes hatóságoknak szolgáltatott információk

Az intézménynek az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (3) bekezdése szerinti teljes kockázati kitettségértéke

A felügyeleti adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt követelmények alapján

[érték a COREP-ből]

A jelentős fióktelepet felügyelő, fogadó tagállambeli illetékes hatóságoknak szolgáltatott információk

A székhely szerinti tagállamban az 575/2013/EU rendelet 92. cikkével összhangban alkalmazandó szavatolótőke-követelmény, figyelembe véve az említett rendelet 458. cikkével összhangban elfogadott vagy elismert minden intézkedést, valamint adott esetben figyelembe véve az említett rendelet tizedik részében foglalt átmeneti rendelkezéseket

[A meghatározást és a számítási képletet az illetékes hatóság bocsátja rendelkezésre]

[nemzeti adatszolgáltatáson és specifikációkon alapuló érték]

A jelentős fióktelepet felügyelő, fogadó tagállambeli illetékes hatóságoknak szolgáltatott információk

Azon tőkefenntartási puffer szintje, amelynek tartását a 2013/36/EU irányelv 129. cikke írja elő az intézmény számára

A felügyeleti adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt követelmények alapján

[érték a COREP-ből]

A jelentős fióktelepet felügyelő, fogadó tagállambeli illetékes hatóságoknak szolgáltatott információk

Azon intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer szintje, amelynek tartását a 2013/36/EU irányelv 130. cikke írja elő az intézmény számára

A felügyeleti adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt követelmények alapján

[érték a COREP-ből]

A jelentős fióktelepet felügyelő, fogadó tagállambeli illetékes hatóságoknak szolgáltatott információk

Azon rendszerkockázati tőkepuffer szintje, amelynek tartását a 2013/36/EU irányelv 133. cikke írja elő az intézmény számára

A felügyeleti adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt követelmények alapján

[érték a COREP-ből]

A jelentős fióktelepet felügyelő, fogadó tagállambeli illetékes hatóságoknak szolgáltatott információk

A globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer, illetve az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer szintje, amelynek tartását a 2013/36/EU irányelv 131. cikkének (4), illetve (5) bekezdése írja elő az intézmény számára

A felügyeleti adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt követelmények alapján

A jelentős fióktelepet felügyelő, fogadó tagállambeli illetékes hatóságoknak szolgáltatott információk

A 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban előírt bármely további szavatolótőke-követelmény, valamint az említett cikkel összhangban előírt, az intézmény fizetőképességéhez kapcsolódó bármely egyéb követelmény szintje.

A felügyeleti adatszolgáltatásról szóló ITS-ben foglalt követelmények alapján

[érték a COREP-ből]

A jelentős fióktelepet felügyelő, fogadó tagállambeli illetékes hatóságoknak szolgáltatott információk

Tőkeáttétel

Az intézmény által az 575/2013/EU rendelet 451. cikkével összhangban tőkeáttételi mutatójáról és a túlzott tőkeáttételi kockázat kezeléséről nyilvánosságra hozott információk

[link az intézmény által nyilvánosságra hozott adatokhoz]

3. RÉSZ

ÉVES – SZOLGÁLTATÁSOK

Tábla a határon átnyúló szolgáltatást nyújtó szolgáltató vonatkozásában kicserélendő információhoz

| Jogi hivatkozás | Az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 16. cikke |
| --- | --- |
| Az információcsere gyakorisága | Évente, kérésre |
| Illetékes hatóság: | |
| Az intézmény neve: | |
| Vonatkozási időpont (ÉÉÉÉ/12/31) | |
| Adatszolgáltatás időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN): | |
| Konszolidált alapon nyújtott információ (igen/nem) | Kérjük, válaszoljon „igen”-nel, ha e táblában konszolidált alapon szolgáltat információt, nem pedig egy fióktelepen keresztül működő intézmény szintjén. |

Jogi hivatkozás

Az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 16. cikke

Az információcsere gyakorisága

Évente, kérésre

Illetékes hatóság:

Az intézmény neve:

Vonatkozási időpont (ÉÉÉÉ/12/31)

Adatszolgáltatás időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN):

Konszolidált alapon nyújtott információ (igen/nem)

Kérjük, válaszoljon „igen”-nel, ha e táblában konszolidált alapon szolgáltat információt, nem pedig egy fióktelepen keresztül működő intézmény szintjén.

| Információcsoport | Információs tétel | Hivatkozás adott esetben a COREP/FINREP táblákra vagy más hivatkozás | Az információ értéke
  (a cella szerinti mennyiségi, vagy szabad szövegként nyújtandó kvalitatív) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A határon átnyúló szolgáltatást nyújtó szolgáltatókra vonatkozó információ | A fogadó tagállam lakosaitól származó betétek volumene | [A meghatározást és a számítási képletet az illetékes hatóság bocsátja rendelkezésre] | [az értéket az intézmény esetében a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján alkalmazandó valutában, millióban kell megadni] | |
| A fogadó tagállam lakosainak nyújtott kölcsönök volumene | [A meghatározást és a számítási képletet az illetékes hatóság bocsátja rendelkezésre] | [az értéket az intézmény esetében a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján alkalmazandó valutában, millióban kell megadni] | |
| Az alábbi információs tételek a 2013/36/EU irányelv I. mellékletében felsorolt azon tevékenységekre vonatkoznak, amelyek kapcsán az intézmény jelezte szándékát, hogy azokat szolgáltatásnyújtás útján a fogadó tagállamban végezze: | |
| a tevékenység intézmény általi végzésének formája | | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |
| az intézmény által a fogadó tagállamban végzettek közül legjelentősebb tevékenységek | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |
| annak igazolása, hogy az intézmény által a 2013/36/EU irányelv 39. cikke szerint tett bejelentésben alapvető üzleti tevékenységként azonosított tevékenységeket intézmény végzi | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |

Információcsoport

Információs tétel

Hivatkozás adott esetben a COREP/FINREP táblákra vagy más hivatkozás

Az információ értéke

(a cella szerinti mennyiségi, vagy szabad szövegként nyújtandó kvalitatív)

Megjegyzések

A határon átnyúló szolgáltatást nyújtó szolgáltatókra vonatkozó információ

A fogadó tagállam lakosaitól származó betétek volumene

[A meghatározást és a számítási képletet az illetékes hatóság bocsátja rendelkezésre]

[az értéket az intézmény esetében a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján alkalmazandó valutában, millióban kell megadni]

A fogadó tagállam lakosainak nyújtott kölcsönök volumene

[A meghatározást és a számítási képletet az illetékes hatóság bocsátja rendelkezésre]

[az értéket az intézmény esetében a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján alkalmazandó valutában, millióban kell megadni]

Az alábbi információs tételek a 2013/36/EU irányelv I. mellékletében felsorolt azon tevékenységekre vonatkoznak, amelyek kapcsán az intézmény jelezte szándékát, hogy azokat szolgáltatásnyújtás útján a fogadó tagállamban végezze:

a tevékenység intézmény általi végzésének formája

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

az intézmény által a fogadó tagállamban végzettek közül legjelentősebb tevékenységek

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

annak igazolása, hogy az intézmény által a 2013/36/EU irányelv 39. cikke szerint tett bejelentésben alapvető üzleti tevékenységként azonosított tevékenységeket intézmény végzi

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

4. RÉSZ

FIÓKTELEP-SPECIFIKUS – A FOGADÓ TAGÁLLAMTÓL

Tábla a fogadó tagállamban letelepedett fióktelepek vonatkozásában kicserélendő információhoz

| Jogi hivatkozás | Az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikke |
| --- | --- |
| Az információcsere gyakorisága | Évente |
| Illetékes hatóság: | |
| Fióktelep neve: | |
| Az intézmény neve: | |
| Vonatkozási időpont (ÉÉÉÉ/12/31) | |
| Adatszolgáltatás időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN): | |

Jogi hivatkozás

Az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikke

Az információcsere gyakorisága

Évente

Illetékes hatóság:

Fióktelep neve:

Az intézmény neve:

Vonatkozási időpont (ÉÉÉÉ/12/31)

Adatszolgáltatás időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN):

| Információcsoport | Információs tétel | Hivatkozás adott esetben a COREP/FINREP táblákra vagy más táblákra | Az információ értéke
  (a cella szerinti mennyiségi, vagy szabad szövegként nyújtandó kvalitatív) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Információ a fogadó tagállamban letelepedett fióktelepekre vonatkozó információ | A fióktelep piaci részesedése a kölcsönök tekintetében | [A meghatározást és a számítási képletet az illetékes hatóság bocsátja rendelkezésre] | [érték %-ban, a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján. Ezt az értéket nem kell megadni, ha nem haladja meg a fogadó tagállam összes kölcsönének 2 %-át] | |
| A fióktelep piaci részesedése a betétek tekintetében | [A meghatározást és a számítási képletet az illetékes hatóság bocsátja rendelkezésre] | [érték %-ban, a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján. Ezt az értéket nem kell megadni, ha nem haladja meg a fogadó tagállam összes betéteinek 2 %-át] | |
| A fióktelep vagy annak tevékenységei által okozott rendszerszintű kockázatok azonosítása a fogadó tagállamban, beleértve a fióktelep tevékenysége felfüggesztésének vagy megszüntetésének a rendszerszintű likviditás, a fizetési rendszerek, valamint a klíring- és elszámolási rendszerek tekintetében várható következményeire vonatkozó hatásvizsgálatot | | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |
| A fióktelep számára történő vagy az általa kezdeményezett készpénz- és biztosítéktranszferek kapcsán felmerülő akadályok | | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |

Információcsoport

Információs tétel

Hivatkozás adott esetben a COREP/FINREP táblákra vagy más táblákra

Az információ értéke

(a cella szerinti mennyiségi, vagy szabad szövegként nyújtandó kvalitatív)

Megjegyzések

Információ a fogadó tagállamban letelepedett fióktelepekre vonatkozó információ

A fióktelep piaci részesedése a kölcsönök tekintetében

[A meghatározást és a számítási képletet az illetékes hatóság bocsátja rendelkezésre]

[érték %-ban, a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján. Ezt az értéket nem kell megadni, ha nem haladja meg a fogadó tagállam összes kölcsönének 2 %-át]

A fióktelep piaci részesedése a betétek tekintetében

[A meghatározást és a számítási képletet az illetékes hatóság bocsátja rendelkezésre]

[érték %-ban, a nemzeti adatszolgáltatás és specifikációk alapján. Ezt az értéket nem kell megadni, ha nem haladja meg a fogadó tagállam összes betéteinek 2 %-át]

A fióktelep vagy annak tevékenységei által okozott rendszerszintű kockázatok azonosítása a fogadó tagállamban, beleértve a fióktelep tevékenysége felfüggesztésének vagy megszüntetésének a rendszerszintű likviditás, a fizetési rendszerek, valamint a klíring- és elszámolási rendszerek tekintetében várható következményeire vonatkozó hatásvizsgálatot

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

A fióktelep számára történő vagy az általa kezdeményezett készpénz- és biztosítéktranszferek kapcsán felmerülő akadályok

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

5. RÉSZ

ÉVES ÁLTALÁNOS – BETÉTBIZTOSÍTÁSI RENDSZER

Tábla a betétbiztosítási rendszerek vonatkozásában kicserélendő információhoz

| Jogi hivatkozás | Az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke |
| --- | --- |
| Az információcsere gyakorisága | Évente |
| Illetékes hatóság: | |
| Az intézmény neve: | |
| Vonatkozási időpont (ÉÉÉÉ/12/31) | |
| Adatszolgáltatás időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN): | |
| Konszolidált alapon nyújtott információ (igen/nem) | Kérjük, válaszoljon „igen”-nel, ha e táblában konszolidált alapon szolgáltat információt, nem pedig egy fióktelepen keresztül működő intézmény szintjén. |

Jogi hivatkozás

Az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke

Az információcsere gyakorisága

Évente

Illetékes hatóság:

Az intézmény neve:

Vonatkozási időpont (ÉÉÉÉ/12/31)

Adatszolgáltatás időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN):

Konszolidált alapon nyújtott információ (igen/nem)

Kérjük, válaszoljon „igen”-nel, ha e táblában konszolidált alapon szolgáltat információt, nem pedig egy fióktelepen keresztül működő intézmény szintjén.

| Információcsoport | Információs tétel | Az információ értéke
  (a cella szerinti mennyiségi, vagy szabad szövegként nyújtandó kvalitatív) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- |
| Betétbiztosítási rendszer | Azon betétbiztosítási rendszer neve, amelyhez az intézmény tartozik | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |
| A betétbiztosítási rendszerben egy jogosult betétes maximális fedezettsége | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |
| A fedezettség hatálya, a betét fogalma, valamint a fedezettségből való bármely kizárás meghatározása (beleértve a termékeket és a betétesek típusát) | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |
| A betétbiztosítási rendszer finanszírozási megoldásai, különös tekintettel a rendszer előzetes vagy utólagos finanszírozására, illetve a rendszer aktuális nagyságára | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |
| A betétbiztosítási rendszer üzemeltetőjének elérhetőségére vonatkozó adatok | [a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik] | |

Információcsoport

Információs tétel

Az információ értéke

(a cella szerinti mennyiségi, vagy szabad szövegként nyújtandó kvalitatív)

Megjegyzések

Betétbiztosítási rendszer

Azon betétbiztosítási rendszer neve, amelyhez az intézmény tartozik

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

A betétbiztosítási rendszerben egy jogosult betétes maximális fedezettsége

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

A fedezettség hatálya, a betét fogalma, valamint a fedezettségből való bármely kizárás meghatározása (beleértve a termékeket és a betétesek típusát)

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

A betétbiztosítási rendszer finanszírozási megoldásai, különös tekintettel a rendszer előzetes vagy utólagos finanszírozására, illetve a rendszer aktuális nagyságára

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

A betétbiztosítási rendszer üzemeltetőjének elérhetőségére vonatkozó adatok

[a kérdést az adatszolgáltatás időpontjában megválaszoló szabad szöveg. Amennyiben az előző adatszolgáltatási időszakhoz képest nem történt változás, az illetékes hatóságok hivatkozhatnak a már szolgáltatott adatokra vagy azokat megfelelő módon frissíthetik]

6. RÉSZ

ÉVES KIEGÉSZÍTŐ

Az egyedi intézmények irányítása és tulajdonosi viszonyai, likviditási és finanszírozási politikája, likviditási és finanszírozási vészhelyzeti tervei, valamint a vészhelyzetekre való felkészülésük vonatkozásában kicserélendő további információk

| Jogi hivatkozás | Az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke, 4. cikkének (3) bekezdése, valamint 14. cikke |
| --- | --- |
| Az információcsere gyakorisága | Évente |
| Illetékes hatóság: | |
| Az intézmény neve: | |
| Vonatkozási időpont (ÉÉÉÉ/12/31) | |
| Adatszolgáltatás időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN): | |
| Konszolidált alapon nyújtott információ (igen/nem) | Kérjük, válaszoljon „igen”-nel, ha e táblában konszolidált alapon szolgáltat információt, nem pedig egy fióktelepen keresztül működő intézmény szintjén. |

Jogi hivatkozás

Az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke, 4. cikkének (3) bekezdése, valamint 14. cikke

Az információcsere gyakorisága

Évente

Illetékes hatóság:

Az intézmény neve:

Vonatkozási időpont (ÉÉÉÉ/12/31)

Adatszolgáltatás időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN):

Konszolidált alapon nyújtott információ (igen/nem)

Kérjük, válaszoljon „igen”-nel, ha e táblában konszolidált alapon szolgáltat információt, nem pedig egy fióktelepen keresztül működő intézmény szintjén.

Az intézmény irányítása és tulajdonosi viszonyai, valamint a vészhelyzetekre való felkészülése vonatkozásában kicserélendő további információk

| 1. | Az intézmény jelenlegi szervezeti struktúrája, ideértve az üzletágait és a csoporton belüli jogalanyokhoz való viszonyát |
| --- | --- |

1.

Az intézmény jelenlegi szervezeti struktúrája, ideértve az üzletágait és a csoporton belüli jogalanyokhoz való viszonyát

| 2. | Az illetékes hatóságokon belül vészhelyzet esetén értesítendő, a vészhelyzetek kezeléséért és a vészhelyzetben alkalmazandó kommunikációs eljárásokért felelős személyek adatai |
| --- | --- |

2.

Az illetékes hatóságokon belül vészhelyzet esetén értesítendő, a vészhelyzetek kezeléséért és a vészhelyzetben alkalmazandó kommunikációs eljárásokért felelős személyek adatai

A jelentős fióktelepet felügyelő, fogadó tagállambeli illetékes hatóságokkal kicserélendő további információk

| 1. | A vezetőtestület és a felső vezetés jelenlegi struktúrája, ideértve a fióktelep felügyeletével kapcsolatos felelősségi körök kiosztását |
| --- | --- |

1.

A vezetőtestület és a felső vezetés jelenlegi struktúrája, ideértve a fióktelep felügyeletével kapcsolatos felelősségi körök kiosztását

| 2. | A hitelintézet által a 2013/36/EU irányelv 26. cikkének (1) bekezdésével összhangban szolgáltatott információk alapján a részvényesek és a befolyásoló részesedéssel rendelkező tagok aktuális listája |
| --- | --- |

2.

A hitelintézet által a 2013/36/EU irányelv 26. cikkének (1) bekezdésével összhangban szolgáltatott információk alapján a részvényesek és a befolyásoló részesedéssel rendelkező tagok aktuális listája

| 3. | Az intézmény likviditási és finanszírozási politikája, beleértve a fióktelepekre vonatkozó finanszírozási megoldások, a csoporton belüli támogatási megállapodások, valamint a központosított csoportosított számla-összevezetésre vonatkozó eljárások leírását |
| --- | --- |

3.

Az intézmény likviditási és finanszírozási politikája, beleértve a fióktelepekre vonatkozó finanszírozási megoldások, a csoporton belüli támogatási megállapodások, valamint a központosított csoportosított számla-összevezetésre vonatkozó eljárások leírását

| 4. | Az intézmény likviditási és finanszírozási vészhelyzeti tervei, beleértve a feltételezett stresszhelyzeti forgatókönyvekre vonatkozó információkat |
| --- | --- |

4.

Az intézmény likviditási és finanszírozási vészhelyzeti tervei, beleértve a feltételezett stresszhelyzeti forgatókönyvekre vonatkozó információkat

---

II. MELLÉKLET

Tábla a likviditási stresszhelyzetben történő információcseréhez

| Jogi hivatkozás | Az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke |
| --- | --- |
| Illetékes hatóság: | |
| Az intézmény neve: | |
| Adatszolgáltatás időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN): | |
| Konszolidált alapon nyújtott információ (igen/nem) | Kérjük, válaszoljon „igen”-nel, ha e táblában konszolidált alapon szolgáltat információt, nem pedig egy fióktelepen keresztül működő intézmény szintjén. |

Jogi hivatkozás

Az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke

Illetékes hatóság:

Az intézmény neve:

Adatszolgáltatás időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN):

Konszolidált alapon nyújtott információ (igen/nem)

Kérjük, válaszoljon „igen”-nel, ha e táblában konszolidált alapon szolgáltat információt, nem pedig egy fióktelepen keresztül működő intézmény szintjén.

1. SZAKASZ

A likviditási stresszhelyzet leírása

| Kérdés/Információs tétel | Válasz/Érték |
| --- | --- |
| Bekövetkezett-e vagy a következő hónapokban, ill. azokon túl (kérjük, adja meg az időtartamot) várhatóan bekövetkezik-e stresszhelyzet? | [szabad szöveg a kérdés megválaszolására] |
| A helyzet bemutatása, ideértve a stresszhelyzetet előidéző okokat is | [szabad szöveg a kérdés megválaszolására] |
| Mi történik ezután? Mi történhet, ami érinti az illetékes hatóságot? | [szabad szöveg a kérdés megválaszolására] |
| Aktiválásra kerültek vészhelyzeti tervek, például a finanszírozási vészhelyzeti terv? | [szabad szöveg a kérdés megválaszolására] |
| A helyzet várható hatása a székhely szerinti tagállam bankszektorán belüli továbbgyűrűzés kockázatára az elkövetkező 3–6 hónapban | [szabad szöveg a kérdés megválaszolására] |
| A helyzet várható hatása az intézményre, többek között annak kritikus gazdasági funkcióira az elkövetkező 3–6 hónapban | [szabad szöveg a kérdés megválaszolására] |
| A helyzet várható hatása a fióktelep tevékenységeire az elkövetkező 3–6 hónapban | [szabad szöveg a kérdés megválaszolására] |

Kérdés/Információs tétel

Válasz/Érték

Bekövetkezett-e vagy a következő hónapokban, ill. azokon túl (kérjük, adja meg az időtartamot) várhatóan bekövetkezik-e stresszhelyzet?

[szabad szöveg a kérdés megválaszolására]

A helyzet bemutatása, ideértve a stresszhelyzetet előidéző okokat is

[szabad szöveg a kérdés megválaszolására]

Mi történik ezután? Mi történhet, ami érinti az illetékes hatóságot?

[szabad szöveg a kérdés megválaszolására]

Aktiválásra kerültek vészhelyzeti tervek, például a finanszírozási vészhelyzeti terv?

[szabad szöveg a kérdés megválaszolására]

A helyzet várható hatása a székhely szerinti tagállam bankszektorán belüli továbbgyűrűzés kockázatára az elkövetkező 3–6 hónapban

[szabad szöveg a kérdés megválaszolására]

A helyzet várható hatása az intézményre, többek között annak kritikus gazdasági funkcióira az elkövetkező 3–6 hónapban

[szabad szöveg a kérdés megválaszolására]

A helyzet várható hatása a fióktelep tevékenységeire az elkövetkező 3–6 hónapban

[szabad szöveg a kérdés megválaszolására]

2. SZAKASZ

Intézkedések és helyreállítás

| Kérjük, sorolja fel azokat az intézkedéseket, amelyeket az intézmény vagy az illetékes hatóság eddig hozott a stressz okainak enyhítésére. Mutassa be részletesen ezen intézkedések hatását: |
| --- |
| Az intézkedés és annak kezdeményezője | Hatás |
| Szabad szöveg | Szabad szöveg |
| Szabad szöveg | Szabad szöveg |
| Szabad szöveg | Szabad szöveg |
| Kérjük, sorolja fel azokat a jövőbeli intézkedéseket, amelyeket az intézmény vagy az illetékes hatóság által a stressz okainak enyhítésére tervez hozni. Mutassa be részletesen ezen intézkedések ütemezését és várható hatását: |
| Intézkedés és annak végrehajtója | Ütemezés | Hatás |
| Szabad szöveg | Szabad szöveg | Szabad szöveg |
| Szabad szöveg | Szabad szöveg | Szabad szöveg |
| Szabad szöveg | Szabad szöveg | Szabad szöveg |
| Melyek a további intézkedések mérföldkövei és kiváltó impulzusai? |
| [szabad szöveg a kérdés megválaszolására] |
| Kérjük, sorolja fel az intézmény vagy az illetékes hatóság által a likviditási pozíció javítására hozott intézkedéseket. Mutassa be számszerűsített hatásukat: |
| Az intézkedés és annak kezdeményezője | Hatás |
| Szabad szöveg | Szabad szöveg |
| Szabad szöveg | Szabad szöveg |
| Szabad szöveg | Szabad szöveg |
| Kérjük, sorolja fel az intézmény vagy az illetékes hatóság által a likviditási pozíció javítására hozni tervezett jövőbeli intézkedéseket. Mutassa be részletesen ezen intézkedések ütemezését és várható hatását: |
| Intézkedés és annak végrehajtója | Ütemezés | Hatás |
| Szabad szöveg | Szabad szöveg | Szabad szöveg |
| Szabad szöveg | Szabad szöveg | Szabad szöveg |
| Szabad szöveg | Szabad szöveg | Szabad szöveg |
| Melyek a további intézkedések mérföldkövei és kiváltó impulzusai? |
| [szabad szöveg a kérdés megválaszolására] |
| Kérjük továbbá, hogy bocsássa rendelkezésre a likviditásra vonatkozó, az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c)–h) pontjában meghatározottak szerinti, legfrissebb számszerűsített információkat (lásd még az I. melléklet 1. vagy 2. részében meghatározott likviditási információs táblákat) |

Kérjük, sorolja fel azokat az intézkedéseket, amelyeket az intézmény vagy az illetékes hatóság eddig hozott a stressz okainak enyhítésére. Mutassa be részletesen ezen intézkedések hatását:

Az intézkedés és annak kezdeményezője

Hatás

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Kérjük, sorolja fel azokat a jövőbeli intézkedéseket, amelyeket az intézmény vagy az illetékes hatóság által a stressz okainak enyhítésére tervez hozni. Mutassa be részletesen ezen intézkedések ütemezését és várható hatását:

Intézkedés és annak végrehajtója

Ütemezés

Hatás

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Melyek a további intézkedések mérföldkövei és kiváltó impulzusai?

[szabad szöveg a kérdés megválaszolására]

Kérjük, sorolja fel az intézmény vagy az illetékes hatóság által a likviditási pozíció javítására hozott intézkedéseket. Mutassa be számszerűsített hatásukat:

Az intézkedés és annak kezdeményezője

Hatás

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Kérjük, sorolja fel az intézmény vagy az illetékes hatóság által a likviditási pozíció javítására hozni tervezett jövőbeli intézkedéseket. Mutassa be részletesen ezen intézkedések ütemezését és várható hatását:

Intézkedés és annak végrehajtója

Ütemezés

Hatás

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Szabad szöveg

Melyek a további intézkedések mérföldkövei és kiváltó impulzusai?

[szabad szöveg a kérdés megválaszolására]

Kérjük továbbá, hogy bocsássa rendelkezésre a likviditásra vonatkozó, az 524/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c)–h) pontjában meghatározottak szerinti, legfrissebb számszerűsített információkat (lásd még az I. melléklet 1. vagy 2. részében meghatározott likviditási információs táblákat)

---

| 12.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 172/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 172/26

---

A BIZOTTSÁG 621/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. június 11.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 11-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 53,3 |
| TR | 71,7 |
| ZZ | 62,5 |
| 0707 00 05 | MK | 36,9 |
| TR | 105,3 |
| ZZ | 71,1 |
| 0709 93 10 | MA | 68,1 |
| TR | 113,5 |
| ZA | 27,3 |
| ZZ | 69,6 |
| 0805 50 10 | AR | 104,4 |
| TR | 120,8 |
| ZA | 126,5 |
| ZZ | 117,2 |
| 0808 10 80 | AR | 103,5 |
| BR | 77,8 |
| CL | 94,3 |
| CN | 98,7 |
| NZ | 135,2 |
| US | 183,9 |
| UY | 168,2 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 120,1 |
| 0809 10 00 | TR | 250,0 |
| ZZ | 250,0 |
| 0809 29 00 | TR | 377,6 |
| ZZ | 377,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

53,3

TR

71,7

ZZ

62,5

0707 00 05

MK

36,9

TR

105,3

ZZ

71,1

0709 93 10

MA

68,1

TR

113,5

ZA

27,3

ZZ

69,6

0805 50 10

AR

104,4

TR

120,8

ZA

126,5

ZZ

117,2

0808 10 80

AR

103,5

BR

77,8

CL

94,3

CN

98,7

NZ

135,2

US

183,9

UY

168,2

ZA

99,1

ZZ

120,1

0809 10 00

TR

250,0

ZZ

250,0

0809 29 00

TR

377,6

ZZ

377,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 12.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 172/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 172/28

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2014. május 26.)

a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 103. ülésszakán a Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény Szabályzatának módosításai tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

(2014/346/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (1) bekezdésének b) pontjával és 153. cikke (2) bekezdésének b) pontjával együtt értelmezett 218. cikkének (9) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 2006. évi Tengerészeti Munkaügyi Egyezménye (a továbbiakban: egyezmény) megállapítja a ratifikáló államok lobogója alatt közlekedő hajókon dolgozó tengerészek munka- és életkörülményeire vonatkozó minimumkövetelményeket. |
| --- | --- |

(1)

A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 2006. évi Tengerészeti Munkaügyi Egyezménye (a továbbiakban: egyezmény) megállapítja a ratifikáló államok lobogója alatt közlekedő hajókon dolgozó tengerészek munka- és életkörülményeire vonatkozó minimumkövetelményeket.

| (2) | Az egyezmény alapján létrehozott különleges háromoldalú bizottság (a továbbiakban: a bizottság) a 2014. április 7–11-i ülésén módosításokat (a továbbiakban: a módosítások) fogadott el az egyezmény Szabályzatára vonatkozóan. A módosításokat jóváhagyás céljából a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 2014. május 28. és június 12. között megrendezendő 103. ülésszaka elé terjesztik. |
| --- | --- |

(2)

Az egyezmény alapján létrehozott különleges háromoldalú bizottság (a továbbiakban: a bizottság) a 2014. április 7–11-i ülésén módosításokat (a továbbiakban: a módosítások) fogadott el az egyezmény Szabályzatára vonatkozóan. A módosításokat jóváhagyás céljából a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 2014. május 28. és június 12. között megrendezendő 103. ülésszaka elé terjesztik.

| (3) | A módosítások a hajótulajdonosoknak a tengerészek halála, személyi sérülése vagy magukra hagyása következtében benyújtott követelések nyomán fizetett kártérítéssel kapcsolatos felelősségére vonatkoznak. |
| --- | --- |

(3)

A módosítások a hajótulajdonosoknak a tengerészek halála, személyi sérülése vagy magukra hagyása következtében benyújtott követelések nyomán fizetett kártérítéssel kapcsolatos felelősségére vonatkoznak.

| (4) | A Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény Szabályzata szabályainak és a módosításoknak egy része olyan kérdéseket érint, amelyek uniós hatáskörbe tartoznak, és amelyeket illetően az Unió már szabályokat fogadott el. A módosítások különösen a szociálpolitika és a közlekedés területén érintik a hatályos uniós vívmányokat. Mindenekelőtt az egyezmény rendelkezéseinek többségét érinti az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv (1) módosításáról szóló, 2009. február 16-i 2009/13/EK tanácsi irányelv. Az egyezmény unióbeli végrehajtását ezen túlmenően a 2013. augusztus 12-i 2013/38/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) módosított, a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), valamint a 2009. február 16-i 2009/13/EK irányelv mellékletét érvényre juttató, a lobogó szerinti államokra vonatkozó, 2013. november 20-i 2013/54/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) biztosítja. |
| --- | --- |

(4)

A Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény Szabályzata szabályainak és a módosításoknak egy része olyan kérdéseket érint, amelyek uniós hatáskörbe tartoznak, és amelyeket illetően az Unió már szabályokat fogadott el. A módosítások különösen a szociálpolitika és a közlekedés területén érintik a hatályos uniós vívmányokat. Mindenekelőtt az egyezmény rendelkezéseinek többségét érinti az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv (1) módosításáról szóló, 2009. február 16-i 2009/13/EK tanácsi irányelv. Az egyezmény unióbeli végrehajtását ezen túlmenően a 2013. augusztus 12-i 2013/38/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) módosított, a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), valamint a 2009. február 16-i 2009/13/EK irányelv mellékletét érvényre juttató, a lobogó szerinti államokra vonatkozó, 2013. november 20-i 2013/54/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) biztosítja.

| (5) | Az egyezmény XV. cikkével összhangban és az ott előírt feltételek mellett az egyezmény Szabályzatának a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia által jóváhagyott módosításai minden tag vonatkozásában hatályba lépnek. Ebből következik, hogy a Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény Szabályzatának módosításai nemzetközi egyezménnyel létrehozott testület joghatással bíró jogi aktusát képezik. |
| --- | --- |

(5)

Az egyezmény XV. cikkével összhangban és az ott előírt feltételek mellett az egyezmény Szabályzatának a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia által jóváhagyott módosításai minden tag vonatkozásában hatályba lépnek. Ebből következik, hogy a Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény Szabályzatának módosításai nemzetközi egyezménnyel létrehozott testület joghatással bíró jogi aktusát képezik.

| (6) | A fentiekre tekintettel, valamint az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének megfelelően a Tanácsnak határozatot kell elfogadnia az Unió nevében olyan kérdésekkel kapcsolatban képviselendő álláspont megállapításáról, amelyek uniós hatáskörbe tartoznak, és amelyek vonatkozásában az Unió szabályokat fogadott el, engedélyezve ugyanakkor, hogy a tagállamok együttesen fellépjenek az Unió érdekében, amely nem tagja az ILO-nak (5), |
| --- | --- |

(6)

A fentiekre tekintettel, valamint az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének megfelelően a Tanácsnak határozatot kell elfogadnia az Unió nevében olyan kérdésekkel kapcsolatban képviselendő álláspont megállapításáról, amelyek uniós hatáskörbe tartoznak, és amelyek vonatkozásában az Unió szabályokat fogadott el, engedélyezve ugyanakkor, hogy a tagállamok együttesen fellépjenek az Unió érdekében, amely nem tagja az ILO-nak (5),

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 103 ülésszakán az Unió támogatni fogja az egyezmény Szabályzatára vonatkozó, a bizottság által a 2014. április 7–11-i ülésén elfogadott, olyan kérdésekkel kapcsolatos módosítások jóváhagyását, amelyek uniós hatáskörbe tartoznak, és amelyek vonatkozásában az Unió szabályokat fogadott el. A módosítások szövege e határozat mellékletét képezi.

(2)   Az Uniónak az (1) bekezdésben meghatározott álláspontját az Unió érdekében közösen fellépő tagállamok képviselik az egyezmény Szabályzatára vonatkozó módosításoknak a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 103. ülésszakán történő jóváhagyásakor.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt 2014. május 26-án,

a Tanács részéről

az elnök

Ch. VASILAKOS

---

(1)  HL L 124., 2009.5.20., 30. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/38/EU irányelve (2013. augusztus 12.) a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK irányelv módosításáról (HL L 218., 2013.8.14., 1. o.).

2

(3)  HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/54/EU irányelve (2013. november 20.) a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménynek való megfelelés és annak végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló egyes kötelezettségekről (HL L 329., 2013.12.10., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Bíróság 1993. március 19-i 2/91. sz. véleménye, EBHT 1993., I-1061. o., 26. pont.

5

---

MELLÉKLET

AZ IGAZGATÓTANÁCS ÁLTAL A 2006. ÉVI TENGERÉSZETI MUNKAÜGYI EGYEZMÉNY XIII. CIKKÉVEL ÖSSZHANGBAN LÉTREHOZOTT KÜLÖNLEGES HÁROMOLDALÚ BIZOTTSÁG ELSŐ ÜLÉSE

Az Igazgatótanács által a 2006. évi Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény XIII. cikkével összhangban létrehozott különleges háromoldalú bizottság által elfogadott szöveg

A 2006. évi Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény 2.5 Szabályával kapcsolatos Szabályzat módosítására irányuló javaslatok

A.   Az A2.5 Normához kapcsolódó javaslatok

A jelenlegi „A2.5 Norma – Repatriálás” címben az „A2.5” helyett „A2.5.1” szerepeljen.

A jelenlegi A2.5 Norma 9. bekezdése után a következő cím és szöveg szerepeljen:

„A2.5.2 Norma – Pénzügyi biztosíték

| 1. | A 2.5 Szabály 2. bekezdésének végrehajtása terén ez a Norma olyan követelményeket állapít meg, amelyek biztosítják egy gyors és hatékony pénzügyi biztosítékrendszer felállítását annak érdekében, hogy a tengerészek segítséget kapjanak, ha magukra hagyják őket. |
| --- | --- |

1.

A 2.5 Szabály 2. bekezdésének végrehajtása terén ez a Norma olyan követelményeket állapít meg, amelyek biztosítják egy gyors és hatékony pénzügyi biztosítékrendszer felállítását annak érdekében, hogy a tengerészek segítséget kapjanak, ha magukra hagyják őket.

| 2. | Ennek a Normának az alkalmazásában egy tengerész akkor tekintendő magára hagyottnak, ha a hajótulajdonos ezen Egyezmény követelményeit vagy a tengerészek munkaszerződésének feltételeit megsértve:






  a) | nem fedezi a tengerész repatriálásának költségeit; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

Ennek a Normának az alkalmazásában egy tengerész akkor tekintendő magára hagyottnak, ha a hajótulajdonos ezen Egyezmény követelményeit vagy a tengerészek munkaszerződésének feltételeit megsértve:

a)

nem fedezi a tengerész repatriálásának költségeit; vagy

| b) | a szükséges eltartás és támogatás nélkül hagyta a tengerészt; vagy |
| --- | --- |

b)

a szükséges eltartás és támogatás nélkül hagyta a tengerészt; vagy

| c) | más módon egyoldalúan megszakította a kapcsolatot a tengerésszel, ideértve azt is, ha egy legalább két hónapos időszakra nem fizette ki a szerződés szerinti munkabért. |
| --- | --- |

c)

más módon egyoldalúan megszakította a kapcsolatot a tengerésszel, ideértve azt is, ha egy legalább két hónapos időszakra nem fizette ki a szerződés szerinti munkabért.

| 3. | Valamennyi tagállam köteles biztosítani, hogy a lobogója alatt közlekedő hajókra vonatkozóan működjön egy olyan pénzügyi biztosítékrendszer, amely megfelel ezen Norma követelményeinek. A pénzügyi biztosítékrendszer szociális biztonsági rendszer, biztosítás, nemzeti alap vagy más hasonló rendszer formáját öltheti. A formát a Tagállamnak kell meghatároznia, a hajótulajdonosok és a tengerészek érintett szervezeteivel való konzultációt követően. |
| --- | --- |

3.

Valamennyi tagállam köteles biztosítani, hogy a lobogója alatt közlekedő hajókra vonatkozóan működjön egy olyan pénzügyi biztosítékrendszer, amely megfelel ezen Norma követelményeinek. A pénzügyi biztosítékrendszer szociális biztonsági rendszer, biztosítás, nemzeti alap vagy más hasonló rendszer formáját öltheti. A formát a Tagállamnak kell meghatároznia, a hajótulajdonosok és a tengerészek érintett szervezeteivel való konzultációt követően.

| 4. | A pénzügyi biztosítékrendszernek – ezen Normának megfelelően – közvetlen hozzáférést, elegendő fedezetet és gyors pénzügyi segítséget kell biztosítania a Tagállam lobogója alatt közlekedő hajón magára hagyott tengerészek számára. |
| --- | --- |

4.

A pénzügyi biztosítékrendszernek – ezen Normának megfelelően – közvetlen hozzáférést, elegendő fedezetet és gyors pénzügyi segítséget kell biztosítania a Tagállam lobogója alatt közlekedő hajón magára hagyott tengerészek számára.

| 5. | Ezen Norma 2. bekezdésének (b) pontja alkalmazásában a szükséges eltartás és támogatás a következők biztosítását foglalja magában: megfelelő élelem, szállás és ivóvíz, a hajón való túléléshez szükséges mennyiségű üzemanyag, megfelelő orvosi ellátás. |
| --- | --- |

5.

Ezen Norma 2. bekezdésének (b) pontja alkalmazásában a szükséges eltartás és támogatás a következők biztosítását foglalja magában: megfelelő élelem, szállás és ivóvíz, a hajón való túléléshez szükséges mennyiségű üzemanyag, megfelelő orvosi ellátás.

| 6. | Valamennyi tagállam köteles előírni, hogy a lobogója alatt közlekedő és az 5.1.3 Szabály 1. vagy 2. bekezdésének hatálya alá tartozó hajók a fedélzeten tartott, a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet által kibocsátott tanúsítvánnyal vagy egyéb okirattal tudják igazolni a pénzügyi biztosíték meglétét. A tanúsítvány vagy okirat egy példányát a tengerészek által jól látható helyen ki kell függeszteni a fedélzeten. Ha több pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet biztosít fedezetet, akkor valamennyi szervezet okiratát a fedélzeten kell tartani. |
| --- | --- |

6.

Valamennyi tagállam köteles előírni, hogy a lobogója alatt közlekedő és az 5.1.3 Szabály 1. vagy 2. bekezdésének hatálya alá tartozó hajók a fedélzeten tartott, a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet által kibocsátott tanúsítvánnyal vagy egyéb okirattal tudják igazolni a pénzügyi biztosíték meglétét. A tanúsítvány vagy okirat egy példányát a tengerészek által jól látható helyen ki kell függeszteni a fedélzeten. Ha több pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet biztosít fedezetet, akkor valamennyi szervezet okiratát a fedélzeten kell tartani.

| 7. | A pénzügyi biztosítékra vonatkozó tanúsítványnak vagy egyéb okiratnak az A2-I. Mellékletben előírt információkat kell tartalmaznia. A tanúsítványt vagy egyéb okiratot angol nyelven kell kiállítani, vagy mellékelni kell hozzá angol nyelvű fordítást. |
| --- | --- |

7.

A pénzügyi biztosítékra vonatkozó tanúsítványnak vagy egyéb okiratnak az A2-I. Mellékletben előírt információkat kell tartalmaznia. A tanúsítványt vagy egyéb okiratot angol nyelven kell kiállítani, vagy mellékelni kell hozzá angol nyelvű fordítást.

| 8. | A pénzügyi biztosítékrendszer által biztosított segítséget gyorsan kell nyújtani azt követően, hogy az érintett tengerész vagy kijelölt képviselője a fenti 2. bekezdés szerinti jogosultság szükséges igazolásával alátámasztott kérelmet nyújt be. |
| --- | --- |

8.

A pénzügyi biztosítékrendszer által biztosított segítséget gyorsan kell nyújtani azt követően, hogy az érintett tengerész vagy kijelölt képviselője a fenti 2. bekezdés szerinti jogosultság szükséges igazolásával alátámasztott kérelmet nyújt be.

| 9. | A 2.2 és a 2.5 Szabályra tekintettel a pénzügyi biztosítékrendszer által biztosított segítségnek elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy fedezze a következőket:






  a) | a munkaszerződés, a vonatkozó kollektív szerződés vagy a lobogó szerinti állam nemzeti joga alapján a hajótulajdonostól a tengerésznek járó elmaradt munkabér és más jogosultságok, legfeljebb négyhavi ilyen elmaradt munkabér és legfeljebb négyhavi ilyen elmaradt jogosultság erejéig; |
| --- | --- | --- |

9.

A 2.2 és a 2.5 Szabályra tekintettel a pénzügyi biztosítékrendszer által biztosított segítségnek elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy fedezze a következőket:

a)

a munkaszerződés, a vonatkozó kollektív szerződés vagy a lobogó szerinti állam nemzeti joga alapján a hajótulajdonostól a tengerésznek járó elmaradt munkabér és más jogosultságok, legfeljebb négyhavi ilyen elmaradt munkabér és legfeljebb négyhavi ilyen elmaradt jogosultság erejéig;

| b) | a tengerésznél ésszerűen felmerült minden költség, ideértve a repatriálás 10. bekezdésben említett költségét; valamint |
| --- | --- |

b)

a tengerésznél ésszerűen felmerült minden költség, ideértve a repatriálás 10. bekezdésben említett költségét; valamint

| c) | a tengerész alapvető szükségletei, beleértve a következőket: megfelelő élelem, adott esetben ruházat, szállás, ivóvíz, a hajón való túléléshez szükséges mennyiségű üzemanyag, megfelelő orvosi ellátás, továbbá minden olyan ésszerű költség és díj, amely az elhagyást megvalósító cselekmény vagy mulasztás és a tengerész hazaérkezése közötti időszakban merült fel. |
| --- | --- |

c)

a tengerész alapvető szükségletei, beleértve a következőket: megfelelő élelem, adott esetben ruházat, szállás, ivóvíz, a hajón való túléléshez szükséges mennyiségű üzemanyag, megfelelő orvosi ellátás, továbbá minden olyan ésszerű költség és díj, amely az elhagyást megvalósító cselekmény vagy mulasztás és a tengerész hazaérkezése közötti időszakban merült fel.

| 10. | A repatriálás költségének fedeznie kell a megfelelő és gyors módon – alapvetően légi úton – történő utazást, és magába kell foglalnia a tengerészek élelmezésének és szállásának biztosítását a hajó elhagyásának időpontjától a tengerész otthonába történő megérkezéséig, a szükséges orvosi ellátást, a személyes tárgyak hazajuttatását és szállítását, valamint a magára hagyás következtében felmerülő minden egyéb ésszerű költséget vagy díjat. |
| --- | --- |

10.

A repatriálás költségének fedeznie kell a megfelelő és gyors módon – alapvetően légi úton – történő utazást, és magába kell foglalnia a tengerészek élelmezésének és szállásának biztosítását a hajó elhagyásának időpontjától a tengerész otthonába történő megérkezéséig, a szükséges orvosi ellátást, a személyes tárgyak hazajuttatását és szállítását, valamint a magára hagyás következtében felmerülő minden egyéb ésszerű költséget vagy díjat.

| 11. | A pénzügyi biztosíték az érvényességi időszakának lejárta előtt csak abban az esetben szűnhet meg, ha a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet legalább 30 nappal a megszűnés időpontja előtt értesíti erről a lobogó szerinti állam illetékes hatóságát. |
| --- | --- |

11.

A pénzügyi biztosíték az érvényességi időszakának lejárta előtt csak abban az esetben szűnhet meg, ha a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet legalább 30 nappal a megszűnés időpontja előtt értesíti erről a lobogó szerinti állam illetékes hatóságát.

| 12. | Ha a biztosítást vagy más pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet ennek a Normának megfelelően valamilyen kifizetést teljesített egy tengerész számára, a szervezetnek az általa kifizetett összeg erejéig az alkalmazandó joggal összhangban jogátruházás vagy engedményezés útján vagy más módon meg kell szereznie azokat a jogokat, amelyek a tengerészt megillették volna. |
| --- | --- |

12.

Ha a biztosítást vagy más pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet ennek a Normának megfelelően valamilyen kifizetést teljesített egy tengerész számára, a szervezetnek az általa kifizetett összeg erejéig az alkalmazandó joggal összhangban jogátruházás vagy engedményezés útján vagy más módon meg kell szereznie azokat a jogokat, amelyek a tengerészt megillették volna.

| 13. | Ezen Norma egyetlen rendelkezése sem csorbítja a biztosító vagy a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet harmadik felekkel szembeni visszkereseti jogát. |
| --- | --- |

13.

Ezen Norma egyetlen rendelkezése sem csorbítja a biztosító vagy a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet harmadik felekkel szembeni visszkereseti jogát.

| 14. | Ezen Norma rendelkezései nem kizárólagos jellegűek, és nem érintik az egyéb olyan jogokat, követeléseket vagy jogorvoslati lehetőségeket, amelyek szintén rendelkezésre állhatnak a magukra hagyott tengerészek kárának ellentételezése céljára. Nemzeti jogszabályok előírhatják, hogy az ezen Norma alapján kifizetendő összegeket be lehet számítani azokba az összegekbe, amelyeket a tengerész más forrásokból kap olyan jogok, követelések vagy jogorvoslati lehetőségek révén, amelyek ezen Norma szerint kompenzációt eredményezhetnek.” |
| --- | --- |

14.

Ezen Norma rendelkezései nem kizárólagos jellegűek, és nem érintik az egyéb olyan jogokat, követeléseket vagy jogorvoslati lehetőségeket, amelyek szintén rendelkezésre állhatnak a magukra hagyott tengerészek kárának ellentételezése céljára. Nemzeti jogszabályok előírhatják, hogy az ezen Norma alapján kifizetendő összegeket be lehet számítani azokba az összegekbe, amelyeket a tengerész más forrásokból kap olyan jogok, követelések vagy jogorvoslati lehetőségek révén, amelyek ezen Norma szerint kompenzációt eredményezhetnek.”

B.   A B2.5 Útmutatóhoz kapcsolódó javaslat

A B2.5 Útmutatóhoz kapcsolódó javaslat

A jelenlegi B2.5 Útmutató után a következő cím és szöveg szerepeljen:

„B2.5.3 Útmutató – Pénzügyi biztosíték

| 1. | Ha az A2.5.2 Norma 8. bekezdésének végrehajtása terén időbe telik ellenőrizni, hogy valósak-e a tengerész vagy kijelölt képviselője kérelmének egyes vonatkozásai, ez nem akadályozhatja meg, hogy a tengerész azonnal megkapja a kért segítség azon részét, amelyet indokoltnak ismernek el.” |
| --- | --- |

1.

Ha az A2.5.2 Norma 8. bekezdésének végrehajtása terén időbe telik ellenőrizni, hogy valósak-e a tengerész vagy kijelölt képviselője kérelmének egyes vonatkozásai, ez nem akadályozhatja meg, hogy a tengerész azonnal megkapja a kért segítség azon részét, amelyet indokoltnak ismernek el.”

C.   Egy új mellékletre vonatkozó javaslat

Egy új mellékletre vonatkozó javaslat

Az A5-I. Melléklet előtt a következő melléklet szerepeljen:

„A2-I. MELLÉKLET

A 2.5 Szabály 2. bekezdése szerinti pénzügyi biztosíték meglétének igazolása

Az A2.5.2 Norma 7. bekezdésében említett tanúsítványnak vagy más okiratnak a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a hajó neve; |
| --- | --- |

a)

a hajó neve;

| b) | a hajó lajstromozási kikötője; |
| --- | --- |

b)

a hajó lajstromozási kikötője;

| c) | a hajó hívójele; |
| --- | --- |

c)

a hajó hívójele;

| d) | a hajó IMO-száma; |
| --- | --- |

d)

a hajó IMO-száma;

| e) | a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet vagy szervezetek neve és címe; |
| --- | --- |

e)

a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet vagy szervezetek neve és címe;

| f) | a tengerészek segélykérelmeinek kezeléséért felelős személyek vagy szervezet kapcsolattartási adatai; |
| --- | --- |

f)

a tengerészek segélykérelmeinek kezeléséért felelős személyek vagy szervezet kapcsolattartási adatai;

| g) | a hajó tulajdonosának neve; |
| --- | --- |

g)

a hajó tulajdonosának neve;

| h) | a pénzügyi biztosíték érvényességének időtartama; valamint |
| --- | --- |

h)

a pénzügyi biztosíték érvényességének időtartama; valamint

| i) | a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet igazolása arra vonatkozóan, hogy a pénzügyi biztosíték megfelel az A2.5.2 Normában foglalt követelményeknek.” |
| --- | --- |

i)

a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet igazolása arra vonatkozóan, hogy a pénzügyi biztosíték megfelel az A2.5.2 Normában foglalt követelményeknek.”

D.   Az A5-I., A5-II. és A5-III. Melléklethez kapcsolódó javaslatok

Az A5-I., A5-II. és A5-III. Melléklethez kapcsolódó javaslatok

Az A5-I. Melléklet végén a következő elem szerepeljen:

„A repatriáláshoz kapcsolódó pénzügyi biztosíték.”

Az A5-II. Mellékletben a Tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozat – I. rész cím alatt a 14. elem után a következő elem szerepeljen:

Tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozat – I. rész

| „15. | A repatriáláshoz kapcsolódó pénzügyi biztosíték (2.5 Szabály).” |
| --- | --- |

„15.

A repatriáláshoz kapcsolódó pénzügyi biztosíték (2.5 Szabály).”

Az A5-II. Mellékletben a Tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozat – II. rész cím alatt a 14. elem után a következő elem szerepeljen:

Tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozat – II. rész

| „15. | A repatriáláshoz kapcsolódó pénzügyi biztosíték (2.5 Szabály).” |
| --- | --- |

„15.

A repatriáláshoz kapcsolódó pénzügyi biztosíték (2.5 Szabály).”

Az A5-III. Melléklet végén a következő terület szerepeljen:

A repatriáláshoz kapcsolódó pénzügyi biztosíték.

A 2006. évi Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény 4.2 Szabályával kapcsolatos Szabályzat módosításaira irányuló javaslatok

A 2006. évi Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény 4.2 Szabályával kapcsolatos Szabályzat módosításaira irányuló javaslatok

A.   Az A4.2 Normához kapcsolódó javaslatok

Az A4.2 Normához kapcsolódó javaslatok

A jelenlegi „A4.2 Norma – A hajótulajdonosok felelőssége” címben az „A4.2” helyett „A4.2.1” szerepeljen.

A jelenlegi A4.2 Norma 7. bekezdése után a következő szöveg szerepeljen:

| „8. | A nemzeti jogszabályoknak elő kell írniuk, hogy az A4.2.2 Normában meghatározott szerződéses követelések vonatkozásában kárpótlást biztosító, e Norma 1. bekezdésének b) pontja szerinti pénzügyi biztosítékrendszer megfeleljen az alábbi minimumkövetelményeknek:






  a) | amennyiben a tengerész munkaszerződése azt rögzíti, a szerződés szerinti kárpótlás e bekezdés (c) pontjának sérelme nélkül teljes egészében, késedelem nélkül fizetendő; |
| --- | --- | --- |

„8.

A nemzeti jogszabályoknak elő kell írniuk, hogy az A4.2.2 Normában meghatározott szerződéses követelések vonatkozásában kárpótlást biztosító, e Norma 1. bekezdésének b) pontja szerinti pénzügyi biztosítékrendszer megfeleljen az alábbi minimumkövetelményeknek:

a)

amennyiben a tengerész munkaszerződése azt rögzíti, a szerződés szerinti kárpótlás e bekezdés (c) pontjának sérelme nélkül teljes egészében, késedelem nélkül fizetendő;

| b) | nem gyakorolható nyomás az érintettre annak érdekében, hogy a szerződéses összeget el nem érő kifizetést elfogadjon; |
| --- | --- |

b)

nem gyakorolható nyomás az érintettre annak érdekében, hogy a szerződéses összeget el nem érő kifizetést elfogadjon;

| c) | amennyiben egy tengerész tartós rokkantságának természetéből fakadóan nehézségbe ütközik a kárpótlás teljes összegének megállapítása, amelyre a tengerész jogosult lehet, időközi kifizetést vagy kifizetéseket kell juttatni a tengerésznek a méltánytalan nehézségek elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

c)

amennyiben egy tengerész tartós rokkantságának természetéből fakadóan nehézségbe ütközik a kárpótlás teljes összegének megállapítása, amelyre a tengerész jogosult lehet, időközi kifizetést vagy kifizetéseket kell juttatni a tengerésznek a méltánytalan nehézségek elkerülése érdekében;

| d) | a 4.2 Szabály 2. bekezdésének megfelelően a tengerész egyéb törvényes jogainak sérelme nélkül kapja meg a kifizetést, de a hajótulajdonos beszámíthatja az ilyen kifizetést a tengerész által a hajótulajdonossal szemben támasztott, ugyanahhoz az incidenshez kapcsolódó egyéb követelésből eredő kártérítésbe; és |
| --- | --- |

d)

a 4.2 Szabály 2. bekezdésének megfelelően a tengerész egyéb törvényes jogainak sérelme nélkül kapja meg a kifizetést, de a hajótulajdonos beszámíthatja az ilyen kifizetést a tengerész által a hajótulajdonossal szemben támasztott, ugyanahhoz az incidenshez kapcsolódó egyéb követelésből eredő kártérítésbe; és

| e) | a szerződés szerinti kárpótlásra irányuló követelést benyújthatja közvetlenül az érintett tengerész, illetve annak közeli hozzátartozója, képviselője vagy egy kijelölt kedvezményezett. |
| --- | --- |

e)

a szerződés szerinti kárpótlásra irányuló követelést benyújthatja közvetlenül az érintett tengerész, illetve annak közeli hozzátartozója, képviselője vagy egy kijelölt kedvezményezett.

| 9. | A nemzeti jogszabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a hajótulajdonos pénzügyi biztosítékának felmondása vagy megszűnése esetén a tengerészek előzetes értesítést kapjanak. |
| --- | --- |

9.

A nemzeti jogszabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a hajótulajdonos pénzügyi biztosítékának felmondása vagy megszűnése esetén a tengerészek előzetes értesítést kapjanak.

| 10. | A nemzeti jogszabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a hajótulajdonos pénzügyi biztosítékának felmondása vagy megszűnése esetén a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet értesítse a lobogó szerinti állam illetékes hatóságát. |
| --- | --- |

10.

A nemzeti jogszabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a hajótulajdonos pénzügyi biztosítékának felmondása vagy megszűnése esetén a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet értesítse a lobogó szerinti állam illetékes hatóságát.

| 11. | Valamennyi Tagállam köteles előírni, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók a fedélzetükön tartott, a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet által kibocsátott tanúsítvánnyal vagy egyéb okirattal tudják igazolni a pénzügyi biztosíték meglétét. A tanúsítvány vagy okirat egy példányát a tengerészek által jól látható helyen ki kell függeszteni a fedélzeten. Ha több pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet biztosít fedezetet, akkor valamennyi szervezet okiratát a fedélzeten kell tartani. |
| --- | --- |

11.

Valamennyi Tagállam köteles előírni, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók a fedélzetükön tartott, a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet által kibocsátott tanúsítvánnyal vagy egyéb okirattal tudják igazolni a pénzügyi biztosíték meglétét. A tanúsítvány vagy okirat egy példányát a tengerészek által jól látható helyen ki kell függeszteni a fedélzeten. Ha több pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet biztosít fedezetet, akkor valamennyi szervezet okiratát a fedélzeten kell tartani.

| 12. | A pénzügyi biztosíték az érvényességi időszakának lejárta előtt csak abban az esetben szűnhet meg, ha a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet legalább 30 nappal a megszűnés időpontja előtt értesíti erről a lobogó szerinti állam illetékes hatóságát. |
| --- | --- |

12.

A pénzügyi biztosíték az érvényességi időszakának lejárta előtt csak abban az esetben szűnhet meg, ha a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet legalább 30 nappal a megszűnés időpontja előtt értesíti erről a lobogó szerinti állam illetékes hatóságát.

| 13. | A pénzügyi biztosíték a hatálya alá tartozó valamennyi szerződéses követelés kifizetésére vonatkozik az okirat érvényességi ideje alatt. |
| --- | --- |

13.

A pénzügyi biztosíték a hatálya alá tartozó valamennyi szerződéses követelés kifizetésére vonatkozik az okirat érvényességi ideje alatt.

| 14. | A pénzügyi biztosítékra vonatkozó tanúsítványnak vagy egyéb okiratnak az A4-I. Mellékletben előírt információkat kell tartalmaznia. A tanúsítványt vagy egyéb okiratot angol nyelven kell kiállítani, vagy mellékelni kell hozzá angol nyelvű fordítást.” |
| --- | --- |

14.

A pénzügyi biztosítékra vonatkozó tanúsítványnak vagy egyéb okiratnak az A4-I. Mellékletben előírt információkat kell tartalmaznia. A tanúsítványt vagy egyéb okiratot angol nyelven kell kiállítani, vagy mellékelni kell hozzá angol nyelvű fordítást.”

A jelenlegi A4.2 Norma után a következő cím és szöveg szerepeljen:

„A4.2.2 Norma – A szerződéses követelések kezelése

| 1. | Az A4.2.1 Norma 8. bekezdése és a jelen Norma alkalmazásában »szerződéses követelés« alatt olyan követelést kell érteni, amely a tengerésznek – a vonatkozó nemzeti jogszabályokban, tengerész-munkaszerződésben vagy kollektív szerződésben meghatározottak szerinti – munkahelyi sérülés, betegség vagy veszély következtében beálló halálával vagy hosszú távú rokkantságával kapcsolatos. |
| --- | --- |

1.

Az A4.2.1 Norma 8. bekezdése és a jelen Norma alkalmazásában »szerződéses követelés« alatt olyan követelést kell érteni, amely a tengerésznek – a vonatkozó nemzeti jogszabályokban, tengerész-munkaszerződésben vagy kollektív szerződésben meghatározottak szerinti – munkahelyi sérülés, betegség vagy veszély következtében beálló halálával vagy hosszú távú rokkantságával kapcsolatos.

| 2. | Az A4.2.1 Norma 1. bekezdésének b) pontja szerinti pénzügyi biztosítékrendszer szociális biztonsági rendszer, biztosítás, alap vagy más hasonló rendszer formáját öltheti. A formát a Tagállamnak kell meghatároznia, a hajótulajdonosok és a tengerészek érintett szervezeteivel való konzultációt követően. |
| --- | --- |

2.

Az A4.2.1 Norma 1. bekezdésének b) pontja szerinti pénzügyi biztosítékrendszer szociális biztonsági rendszer, biztosítás, alap vagy más hasonló rendszer formáját öltheti. A formát a Tagállamnak kell meghatároznia, a hajótulajdonosok és a tengerészek érintett szervezeteivel való konzultációt követően.

| 3. | A nemzeti jogszabályoknak biztosítaniuk kell, hogy hatékony intézkedések álljanak rendelkezésre az A4.2.1 Norma 8. bekezdésében említett kárpótláshoz kapcsolódó szerződéses követelések gyors és tisztességes eljárásokon keresztül történő fogadásához, kezeléséhez és pártatlan rendezéséhez.” |
| --- | --- |

3.

A nemzeti jogszabályoknak biztosítaniuk kell, hogy hatékony intézkedések álljanak rendelkezésre az A4.2.1 Norma 8. bekezdésében említett kárpótláshoz kapcsolódó szerződéses követelések gyors és tisztességes eljárásokon keresztül történő fogadásához, kezeléséhez és pártatlan rendezéséhez.”

B.   A B4.2 Útmutatóhoz kapcsolódó javaslatok

A B4.2 Útmutatóhoz kapcsolódó javaslatok

A jelenlegi „B4.2 Útmutató – A hajótulajdonosok felelőssége” címben a „B4.2” helyett „B4.2.1” szerepeljen.

A jelenlegi B4.2 Útmutató 1. bekezdésében az „A4.2 Norma” helyett „A4.2.1 Norma” szerepeljen.

A jelenlegi B4.2 Útmutató 3. bekezdése után a következő cím és szöveg szerepeljen:

„B4.2.2 Útmutató – A szerződéses követelések kezelése

| 1. | A nemzeti jogszabályokban célszerű úgy rendelkezni, hogy a szerződéses követelések kifizetésében érintett felek használhatják a B4-I. Mellékletben szereplő Átvételi-mentesítési Nyomtatványmintát.” |
| --- | --- |

1.

A nemzeti jogszabályokban célszerű úgy rendelkezni, hogy a szerződéses követelések kifizetésében érintett felek használhatják a B4-I. Mellékletben szereplő Átvételi-mentesítési Nyomtatványmintát.”

C.   Új mellékletekre vonatkozó javaslatok

Új mellékletekre vonatkozó javaslatok

Az A2-I. Melléklet után a következő melléklet szerepeljen:

„A4-I. MELLÉKLET

A 4.2 Szabály szerinti pénzügyi biztosíték meglétének igazolása

Az A4.2.1 Norma 14. bekezdésében előírt, pénzügyi biztosítékra vonatkozó tanúsítványnak vagy egyéb okiratnak az alábbi információkat kell tartalmaznia:

| a) | a hajó neve; |
| --- | --- |

a)

a hajó neve;

| b) | a hajó lajstromozási kikötője; |
| --- | --- |

b)

a hajó lajstromozási kikötője;

| c) | a hajó hívójele; |
| --- | --- |

c)

a hajó hívójele;

| d) | a hajó IMO-száma; |
| --- | --- |

d)

a hajó IMO-száma;

| e) | a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet vagy szervezetek neve és címe; |
| --- | --- |

e)

a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet vagy szervezetek neve és címe;

| f) | a tengerészek szerződéses követeléseinek kezeléséért felelős személyek vagy szervezet kapcsolattartási adatai; |
| --- | --- |

f)

a tengerészek szerződéses követeléseinek kezeléséért felelős személyek vagy szervezet kapcsolattartási adatai;

| g) | a hajó tulajdonosának neve; |
| --- | --- |

g)

a hajó tulajdonosának neve;

| h) | a pénzügyi biztosíték érvényességének időtartama; valamint |
| --- | --- |

h)

a pénzügyi biztosíték érvényességének időtartama; valamint

| i) | a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet igazolása arra vonatkozóan, hogy a pénzügyi biztosíték megfelel az A4.2.1 Normában foglalt követelményeknek.” |
| --- | --- |

i)

a pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet igazolása arra vonatkozóan, hogy a pénzügyi biztosíték megfelel az A4.2.1 Normában foglalt követelményeknek.”

Az A4-I. Melléklet után a következő melléklet szerepeljen:

„B4-I. MELLÉKLET

A B4.2.2 Útmutatóban említett Átvételi-mentesítési Nyomtatványminta

Hajó (név, lajstromozási kikötő és IMO-szám):

Incidens (időpont és helyszín):

Tengerész/törvényes örökös és/vagy eltartott:

Hajótulajdonos:

Én, [a Tengerész] [a Tengerész törvényes örököse és/vagy eltartottja] (1), ezúton igazolom, hogy foglalkoztatásom/a Tengerész foglalkoztatása feltételeinek megfelelően átvettem [összeg és pénznem] összeget a Hajótulajdonos személyi sérülésből és/vagy halálesetből eredő, szerződés szerinti kárpótlás-fizetési kötelezettségének teljesítése címén, és ezúton mentesítem a Hajótulajdonost az említett feltételek értelmében fennálló kötelezettségei alól.

A kifizetés ténye nem jelenti bármely követeléshez kapcsolódó felelősség elismerését, és a kifizetésre [azon jogom] [a Tengerész törvényes örököse és/vagy eltartottja (1) azon jogának] sérelme nélkül kerül sor, hogy a fenti incidens vonatkozásában gondatlanság, szerződésen kívüli károkozás vagy törvényes kötelezettség megszegése miatti jogi követeléssel, illetve bármely más, rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőséggel éljen.

Kelt:

Tengerész/törvényes örökös és/vagy eltartott:

Aláírás:

Visszaigazolás:

Hajótulajdonos/Hajótulajdonos képviselője:

Aláírás:

A pénzügyi biztosítékot nyújtó szervezet:

Aláírás:

D.   Az A5-I., A5-II. és A5-III. Melléklethez kapcsolódó javaslatok

Az A5-I., A5-II. és A5-III. Melléklethez kapcsolódó javaslatok

Az A5-I. Melléklet végén a következő elem szerepeljen:

„A hajótulajdonosok felelősségéhez kapcsolódó pénzügyi biztosíték.”

Az A5-II. Mellékletben a Tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozat – I. rész cím alatt utolsó elemként a következő elem szerepeljen:

Tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozat – I. rész

| „16. | A hajótulajdonosok felelősségéhez kapcsolódó pénzügyi biztosíték (4.2 Szabály).” |
| --- | --- |

„16.

A hajótulajdonosok felelősségéhez kapcsolódó pénzügyi biztosíték (4.2 Szabály).”

Az A5-II. Mellékletben a Tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozat – II. rész cím alatt utolsó elemként a következő elem szerepeljen:

Tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozat – II. rész

| „16. | A hajótulajdonosok felelősségéhez kapcsolódó pénzügyi biztosíték (4.2 Szabály).” |
| --- | --- |

„16.

A hajótulajdonosok felelősségéhez kapcsolódó pénzügyi biztosíték (4.2 Szabály).”

Az A5-III. Melléklet végén a következő terület szerepeljen:

„A hajótulajdonosok felelősségéhez kapcsolódó pénzügyi biztosíték.”

---

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 12.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 172/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 172/36

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 496/13/COL HATÁROZATA

(2013. december 11.)

a Harpa koncertteremnek és konferenciaközpontnak nyújtott finanszírozást illetően (Izland)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (A TOVÁBBIAKBAN: A HATÓSÁG),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 61. cikke (3) bekezdése c) pontjára és 26. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) és különösen annak 24. cikkére,

TEKINTETTEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: 3. jegyzőkönyv) és különösen a II. rész 7. cikkének (3) bekezdésére,

MIUTÁN az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1) és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

I.   TÉNYEK

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2011. szeptember 19-én a Hatósághoz panasz (dokumentumszám: 608967) érkezett az izlandi állam (a továbbiakban: az állam) és Reykjavík városa (a továbbiakban: a város) által a Harpa koncertterem és konferenciaközpont (a továbbiakban: Harpa) konferenciaszervezési szolgáltatásai és éttermi/vendéglátóipari szolgáltatásai számára nyújtott állítólagos támogatásról (2). |
| --- | --- |

(1)

2011. szeptember 19-én a Hatósághoz panasz (dokumentumszám: 608967) érkezett az izlandi állam (a továbbiakban: az állam) és Reykjavík városa (a továbbiakban: a város) által a Harpa koncertterem és konferenciaközpont (a továbbiakban: Harpa) konferenciaszervezési szolgáltatásai és éttermi/vendéglátóipari szolgáltatásai számára nyújtott állítólagos támogatásról (2).

| (2) | Miután minden kért információ megérkezett az izlandi hatóságoktól, és azt követően, hogy a Hatóság a 2012. június 5-i találkozón megvitatta velük az ügyet (3), a Hatóság a 2013. március 20-i 128/11/COL határozatával elindította a hivatalos vizsgálati eljárást a Harpa koncertterem és konferenciaközpont finanszírozásával kapcsolatos állami támogatással kapcsolatosan (a továbbiakban: 128/11/COL határozat vagy az eljárás megindításáról szóló határozat). |
| --- | --- |

(2)

Miután minden kért információ megérkezett az izlandi hatóságoktól, és azt követően, hogy a Hatóság a 2012. június 5-i találkozón megvitatta velük az ügyet (3), a Hatóság a 2013. március 20-i 128/11/COL határozatával elindította a hivatalos vizsgálati eljárást a Harpa koncertterem és konferenciaközpont finanszírozásával kapcsolatos állami támogatással kapcsolatosan (a továbbiakban: 128/11/COL határozat vagy az eljárás megindításáról szóló határozat).

| (3) | 2013. május 28-án kelt levelükben (dokumentumszám: 673762) az izlandi hatóságok benyújtották a Hatóság határozatához fűzött megjegyzéseiket. Az ügy a Hatóság és az izlandi hatóságok között 2013. június 4-én lezajlott találkozón is megbeszélés tárgya volt. |
| --- | --- |

(3)

2013. május 28-án kelt levelükben (dokumentumszám: 673762) az izlandi hatóságok benyújtották a Hatóság határozatához fűzött megjegyzéseiket. Az ügy a Hatóság és az izlandi hatóságok között 2013. június 4-én lezajlott találkozón is megbeszélés tárgya volt.

| (4) | A 128/13/COL hatósági határozatot 2013. augusztus 8-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében. Az érdekelt feleknek egy hónap állt rendelkezésére a Hatóság eljárás megindításáról szóló határozatára vonatkozó észrevételek megtételére. A Hatósághoz érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(4)

A 128/13/COL hatósági határozatot 2013. augusztus 8-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében. Az érdekelt feleknek egy hónap állt rendelkezésére a Hatóság eljárás megindításáról szóló határozatára vonatkozó észrevételek megtételére. A Hatósághoz érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek.

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1.   Általános megjegyzések

| (5) | A 128/13/COL határozatában a Hatóság megvizsgálta a Harpa koncertterem és konferenciaközpont finanszírozását. A Harpa egy többcélú épület Reykjavík központjában, amelynek jelenlegi tulajdonosa az izlandi állam (54 %) és Reykjavík városa (46 %), amelyek együttesen járultak hozzá a finanszírozásához. |
| --- | --- |

(5)

A 128/13/COL határozatában a Hatóság megvizsgálta a Harpa koncertterem és konferenciaközpont finanszírozását. A Harpa egy többcélú épület Reykjavík központjában, amelynek jelenlegi tulajdonosa az izlandi állam (54 %) és Reykjavík városa (46 %), amelyek együttesen járultak hozzá a finanszírozásához.

2.2.   Háttér

| (6) | 1999-ben Reykjavík főpolgármestere az izlandi kormány képviselőivel együtt bejelentette, hogy Reykjavík központjában egy koncerttermet és konferenciaközpontot építenek. 2002 végén az izlandi állam és a város megállapodást írtak alá a projektről, a következő évben pedig megalapították az Austurhöfn-TR ehf. céget a projekt felügyeletének céljára (4). |
| --- | --- |

(6)

1999-ben Reykjavík főpolgármestere az izlandi kormány képviselőivel együtt bejelentette, hogy Reykjavík központjában egy koncerttermet és konferenciaközpontot építenek. 2002 végén az izlandi állam és a város megállapodást írtak alá a projektről, a következő évben pedig megalapították az Austurhöfn-TR ehf. céget a projekt felügyeletének céljára (4).

| (7) | A Harpa eredeti üzleti modellje szerint egy magáncég volt a felelős az építkezésért és az épület majdani üzemeltetéséért, az állam és a város által nyújtandó éves hozzájárulásért cserébe. 2004 áprilisában az Állami Kereskedelmi Központ előminősítési eljárást hirdetett meg a projektre, és 2005-ben egy értékelő bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Portus ehf. korlátozott felelősségű társaság ajánlata a legkedvezőbb a kapott négy ajánlat közül. Ezt követően az izlandi állam és a város szerződést (a továbbiakban: projekt megállapodás) kötött a Portusszal a koncertterem és konferenciaközpont megépítésére és üzemeltetésére (5). Ám 2008-ban, a gazdasági összeomlást követően a kiválasztott magánpartner súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdött és kilépett a projektből, így a Harpa felépítését elhalasztották. |
| --- | --- |

(7)

A Harpa eredeti üzleti modellje szerint egy magáncég volt a felelős az építkezésért és az épület majdani üzemeltetéséért, az állam és a város által nyújtandó éves hozzájárulásért cserébe. 2004 áprilisában az Állami Kereskedelmi Központ előminősítési eljárást hirdetett meg a projektre, és 2005-ben egy értékelő bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Portus ehf. korlátozott felelősségű társaság ajánlata a legkedvezőbb a kapott négy ajánlat közül. Ezt követően az izlandi állam és a város szerződést (a továbbiakban: projekt megállapodás) kötött a Portusszal a koncertterem és konferenciaközpont megépítésére és üzemeltetésére (5). Ám 2008-ban, a gazdasági összeomlást követően a kiválasztott magánpartner súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdött és kilépett a projektből, így a Harpa felépítését elhalasztották.

| (8) | Amikor a magánpartner kilépett a projektből, a Harpának körülbelül a felét már felépítették és így az izlandi hatóságoknak döntést kellett hozniuk a Harpa jövőjéről. Az izlandi hatóságok szerint ebben az időben lényegében három lehetőség állt rendelkezésükre (6):






  a) | Az egyik lehetőség a projekt közfinanszírozás felhasználásával történő folytatása volt. Ennek a költségét abban az időben körülbelül 13 milliárd ISK-ra becsülték. |
| --- | --- | --- |

(8)

Amikor a magánpartner kilépett a projektből, a Harpának körülbelül a felét már felépítették és így az izlandi hatóságoknak döntést kellett hozniuk a Harpa jövőjéről. Az izlandi hatóságok szerint ebben az időben lényegében három lehetőség állt rendelkezésükre (6):

a)

Az egyik lehetőség a projekt közfinanszírozás felhasználásával történő folytatása volt. Ennek a költségét abban az időben körülbelül 13 milliárd ISK-ra becsülték.

| b) | A második lehetőség a Harpa építésének átmeneti elhalasztása volt. Ennek a költségét körülbelül 19 milliárd ISK-ra becsülték. |
| --- | --- |

b)

A második lehetőség a Harpa építésének átmeneti elhalasztása volt. Ennek a költségét körülbelül 19 milliárd ISK-ra becsülték.

| c) | A harmadik lehetőség a projekt határozatlan idejű leállítása volt, vagy akár már a felépített részek lebontása is. A projekt leállításának költségét körülbelül 10 milliárd ISK-ra becsülték. |
| --- | --- |

c)

A harmadik lehetőség a projekt határozatlan idejű leállítása volt, vagy akár már a felépített részek lebontása is. A projekt leállításának költségét körülbelül 10 milliárd ISK-ra becsülték.

| (9) | Egyértelmű volt az is, hogy hosszú távon problémákat okozna „félkészen” hagyni a városközpontban egy akkora épületet, mint a Harpa, és mindez értékvesztéshez vezetne. Így nem minősült járható útnak a projekt leállítása, tekintettel a projekt elindítására áldozott jelentős forrásokra, valamint egy esetleges későbbi újraindítás nagy költségeire és bonyolult eljárására. Ezért 2009 februárjában Reykjavík polgármestere és az oktatási miniszter között megállapodás jött létre, amely szerint az állam és a város folytatja a projekt megépítését magánpartner nélkül (7). |
| --- | --- |

(9)

Egyértelmű volt az is, hogy hosszú távon problémákat okozna „félkészen” hagyni a városközpontban egy akkora épületet, mint a Harpa, és mindez értékvesztéshez vezetne. Így nem minősült járható útnak a projekt leállítása, tekintettel a projekt elindítására áldozott jelentős forrásokra, valamint egy esetleges későbbi újraindítás nagy költségeire és bonyolult eljárására. Ezért 2009 februárjában Reykjavík polgármestere és az oktatási miniszter között megállapodás jött létre, amely szerint az állam és a város folytatja a projekt megépítését magánpartner nélkül (7).

| (10) | Ezután az Austurhöfn-TR ehf. átvette a projektet és a terveket felülvizsgálták annak érdekében, hogy gazdaságosabb megoldásokat találjanak az építkezésre és az épület terveire. Az állam és a város sajtóközleményében azt jelezte, hogy az átvétel ideiglenes megoldás, és a Harpa tulajdonjogát és finanszírozását a gazdasági válságból való kilábalás után felülvizsgálják. A projektmegállapodást 2010-ben módosították, hogy az a projekt új menedzsmentjét és a magánpartner kilépését tükrözze (8), majd az építkezés folytatódott. A Landsbankinn gyakorlatilag a beruházási költségek nagy részét leírta, és az eljárás során minden jegyzett tőkét leírtak. 2011-ben befejeződött a Harpa építése, az épületet pedig 2011. augusztus 20-án hivatalosan megnyitották. |
| --- | --- |

(10)

Ezután az Austurhöfn-TR ehf. átvette a projektet és a terveket felülvizsgálták annak érdekében, hogy gazdaságosabb megoldásokat találjanak az építkezésre és az épület terveire. Az állam és a város sajtóközleményében azt jelezte, hogy az átvétel ideiglenes megoldás, és a Harpa tulajdonjogát és finanszírozását a gazdasági válságból való kilábalás után felülvizsgálják. A projektmegállapodást 2010-ben módosították, hogy az a projekt új menedzsmentjét és a magánpartner kilépését tükrözze (8), majd az építkezés folytatódott. A Landsbankinn gyakorlatilag a beruházási költségek nagy részét leírta, és az eljárás során minden jegyzett tőkét leírtak. 2011-ben befejeződött a Harpa építése, az épületet pedig 2011. augusztus 20-án hivatalosan megnyitották.

| (11) | Egészen a közelmúltig több korlátozott felelősségű társaság működött közre a Harpával kapcsolatos tevékenységekben, mégpedig: A Portus ehf., ami a Harpa ingatlanért és üzemeltetésért volt felelős, valamint a Situs ehf., ami az azonos helyszínre tervezett egyéb épületekért volt felelős. A Portus két alvállalkozóval rendelkezett: az egyik a Totus ehf. volt, magának az ingatlannak a tulajdonosa, és az Ago ehf., amelyik valamennyi tevékenységért felelős volt a Harpában és bérelte az ingatlant a Totustól. A Situsi szintén két alvállalkozóval rendelkezett: az egyik a Hospes ehf., ami egy, a területen megépítendő szálloda tulajdonosa és üzemeltetője lett volna, valamint a Custos ehf., ami a területen megépítendő bármely más épület tulajdonosa és üzemeltetője lett volna. |
| --- | --- |

(11)

Egészen a közelmúltig több korlátozott felelősségű társaság működött közre a Harpával kapcsolatos tevékenységekben, mégpedig: A Portus ehf., ami a Harpa ingatlanért és üzemeltetésért volt felelős, valamint a Situs ehf., ami az azonos helyszínre tervezett egyéb épületekért volt felelős. A Portus két alvállalkozóval rendelkezett: az egyik a Totus ehf. volt, magának az ingatlannak a tulajdonosa, és az Ago ehf., amelyik valamennyi tevékenységért felelős volt a Harpában és bérelte az ingatlant a Totustól. A Situsi szintén két alvállalkozóval rendelkezett: az egyik a Hospes ehf., ami egy, a területen megépítendő szálloda tulajdonosa és üzemeltetője lett volna, valamint a Custos ehf., ami a területen megépítendő bármely más épület tulajdonosa és üzemeltetője lett volna.

| (12) | Ugyanakkor az üzemeltetési költségek csökkentése és a hatékonyság fokozása érdekében az Austurhöfn-TR ehf. vezető testülete 2012 decemberében úgy döntött, hogy a Harpa üzemeltetési struktúráját egyszerűsíti azáltal, hogy az üzemeltetésben szerepet vállaló korlátozott felelősségű társaságok túlnyomó részét egyetlen cégbe olvasztja össze. Az állam és a város ezért létrehozta a Harpa Koncertterem és Konferenciaközpont ehf. céget (eredeti nyelven: Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf.), amely a Harpa valamennyi tevékenységét felügyeli. A Harpa struktúrájának egyszerűsítése egy hosszú távú terv része, amelynek célja a Harpa üzemeltetésének fenntarthatóvá tétele. |
| --- | --- |

(12)

Ugyanakkor az üzemeltetési költségek csökkentése és a hatékonyság fokozása érdekében az Austurhöfn-TR ehf. vezető testülete 2012 decemberében úgy döntött, hogy a Harpa üzemeltetési struktúráját egyszerűsíti azáltal, hogy az üzemeltetésben szerepet vállaló korlátozott felelősségű társaságok túlnyomó részét egyetlen cégbe olvasztja össze. Az állam és a város ezért létrehozta a Harpa Koncertterem és Konferenciaközpont ehf. céget (eredeti nyelven: Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf.), amely a Harpa valamennyi tevékenységét felügyeli. A Harpa struktúrájának egyszerűsítése egy hosszú távú terv része, amelynek célja a Harpa üzemeltetésének fenntarthatóvá tétele.

2.3.   A Harpa-projekt célja

| (13) | Az izlandi hatóságok szerint a Harpa célja, hogy sokszínű és ambiciózus zenei és kulturális élet fóruma legyen Izlandon, mindig az aktuálisan legkiemelkedőbb izlandi művészek népszerűsítésével, hangsúlyt fektetve a zenei rendezvények sokszínűségére. A Harpa ezen túlmenően a tervek szerint ösztönözte volna az izlandi kulturális és zenei élet innovatív törekvéseit, és hangsúlyt kívánnak fektetni a nemzetközi kapcsolatokra, hogy a Harpát érdemes legyen felkeresniük az Izlandra látogató külföldi művészeknek. |
| --- | --- |

(13)

Az izlandi hatóságok szerint a Harpa célja, hogy sokszínű és ambiciózus zenei és kulturális élet fóruma legyen Izlandon, mindig az aktuálisan legkiemelkedőbb izlandi művészek népszerűsítésével, hangsúlyt fektetve a zenei rendezvények sokszínűségére. A Harpa ezen túlmenően a tervek szerint ösztönözte volna az izlandi kulturális és zenei élet innovatív törekvéseit, és hangsúlyt kívánnak fektetni a nemzetközi kapcsolatokra, hogy a Harpát érdemes legyen felkeresniük az Izlandra látogató külföldi művészeknek.

| (14) | Továbbá a Harpát mindenfajta, úgy hazai, mint külföldi konferencia, találkozó és összejövetel fórumának szánják, és célul tűzték Izland nemzetközi konferenciák színteréül szolgáló pozíciójának megerősítését azáltal, hogy más országok konferencialétesítményeivel versenyképes szolgáltatásokat és konferenciatermeket kínálnak. A Harpa célja az izlandi turizmus népszerűsítése is, továbbá Reykjavík városközpontjának megerősítése azáltal, hogy a Harpát a környék valamennyi izlandi lakosát szolgáló központtá teszik, az izlandi és külföldi látogatók számára pedig új célponttá válik, hogy felkeltsék az érdeklődést az épület megismerése, a kínált szolgáltatások igénybevétele, valamint az épület építészeti értékeinek és az itt bemutatott művészeti alkotások felfedezése iránti. |
| --- | --- |

(14)

Továbbá a Harpát mindenfajta, úgy hazai, mint külföldi konferencia, találkozó és összejövetel fórumának szánják, és célul tűzték Izland nemzetközi konferenciák színteréül szolgáló pozíciójának megerősítését azáltal, hogy más országok konferencialétesítményeivel versenyképes szolgáltatásokat és konferenciatermeket kínálnak. A Harpa célja az izlandi turizmus népszerűsítése is, továbbá Reykjavík városközpontjának megerősítése azáltal, hogy a Harpát a környék valamennyi izlandi lakosát szolgáló központtá teszik, az izlandi és külföldi látogatók számára pedig új célponttá válik, hogy felkeltsék az érdeklődést az épület megismerése, a kínált szolgáltatások igénybevétele, valamint az épület építészeti értékeinek és az itt bemutatott művészeti alkotások felfedezése iránti.

| (15) | Mind az izlandi szimfonikus zenekar, mind pedig az izlandi opera, továbbá a Reykjavík Big Band zenekar is hosszú távú szerződést kötött a Harpával az egyes létesítmények használatáról. A Harpa a konferenciákon túl számos művészeti rendezvénynek ad teret, mint például izlandi és külföldi előadók pop- és rock-koncertjeinek. A Harpa egyéb tevékenységei közé tartoznak a Harpa helységeit bérlő magánvállalkozások által üzemeltetett vendéglátóipari létesítmények, éttermek, valamint zeneműbolt és bútorbolt. A magánüzemeltetők piaci feltételek mellett bérlik ezeket a létesítményeket, és ezekre olyan pályázati eljárást írtak ki, amely során a legkedvezőbb ajánlatot választották ki. |
| --- | --- |

(15)

Mind az izlandi szimfonikus zenekar, mind pedig az izlandi opera, továbbá a Reykjavík Big Band zenekar is hosszú távú szerződést kötött a Harpával az egyes létesítmények használatáról. A Harpa a konferenciákon túl számos művészeti rendezvénynek ad teret, mint például izlandi és külföldi előadók pop- és rock-koncertjeinek. A Harpa egyéb tevékenységei közé tartoznak a Harpa helységeit bérlő magánvállalkozások által üzemeltetett vendéglátóipari létesítmények, éttermek, valamint zeneműbolt és bútorbolt. A magánüzemeltetők piaci feltételek mellett bérlik ezeket a létesítményeket, és ezekre olyan pályázati eljárást írtak ki, amely során a legkedvezőbb ajánlatot választották ki.

| (16) | A Harpa megépítése előtt nem volt olyan megfelelő akusztikájú koncertterem Izlandon, amelynek befogadó képessége meghaladta volna a 300 főt, és amely mind az izlandi szimfonikus zenekart, mind pedig az izlandi operát ki tudta volna szolgálni. Az izlandi hatóságok ezért úgy vélték, hogy szükséges volt egy olyan kulturális létesítmény megépítése, amely biztosítja az izlandi állampolgároknak a zene és a művészetek élvezetét. A konferencialétesítményeket illetően az izlandi hatóságok szerint nem volt Izlandon nagyobb konferenciák megszervezésére alkalmas konferenciaközpont vagy létesítmény. |
| --- | --- |

(16)

A Harpa megépítése előtt nem volt olyan megfelelő akusztikájú koncertterem Izlandon, amelynek befogadó képessége meghaladta volna a 300 főt, és amely mind az izlandi szimfonikus zenekart, mind pedig az izlandi operát ki tudta volna szolgálni. Az izlandi hatóságok ezért úgy vélték, hogy szükséges volt egy olyan kulturális létesítmény megépítése, amely biztosítja az izlandi állampolgároknak a zene és a művészetek élvezetét. A konferencialétesítményeket illetően az izlandi hatóságok szerint nem volt Izlandon nagyobb konferenciák megszervezésére alkalmas konferenciaközpont vagy létesítmény.

2.4.   A Harpán belüli létesítmények

| (17) | A Harpa 28 000 négyzetméter területű és Reyjkjavik régi kikötőjében helyezkedik el (cím: Austurbakki 2.). Az épületet a dán Henning Larsen építésziroda tervezte a Batteríið arkitektar izlandi építészirodával együttműködésben. Az építészekkel együttműködésben Ólafur Elíasson művész tervezte az épület körül az üvegszerkezetet. Az akusztikáért, hangszigetelésért, a színház tervezéséért és a hangtechnikáért az Artec Consultants Inc. a felelős. |
| --- | --- |

(17)

A Harpa 28 000 négyzetméter területű és Reyjkjavik régi kikötőjében helyezkedik el (cím: Austurbakki 2.). Az épületet a dán Henning Larsen építésziroda tervezte a Batteríið arkitektar izlandi építészirodával együttműködésben. Az építészekkel együttműködésben Ólafur Elíasson művész tervezte az épület körül az üvegszerkezetet. Az akusztikáért, hangszigetelésért, a színház tervezéséért és a hangtechnikáért az Artec Consultants Inc. a felelős.

| (18) | Az épület kialakításakor fő szempont volt a sokszínűség és a megfelelő létesítmények biztosítása minden típusú koncerthez és konferenciához, továbbá az, hogy izlandiak számára létrehozzák az országban korábban nem létező létesítményeket. A Harpa már több díjat nyert a koncerttermeiért; a Gramophone magazin az új évezred egyik legkiválóbb koncerttermének választotta, a Travel & Leisure magazin pedig a „Legjobb előadói helyszín 2011” címet ítélte meg neki. Ezenkívül 2013-ban a Harpa nyerte az EU kortárs építészeti díját, a Mies van der Rohe-díjat (9). |
| --- | --- |

(18)

Az épület kialakításakor fő szempont volt a sokszínűség és a megfelelő létesítmények biztosítása minden típusú koncerthez és konferenciához, továbbá az, hogy izlandiak számára létrehozzák az országban korábban nem létező létesítményeket. A Harpa már több díjat nyert a koncerttermeiért; a Gramophone magazin az új évezred egyik legkiválóbb koncerttermének választotta, a Travel & Leisure magazin pedig a „Legjobb előadói helyszín 2011” címet ítélte meg neki. Ezenkívül 2013-ban a Harpa nyerte az EU kortárs építészeti díját, a Mies van der Rohe-díjat (9).

| (19) | A Harpán belüli termek áttekintése következik az izlandi hatóságok leírása alapján (10):






  i. | Az Eldborg1 800 embert képes befogadni, teljes 1 008 m2-ével a Harpa legnagyobb terme. Az Eldborg belső magassága 23 m, a színpad 22 m × 17 m nagyságú. Az Eldborg konfigurálható visszaverődési idővel, kórusülésekkel és hangfelvételi lehetőségekkel, valamint az előadókat kiszolgáló létesítményekkel van felszerelve. A termet kifejezetten koncertekre tervezték. |
| --- | --- | --- |

(19)

A Harpán belüli termek áttekintése következik az izlandi hatóságok leírása alapján (10):

i.

Az Eldborg1 800 embert képes befogadni, teljes 1 008 m2-ével a Harpa legnagyobb terme. Az Eldborg belső magassága 23 m, a színpad 22 m × 17 m nagyságú. Az Eldborg konfigurálható visszaverődési idővel, kórusülésekkel és hangfelvételi lehetőségekkel, valamint az előadókat kiszolgáló létesítményekkel van felszerelve. A termet kifejezetten koncertekre tervezték.

| ii. | A Norðurljós egy olyan előadóterem, amelyet koncertekre terveztek. A teremben körben mindenhol páholyok találhatók, a színpad pedig mozgatható. A terem egyedi tervezésű világítással rendelkezik, amelynek különböző színkombinációi segítségével a megrendezett eseményhez leginkább illő hangulat teremthető meg. A Norðurljós és a Silfurberg termet két hangszigetelt ajtó köti össze, így a két helyiség könnyen használható együttesen nagyobb eseményekhez. A terem 540 m2 és (színházi elrendezésben) 520 ülő vendéget tud befogadni. |
| --- | --- |

ii.

A Norðurljós egy olyan előadóterem, amelyet koncertekre terveztek. A teremben körben mindenhol páholyok találhatók, a színpad pedig mozgatható. A terem egyedi tervezésű világítással rendelkezik, amelynek különböző színkombinációi segítségével a megrendezett eseményhez leginkább illő hangulat teremthető meg. A Norðurljós és a Silfurberg termet két hangszigetelt ajtó köti össze, így a két helyiség könnyen használható együttesen nagyobb eseményekhez. A terem 540 m2 és (színházi elrendezésben) 520 ülő vendéget tud befogadni.

| iii. | A Silfurberg az egyetlen olyan terem a Harpában, amelyet kifejezetten konferenciákhoz terveztek. A terem 735 m2 méretű és (színházi elrendezésben) 840 ülőhellyel rendelkezik. A színpad mozgatható és bővíthető. A terem egy hangszigetelt eltávolítható válaszfallal két részre osztható, mindkettő 325 ülőhellyel rendelkezik. Két hangszigetelt ajtó köti össze a Silfurberg és Norðurljós termeket, amelyek összenyithatóak, így szükség esetén a két terem összeköthető nagyobb eseményeknél. A terem mindenfajta konferencia, fogadás vagy koncert befogadására alkalmas. A konferenciák számára a rendelkezésre álló legmodernebb technikai felszereléssel van felszerelve. A terem többfajta zenei előadásra is alkalmas. |
| --- | --- |

iii.

A Silfurberg az egyetlen olyan terem a Harpában, amelyet kifejezetten konferenciákhoz terveztek. A terem 735 m2 méretű és (színházi elrendezésben) 840 ülőhellyel rendelkezik. A színpad mozgatható és bővíthető. A terem egy hangszigetelt eltávolítható válaszfallal két részre osztható, mindkettő 325 ülőhellyel rendelkezik. Két hangszigetelt ajtó köti össze a Silfurberg és Norðurljós termeket, amelyek összenyithatóak, így szükség esetén a két terem összeköthető nagyobb eseményeknél. A terem mindenfajta konferencia, fogadás vagy koncert befogadására alkalmas. A konferenciák számára a rendelkezésre álló legmodernebb technikai felszereléssel van felszerelve. A terem többfajta zenei előadásra is alkalmas.

| iv. | A Kaldalón a maga 198 m2-ével a legkisebb terem a Harpában. A terem 195 ülőhellyel rendelkezik. Koncertekhez tervezték. A színpad mozgatható és a nézőtér szintén használható zenészek számára színpadként. A vissazverődési idő módosítható a teremben, így különböző típusú eseményekhez igazítható. |
| --- | --- |

iv.

A Kaldalón a maga 198 m2-ével a legkisebb terem a Harpában. A terem 195 ülőhellyel rendelkezik. Koncertekhez tervezték. A színpad mozgatható és a nézőtér szintén használható zenészek számára színpadként. A vissazverődési idő módosítható a teremben, így különböző típusú eseményekhez igazítható.

| v. | A Björtuloft egy 400 m2-es terem a Harpa 6. és 7. emeletén, amely 130 ülő személy befogadására alkalmas. A teremben találkozók és bankettek, állófogadások, valamint más események is megrendezhetők. A terem körülbelül 130 személyt tud befogadni a felső (7.) szinten, és mintegy 60–70 személyt az alatta lévő szinten, így körülbelül 200 ember foglalhat helyet kerek asztalok körül mindkét szinten. Állófogadások esetén a hely a két szinten egyszerre körülbelül 300–350 embert tud befogadni. A 7. emeleten képernyő, kivetítő és hangerősítő rendszer is található, a világítás pedig állítható. |
| --- | --- |

v.

A Björtuloft egy 400 m2-es terem a Harpa 6. és 7. emeletén, amely 130 ülő személy befogadására alkalmas. A teremben találkozók és bankettek, állófogadások, valamint más események is megrendezhetők. A terem körülbelül 130 személyt tud befogadni a felső (7.) szinten, és mintegy 60–70 személyt az alatta lévő szinten, így körülbelül 200 ember foglalhat helyet kerek asztalok körül mindkét szinten. Állófogadások esetén a hely a két szinten egyszerre körülbelül 300–350 embert tud befogadni. A 7. emeleten képernyő, kivetítő és hangerősítő rendszer is található, a világítás pedig állítható.

| (20) | A Harpában 7 kisebb konferenciaterem található, amelyek 8–250 személyt tudnak befogadni, továbbá több közösségi tér található az épületben, amelyeket időnként kiállítások és fogadások számára bérbe adnak, ezzel is növelve a cég bevételeit. A konferenciatermek kisebb termekre oszthatóak. Valamennyi konferenciaterem megfelelően felszerelt technikailag, kivetítőt, internetes felszerelést és hangerősítő rendszert tartalmaz. |
| --- | --- |

(20)

A Harpában 7 kisebb konferenciaterem található, amelyek 8–250 személyt tudnak befogadni, továbbá több közösségi tér található az épületben, amelyeket időnként kiállítások és fogadások számára bérbe adnak, ezzel is növelve a cég bevételeit. A konferenciatermek kisebb termekre oszthatóak. Valamennyi konferenciaterem megfelelően felszerelt technikailag, kivetítőt, internetes felszerelést és hangerősítő rendszert tartalmaz.

2.5.   A Harpa üzemeltetési költségei

| (21) | A korábban már jelzettek szerint a Harpa az Austurhöfn-TR ehf. cégen keresztül kizárólagos állami és városi tulajdonban áll. Az állam és a város kötelezettségét a 2006-os projekt megállapodás 13. cikke szabályozza (11). Az állam és a város éves kifizetéseit költségvetéseik fedezik. A 2011-es állami költségvetés szerint az éves állami hozzájárulást 424,4 millió ISK-ra becsülték. A 2012-es évre az az éves állami hozzájárulást 553,6 millió ISK-ra becsülték. A Harpa számára nyújtott közfinanszírozást minden esetben a projektben való részvétel arányában biztosítják, vagyis az állam 54 %-ot, a város pedig 46 %-ot folyósít. A hozzájárulásokat a fogyasztói indexszel indexálják. |
| --- | --- |

(21)

A korábban már jelzettek szerint a Harpa az Austurhöfn-TR ehf. cégen keresztül kizárólagos állami és városi tulajdonban áll. Az állam és a város kötelezettségét a 2006-os projekt megállapodás 13. cikke szabályozza (11). Az állam és a város éves kifizetéseit költségvetéseik fedezik. A 2011-es állami költségvetés szerint az éves állami hozzájárulást 424,4 millió ISK-ra becsülték. A 2012-es évre az az éves állami hozzájárulást 553,6 millió ISK-ra becsülték. A Harpa számára nyújtott közfinanszírozást minden esetben a projektben való részvétel arányában biztosítják, vagyis az állam 54 %-ot, a város pedig 46 %-ot folyósít. A hozzájárulásokat a fogyasztói indexszel indexálják.

| (22) | Az állami és városi költségvetési hozzájárulásokon túl Izland kormánya és Reykjavík város kötelezettséget vállalt a Harpa üzemeltetéséhez biztosított rövid lejáratú hitelre, amíg a projekt költségeit fedező hosszú távú finanszírozás be nem fejeződik. 2013-tól a hitel teljes összege 794 millió ISK volt, 5 %-os kamattal és 200 bázispont prémiummal. A hitel visszafizetési határideje 2013. február 15. volt. 2013. március 6-án a város, az állam és a Harpa Koncertterem és Konferenciaközpont ehf. megállapodást írt alá arról, hogy az áthidaló hitelt a Harpa jegyzett tőkéjévé alakítják át, mivel a cégnek eddig semmifajta tőkét nem nyújtottak be. Ugyanebben a megállapodásban az állam és a város kötelezettséget vállalt a Harpának nyújtandó ideiglenes éves kifizetésekre 160 millió ISK értékben a 2013–2016-os évekre, hogy elsődlegesen a Harpára kivetett ingatlanadókat fedezzék, mivel azok a vártnál jóval magasabbnak bizonyultak (12). Másodszor, a Harpával kapcsolatos, előre nem látott más költségek is felmerültek. |
| --- | --- |

(22)

Az állami és városi költségvetési hozzájárulásokon túl Izland kormánya és Reykjavík város kötelezettséget vállalt a Harpa üzemeltetéséhez biztosított rövid lejáratú hitelre, amíg a projekt költségeit fedező hosszú távú finanszírozás be nem fejeződik. 2013-tól a hitel teljes összege 794 millió ISK volt, 5 %-os kamattal és 200 bázispont prémiummal. A hitel visszafizetési határideje 2013. február 15. volt. 2013. március 6-án a város, az állam és a Harpa Koncertterem és Konferenciaközpont ehf. megállapodást írt alá arról, hogy az áthidaló hitelt a Harpa jegyzett tőkéjévé alakítják át, mivel a cégnek eddig semmifajta tőkét nem nyújtottak be. Ugyanebben a megállapodásban az állam és a város kötelezettséget vállalt a Harpának nyújtandó ideiglenes éves kifizetésekre 160 millió ISK értékben a 2013–2016-os évekre, hogy elsődlegesen a Harpára kivetett ingatlanadókat fedezzék, mivel azok a vártnál jóval magasabbnak bizonyultak (12). Másodszor, a Harpával kapcsolatos, előre nem látott más költségek is felmerültek.

| (23) | Az állam és a város havonta biztosít támogatást a Harpával kapcsolatos hitelkötelezettségek kifizetéséhez. Mivel a projektet önfenntartónak tervezték, a haszonnak minden üzemeltetési költséget fedeznie kell. A tulajdonosoktól kapott támogatás tehát – az izlandi hatóságok szerint – csak a kintlévő hitelek fedezését szolgálja (13). |
| --- | --- |

(23)

Az állam és a város havonta biztosít támogatást a Harpával kapcsolatos hitelkötelezettségek kifizetéséhez. Mivel a projektet önfenntartónak tervezték, a haszonnak minden üzemeltetési költséget fedeznie kell. A tulajdonosoktól kapott támogatás tehát – az izlandi hatóságok szerint – csak a kintlévő hitelek fedezését szolgálja (13).

| (24) | 2013. április 16-án új megállapodás (a továbbiakban: a 2013-as projektmegállapodás) került aláírásra, amely felváltotta a módosított projektmegállapodást (14). Az új megállapodás értelmében a város és az állam hozzájárulása továbbra is feltétel nélküli kifizetés lesz, havonta azonos összegekben, évi 595 000 000 ISK 35 éven át, 2011 márciusától. Amikor 2013 márciusától az éves összeget a fogyasztói árindex növekedése miatt kiigazították, az éves fizetendő összeg 1 023 339 932 ISK lett (15). |
| --- | --- |

(24)

2013. április 16-án új megállapodás (a továbbiakban: a 2013-as projektmegállapodás) került aláírásra, amely felváltotta a módosított projektmegállapodást (14). Az új megállapodás értelmében a város és az állam hozzájárulása továbbra is feltétel nélküli kifizetés lesz, havonta azonos összegekben, évi 595 000 000 ISK 35 éven át, 2011 márciusától. Amikor 2013 márciusától az éves összeget a fogyasztói árindex növekedése miatt kiigazították, az éves fizetendő összeg 1 023 339 932 ISK lett (15).

| (25) | Az Austurhöfn-TR ehf. 2012-re tervezett éves pénzügyi kimutatása szerint a társaság jelentős üzemeltetési veszteségre számított; ez összesen 406,5 millió ISK értékű – kamatfizetés, adózás és értékcsökkenés előtti – negatív jövedelmnek (EBITDA) feleltethető meg. A Harpa konferenciaközpontja 2012-ben 120 millió ISK negatív EBITDA mellett működött, és ugyanez áll a „más művészeti tevékenységekre” (131 millió ISK negatív EBITDA). A tervezett éves pénzügyi kimutatások és bevétel elemzések a 2013-as évre szintén jelentős üzemeltetési veszteséget prognosztizálnak, körülbelül 348 millió ISK értékben, a konferenciatevékenységek és az „egyéb művészeti tevékenységek” veszteséges működéséből adódóan (16). |
| --- | --- |

(25)

Az Austurhöfn-TR ehf. 2012-re tervezett éves pénzügyi kimutatása szerint a társaság jelentős üzemeltetési veszteségre számított; ez összesen 406,5 millió ISK értékű – kamatfizetés, adózás és értékcsökkenés előtti – negatív jövedelmnek (EBITDA) feleltethető meg. A Harpa konferenciaközpontja 2012-ben 120 millió ISK negatív EBITDA mellett működött, és ugyanez áll a „más művészeti tevékenységekre” (131 millió ISK negatív EBITDA). A tervezett éves pénzügyi kimutatások és bevétel elemzések a 2013-as évre szintén jelentős üzemeltetési veszteséget prognosztizálnak, körülbelül 348 millió ISK értékben, a konferenciatevékenységek és az „egyéb művészeti tevékenységek” veszteséges működéséből adódóan (16).

2.6.   Költségfelosztás és a számlák szétválasztása

| (26) | Az eredeti projekt megállapodás szerint a Harpa üzemeltetésében résztvevő különböző cégek, valamint a különböző műveletek és tevékenységek között pénzügyi megosztást terveztek:
  13.11.1.   A magánpartner állandó jelleggel biztosítani fogja, hogy pénzügyileg elkülönül az ingatlankezelő cég, az üzemeltető cég, a Hringur és a magánpartner. Mindegyik gazdálkodó egység pénzügyi szempontból elkülönülten kezelendő és működtetendő.
  13.11.2.   A magánpartner állandó jelleggel biztosítani fogja, hogy pénzügyi megosztás van – azaz külön könyveléssel rendelkezik – a munkadíjak és a többi működési terület és tevékenység között a folyószámlán belül. A magánpartner állandó jelleggel biztosítani fogja, hogy a szerződéses időszak alatt az ügyfél kérésére kimutatható a pénzügyi elkülönülés fennállása.” |
| --- | --- |

(26)

Az eredeti projekt megállapodás szerint a Harpa üzemeltetésében résztvevő különböző cégek, valamint a különböző műveletek és tevékenységek között pénzügyi megosztást terveztek:

13.11.1.   A magánpartner állandó jelleggel biztosítani fogja, hogy pénzügyileg elkülönül az ingatlankezelő cég, az üzemeltető cég, a Hringur és a magánpartner. Mindegyik gazdálkodó egység pénzügyi szempontból elkülönülten kezelendő és működtetendő.

13.11.2.   A magánpartner állandó jelleggel biztosítani fogja, hogy pénzügyi megosztás van – azaz külön könyveléssel rendelkezik – a munkadíjak és a többi működési terület és tevékenység között a folyószámlán belül. A magánpartner állandó jelleggel biztosítani fogja, hogy a szerződéses időszak alatt az ügyfél kérésére kimutatható a pénzügyi elkülönülés fennállása.”

| (27) | A Harpa működési területe több kategóriára oszlik: 1) az izlandi szimfonikus zenekar, 2) az izlandi opera, 3) más művészeti tevékenységek, 4) konferenciaszolgálat, 5) üzemeltetés, 6) jegyeladások, 7) létesítményfenntartás, 8) menedzsment költségek. E költségkategóriák mindegyike immár a Harpa – tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. alá tartozik, és az egyes kategóriákhoz tartozó bevételek, valamint kiadások az adott kategória költségvetésében szerepelnek. Az olyan szokásos üzemeltetési költségek, mint például a fizetések, a rezsi (fűtés és áram), valamint az adminisztratív költségek egy költségfelosztási modell szerint oszlanak meg a kategóriák között (17). |
| --- | --- |

(27)

A Harpa működési területe több kategóriára oszlik: 1) az izlandi szimfonikus zenekar, 2) az izlandi opera, 3) más művészeti tevékenységek, 4) konferenciaszolgálat, 5) üzemeltetés, 6) jegyeladások, 7) létesítményfenntartás, 8) menedzsment költségek. E költségkategóriák mindegyike immár a Harpa – tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. alá tartozik, és az egyes kategóriákhoz tartozó bevételek, valamint kiadások az adott kategória költségvetésében szerepelnek. Az olyan szokásos üzemeltetési költségek, mint például a fizetések, a rezsi (fűtés és áram), valamint az adminisztratív költségek egy költségfelosztási modell szerint oszlanak meg a kategóriák között (17).

| (28) | Az intézkedések részletes leírását lásd a Hatóság 128/13/COL határozatában (18). |
| --- | --- |

(28)

Az intézkedések részletes leírását lásd a Hatóság 128/13/COL határozatában (18).

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK ISMERTETÉSE

| (29) | A 128/13/COL határozatában a Hatóság elsősorban azt vizsgálta, hogy a Harpa finanszírozása állami támogatásnak felelt-e meg, és ha igen, a támogatás összeegyeztethető volt-e az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

(29)

A 128/13/COL határozatában a Hatóság elsősorban azt vizsgálta, hogy a Harpa finanszírozása állami támogatásnak felelt-e meg, és ha igen, a támogatás összeegyeztethető volt-e az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseivel.

| (30) | Az izlandi hatóságok szerint a Harpa finanszírozása nem foglal magában állami támogatást, mivel megfelelően biztosították, hogy a koncertterem és a konferenciaközpont különféle tevékenységeiről külön könyvelést vezessenek. Ezen állítás alátámasztására az izlandi hatóságok benyújtották két könyvelőcég jelentését a Harpa működésében részt vevő vállalatok számviteli elkülönítése tekintetében. Az izlandi hatóságok egy árképzési elemzést is benyújtottak, amelyben méret és kapacitás alapján összevetették a Reykjavíkban található hasonló konferenciatermek árszabását. Ezenfelül az izlandi hatóságok fenntartották, hogy a konferencia-üzletág kedvező hatással van a Harpa egyéb tevékenységeire is, és enélkül a többi tevékenység jóval magasabb költségekkel járna. |
| --- | --- |

(30)

Az izlandi hatóságok szerint a Harpa finanszírozása nem foglal magában állami támogatást, mivel megfelelően biztosították, hogy a koncertterem és a konferenciaközpont különféle tevékenységeiről külön könyvelést vezessenek. Ezen állítás alátámasztására az izlandi hatóságok benyújtották két könyvelőcég jelentését a Harpa működésében részt vevő vállalatok számviteli elkülönítése tekintetében. Az izlandi hatóságok egy árképzési elemzést is benyújtottak, amelyben méret és kapacitás alapján összevetették a Reykjavíkban található hasonló konferenciatermek árszabását. Ezenfelül az izlandi hatóságok fenntartották, hogy a konferencia-üzletág kedvező hatással van a Harpa egyéb tevékenységeire is, és enélkül a többi tevékenység jóval magasabb költségekkel járna.

| (31) | Ugyanakkor a Hatóság előzetes véleménye szerint a Harpa finanszírozása az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése értelmében tartalmazott állami támogatást. A következő szempontokat határozták meg a 128/13/COL határozatban:






  i. | A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy mivel az izlandi állam és Reykjavík városa együtt fedezi a Harpa tevékenységeinek éves hiányát azáltal, hogy saját költségvetésükből egy bizonyos összeggel évente hozzájárulnak, az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében állami források bevonásáról van szó. |
| --- | --- | --- |

(31)

Ugyanakkor a Hatóság előzetes véleménye szerint a Harpa finanszírozása az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése értelmében tartalmazott állami támogatást. A következő szempontokat határozták meg a 128/13/COL határozatban:

i.

A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy mivel az izlandi állam és Reykjavík városa együtt fedezi a Harpa tevékenységeinek éves hiányát azáltal, hogy saját költségvetésükből egy bizonyos összeggel évente hozzájárulnak, az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében állami források bevonásáról van szó.

| ii. | A Hatóság véleménye szerint az infrastruktúra megépítése és működtetése egyaránt gazdasági tevékenységnek minősül, ha az az infrastruktúra árukat vagy szolgáltatásokat kínál vagy fog kínálni a piacon. (19) A Harpában végzett egyes tevékenységek, nevezetesen a konferenciák, színházi előadások, könnyűzenei koncertek stb. jelentős számú fogyasztót vonzhatnak, miközben magán konferenciaközpontokkal, színházakkal vagy más zenei helyszínekkel állnak versenyben. A Hatóság ezért arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy a Harpa működésében részt vevő vállalatok – amennyiben kereskedelmi tevékenységet folytatnak – vállalkozásnak minősülnek. |
| --- | --- |

ii.

A Hatóság véleménye szerint az infrastruktúra megépítése és működtetése egyaránt gazdasági tevékenységnek minősül, ha az az infrastruktúra árukat vagy szolgáltatásokat kínál vagy fog kínálni a piacon. (19) A Harpában végzett egyes tevékenységek, nevezetesen a konferenciák, színházi előadások, könnyűzenei koncertek stb. jelentős számú fogyasztót vonzhatnak, miközben magán konferenciaközpontokkal, színházakkal vagy más zenei helyszínekkel állnak versenyben. A Hatóság ezért arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy a Harpa működésében részt vevő vállalatok – amennyiben kereskedelmi tevékenységet folytatnak – vállalkozásnak minősülnek.

| iii. | Ezenfelül a Hatóság úgy ítélte meg, hogy a Harpa megépítésének állami finanszírozása gazdasági előnynek és így támogatásnak minősül, mivel a projektet az ilyen finanszírozás hiányában kétségkívül nem valósították volna meg. Emellett úgy értékelte, hogy a Harpa működésében részt vevő vállalatok számára előnyt nyújtanak az elmaradt haszon formájában, amennyiben azok gazdasági tevékenységeket folytatnak, például konferenciáknak vagy más művészeti eseményeknek adnak otthont, mivel az állam és a város nem várja a koncertterembe és konferenciaközpontba való befektetésének megtérülését. A Hatóság előzetes értékelése tehát ezek alapján rámutatott arra, hogy semelyik szinten (kivitelezés, üzemeltetés és használat) sem zárható ki a szelektív gazdasági előny. |
| --- | --- |

iii.

Ezenfelül a Hatóság úgy ítélte meg, hogy a Harpa megépítésének állami finanszírozása gazdasági előnynek és így támogatásnak minősül, mivel a projektet az ilyen finanszírozás hiányában kétségkívül nem valósították volna meg. Emellett úgy értékelte, hogy a Harpa működésében részt vevő vállalatok számára előnyt nyújtanak az elmaradt haszon formájában, amennyiben azok gazdasági tevékenységeket folytatnak, például konferenciáknak vagy más művészeti eseményeknek adnak otthont, mivel az állam és a város nem várja a koncertterembe és konferenciaközpontba való befektetésének megtérülését. A Hatóság előzetes értékelése tehát ezek alapján rámutatott arra, hogy semelyik szinten (kivitelezés, üzemeltetés és használat) sem zárható ki a szelektív gazdasági előny.

| iv. | A Hatóság végezetül megállapította, hogy az intézkedések torzíthatják a versenyt. Mivel a nemzetközi rendezvényszervezés (pl. konferenciaszervezés) piacán verseny folyik a különféle helyszínbiztosítók és a rendezvényszervezők között, akiknek tevékenysége rendszerint az EGT-tagállamok közötti kereskedelem részét képezi, feltételezhető a kereskedelemre gyakorolt hatás. Ebben az esetben az egyes szomszédos EGT-tagállamokkal folytatott kereskedelemre gyakorolt hatás a konferencia-üzletág természetéből adódóan még nagyobb (20). A Hatóság tehát arra az előzetes véleményre jutott, hogy az intézkedés az EGT-n belüli verseny torzításával fenyeget és érinti a kereskedelmet. |
| --- | --- |

iv.

A Hatóság végezetül megállapította, hogy az intézkedések torzíthatják a versenyt. Mivel a nemzetközi rendezvényszervezés (pl. konferenciaszervezés) piacán verseny folyik a különféle helyszínbiztosítók és a rendezvényszervezők között, akiknek tevékenysége rendszerint az EGT-tagállamok közötti kereskedelem részét képezi, feltételezhető a kereskedelemre gyakorolt hatás. Ebben az esetben az egyes szomszédos EGT-tagállamokkal folytatott kereskedelemre gyakorolt hatás a konferencia-üzletág természetéből adódóan még nagyobb (20). A Hatóság tehát arra az előzetes véleményre jutott, hogy az intézkedés az EGT-n belüli verseny torzításával fenyeget és érinti a kereskedelmet.

| (32) | Ezenkívül a Hatóság kétségbe vonta, hogy az állami támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető az EGT-megállapodással. Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás az EGT működésével összeegyeztethetőnek tekinthető, ha az az EGT-n belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben. Az izlandi hatóságok kijelentették, hogy a kérdéses intézkedés elsődleges célkitűzése a kultúra támogatása volt egy olyan koncertterem megépítése révén, amely egyaránt otthont tud adni az izlandi szimfonikus zenekarnak és az izlandi operának. A Hatóság elfogadta, hogy a kulturális cél miatt a szimfonikusok és az opera létesítményeinek megépítése és üzemeltetése a kultúrát előmozdító támogatásnak minősülhet. |
| --- | --- |

(32)

Ezenkívül a Hatóság kétségbe vonta, hogy az állami támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető az EGT-megállapodással. Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás az EGT működésével összeegyeztethetőnek tekinthető, ha az az EGT-n belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben. Az izlandi hatóságok kijelentették, hogy a kérdéses intézkedés elsődleges célkitűzése a kultúra támogatása volt egy olyan koncertterem megépítése révén, amely egyaránt otthont tud adni az izlandi szimfonikus zenekarnak és az izlandi operának. A Hatóság elfogadta, hogy a kulturális cél miatt a szimfonikusok és az opera létesítményeinek megépítése és üzemeltetése a kultúrát előmozdító támogatásnak minősülhet.

| (33) | A Hatóság azt is elfogadta, hogy egy Harpához hasonló infrastruktúra arra is alkalmas, hogy különféle gazdasági tevékenységeket folytassanak benne (pl. éttermek, kávézók és boltok üzemeltetése, konferenciák és könnyűzenei koncertek szervezése). Annak érdekében azonban, hogy a verseny ne torzuljon, olyan biztosítékokat kell bevezetni, amelyek biztosítják, hogy a kereskedelmi tevékenységek és a támogatott kulturális tevékenységek között ne valósuljon meg kereszttámogatás. A Hatóság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy kétségesnek tartja, hogy az izlandi hatóságok bevezették a megfelelő biztosítékokat az ilyen kereszttámogatás megakadályozására. Következésképpen a Hatóság – az előzetes értékelésre alapozva – kételkedett abban, hogy a Harpa megépítése és működése összeegyeztethető lehet az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(33)

A Hatóság azt is elfogadta, hogy egy Harpához hasonló infrastruktúra arra is alkalmas, hogy különféle gazdasági tevékenységeket folytassanak benne (pl. éttermek, kávézók és boltok üzemeltetése, konferenciák és könnyűzenei koncertek szervezése). Annak érdekében azonban, hogy a verseny ne torzuljon, olyan biztosítékokat kell bevezetni, amelyek biztosítják, hogy a kereskedelmi tevékenységek és a támogatott kulturális tevékenységek között ne valósuljon meg kereszttámogatás. A Hatóság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy kétségesnek tartja, hogy az izlandi hatóságok bevezették a megfelelő biztosítékokat az ilyen kereszttámogatás megakadályozására. Következésképpen a Hatóság – az előzetes értékelésre alapozva – kételkedett abban, hogy a Harpa megépítése és működése összeegyeztethető lehet az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében.

4.   AZ IZLANDI HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

| (34) | Az izlandi hatóságok észrevételei azon álláspontjukat tükrözték, hogy a Harpa üzemeltetésének finanszírozása nem foglal magában állami támogatást, mivel megfelelően biztosították, hogy a cégek a Harpán belüli különböző tevékenységekre elkülönített könyvelést vezettek (21). |
| --- | --- |

(34)

Az izlandi hatóságok észrevételei azon álláspontjukat tükrözték, hogy a Harpa üzemeltetésének finanszírozása nem foglal magában állami támogatást, mivel megfelelően biztosították, hogy a cégek a Harpán belüli különböző tevékenységekre elkülönített könyvelést vezettek (21).

| (35) | Az izlandi hatóságok nem vitatták, hogy a Harpának nyújtott pénzügyi hozzájárulások állami forrásokból történtek és az államnak tudhatóak be. Ugyanakkor fenntartják, hogy a Harpa nem tekinthető az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében vállalkozásnak. Az izlandi hatóságok szerint a Harpa egy olyan infrastrukturális és kulturális helyszín, amelynek célja a kultúra és az izlandi örökség megőrzése és támogatása, ezért nem tekinthető úgy, hogy versenypiacon kínál árukat és szolgáltatásokat. Ezen túlmenően izlandi hatóságok szerint az gazdasági előny feltétele sem teljesül ebben az esetben, mivel biztosították, hogy a Harpa kereskedelmi része nem az állami forrásokon keresztül kapjon finanszírozást, azt kizárólag a kulturális tevékenységekre adják. Végül a Szerződő Felek közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt hatás tekintetében az izlandi hatóságok megjegyzik, hogy Izland földrajzi helyzetét szem előtt kell tartani, továbbá nem valószínű, hogy az EGT-megállapodásban részes egyéb államokból származó látogatók kifejezetten koncertek vagy hasonló események céljából utaznának Izlandra. |
| --- | --- |

(35)

Az izlandi hatóságok nem vitatták, hogy a Harpának nyújtott pénzügyi hozzájárulások állami forrásokból történtek és az államnak tudhatóak be. Ugyanakkor fenntartják, hogy a Harpa nem tekinthető az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében vállalkozásnak. Az izlandi hatóságok szerint a Harpa egy olyan infrastrukturális és kulturális helyszín, amelynek célja a kultúra és az izlandi örökség megőrzése és támogatása, ezért nem tekinthető úgy, hogy versenypiacon kínál árukat és szolgáltatásokat. Ezen túlmenően izlandi hatóságok szerint az gazdasági előny feltétele sem teljesül ebben az esetben, mivel biztosították, hogy a Harpa kereskedelmi része nem az állami forrásokon keresztül kapjon finanszírozást, azt kizárólag a kulturális tevékenységekre adják. Végül a Szerződő Felek közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt hatás tekintetében az izlandi hatóságok megjegyzik, hogy Izland földrajzi helyzetét szem előtt kell tartani, továbbá nem valószínű, hogy az EGT-megállapodásban részes egyéb államokból származó látogatók kifejezetten koncertek vagy hasonló események céljából utaznának Izlandra.

| (36) | Az izlandi hatóságok hangsúlyozták, hogy a Harpa tevékenységi köre általában nem kereskedelmi jellegű. Álláspontjuk szerint a Harpa magánvállalkozásként nem jött volna létre és nem lehet magánvállalkozói csoporthoz hasonlítani. Ezért az izlandi hatóságok szerint a tények egyértelműen bebizonyítják, hogy a piacgazdasági szereplő teszt (MEOT) korlátozásokkal alkalmazható ebben az ügyben. |
| --- | --- |

(36)

Az izlandi hatóságok hangsúlyozták, hogy a Harpa tevékenységi köre általában nem kereskedelmi jellegű. Álláspontjuk szerint a Harpa magánvállalkozásként nem jött volna létre és nem lehet magánvállalkozói csoporthoz hasonlítani. Ezért az izlandi hatóságok szerint a tények egyértelműen bebizonyítják, hogy a piacgazdasági szereplő teszt (MEOT) korlátozásokkal alkalmazható ebben az ügyben.

| (37) | A Harpa igazgatóival folytatott megbeszéléseket követően az izlandi hatóságok javasolták, hogy a kereszttámogatások megakadályozása érdekében alkalmazandó struktúra ne különálló társaságok vagy a konferenciatevékenységek kötelező közbeszerzési eljárása formájában valósuljon meg. Az izlandi hatóságok biztosak abban, hogy más intézkedések jobban alkalmazhatóak és kisebb nehézségeket okoznak az intézmény működésében. Ezért tekintet nélkül arra, hogy a Harpa finanszírozásához és működtetéséhez használt állami források az állami támogatásokról szóló szabályokkal összeegyeztethető állami támogatásnak minősülnek-e – vagy egyáltalán nem minősülnek állami támogatásnak –, az izlandi hatóságok egyetértenek abban, hogy intézkedéseket kell végrehajtani annak érdekében, hogy semmiféle jogellenes támogatás ne torzítsa a versenyt a konferenciapiacon. |
| --- | --- |

(37)

A Harpa igazgatóival folytatott megbeszéléseket követően az izlandi hatóságok javasolták, hogy a kereszttámogatások megakadályozása érdekében alkalmazandó struktúra ne különálló társaságok vagy a konferenciatevékenységek kötelező közbeszerzési eljárása formájában valósuljon meg. Az izlandi hatóságok biztosak abban, hogy más intézkedések jobban alkalmazhatóak és kisebb nehézségeket okoznak az intézmény működésében. Ezért tekintet nélkül arra, hogy a Harpa finanszírozásához és működtetéséhez használt állami források az állami támogatásokról szóló szabályokkal összeegyeztethető állami támogatásnak minősülnek-e – vagy egyáltalán nem minősülnek állami támogatásnak –, az izlandi hatóságok egyetértenek abban, hogy intézkedéseket kell végrehajtani annak érdekében, hogy semmiféle jogellenes támogatás ne torzítsa a versenyt a konferenciapiacon.

| (38) | Az izlandi hatóságok egyetértenek a Hatósággal abban a tekintetben, hogy biztosítani kell a konferenciatevékenységek pénzügyi elkülönítését a Harpa többi tevékenységétől, és biztosítékokat kell alkalmazni a két rész közötti kereszttámogatások megelőzésére. Ezért két fő intézkedést hoztak a kereskedelmi és más tevékenységek megfelelő szétválasztásának biztosítására, valamint az előzőnek juttatott bármilyen támogatás megelőzésére:






  i. | Először is, a Harpa igazgatói új üzleti és számviteli szoftvert vezettek be (22). Ez lehetővé teszi a Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. számára a különböző tevékenységek megfelelő szétválasztását és a számviteli rendszerét szorosabban összekapcsolja a projektmenedzsmenttel. Az új rendszer sokkal nagyobb átláthatóságot és kiterjedtebb elemző funkciókat biztosít. A Harpa számivtelének elkülönítésénél figyelembe veszik a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló 2006/111/EK irányelv (a továbbiakban: az átláthatósági irányelv) által nyújtott iránymutatást (23). Speciális számlákat (üzleti egységeket) vezetnek minden kulturális tevékenységről és bérlőről, továbbá a konferenciatevékenységekre is, így biztosítják, hogy a belső könyvelés megfelel a különböző tevékenységeknek. |
| --- | --- | --- |

(38)

Az izlandi hatóságok egyetértenek a Hatósággal abban a tekintetben, hogy biztosítani kell a konferenciatevékenységek pénzügyi elkülönítését a Harpa többi tevékenységétől, és biztosítékokat kell alkalmazni a két rész közötti kereszttámogatások megelőzésére. Ezért két fő intézkedést hoztak a kereskedelmi és más tevékenységek megfelelő szétválasztásának biztosítására, valamint az előzőnek juttatott bármilyen támogatás megelőzésére:

i.

Először is, a Harpa igazgatói új üzleti és számviteli szoftvert vezettek be (22). Ez lehetővé teszi a Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. számára a különböző tevékenységek megfelelő szétválasztását és a számviteli rendszerét szorosabban összekapcsolja a projektmenedzsmenttel. Az új rendszer sokkal nagyobb átláthatóságot és kiterjedtebb elemző funkciókat biztosít. A Harpa számivtelének elkülönítésénél figyelembe veszik a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló 2006/111/EK irányelv (a továbbiakban: az átláthatósági irányelv) által nyújtott iránymutatást (23). Speciális számlákat (üzleti egységeket) vezetnek minden kulturális tevékenységről és bérlőről, továbbá a konferenciatevékenységekre is, így biztosítják, hogy a belső könyvelés megfelel a különböző tevékenységeknek.

| ii. | Másodszor, az izlandi hatóságok biztosították, hogy a Harpa állandó és közös költségeinek bizonyos része a tevékenységek egyes különálló üzleti egységeihez van rendelve, a tényleges felhasználás és kereskedelmi tevékenység alapján. Ezen túlmenően a konferenciaszolgálatnak a hivatali helyiségek és más létesítmények használatáért piaci bérleti díjat számláznak. Az izlandi hatóságok határozták meg a bérleti díj piaci értékét és a közös szolgáltatások használatáért fizetett költségtérítést úgy, hogy összehasonlították, magáncégek milyen árat számolnának fel hasonló helyzetekben. |
| --- | --- |

ii.

Másodszor, az izlandi hatóságok biztosították, hogy a Harpa állandó és közös költségeinek bizonyos része a tevékenységek egyes különálló üzleti egységeihez van rendelve, a tényleges felhasználás és kereskedelmi tevékenység alapján. Ezen túlmenően a konferenciaszolgálatnak a hivatali helyiségek és más létesítmények használatáért piaci bérleti díjat számláznak. Az izlandi hatóságok határozták meg a bérleti díj piaci értékét és a közös szolgáltatások használatáért fizetett költségtérítést úgy, hogy összehasonlították, magáncégek milyen árat számolnának fel hasonló helyzetekben.

| (39) | Az izlandi hatóságok javaslattervezetet nyújtottak be a Harpa konferenciaszolgáltatása számláinak teljes elkülönítésére, amely figyelembe veszi az új kiadás- és bevételelosztási módszert (24). A következő táblázat a Harpán belüli számlák elkülönítését mutatja be a javaslat alapján (25):








  A Harpa konferenciaszolgáltatásai számláinak elkülönítése |
| --- | --- |
| | Működési bevételek: | 2013 | 2016 |
| 1 | Konferenciatermek bérleti díjából származó bevétel | 109 282 | 141 815 |
| 2 | Technikai felszerelés bérleti díjából származó bevétel | 37 965 | 47 870 |
| 3 | Technikusi szolgáltatás nyújtásából származó bevétel | 38 054 | 48 105 |
| 4 | Egyéb bevétel | 2 186 | 2 836 |
| | – | Teljes bevétel a vendéglátóipari szolgáltatásokhoz kapcsolódó bevételek kivételével: |

(39)

Az izlandi hatóságok javaslattervezetet nyújtottak be a Harpa konferenciaszolgáltatása számláinak teljes elkülönítésére, amely figyelembe veszi az új kiadás- és bevételelosztási módszert (24). A következő táblázat a Harpán belüli számlák elkülönítését mutatja be a javaslat alapján (25):

A Harpa konferenciaszolgáltatásai számláinak elkülönítése

Működési bevételek:

2013

2016

1

Konferenciatermek bérleti díjából származó bevétel

109 282

141 815

2

Technikai felszerelés bérleti díjából származó bevétel

37 965

47 870

3

Technikusi szolgáltatás nyújtásából származó bevétel

38 054

48 105

4

Egyéb bevétel

2 186

2 836

–

Teljes bevétel a vendéglátóipari szolgáltatásokhoz kapcsolódó bevételek kivételével:

187 486

240 626

A vendéglátóipari szolgáltatásokhoz kapcsolódó bevételek:

5

A konferenciaszolgálat részesedése a vendéglátóipari szolgáltatásokhoz kapcsolódó bevételekből:

34 396

38 697

6

Rögzített összegű bérleti díj

7 209

7 209

Teljes konferenciához kapcsolódó bevétel:

229 091

286 533

Működési kiadások:

7

Rögzített összegű bérleti díj – konferencia, iroda

686

686

8

Rögzített összegű bérleti díj – vendéglátóipari szolgálatások

7 209

7 209

9

Fizetések és kapcsolódó kiadások – a konferenciaszolgálat alkalmazottai

42 908

42 908

10

Pénzügyi adminisztratív költség (könyvelés)

1 000

1 000

11

Fizetések és kapcsolódó kiadások – a marketing alkalmazottai

6 738

6 738

12

Marketing költségek

22 000

22 000

Rendezvényekkel kapcsolatos költség:

13

Bérleti díj (a létesítmény bérleti bevételének 75 %-a)

81 961

106 361

14

Berendezés bérleti díja (a berendezéslízing bevételének 75 %-a)

28 474

35 903

15

Technikai szolgáltatás költsége (a technikai szolgáltatás bevételének 75 %-a)

28 541

36 079

Működési kiadások összesen

219 571

258 884

EBITDA

9 574

27 649

| (40) | A bérleti díjat illetően az izlandi hatóságok benyújtottak a Hatóságnak egy összehasonlítást arra nézve, hogy más konferencialétesítmények milyen bérleti díjakat számítanak fel. Ez az összehasonlítás kimutatja, hogy a konferenciaszolgálat bérleti díja a kiskereskedelmi fogyasztók számára szabott piaci bérleti díjakat meghaladja. Az izlandi hatóságok szerint a konferenciaszolgálathoz hasonló nagykereskedelmi üzemeltetők esetében felszámított bérleti díj általában jóval alacsonyabb lenne, mint a kiskereskedelmi ügyfelek esetében. Ezért az izlandi hatóságok 25 %-os árrés (kedvezmény) alkalmazását javasolják (26). Az izlandi hatóságok szerint az árrés ilyen alacsony szintje biztosítaná, hogy a konferenciaszolgálatnak más piaci szereplőkkel összehasonlítva megfelelő mértékű díjat számítanak fel. |
| --- | --- |

(40)

A bérleti díjat illetően az izlandi hatóságok benyújtottak a Hatóságnak egy összehasonlítást arra nézve, hogy más konferencialétesítmények milyen bérleti díjakat számítanak fel. Ez az összehasonlítás kimutatja, hogy a konferenciaszolgálat bérleti díja a kiskereskedelmi fogyasztók számára szabott piaci bérleti díjakat meghaladja. Az izlandi hatóságok szerint a konferenciaszolgálathoz hasonló nagykereskedelmi üzemeltetők esetében felszámított bérleti díj általában jóval alacsonyabb lenne, mint a kiskereskedelmi ügyfelek esetében. Ezért az izlandi hatóságok 25 %-os árrés (kedvezmény) alkalmazását javasolják (26). Az izlandi hatóságok szerint az árrés ilyen alacsony szintje biztosítaná, hogy a konferenciaszolgálatnak más piaci szereplőkkel összehasonlítva megfelelő mértékű díjat számítanak fel.

| (41) | Az izlandi hatóságok szerint érthető, hogy egy ilyen beruházás, mint a Harpa – bármely nagy beruházási projekthez hasonlóan – nem hoz hasznot a működésének első néhány évében. Ugyanakkor az új kiadás- és bevételelosztási modell azt mutatja, hogy a kereskedelmi rész fokozatosan egyre nyereségesebb lesz, és a Harpa tulajdonosai befektetéseik megtérülésére számíthatnak az elkövetkezendő pár évben. Az új modell szintén igazolja, hogy a konferenciaszolgálat egészen mostanáig valószínűleg a közös költségek aránytalanul magas részét állta. |
| --- | --- |

(41)

Az izlandi hatóságok szerint érthető, hogy egy ilyen beruházás, mint a Harpa – bármely nagy beruházási projekthez hasonlóan – nem hoz hasznot a működésének első néhány évében. Ugyanakkor az új kiadás- és bevételelosztási modell azt mutatja, hogy a kereskedelmi rész fokozatosan egyre nyereségesebb lesz, és a Harpa tulajdonosai befektetéseik megtérülésére számíthatnak az elkövetkezendő pár évben. Az új modell szintén igazolja, hogy a konferenciaszolgálat egészen mostanáig valószínűleg a közös költségek aránytalanul magas részét állta.

| (42) | Végül arra az esetre, ha a Hatóság az intézkedést állami támogatásnak minősíti, az izlandi hatóságok kifejezték azon nézetüket, hogy az ilyen támogatás összeegyeztethetőnek minősülhet az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésével, tekintettel az intézkedés céljára, ideértve a kultúra és az izlandi örökség megőrzésének és támogatásának szándékát. Ebben a kérdésben az izlandi hatóságok felhívták a Hatóságot, hogy vizsgálja meg, az ilyen támogatás általános gazdasági érdekű szolgáltatás (a továbbiakban: SGEI) finanszírozásának minősülne. |
| --- | --- |

(42)

Végül arra az esetre, ha a Hatóság az intézkedést állami támogatásnak minősíti, az izlandi hatóságok kifejezték azon nézetüket, hogy az ilyen támogatás összeegyeztethetőnek minősülhet az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésével, tekintettel az intézkedés céljára, ideértve a kultúra és az izlandi örökség megőrzésének és támogatásának szándékát. Ebben a kérdésben az izlandi hatóságok felhívták a Hatóságot, hogy vizsgálja meg, az ilyen támogatás általános gazdasági érdekű szolgáltatás (a továbbiakban: SGEI) finanszírozásának minősülne.

II.   ÉRTÉKELÉS

1.   ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA AZ EGT-MEGÁLLAPODÁS 61. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN

| (43) | Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének szövege a következő:
  „Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(43)

Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének szövege a következő:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

| (44) | Ez magában foglalja, hogy állami támogatásnak az a támogatás minősül az EGT megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint, amelynek esetében a következő feltételek együttesen fennállnak: i. a támogatást az állam által vagy állami forrásból kell nyújtani; ii. gazdasági előnyt tartalmaz a kedvezményezett számára; iii. szelektív; iv. kereskedelemre gyakorolt hatása van a szerződő felek között és nem zárható ki a verseny torzítása sem (27). |
| --- | --- |

(44)

Ez magában foglalja, hogy állami támogatásnak az a támogatás minősül az EGT megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint, amelynek esetében a következő feltételek együttesen fennállnak: i. a támogatást az állam által vagy állami forrásból kell nyújtani; ii. gazdasági előnyt tartalmaz a kedvezményezett számára; iii. szelektív; iv. kereskedelemre gyakorolt hatása van a szerződő felek között és nem zárható ki a verseny torzítása sem (27).

| (45) | A következő fejezetekben a Harpa finanszírozásának állami támogatása kerül értékelésre a ezen szempontok alapján. |
| --- | --- |

(45)

A következő fejezetekben a Harpa finanszírozásának állami támogatása kerül értékelésre a ezen szempontok alapján.

1.1.   Állami források

| (46) | Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak az a támogatás minősül, amelyet állam által vagy állami forrásból nyújtanak. |
| --- | --- |

(46)

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak az a támogatás minősül, amelyet állam által vagy állami forrásból nyújtanak.

| (47) | Elsőként a Hatóság megjegyzi, hogy mind a helyi, mind a regionális hatóságok az állam megfelelőjének tekintendőek (28). Ennek megfelelően a 61. cikk (1) bekezdése szempontjából az állam valamennyi állami közigazgatási szervet lefedi, a központi kormányzattól a városi vagy legalacsonyabb közigazgatási szintig, akárcsak az állami vállalatokat és szerveket. Ezen túlmenően az önkormányzati forrásokat az EGT-megállapodás 61. cikkének értelmében állami forrásoknak kell tekintetni (29). |
| --- | --- |

(47)

Elsőként a Hatóság megjegyzi, hogy mind a helyi, mind a regionális hatóságok az állam megfelelőjének tekintendőek (28). Ennek megfelelően a 61. cikk (1) bekezdése szempontjából az állam valamennyi állami közigazgatási szervet lefedi, a központi kormányzattól a városi vagy legalacsonyabb közigazgatási szintig, akárcsak az állami vállalatokat és szerveket. Ezen túlmenően az önkormányzati forrásokat az EGT-megállapodás 61. cikkének értelmében állami forrásoknak kell tekintetni (29).

| (48) | Mivel az izlandi állam és Reykjavík városa együtt fedezi a Harpa tevékenységeinek éves hiányát azáltal, hogy saját költségvetésükből egy bizonyos összeggel évente hozzájárulnak, állami források bevonásáról van szó. Ezen túlmenően a hitelek átalakítása jegyzett tőkévé szintén magában foglalja az állami források átruházását, hiszen az állam és a város lemond arról a jogáról, hogy a kihelyezett hitelek teljes visszafizetését megkapja. Ezért az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének első kitétele megvalósult. |
| --- | --- |

(48)

Mivel az izlandi állam és Reykjavík városa együtt fedezi a Harpa tevékenységeinek éves hiányát azáltal, hogy saját költségvetésükből egy bizonyos összeggel évente hozzájárulnak, állami források bevonásáról van szó. Ezen túlmenően a hitelek átalakítása jegyzett tőkévé szintén magában foglalja az állami források átruházását, hiszen az állam és a város lemond arról a jogáról, hogy a kihelyezett hitelek teljes visszafizetését megkapja. Ezért az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének első kitétele megvalósult.

1.2.   Vállalkozás

| (49) | Ahhoz, hogy egy intézkedés az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősüljön, gazdasági előnyt kell nyújtania egy vállalkozás számára. A vállalkozások gazdasági tevékenységet folytató gazdálkodó egységek, jogi státuszuktól és finanszírozási módjuktól függetlenül (30). A gazdasági tevékenységek áruk vagy szolgáltatáson piacon való kínálását jelentő tevékenységek (31). Ennek megfelelően az olyan szereplők, amelyek kereskedelmileg nem aktívak abban az értelemben, hogy nem kínálnak árukat és szolgáltatásokat adott piacon, nem minősülnek vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(49)

Ahhoz, hogy egy intézkedés az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősüljön, gazdasági előnyt kell nyújtania egy vállalkozás számára. A vállalkozások gazdasági tevékenységet folytató gazdálkodó egységek, jogi státuszuktól és finanszírozási módjuktól függetlenül (30). A gazdasági tevékenységek áruk vagy szolgáltatáson piacon való kínálását jelentő tevékenységek (31). Ennek megfelelően az olyan szereplők, amelyek kereskedelmileg nem aktívak abban az értelemben, hogy nem kínálnak árukat és szolgáltatásokat adott piacon, nem minősülnek vállalkozásnak.

| (50) | Ahogy azt a 128/13/COL határozatában is észrevételezte, a Hatóság azon az állásponton van, hogy egy infrastruktúrának mind a kiépítése, mind a működtetése önmagában gazdasági tevékenységet jelent (és így az állami támogatásokra vonatkozó szabályok tárgya), ha azt az infrastruktúrát arra használják vagy fogják használni, hogy árukat vagy szolgáltatásokat nyújtsanak a piacon. (32) Ebben az esetben a Harpát például konferenciák szervezésére is szánták a zene, kultúra és „más művészeti tevékenységek” mellett, kereskedelmi alapon, vagyis szolgáltatások nyújtására a piacon. Ezt az álláspontot az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) is megerősítette a Leipzig/Halle ügyben (33). Ennek megfelelően infrastrukturális ügyekben a támogatást több szinten meg lehet adni: a létesítmények építése, működtetése és használata (34). |
| --- | --- |

(50)

Ahogy azt a 128/13/COL határozatában is észrevételezte, a Hatóság azon az állásponton van, hogy egy infrastruktúrának mind a kiépítése, mind a működtetése önmagában gazdasági tevékenységet jelent (és így az állami támogatásokra vonatkozó szabályok tárgya), ha azt az infrastruktúrát arra használják vagy fogják használni, hogy árukat vagy szolgáltatásokat nyújtsanak a piacon. (32) Ebben az esetben a Harpát például konferenciák szervezésére is szánták a zene, kultúra és „más művészeti tevékenységek” mellett, kereskedelmi alapon, vagyis szolgáltatások nyújtására a piacon. Ezt az álláspontot az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) is megerősítette a Leipzig/Halle ügyben (33). Ennek megfelelően infrastrukturális ügyekben a támogatást több szinten meg lehet adni: a létesítmények építése, működtetése és használata (34).

| (51) | Ahogy az már említésre került, a Harpa ad helyet az izlandi szimfonikus zenekar és az izlandi opera előadásainak, továbbá más művészeti eseményeknek is a konferenciák mellett. Az izlandi hatóságok álláspontja szerint a Harpának kizárólag a konferenciaszervezéssel kapcsolatos tevékenysége számít gazdasági tevékenységnek. Minden más tevékenységet ennek megfelelően nem gazdaságinak kell minősíteni. |
| --- | --- |

(51)

Ahogy az már említésre került, a Harpa ad helyet az izlandi szimfonikus zenekar és az izlandi opera előadásainak, továbbá más művészeti eseményeknek is a konferenciák mellett. Az izlandi hatóságok álláspontja szerint a Harpának kizárólag a konferenciaszervezéssel kapcsolatos tevékenysége számít gazdasági tevékenységnek. Minden más tevékenységet ennek megfelelően nem gazdaságinak kell minősíteni.

| (52) | Ugyanakkor a Harpában folytatott egyes tevékenységek, nevezetesen a konferenciák, színházi előadások, könnyűzenei koncertek stb. jelentős számú fogyasztót vonzhatnak, miközben magántulajdonú konferenciaközpontokkal, színházakkal vagy más zenei helyszínekkel állnak versenyben. Ezért a Hatóság azon az állásponton van, hogy a Harpa koncertterem és konferenciaközpont, valamint a működtetésében érintett cég – amennyiben kereskedelmi tevékenységet folytatnak – vállalkozásnak minősül (35). |
| --- | --- |

(52)

Ugyanakkor a Harpában folytatott egyes tevékenységek, nevezetesen a konferenciák, színházi előadások, könnyűzenei koncertek stb. jelentős számú fogyasztót vonzhatnak, miközben magántulajdonú konferenciaközpontokkal, színházakkal vagy más zenei helyszínekkel állnak versenyben. Ezért a Hatóság azon az állásponton van, hogy a Harpa koncertterem és konferenciaközpont, valamint a működtetésében érintett cég – amennyiben kereskedelmi tevékenységet folytatnak – vállalkozásnak minősül (35).

1.3.   Előny

| (53) | Ahhoz, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének értelmében egy intézkedés állami támogatásnak lehessen tekinteni, annak a kedvezményezett számára gazdasági előnyt kell nyújtania. |
| --- | --- |

(53)

Ahhoz, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének értelmében egy intézkedés állami támogatásnak lehessen tekinteni, annak a kedvezményezett számára gazdasági előnyt kell nyújtania.

| (54) | A Harpa építésének finanszírozását tekintve az állami támogatás akkor zárható ki, ha összhangban van a piaci befektető elvével (36). Ugyanakkor az izlandi hatóságok tiltakoztak a MEOT alkalmazása ellen ebben az ügyben, mivel álláspontjuk szerint a Harpa általános tevékenysége nem kereskedelmi jellegű. Az izlandi hatóságok álláspontja szerint a Harpa magánvállalkozásként nem jött volna létre és nem lehet magánvállalkozói csoporthoz hasonlítani. Ezért az izlandi hatóságok szerint a piacgazdasági szereplő teszt (MEOT) korlátozásokkal alkalmazható ebben az ügyben. |
| --- | --- |

(54)

A Harpa építésének finanszírozását tekintve az állami támogatás akkor zárható ki, ha összhangban van a piaci befektető elvével (36). Ugyanakkor az izlandi hatóságok tiltakoztak a MEOT alkalmazása ellen ebben az ügyben, mivel álláspontjuk szerint a Harpa általános tevékenysége nem kereskedelmi jellegű. Az izlandi hatóságok álláspontja szerint a Harpa magánvállalkozásként nem jött volna létre és nem lehet magánvállalkozói csoporthoz hasonlítani. Ezért az izlandi hatóságok szerint a piacgazdasági szereplő teszt (MEOT) korlátozásokkal alkalmazható ebben az ügyben.

| (55) | Ami a Harpa építését illeti, az izlandi hatóságok szerint az állam és a város kezdetben azt remélte, hogy egy magánbefektető fogja finanszírozni a projekt megvalósítását. De a gazdasági válság miatt lehetetlenné vált a projekt további kivitelezése állami finanszírozás nélkül. Az állam és a város ezért szükségesnek ítélte a közvetlen támogatást, mivel ezek nélkül nem állt volna rendelkezésre megfelelő anyagi háttér a projekt finanszírozásához. A Hatóság ezért úgy ítéli meg, hogy a Harpa megépítésének állami finanszírozása gazdasági előnynek és így támogatásnak minősül, mivel a projektet az ilyen finanszírozás hiányában kétségkívül nem valósították volna meg. Az állam és a város részvétele ezért létfontosságú volt a Harpa projekt egészében, |
| --- | --- |

(55)

Ami a Harpa építését illeti, az izlandi hatóságok szerint az állam és a város kezdetben azt remélte, hogy egy magánbefektető fogja finanszírozni a projekt megvalósítását. De a gazdasági válság miatt lehetetlenné vált a projekt további kivitelezése állami finanszírozás nélkül. Az állam és a város ezért szükségesnek ítélte a közvetlen támogatást, mivel ezek nélkül nem állt volna rendelkezésre megfelelő anyagi háttér a projekt finanszírozásához. A Hatóság ezért úgy ítéli meg, hogy a Harpa megépítésének állami finanszírozása gazdasági előnynek és így támogatásnak minősül, mivel a projektet az ilyen finanszírozás hiányában kétségkívül nem valósították volna meg. Az állam és a város részvétele ezért létfontosságú volt a Harpa projekt egészében,

| (56) | A Hatóság döntési gyakorlatából következik, hogy amikor egy gazdálkodó egység mind kereskedelmi, mind pedig nem kereskedelmi tevékenységet is folytat, olyan költségelszámolási rendszert kell alkalmazni, amely biztosítja, hogy a kereskedelmi tevénységet nem a nonprofit tevékenységek támogatására nyújtott állami támogatásokon keresztül finanszírozzák (37). Ezt az elvet rögzíti az átláthatósági irányelv is. Az átláthatósági irányelv nem alkalmazható közvetlenül a jelen ügyre, mivel a Harpa elmúlt két évi éves nettó árbevétele az irányelv 5. cikke (1) bekezdésének d) pontjában előírt árbevételi küszöb alatt maradt (38). Ugyanakkor a Hatóság azon az állásponton van, hogy az elkülönített számlákkal kereskedelmi feltételek mellett folytatott gazdasági tevékenységek alapelvei, és az elkülönített számlákra alkalmazott költség-elszámolási elvek ettől függetlenül alkalmazandók. |
| --- | --- |

(56)

A Hatóság döntési gyakorlatából következik, hogy amikor egy gazdálkodó egység mind kereskedelmi, mind pedig nem kereskedelmi tevékenységet is folytat, olyan költségelszámolási rendszert kell alkalmazni, amely biztosítja, hogy a kereskedelmi tevénységet nem a nonprofit tevékenységek támogatására nyújtott állami támogatásokon keresztül finanszírozzák (37). Ezt az elvet rögzíti az átláthatósági irányelv is. Az átláthatósági irányelv nem alkalmazható közvetlenül a jelen ügyre, mivel a Harpa elmúlt két évi éves nettó árbevétele az irányelv 5. cikke (1) bekezdésének d) pontjában előírt árbevételi küszöb alatt maradt (38). Ugyanakkor a Hatóság azon az állásponton van, hogy az elkülönített számlákkal kereskedelmi feltételek mellett folytatott gazdasági tevékenységek alapelvei, és az elkülönített számlákra alkalmazott költség-elszámolási elvek ettől függetlenül alkalmazandók.

| (57) | Az I.2. részben leírtaknak megfelelően a Harpa működési területei több kategóriába sorolhatók, például az izlandi szimfonikus zenekar és az izlandi opera befogadására, valamint más művészeti eseményekre és konferenciákra. Az izlandi hatóságok ugyanakkor csak a Hatóság 128/13/COL határozatának meghozatala után biztosították megfelelően a Harpa különböző tevékenységei számláinak egyértelmű és egységes elválasztását. A Harpa első éveiben az épület üzemeltetéséhez és a közös adminisztratív költségekhez kapcsolódó veszteségek egyszerű, becsült használaton és más szempontokon alapuló elosztása volt a gyakorlat a Harpa különböző tevékenységei között, ez pedig nem tekinthető az EGT-jognak megfelelően a számlák egyértelmű elkülönítésének. A helyzet ezért kereszttámogatásokhoz vezethetett volna a Harpán belül a kulturális és a gazdasági tevékenységek között. |
| --- | --- |

(57)

Az I.2. részben leírtaknak megfelelően a Harpa működési területei több kategóriába sorolhatók, például az izlandi szimfonikus zenekar és az izlandi opera befogadására, valamint más művészeti eseményekre és konferenciákra. Az izlandi hatóságok ugyanakkor csak a Hatóság 128/13/COL határozatának meghozatala után biztosították megfelelően a Harpa különböző tevékenységei számláinak egyértelmű és egységes elválasztását. A Harpa első éveiben az épület üzemeltetéséhez és a közös adminisztratív költségekhez kapcsolódó veszteségek egyszerű, becsült használaton és más szempontokon alapuló elosztása volt a gyakorlat a Harpa különböző tevékenységei között, ez pedig nem tekinthető az EGT-jognak megfelelően a számlák egyértelmű elkülönítésének. A helyzet ezért kereszttámogatásokhoz vezethetett volna a Harpán belül a kulturális és a gazdasági tevékenységek között.

| (58) | Az I.4. részben leírtaknak megfelelően az izlandi hatóságok bizonyos intézkedéseket vezettek be a Harpán belül a kulturális és a gazdasági tevékenységek számláinak elkülönítése érdekében (39). Ezek közé az intézkedések közé tartozik egy újfajta kiadás- és bevételelosztási modell, valamint a Harpa konferenciaszolgálata számára elkülönített számlák használata. Bár ezek az új megoldások az infrastruktúra üzemeltetésének biztosításához szükséges minimumra korlátozzák a Harpa működtetésében közreműködő cégek előnyeit a konferenciaszolgálatnak biztosított előnyt nem lehet teljesen kizárni. |
| --- | --- |

(58)

Az I.4. részben leírtaknak megfelelően az izlandi hatóságok bizonyos intézkedéseket vezettek be a Harpán belül a kulturális és a gazdasági tevékenységek számláinak elkülönítése érdekében (39). Ezek közé az intézkedések közé tartozik egy újfajta kiadás- és bevételelosztási modell, valamint a Harpa konferenciaszolgálata számára elkülönített számlák használata. Bár ezek az új megoldások az infrastruktúra üzemeltetésének biztosításához szükséges minimumra korlátozzák a Harpa működtetésében közreműködő cégek előnyeit a konferenciaszolgálatnak biztosított előnyt nem lehet teljesen kizárni.

| (59) | Emellett a Harpa működésében részt vevő vállalatok számára előnyt nyújtanak az elmaradt haszon formájában, amennyiben azok gazdasági tevékenységeket folytatnak, például konferenciáknak adnak otthont, mivel az állam és a város nem várja a koncertterembe és konferenciaközpontba való befektetésének megtérülését. Rendes körülmények között minden üzlettulajdonos vagy befektető elvárja, hogy egy kereskedelmi vállalkozásra irányuló befektetése megtérüljön. Egy ilyen elvárás lényegében kiadást jelent a vállalkozás számára. Ha egy állami tulajdonban álló vállalkozástól nem várják el, hogy a befektetés normális ütemű megtérülését generálja tulajdonosa számára, az lényegében azt jelenti, hogy a vállalkozás előnyt élvez, amikor a tulajdonos erről a haszonról lemond (40). |
| --- | --- |

(59)

Emellett a Harpa működésében részt vevő vállalatok számára előnyt nyújtanak az elmaradt haszon formájában, amennyiben azok gazdasági tevékenységeket folytatnak, például konferenciáknak adnak otthont, mivel az állam és a város nem várja a koncertterembe és konferenciaközpontba való befektetésének megtérülését. Rendes körülmények között minden üzlettulajdonos vagy befektető elvárja, hogy egy kereskedelmi vállalkozásra irányuló befektetése megtérüljön. Egy ilyen elvárás lényegében kiadást jelent a vállalkozás számára. Ha egy állami tulajdonban álló vállalkozástól nem várják el, hogy a befektetés normális ütemű megtérülését generálja tulajdonosa számára, az lényegében azt jelenti, hogy a vállalkozás előnyt élvez, amikor a tulajdonos erről a haszonról lemond (40).

1.4.   Az Altmark fényében felmért előny

| (60) | Az izlandi hatóságok azon az állásponton vannak, hogy a Harpa építésének és működtetésének finanszírozását általános gazdasági érdekű szolgáltatás támogatásának kell tekintetni, és az „Altmark teszt” négy együttes feltétele fennáll, ezért az intézkedés az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak minősüljön. |
| --- | --- |

(60)

Az izlandi hatóságok azon az állásponton vannak, hogy a Harpa építésének és működtetésének finanszírozását általános gazdasági érdekű szolgáltatás támogatásának kell tekintetni, és az „Altmark teszt” négy együttes feltétele fennáll, ezért az intézkedés az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak minősüljön.

| (61) | A Bíróság az Altmark-ügyben hozott ítéletében tisztázta azokat a feltételeket, amelyek mellett a közszolgáltatás ellentételezése előny hiánya miatt nem képez állami támogatást. (41) Ugyanakkor ahhoz, hogy az állami támogatásnak minősítést elkerülje az ilyen ellentételezés, négy együttes feltételnek – az ún. Altmark feltételeknek – teljesülniük kell (42). |
| --- | --- |

(61)

A Bíróság az Altmark-ügyben hozott ítéletében tisztázta azokat a feltételeket, amelyek mellett a közszolgáltatás ellentételezése előny hiánya miatt nem képez állami támogatást. (41) Ugyanakkor ahhoz, hogy az állami támogatásnak minősítést elkerülje az ilyen ellentételezés, négy együttes feltételnek – az ún. Altmark feltételeknek – teljesülniük kell (42).

| (62) | A négy feltétel a következő: i. az általános gazdasági érdekű szolgáltatás állami támogatási rendszerének kedvezményezettjét általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával és egyértelműen meghatározott kötelezettségek teljesítésével kell hivatalosan megbízni; ii. a közszolgálati ellentételezés kiszámításához szükséges paramétereket előzetesen, tárgyilagos és átlátható módon kell megállapítani annak érdekében, hogy elkerüljék, hogy az olyan gazdasági előnyt tartalmazzon, amely alkalmas a kedvezményezett vállalkozás előnyben részesítésére a versenytársakkal szemben; iii. a közszolgálati ellentételezés nem haladja meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatás teljesítéséhez egészben vagy részben szükséges költségeket, figyelembe véve az érintett bevételeket és a kötelezettségek teljesítéséből származó ésszerű nyereséget is; valamint iv. ha a kedvezményezett kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, a szükséges közszolgálati ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyek az átlagosan jól vezetett vállalkozásnál e kötelezettségek teljesítésekor felmerülnének, figyelembe véve az érintett bevételeket és a kötelezettségek teljesítéséből származó ésszerű nyereséget. |
| --- | --- |

(62)

A négy feltétel a következő: i. az általános gazdasági érdekű szolgáltatás állami támogatási rendszerének kedvezményezettjét általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával és egyértelműen meghatározott kötelezettségek teljesítésével kell hivatalosan megbízni; ii. a közszolgálati ellentételezés kiszámításához szükséges paramétereket előzetesen, tárgyilagos és átlátható módon kell megállapítani annak érdekében, hogy elkerüljék, hogy az olyan gazdasági előnyt tartalmazzon, amely alkalmas a kedvezményezett vállalkozás előnyben részesítésére a versenytársakkal szemben; iii. a közszolgálati ellentételezés nem haladja meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatás teljesítéséhez egészben vagy részben szükséges költségeket, figyelembe véve az érintett bevételeket és a kötelezettségek teljesítéséből származó ésszerű nyereséget is; valamint iv. ha a kedvezményezett kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, a szükséges közszolgálati ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyek az átlagosan jól vezetett vállalkozásnál e kötelezettségek teljesítésekor felmerülnének, figyelembe véve az érintett bevételeket és a kötelezettségek teljesítéséből származó ésszerű nyereséget.

| (63) | A EGT-államok általában széles mérlegelési jogkörrel bírnak egy szolgáltatás általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak való minősítése terén, amennyiben követik a tiszteletben tartandó általános alapelvekre vonatkozó ítélkezési gyakorlatot. Az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdéséből kiderül, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásokat „sajátos feladattal” bízzák meg (43). |
| --- | --- |

(63)

A EGT-államok általában széles mérlegelési jogkörrel bírnak egy szolgáltatás általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak való minősítése terén, amennyiben követik a tiszteletben tartandó általános alapelvekre vonatkozó ítélkezési gyakorlatot. Az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdéséből kiderül, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásokat „sajátos feladattal” bízzák meg (43).

| (64) | A Hatóság iránymutatásai szerint az állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért járó kompenzációra való alkalmazásáról (44), a közszolgálati feladatot olyan aktusnak kell előírnia, amely – az EFTA államok szabályozásától függően – jogszabályi vagy szabályozó eszköz, vagy szerződés. A megbízás több aktussal is történhet. A Bizottság és a Hatóság ilyen esetekben követett megközelítése alapján az aktusban vagy az aktusokban legalább a következőket kell meghatározni:






  a) | a közszolgáltatási kötelezettségek tartalma és időtartama; |
| --- | --- | --- |

(64)

A Hatóság iránymutatásai szerint az állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért járó kompenzációra való alkalmazásáról (44), a közszolgálati feladatot olyan aktusnak kell előírnia, amely – az EFTA államok szabályozásától függően – jogszabályi vagy szabályozó eszköz, vagy szerződés. A megbízás több aktussal is történhet. A Bizottság és a Hatóság ilyen esetekben követett megközelítése alapján az aktusban vagy az aktusokban legalább a következőket kell meghatározni:

a)

a közszolgáltatási kötelezettségek tartalma és időtartama;

| b) | a vállalkozás és adott esetben az érintett terület; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás és adott esetben az érintett terület;

| c) | bármilyen olyan kizárólagos vagy speciális jog jellege, amellyel a szóban forgó hatóság a vállalkozást megbízta; |
| --- | --- |

c)

bármilyen olyan kizárólagos vagy speciális jog jellege, amellyel a szóban forgó hatóság a vállalkozást megbízta;

| d) | az ellentételezés kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paraméterei; valamint |
| --- | --- |

d)

az ellentételezés kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paraméterei; valamint

| e) | a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizettetésére hozott intézkedések. |
| --- | --- |

e)

a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizettetésére hozott intézkedések.

| (65) | A Harpa közszolgálati kötelezettségei – az izlandi hatóságok szerint – a tulajdonosi politikában egyértelműen meghatározottak. A tulajdonosi politika szerint a Harpa célja, hogy: i. a zenei és kulturális élet fóruma legyen Izlandon; ii. megerősítse Izland pozícióját a konferenciahelyszínek terén; iii. megerősítse az izlandi utazási ágazatot, és iv. felpezsdítse Reyjkavík városközpontját. Ezen túlmenően a tulajdonosi politika előírja, hogy a Harpa működésének önfenntartónak kell lennie, és a projekt megállapodásban szereplőkön túl további támogatásokat nem kap a Harpa. Ugyanakkor a tulajdonosi politika nem rendelkezik sem a közszolgálati kötelezettségek időtartamáról, sem pedig a támogatás kiszámítására, ellenőrzésére és módosítására vonatkozó konkrét tényezőkről, vagy a túlkompenzáció elkerülésére és visszatérítésére vonatkozó intézkedésekről. Ezért a Hatóság álláspontja szerint az első Altmark feltétel nem teljesül. |
| --- | --- |

(65)

A Harpa közszolgálati kötelezettségei – az izlandi hatóságok szerint – a tulajdonosi politikában egyértelműen meghatározottak. A tulajdonosi politika szerint a Harpa célja, hogy: i. a zenei és kulturális élet fóruma legyen Izlandon; ii. megerősítse Izland pozícióját a konferenciahelyszínek terén; iii. megerősítse az izlandi utazási ágazatot, és iv. felpezsdítse Reyjkavík városközpontját. Ezen túlmenően a tulajdonosi politika előírja, hogy a Harpa működésének önfenntartónak kell lennie, és a projekt megállapodásban szereplőkön túl további támogatásokat nem kap a Harpa. Ugyanakkor a tulajdonosi politika nem rendelkezik sem a közszolgálati kötelezettségek időtartamáról, sem pedig a támogatás kiszámítására, ellenőrzésére és módosítására vonatkozó konkrét tényezőkről, vagy a túlkompenzáció elkerülésére és visszatérítésére vonatkozó intézkedésekről. Ezért a Hatóság álláspontja szerint az első Altmark feltétel nem teljesül.

| (66) | A projekt megállapodás szerint továbbá az államtól és a várostól kapott hozzájárulás fix összegű éves összeg (595 000 000 ISK), amelyet minden fizetéskor a fogyasztói árindexben bekövetkező változásoknak megfelelően korrigálni kell. Ugyanakkor a Harpa anyagi helyzete miatt jelentős átmeneti pénzügyi hozzájárulásokat kapott a Harpa tulajdonosaitól, továbbá hitelkonverziós intézkedésekre is sor került (45). Ezért az izlandi hatóságok álláspontjával szemben az állítólagos közszolgálati kötelezettségekért nyújtott ellentételezéseket nem határozták meg előre objektív és átlátható módon. Ezen túlmenően a támogatás nem átlátható jellege (a Harpa éves hiányának fedezése, a potenciális kereszttámogatás és az ésszerű haszonmegtérülés elvárásának hiányzó gyakorlata) miatt a Hatóságnak azt kell megállapítania, az izlandi hatóságok nem biztosították megfelelően, hogy az ellentételezés ne haladja meg a szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(66)

A projekt megállapodás szerint továbbá az államtól és a várostól kapott hozzájárulás fix összegű éves összeg (595 000 000 ISK), amelyet minden fizetéskor a fogyasztói árindexben bekövetkező változásoknak megfelelően korrigálni kell. Ugyanakkor a Harpa anyagi helyzete miatt jelentős átmeneti pénzügyi hozzájárulásokat kapott a Harpa tulajdonosaitól, továbbá hitelkonverziós intézkedésekre is sor került (45). Ezért az izlandi hatóságok álláspontjával szemben az állítólagos közszolgálati kötelezettségekért nyújtott ellentételezéseket nem határozták meg előre objektív és átlátható módon. Ezen túlmenően a támogatás nem átlátható jellege (a Harpa éves hiányának fedezése, a potenciális kereszttámogatás és az ésszerű haszonmegtérülés elvárásának hiányzó gyakorlata) miatt a Hatóságnak azt kell megállapítania, az izlandi hatóságok nem biztosították megfelelően, hogy az ellentételezés ne haladja meg a szükséges mértéket.

| (67) | Végül a Hatóság megjegyzi, hogy a Harpa üzemeltetőjét nem közbeszerzési eljárás keretében választották ki, és az izlandi hatóságok nem nyújtottak olyan információt a Hatóságnak, amely lehetővé tenné annak ellenőrzését, hogy a Harpa kiadásai megfelelnek-e egy tipikus, jól vezetett és megfelelően felszerelt vállalkozás kiadásainak, ahogy azt a negyedik Altmark feltétel előírja. |
| --- | --- |

(67)

Végül a Hatóság megjegyzi, hogy a Harpa üzemeltetőjét nem közbeszerzési eljárás keretében választották ki, és az izlandi hatóságok nem nyújtottak olyan információt a Hatóságnak, amely lehetővé tenné annak ellenőrzését, hogy a Harpa kiadásai megfelelnek-e egy tipikus, jól vezetett és megfelelően felszerelt vállalkozás kiadásainak, ahogy azt a negyedik Altmark feltétel előírja.

| (68) | Ezért a fentiek alapján a Hatóság arra a következtetésre jut, hogy a Harpa finanszírozása nem felel meg valamennyi Altmark feltételnek, ezért nem minősülhet általános gazdasági érdekű szolgáltatások támogatásának. |
| --- | --- |

(68)

Ezért a fentiek alapján a Hatóság arra a következtetésre jut, hogy a Harpa finanszírozása nem felel meg valamennyi Altmark feltételnek, ezért nem minősülhet általános gazdasági érdekű szolgáltatások támogatásának.

1.5.   Szelektivitás

| (69) | Ahhoz, hogy egy intézkedés az EGT-megállapodás 61. cikkének értelmében állami támogatásnak minősülhessen, szelektívnek kell lennie. |
| --- | --- |

(69)

Ahhoz, hogy egy intézkedés az EGT-megállapodás 61. cikkének értelmében állami támogatásnak minősülhessen, szelektívnek kell lennie.

| (70) | Az izlandi hatóságok a Harpa működésében szerepet játszó cégek számára finanszírozást nyújtanak. A finanszírozást arra használják, hogy a Harpán belüli különböző tevékenységekből fakadó veszteségeket fedezzék, ideértve az olyan gazdasági tevékenységeket, mint a konferenciák szervezése. Ez a kompenzációs rendszer – amelynek keretében kereszttámogatás is megvalósulhat – nem áll más olyan társaságok rendelkezésére, akik aktívak a konferenciapiacon Izlandon vagy másutt. |
| --- | --- |

(70)

Az izlandi hatóságok a Harpa működésében szerepet játszó cégek számára finanszírozást nyújtanak. A finanszírozást arra használják, hogy a Harpán belüli különböző tevékenységekből fakadó veszteségeket fedezzék, ideértve az olyan gazdasági tevékenységeket, mint a konferenciák szervezése. Ez a kompenzációs rendszer – amelynek keretében kereszttámogatás is megvalósulhat – nem áll más olyan társaságok rendelkezésére, akik aktívak a konferenciapiacon Izlandon vagy másutt.

| (71) | A fentiek fényében a Hatóság álláspontja az, hogy a Harpa tevékenységeiben részt vevő cégek szelektív gazdasági előnyben részesülnek a piacon lévő versenytársaikhoz képest. |
| --- | --- |

(71)

A fentiek fényében a Hatóság álláspontja az, hogy a Harpa tevékenységeiben részt vevő cégek szelektív gazdasági előnyben részesülnek a piacon lévő versenytársaikhoz képest.

1.6.   A verseny torzulása és a Szerződő Felek közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (72) | Végül az intézkedésnek alkalmasnak kell lennie a verseny torzítására és a az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti kereskedelemre gyakorolt hatásra az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(72)

Végül az intézkedésnek alkalmasnak kell lennie a verseny torzítására és a az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti kereskedelemre gyakorolt hatásra az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (73) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint pusztán az a tény, hogy egy intézkedés megerősíti egy vállalkozás pozícióját egy másik, EGT-n belüli kereskedelem terén versenyző vállalkozással összehasonlítva, elégséges ahhoz, hogy megállapítsák, az intézkedés torzítja a más EGT-államokbeli vállalkozások közötti versenyt és hatással van a Szerződő Felek közötti kereskedelemre (46). A Harpa működésében közreműködő társaságoknak azok veszteségeinek fedezésére juttatott állami támogatások olyan előnyt jelentenek, amelyek megerősítik a Harpa pozícióját összehasonlítva az azonos piacon versenyző más vállalkozásokéival. |
| --- | --- |

(73)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint pusztán az a tény, hogy egy intézkedés megerősíti egy vállalkozás pozícióját egy másik, EGT-n belüli kereskedelem terén versenyző vállalkozással összehasonlítva, elégséges ahhoz, hogy megállapítsák, az intézkedés torzítja a más EGT-államokbeli vállalkozások közötti versenyt és hatással van a Szerződő Felek közötti kereskedelemre (46). A Harpa működésében közreműködő társaságoknak azok veszteségeinek fedezésére juttatott állami támogatások olyan előnyt jelentenek, amelyek megerősítik a Harpa pozícióját összehasonlítva az azonos piacon versenyző más vállalkozásokéival.

| (74) | Még ha a Harpában megrendezésre kerülő legtöbb rendezvény helyi jellegű is, a Harpa befogadóképességénél fogva jelentős nemzetközi rendezvények lebonyolítására is alkalmas, ezért nem zárható ki a tagállamok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt hatás sem (47). Mindazonáltal az izlandi hatóságok szerint nem valószínű, hogy egy-két alkalomnál többször kerülne sor olyan eseményre a Harpában (már ha egyáltalán előfordul ilyen), amely akkora érdeklődést vált ki a szomszédos országokban élő emberekben, hogy vállalkoznának egészen Reykjavíkig elutazni csak azért, hogy ezeken az eseményeken részt vegyenek, így nem valószínű, hogy a Harpában megrendezett események a közeli országok hasonló arénáival versenyeznének. |
| --- | --- |

(74)

Még ha a Harpában megrendezésre kerülő legtöbb rendezvény helyi jellegű is, a Harpa befogadóképességénél fogva jelentős nemzetközi rendezvények lebonyolítására is alkalmas, ezért nem zárható ki a tagállamok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt hatás sem (47). Mindazonáltal az izlandi hatóságok szerint nem valószínű, hogy egy-két alkalomnál többször kerülne sor olyan eseményre a Harpában (már ha egyáltalán előfordul ilyen), amely akkora érdeklődést vált ki a szomszédos országokban élő emberekben, hogy vállalkoznának egészen Reykjavíkig elutazni csak azért, hogy ezeken az eseményeken részt vegyenek, így nem valószínű, hogy a Harpában megrendezett események a közeli országok hasonló arénáival versenyeznének.

| (75) | Mivel a nemzetközi rendezvényszervezés piacán verseny folyik a különféle helyszínbiztosítók és a rendezvényszervezők között, akiknek tevékenysége rendszerint az EGT-tagállamok közötti kereskedelem részét képezi, feltételezhető a kereskedelemre gyakorolt hatás. Ebben az esetben az egyes szomszédos EGT-tagállamokkal folytatott kereskedelemre gyakorolt hatás a konferencia üzletág természetéből adódóan még nagyobb. Ezen túlmenően a Törvényszék nemrég a hollandiai Ahoy komplexummal kapcsolatos végzésében fenntartotta, hogy nem indokolt a piacot adott tagállam területére korlátozni (48). |
| --- | --- |

(75)

Mivel a nemzetközi rendezvényszervezés piacán verseny folyik a különféle helyszínbiztosítók és a rendezvényszervezők között, akiknek tevékenysége rendszerint az EGT-tagállamok közötti kereskedelem részét képezi, feltételezhető a kereskedelemre gyakorolt hatás. Ebben az esetben az egyes szomszédos EGT-tagállamokkal folytatott kereskedelemre gyakorolt hatás a konferencia üzletág természetéből adódóan még nagyobb. Ezen túlmenően a Törvényszék nemrég a hollandiai Ahoy komplexummal kapcsolatos végzésében fenntartotta, hogy nem indokolt a piacot adott tagállam területére korlátozni (48).

| (76) | Ezért Hatóság az eljárás megindításáról szóló határozatában foglaltakkal egyezően úgy véli, hogy a Harpának nyújtott támogatás kihathat az EGT-n belüli versenyre és kereskedelemre. |
| --- | --- |

(76)

Ezért Hatóság az eljárás megindításáról szóló határozatában foglaltakkal egyezően úgy véli, hogy a Harpának nyújtott támogatás kihathat az EGT-n belüli versenyre és kereskedelemre.

1.7.   Következtetés az állami támogatás meglétéről

| (77) | A fenti megfontolások alapján a Hatóság azt a következtetést vonta le, hogy a vizsgálat tárgyát képező intézkedés, vagyis a Harpa finanszírozása tartalmaz állami támogatási elemeket az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A fent említett feltételek mellett meg kell vizsgálni, hogy az intézkedés összeegyeztethető-e az EGT-megállapodás működésével. |
| --- | --- |

(77)

A fenti megfontolások alapján a Hatóság azt a következtetést vonta le, hogy a vizsgálat tárgyát képező intézkedés, vagyis a Harpa finanszírozása tartalmaz állami támogatási elemeket az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A fent említett feltételek mellett meg kell vizsgálni, hogy az intézkedés összeegyeztethető-e az EGT-megállapodás működésével.

2.   ELJÁRÁSI KÖVETELMÉNYEK

| (78) | A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint „az EFTA Felügyeleti Hatóságot az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról. (...) Amíg ebben az eljárásban végleges határozat nem születik, az érintett állam a tervezett intézkedéseket nem hajthatja végre.” |
| --- | --- |

(78)

A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint „az EFTA Felügyeleti Hatóságot az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról. (...) Amíg ebben az eljárásban végleges határozat nem születik, az érintett állam a tervezett intézkedéseket nem hajthatja végre.”

| (79) | Az izlandi hatóságok nem jelentették be a Hatóságnak a támogatási intézkedéseket. Ezen túlmenően az izlandi hatóságok a Harpa felépítésével és működtetésével ezeket az intézkedéseket azelőtt léptették életbe, hogy a Hatóság elfogadta volna jogerős határozatát. A Hatóság ezért megállapítja, hogy az izlandi hatóságok nem tettek eleget a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeiknek. Ennek megfelelően bármilyen támogatás megítélése jogtalan volt. |
| --- | --- |

(79)

Az izlandi hatóságok nem jelentették be a Hatóságnak a támogatási intézkedéseket. Ezen túlmenően az izlandi hatóságok a Harpa felépítésével és működtetésével ezeket az intézkedéseket azelőtt léptették életbe, hogy a Hatóság elfogadta volna jogerős határozatát. A Hatóság ezért megállapítja, hogy az izlandi hatóságok nem tettek eleget a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeiknek. Ennek megfelelően bármilyen támogatás megítélése jogtalan volt.

3.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSE

| (80) | Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése szerinti támogatási intézkedések általában véve összeegyeztethetetlenek az EGT-megállapodás működésével, hacsak nem minősülnek a 61. cikk (2) vagy (3) bekezdése szerinti kivételeknek, továbbá szükségesek, arányosak és nem okozzák a verseny szükségtelen torzítását. Az izlandi hatóságok szerint a projekthez kapcsolódó bármely támogatás az EGT-megállapodás összeegyeztethető a 61. cikke (3) bekezdésével. |
| --- | --- |

(80)

Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése szerinti támogatási intézkedések általában véve összeegyeztethetetlenek az EGT-megállapodás működésével, hacsak nem minősülnek a 61. cikk (2) vagy (3) bekezdése szerinti kivételeknek, továbbá szükségesek, arányosak és nem okozzák a verseny szükségtelen torzítását. Az izlandi hatóságok szerint a projekthez kapcsolódó bármely támogatás az EGT-megállapodás összeegyeztethető a 61. cikke (3) bekezdésével.

| (81) | Az EGT-megállapodásban nem szerepel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdése d) pontjában megfelelő rendelkezés. A Hatóság ennek ellenére elismeri, hogy állami támogatási intézkedések az EGT-megállapodás a 61. cikke (3) bekezdése c) pontjával összhangban kulturális alapon jóváhagyhatóak lehetnek (49). |
| --- | --- |

(81)

Az EGT-megállapodásban nem szerepel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdése d) pontjában megfelelő rendelkezés. A Hatóság ennek ellenére elismeri, hogy állami támogatási intézkedések az EGT-megállapodás a 61. cikke (3) bekezdése c) pontjával összhangban kulturális alapon jóváhagyhatóak lehetnek (49).

| (82) | Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek tekinthető, ha az az EGT-n belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben. A Hatóságnak ennek megfelelően meg kell állapítania, hogy a Harpa különböző tevékenységeihez nyújtott támogatás igazolható-e az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti kulturális alapon nyújtott támogatásként. |
| --- | --- |

(82)

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek tekinthető, ha az az EGT-n belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben. A Hatóságnak ennek megfelelően meg kell állapítania, hogy a Harpa különböző tevékenységeihez nyújtott támogatás igazolható-e az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti kulturális alapon nyújtott támogatásként.

| (83) | Meg kell jegyezni, hogy az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjában lefektetett alapelvet a jelenlegihez némileg hasonló ügyeknél már alkalmazták (50). Az izlandi hatóságok kijelentették, hogy a kérdéses intézkedés elsődleges célkitűzése a kultúra támogatása volt egy olyan koncertterem megépítése révén, amely egyaránt otthont tud adni az izlandi szimfonikus zenekarnak és az izlandi operának. Hasonló többcélú kulturális központok már a legtöbb európai városban léteznek. A Harpát Izland nemzeti koncerttermének szánták, amely azt a szükséges kulturális infrastruktúrát teremtette meg, amely hiányzott Izlandon, és fókuszpontként fog működni Izlandon a művészeti alkotások fejlődése és felívelése terén. A Harpa ezért hozzájárul a kulturális tudás fejlődéséhez és kulturális, oktatási és szabadidős értékekhez biztosít hozzáférést a nagyközönség számára (51). |
| --- | --- |

(83)

Meg kell jegyezni, hogy az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjában lefektetett alapelvet a jelenlegihez némileg hasonló ügyeknél már alkalmazták (50). Az izlandi hatóságok kijelentették, hogy a kérdéses intézkedés elsődleges célkitűzése a kultúra támogatása volt egy olyan koncertterem megépítése révén, amely egyaránt otthont tud adni az izlandi szimfonikus zenekarnak és az izlandi operának. Hasonló többcélú kulturális központok már a legtöbb európai városban léteznek. A Harpát Izland nemzeti koncerttermének szánták, amely azt a szükséges kulturális infrastruktúrát teremtette meg, amely hiányzott Izlandon, és fókuszpontként fog működni Izlandon a művészeti alkotások fejlődése és felívelése terén. A Harpa ezért hozzájárul a kulturális tudás fejlődéséhez és kulturális, oktatási és szabadidős értékekhez biztosít hozzáférést a nagyközönség számára (51).

| (84) | A fentiek alapján a Hatóság úgy gondolja, hogy a kulturális célra tekintettel, a szimfonikus zenekar és az opera kiszolgálására alkalmas létesítmények építése és működtetése az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti kulturális alapon nyújtott támogatásnak minősül. Ugyanakkor a Hatóság kifejezte kétségét, hogy a konferenciatevékenységek támogatására nyújtott támogatás igazolható-e a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján, ezért ezt a kérdést külön meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(84)

A fentiek alapján a Hatóság úgy gondolja, hogy a kulturális célra tekintettel, a szimfonikus zenekar és az opera kiszolgálására alkalmas létesítmények építése és működtetése az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti kulturális alapon nyújtott támogatásnak minősül. Ugyanakkor a Hatóság kifejezte kétségét, hogy a konferenciatevékenységek támogatására nyújtott támogatás igazolható-e a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján, ezért ezt a kérdést külön meg kell vizsgálni.

| (85) | A szükségességet, arányosságot és a versenytorzítás valószínűségét illetően a Hatóság a következő észrevételeket teszi: ahogy már kiderült, a Harpa építésének fő oka az izlandi szimfonikus zenekar és az izlandi opera befogadására egyaránt alkalmas koncertteremre vonatkozó igény volt. A projekt nagyságrendjét tekintve érthető, hogy egy Harpához hasonló infrastruktúra szintén alkalmas arra, hogy különféle olyan gazdasági tevékenységeket folytassanak benne, mint például éttermek, kávézók és boltok üzemeltetése, konferenciák és könnyűzenei koncertek szervezése. Annak érdekében azonban, hogy a verseny ne torzuljon, olyan biztosítékokat kell bevezetni, amelyek biztosítják, hogy a kereskedelmi tevékenységek és a támogatott kulturális tevékenységek között ne valósuljon meg kereszttámogatás. |
| --- | --- |

(85)

A szükségességet, arányosságot és a versenytorzítás valószínűségét illetően a Hatóság a következő észrevételeket teszi: ahogy már kiderült, a Harpa építésének fő oka az izlandi szimfonikus zenekar és az izlandi opera befogadására egyaránt alkalmas koncertteremre vonatkozó igény volt. A projekt nagyságrendjét tekintve érthető, hogy egy Harpához hasonló infrastruktúra szintén alkalmas arra, hogy különféle olyan gazdasági tevékenységeket folytassanak benne, mint például éttermek, kávézók és boltok üzemeltetése, konferenciák és könnyűzenei koncertek szervezése. Annak érdekében azonban, hogy a verseny ne torzuljon, olyan biztosítékokat kell bevezetni, amelyek biztosítják, hogy a kereskedelmi tevékenységek és a támogatott kulturális tevékenységek között ne valósuljon meg kereszttámogatás.

| (86) | A 128/13/COL határozattal a Hatóság három módszert vázolt fel, amelyekkel az izlandi hatóságok biztosítani tudják, hogy ne legyen kereszttámogatás a Harpán belül kereskedelmi és a kulturális tevékenységek között. (52)
  Először is a Hatóság megjegyezte, hogy ezt a célt elérhetik úgy is, hogy a kereskedelmi tevékenységekhez szükséges létesítményekre közbeszerzési pályázatot írnak ki, így biztosítják, hogy a gazdasági szereplő piaci árat fizet a létesítményekért és nem részesül kereszttámogatásban. Másodszor, az izlandi hatóságok külön jogi jogi személyt hozhattak volna létre a kereskedelmi tevékenységekre. A Hatóság eljárást megindító határozatában vázolt harmadik lehetőség a gazdasági és nem gazdasági jellegű tevékenységek elkülönítése volt azáltal, hogy megfelelő kiadás- és bevételelosztási rendszert, valamint elkülönített számvitelt vezetnek be, amelyek biztosítják a beruházás ésszerű megtérülését. |
| --- | --- |

(86)

A 128/13/COL határozattal a Hatóság három módszert vázolt fel, amelyekkel az izlandi hatóságok biztosítani tudják, hogy ne legyen kereszttámogatás a Harpán belül kereskedelmi és a kulturális tevékenységek között. (52)
  Először is a Hatóság megjegyezte, hogy ezt a célt elérhetik úgy is, hogy a kereskedelmi tevékenységekhez szükséges létesítményekre közbeszerzési pályázatot írnak ki, így biztosítják, hogy a gazdasági szereplő piaci árat fizet a létesítményekért és nem részesül kereszttámogatásban. Másodszor, az izlandi hatóságok külön jogi jogi személyt hozhattak volna létre a kereskedelmi tevékenységekre. A Hatóság eljárást megindító határozatában vázolt harmadik lehetőség a gazdasági és nem gazdasági jellegű tevékenységek elkülönítése volt azáltal, hogy megfelelő kiadás- és bevételelosztási rendszert, valamint elkülönített számvitelt vezetnek be, amelyek biztosítják a beruházás ésszerű megtérülését.

| (87) | Az izlandi hatóságok hangsúlyozták, hogy a Harpa működtetéséhez bizonyos fokú rugalmasság szükséges, mivel a kulturális eseményeknek és a konferenciatevékenységeknek párhuzamosan kell működniük, és több alkalom is adódik, amikor ez a kettő ütközne egymással nagyon egységes ellenőrzés és tervezés hiányában. Ezért az adminisztrációs költségeket növelné és további korlátozásokat és költségeket eredményezne a Harpa már eleve nem könnyű nehéz működtetésében, ha az épületen belül működő újabb szereplőt vezetnének be, akár magáncég, akár külön létesített állami tulajdonú gazdálkodó egység formájában. Ezért az izlandi hatóságok – a Harpa igazgatóival való egyeztetéseket követően – úgy döntöttek, hogy a harmadik lehetőséget választják, vagyis a fent leírt körülmények között a leginkább működőképes megoldás a gazdasági tevékenységek elválasztása a nem kereskedelmi tevékenységektől, azáltal, hogy megfelelő kiadás- és bevételelosztási rendszert, valamint elkülönített számvitelt vezetnek be. |
| --- | --- |

(87)

Az izlandi hatóságok hangsúlyozták, hogy a Harpa működtetéséhez bizonyos fokú rugalmasság szükséges, mivel a kulturális eseményeknek és a konferenciatevékenységeknek párhuzamosan kell működniük, és több alkalom is adódik, amikor ez a kettő ütközne egymással nagyon egységes ellenőrzés és tervezés hiányában. Ezért az adminisztrációs költségeket növelné és további korlátozásokat és költségeket eredményezne a Harpa már eleve nem könnyű nehéz működtetésében, ha az épületen belül működő újabb szereplőt vezetnének be, akár magáncég, akár külön létesített állami tulajdonú gazdálkodó egység formájában. Ezért az izlandi hatóságok – a Harpa igazgatóival való egyeztetéseket követően – úgy döntöttek, hogy a harmadik lehetőséget választják, vagyis a fent leírt körülmények között a leginkább működőképes megoldás a gazdasági tevékenységek elválasztása a nem kereskedelmi tevékenységektől, azáltal, hogy megfelelő kiadás- és bevételelosztási rendszert, valamint elkülönített számvitelt vezetnek be.

| (88) | A korábban megjegyzetteknek megfelelően a számlák elkülönítése és a a Harpa tulajdonosai bevezetett új kiadás- és bevételelosztási modell, figyelembe veszi az átláthatósági irányelv által nyújtott iránymutatást. Speciális számlákat (üzleti egységeket) vezetnek minden kulturális tevékenységre és bérlőre vonatkozóan, továbbá a konferenciatevékenységekre is, így biztosítják, hogy a belső könyvelés vonatkozik az különböző tevékenységekre. Az izlandi hatóságok továbbá biztosították, hogy a Harpa állandó és közös költségeinek bizonyos része a tevékenységek egyes különálló üzleti egységeihez van rendelve, a tényleges felhasználás és kereskedelmi tevékenység alapján. Ezen túlmenően a konferenciaszolgálatnak a hivatali helyiségek és más létesítmények használatáért piaci bérletet számláznak (53). Az izlandi hatóságok által bevezetett intézkedések hatékonyan biztosítják, hogy ne legyen kereszttámogatás a Harpán belül a kereskedelmi és kulturális tevékenységek között. |
| --- | --- |

(88)

A korábban megjegyzetteknek megfelelően a számlák elkülönítése és a a Harpa tulajdonosai bevezetett új kiadás- és bevételelosztási modell, figyelembe veszi az átláthatósági irányelv által nyújtott iránymutatást. Speciális számlákat (üzleti egységeket) vezetnek minden kulturális tevékenységre és bérlőre vonatkozóan, továbbá a konferenciatevékenységekre is, így biztosítják, hogy a belső könyvelés vonatkozik az különböző tevékenységekre. Az izlandi hatóságok továbbá biztosították, hogy a Harpa állandó és közös költségeinek bizonyos része a tevékenységek egyes különálló üzleti egységeihez van rendelve, a tényleges felhasználás és kereskedelmi tevékenység alapján. Ezen túlmenően a konferenciaszolgálatnak a hivatali helyiségek és más létesítmények használatáért piaci bérletet számláznak (53). Az izlandi hatóságok által bevezetett intézkedések hatékonyan biztosítják, hogy ne legyen kereszttámogatás a Harpán belül a kereskedelmi és kulturális tevékenységek között.

| (89) | A 2013-as előzetes pénzügyi kimutatás szerint a konferenciaszolgálat várhatóan 9 574 000 ISK minimális hasznot hoz. 2016-ra ez a haszon várhatóan meghaladja a 23 millió ISK-t. Ezért az új kiadás- és bevételelosztási modell azt mutatja, hogy a kereskedelmi rész fokozatosan nyereségesebb lesz, és a Harpa tulajdonosai befektetéseik megtérülésére számíthatnak az elkövetkezendő pár évben. |
| --- | --- |

(89)

A 2013-as előzetes pénzügyi kimutatás szerint a konferenciaszolgálat várhatóan 9 574 000 ISK minimális hasznot hoz. 2016-ra ez a haszon várhatóan meghaladja a 23 millió ISK-t. Ezért az új kiadás- és bevételelosztási modell azt mutatja, hogy a kereskedelmi rész fokozatosan nyereségesebb lesz, és a Harpa tulajdonosai befektetéseik megtérülésére számíthatnak az elkövetkezendő pár évben.

| (90) | A Harpa működésének első éveiben a konferenciaszolgálat hiányát illetően a Hatóság egyetért, hogy egy, a Harpához hasonló beruházás esetében –a hasonló nagy beruházási projektekhez hasonlóan – érthető, hogy a működés első éveiben nem hoz hasznot. A kereskedelmi tevékenységek első éveiben a működési hiány fedezése ezért a MEOT-tal összeegyeztethetően szükséges indulási költségnek tekinthető. Ezen túlmenően az elkülönített számlák és az új kiadás- és bevételelosztási módszer azt mutatja ki, hogy a Harpa kereskedelmi részének nagy hiánya, amelyet a Hatóság eljárást megindító határozata vizsgált – 2012 évre 120 millió ISK negatív EBITDA – nem szükségszerűen tükrözi a konferenciaszolgálat aktuális pénzügyi helyzetét. |
| --- | --- |

(90)

A Harpa működésének első éveiben a konferenciaszolgálat hiányát illetően a Hatóság egyetért, hogy egy, a Harpához hasonló beruházás esetében –a hasonló nagy beruházási projektekhez hasonlóan – érthető, hogy a működés első éveiben nem hoz hasznot. A kereskedelmi tevékenységek első éveiben a működési hiány fedezése ezért a MEOT-tal összeegyeztethetően szükséges indulási költségnek tekinthető. Ezen túlmenően az elkülönített számlák és az új kiadás- és bevételelosztási módszer azt mutatja ki, hogy a Harpa kereskedelmi részének nagy hiánya, amelyet a Hatóság eljárást megindító határozata vizsgált – 2012 évre 120 millió ISK negatív EBITDA – nem szükségszerűen tükrözi a konferenciaszolgálat aktuális pénzügyi helyzetét.

| (91) | Ezen túlmenően az izlandi hatóságok kimutatták, hogy a Harpa mind kiegészítő kapacitást ad a meglévő létesítményekhez, mind pedig bővíti a Reykjavíkban megrendelhető események – mind kulturális, mind kereskedelmi – típusainak körét, és jelentősen hozzájárulhat a kulturális fejlődéshez és a nagyközönség hasznára lehet Izlandon. Ezért a támogatást jól célzottnak lehet tekinteni, a közpénzek felhasználását pedig igazolhatónak. |
| --- | --- |

(91)

Ezen túlmenően az izlandi hatóságok kimutatták, hogy a Harpa mind kiegészítő kapacitást ad a meglévő létesítményekhez, mind pedig bővíti a Reykjavíkban megrendelhető események – mind kulturális, mind kereskedelmi – típusainak körét, és jelentősen hozzájárulhat a kulturális fejlődéshez és a nagyközönség hasznára lehet Izlandon. Ezért a támogatást jól célzottnak lehet tekinteni, a közpénzek felhasználását pedig igazolhatónak.

| (92) | Ezen túlmenően a Harpa elhelyezkedésének figyelembe vételével, továbbá annak szem előtt tartásával, hogy a legtöbb tevékenység helyi jellegű, a versenyre és a Szerződő Felek közötti kereskedelemre gyakorolt hatás korlátozott, bár – a fentiekben tárgyaltak szerint – nem kizárható (54). |
| --- | --- |

(92)

Ezen túlmenően a Harpa elhelyezkedésének figyelembe vételével, továbbá annak szem előtt tartásával, hogy a legtöbb tevékenység helyi jellegű, a versenyre és a Szerződő Felek közötti kereskedelemre gyakorolt hatás korlátozott, bár – a fentiekben tárgyaltak szerint – nem kizárható (54).

| (93) | A fenti érvelések alapján igazoltnak tekinthetjük, hogy az állam és a város részvétele a Harpa finanszírozásában mind szükséges, mind arányos volt, és nem okoz szükségtelen versenytorzítást. Ezen túlmenően a Harpa kereskedelmi és nem kereskedelmi részének teljes körűen elkülönített számláival az izlandi hatóságok biztosították, hogy nincs negatív átgyűrűző hatása a Harpa működésének kulturális részéhez való hozzájárulásaiknak. A Harpa finanszírozása ezért összeegyeztethető az EGT-megállapodás állami támogatásokról szóló szabályaival. |
| --- | --- |

(93)

A fenti érvelések alapján igazoltnak tekinthetjük, hogy az állam és a város részvétele a Harpa finanszírozásában mind szükséges, mind arányos volt, és nem okoz szükségtelen versenytorzítást. Ezen túlmenően a Harpa kereskedelmi és nem kereskedelmi részének teljes körűen elkülönített számláival az izlandi hatóságok biztosították, hogy nincs negatív átgyűrűző hatása a Harpa működésének kulturális részéhez való hozzájárulásaiknak. A Harpa finanszírozása ezért összeegyeztethető az EGT-megállapodás állami támogatásokról szóló szabályaival.

4.   KÖVETKEZTETÉS

| (94) | A fenti megfontolásokra alapozva a Hatóság azt a következtetést vonta le, hogy a Harpa finanszírozása összeegyeztethetőnek minősül az EGT-megállapodás működésével, az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjának értelmében. |
| --- | --- |

(94)

A fenti megfontolásokra alapozva a Hatóság azt a következtetést vonta le, hogy a Harpa finanszírozása összeegyeztethetőnek minősül az EGT-megállapodás működésével, az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjának értelmében.

| (95) | Az izlandi hatóságokat emlékezteti arra, hogy a Harpa finanszírozásának módosítására – ezen belül az állam vagy a város által nyújtott támogatások 20 %-ot meghaladó növelésére –, irányuló minden esetleges tervet be kell jelenteni a Hatóságnak. |
| --- | --- |

(95)

Az izlandi hatóságokat emlékezteti arra, hogy a Harpa finanszírozásának módosítására – ezen belül az állam vagy a város által nyújtott támogatások 20 %-ot meghaladó növelésére –, irányuló minden esetleges tervet be kell jelenteni a Hatóságnak.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Harpa koncertterem és konferenciaközpont finanszírozása összeegyeztethető az EGT-megállapodással.

2. cikk

Ennek a határozatnak az Izlandi Köztársaság a címzettje.

3. cikk

A határozatnak csak az angol nyelvű szövege hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 11-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Oda Helen SLETNES

elnök

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

testületi tag

---

(1)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság 128/13/COL határozata (2013.3.20.) hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról a Harpa koncertterem és konferenciaközpont finanszírozásával kapcsolatos állami támogatással kapcsolatosan; közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (HL C 229., 2013.8.8., 18. o.) és annak 44. sz. EGT-kiegészítésében (2013.8.8., 5. o.).

1

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2)  Jelen határozat céljaira a „Harpa” magát az épületet és létesítményeit takarja.

2

(3)  A levelezés részletes leírását lásd a Hatóság 128/13/COL határozatának 2–5. szakaszában.

3

(4)  Az Austurhöfn-TR ehf.-ről további információk a honlapjukon találhatók: http://www.austurhofn.is/.

4

(5)  Az Austurhofn-TR ehf. és Eignarhaldsfelagid Portus ehf. közötti projektmegállapodás 2006. március 9-én került aláírásra.

5

(6)  Lásd az izlandi hatóságok 2013. május 28-i levelét (dokumentumszám: 673762).

6

(7)  Az oktatási minisztérium közleménye online elérhető a következő címen: http://www.menntamalaraduneyti.is/frettir/Frettatilkynningar/nr/4833.

7

(8)  Az Austurhofn-TR ehf. és Eignarhaldsfelagid Portus ehf. közötti, módosított és újramegállapított projektmegállapodás 2010. január 19-én került aláírásra.

8

(9)  Online elérhető sajtóközlemény: http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-376_hu.htm.

9

(10)  Lásd az izlandi hatóságok 2013. május 28-i levelét (dokumentumszám: 673762). A Harpán belüli termekről és konferenciatermekről további információ a következő címen érhető el online: http://harpa.is/harpa/salir-og-skipulag.

10

(11)  A 2010-es módosítás és újramegállapítás után.

11

(12)  Jelenleg a Reyjkjaviki Körzeti Bíróság előtt jogvita folyik a Harpa ingatlanadó-fizetési kötelezettségeit illetően arról a kérdésről, hogy ezek megállapítása helyes értékeléseken alapult-e.

12

(13)  Lásd a Harpa igazgatója által aláírt 2012. szeptember 24-i feljegyzést (dokumentumszám: 648320).

13

(14)  Az izlandi állam, Reykjavík városa és a Harpa tónlistar og ráðstefnuhúss ehf. közötti megállapodás a Harpa koncertterem és konferenciaközpont üzemeltetéséről és tevékenységeiről, 2013.4.16.

14

(15)  Ugyanott.

15

Ugyanott.

(16)  Lásd a KPMG 2013.2.7-i jelentését (dokumentumszám: 662444).

16

(17)  Ugyanott.

17

Ugyanott.

(18)  Lásd a határozat 3. részét.

18

(19)  Lásd a Bizottság SA. ügyben hozott határozatát. Az uppsalai aréna finanszírozásáról szóló 33618 (Svédország) számú bizottsági határozat 19. pontja (HL C 152., 2012.5.30., 18. o.)

19

uppsalai aréna finanszírozásáról szóló

(20)  Lásd a T-90/09. sz. Mojo Concerts és Amsterdam Music Dome Exploitatie BV kontra Európai Bizottság ügyben a Törvényszék 2012. január 26-i végzésének 45. pontját, HL C 89., 2012.3.24., 36. o.

20

Mojo Concerts és Amsterdam Music Dome Exploitatie BV kontra Európai Bizottság

(21)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

21

(22)  Az új szoftvert – Microsoft Dynamics Nav – 2013 januárjában vezették be. Lásd a Harpa ügyvezető igazgatójának feljegyzését, 2013.5.21. (dokumentumszám: 673770).

22

(23)  Az EGT-megállapodás XV. jegyzőkönyvének 1a. pontjába foglalt, a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló, 2006. november 16-i 2006/111/EK bizottsági irányelv (HL L 318., 2006.11.17., 17. o.)

23

(24)  A Hatóság tudomása szerint az új kiadás- és bevételelosztási módszert, valamint az elkülönített számlamodellt a Harpa 2013-as éves pénzügyi kimutatása már tükrözni fogja.

24

(25)  Minden számadat ezer ISK-ban értendő.

25

(26)  Az izlandi hatóságok szerint az összehasonlítható iparágakban az ilyen árrés szokásosan 20–30 % közötti.

26

(27)  Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a támogatássá minősítéshez a rendelkezésben szereplő valamennyi feltételnek teljesülnie kell, lásd: a C-142/87. sz., Belgium kontra Bizottság („Tubemeuse”) ügyben hozott ítélet (EBHT 1990., I-959. o.).

27

Belgium kontra Bizottság („Tubemeuse”)

(28)  Lásd a 2006/111/EC átláthatósági irányelv 2. cikkét.

28

(29)  Lásd a Hatóság 55/05/COL határozata II. szakaszának 3. pontját és a 19. lábjegyzetben megadott további hivatkozásokat, közzétéve: HL L 324., 2006.11.23., 11. o. és 56. EGT-kiegészítés, 2006.11.23., 1. o.

29

(30)  C-41/90 Höfner és Elser kontra Macroton ügy, [1991] EBHT I-1979, 21-23.pont, és E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügy, [2008] Ct. Rep. 61, 78. pont.

30

Höfner és Elser

Macroton

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA Felügyeleti Hatóság

(31)  C-222/04 ügy: Ministero dell'Economica e delle Finanze kontra Cassa di Risparmio di Firenze SpA [2006] EBHT I-289, 108. pont.

31

Ministero dell'Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(32)  Lásd a 19. lábjegyzetet.

32

(33)  C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen és Flughafen Leipzig-Halle kontra az Európai Bizottság ügy, 19/12/2012, 40–43. pontja [még nem kiadott].

33

Mitteldeutsche Flughafen és Flughafen Leipzig-Halle kontra az Európai Bizottság

(34)  Lásd a Bizottság SA. ügyben hozott határozatát. A Koppenházai új multiaréna finanszírozásáról szóló 33728 (Dánia) számú bizottsági határozat 24. pontja (HL C 152., 2012.5.30., 6. o.).

34

Koppenházai új multiaréna finanszírozásáról szóló

(35)  Lásd a Bizottság N 293/2008 (Magyarország) Kulturális támogatás multifunkcionális közösségi kulturális központoknak, múzeumoknak, közkönyvtáraknak ügyben hozott határozatát (HL C 66., 2009.3.20., 22. o.) 19. pont.

35

Kulturális támogatás multifunkcionális közösségi kulturális központoknak, múzeumoknak, közkönyvtáraknak

(36)  Lásd a Bizottság SA. ügyben hozott határozatát. A Koppenhágai új multiaréna finanszírozásáról szóló 33728 (Dánia) számú bizottsági határozat 25. pontja (HL C 152., 2012.5.30., 6. o.).

36

Koppenhágai új multiaréna finanszírozásáról szóló

(37)  Lásd a Hatóság 343/09/COL határozatát Time önkormányzatának az 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 ingatlanokat érintő ingatlanügyleteiről (HL L 123., 2011.5.12., 72. o., 27. sz. EGT-kiegészítés, 2011.5.12., 1. o.) és a Hatóság 2013. február 27-i 91/13/COL határozatát a települési hulladékgyűjtők finanszírozásáról, 34. pont, online hozzáférhető a következő címen: http://www.eftasurv.int/media/decisions/91-13-COL.pdf.

37

(38)  Lásd a 23. lábjegyzetet.

38

(39)  A Hatóság megítélése szerint ezeket az intézkedéseket a Harpa 2013-as éves pénzügyi kimutatása tükrözni fogja.

39

(40)  C-234/84 sz., Belgium kontra Bizottság ügy [EBHT 1986., I-2263. o., 14. pont].

40

Belgium kontra Bizottság

(41)  C-280/00. sz. Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügy, (EBHT 2003., I-7747.o.).

41

Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(42)  Lásd a fent említett ítélet 87–93. pontját.

42

(43)  Lásd például a C-127/73 BRT kontra SABAM ügyet, [1974] EBHT-313, 19–20. pont.

43

BRT

SABAM

(44)  Lásd a Hatóság iránymutatásait az állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért járó kompenzációra való alkalmazásáról (HL L 161., 2013.6.13., 12. o. és 34. sz. EGT-kiegészítés, 2013.6.13., 1. o.), amely online a következő címen érhető el: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf.

44

(45)  A hitelek jegyzett tőkévé való átalakítása.

45

(46)  E-6/98 Norvég kormány kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügy, [1999] EFTA-Bírósági jelentés, 76. oldal, 59. pont. 730/79. sz., Philip Morris kontra Bizottság ügy, 1999 EBHT, 2671, 11. pont.

46

Norvég kormány

EFTA Felügyeleti Hatóság

Philip Morris

Bizottság

(47)  Lásd a Bizottság SA. ügyben hozott határozatát. 33618 (Svédország) Az uppsalai aréna finanszírozásáról2013.5.2., [még nem kiadott], 45. pont.

47

Az uppsalai aréna finanszírozásáról

(48)  Lásd a 20. lábjegyzetet.

48

(49)  Lásd például a 7. pontot (további hivatkozásokkal) a Hatóság iránymutatásait a filmalkotásokhoz vagy más audiovizuális művekhez nyújtott állami támogatásról, amely elérhető a Hatóság honlapján a következő címen: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

49

(50)  Lásd a Bizottság határozatát az N 122/2010 (Magyarország) A Duna Kulturális Palotához nyújtott állami támogatás (HL C 147., 2011.05.18., 3. o.) ügyben, továbbá a Bizottság határozatát az N 293/2008 (Magyarország) Kulturális támogatás multifunkcionális közösségi kulturális központoknak, múzeumoknak, közkönyvtáraknak ügyben (HL C 66., 2009.3.20., 22. o.).

50

A Duna Kulturális Palotához nyújtott állami támogatás

Kulturális támogatás multifunkcionális közösségi kulturális központoknak, múzeumoknak, közkönyvtáraknak

(51)  Lásd a Bizottság határozatát az SA 33241 (Ciprus) Állami támogatás a Ciprusi Kulturális Központ részére (HL C 377., 2011.12.23., 11. o.), 36–39. pont.

51

Állami támogatás a Ciprusi Kulturális Központ részére

(52)  Lásd a határozat (64) bekezdését.

52

(53)  A bérleti díj piaci szintjét és a közös szolgáltatások használatáért fizetett költségtérítést úgy határozták meg, hogy összehasonlították, magáncégek mit számolnának fel hasonló helyzetekben.

53

(54)  Lásd a Bizottság SA. ügyben hozott határozatát. 33618 (Svédország) Az uppsalai aréna finanszírozásáról2013.5.2., [még nem kiadott], 59. pont.

54

Az uppsalai aréna finanszírozásáról

---

| 12.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 172/52 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 172/52

---

Az EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 91/14/COL HATÁROZATA

(2014. február 26.)

Norvégia 2014–2020 közötti regionális támogatási térképéről (Norvégia)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (A TOVÁBBIAKBAN: HATÓSÁG),

TEKINTETTEL:

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás), különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) és különösen annak 24. cikkére,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A norvég hatóságok 2014. január 31-i levelükben bejelentették a 2014. július 1. és 2020. december 31. között alkalmazandó regionális támogatási térképüket, a Hatóság regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatása (156) bekezdésének megfelelően (1). Ezen iránymutatás előírja a regionális támogatást nyújtani szándékozó EFTA-államoknak regionális támogatási térképek bejelentését. |
| --- | --- |

(1)

A norvég hatóságok 2014. január 31-i levelükben bejelentették a 2014. július 1. és 2020. december 31. között alkalmazandó regionális támogatási térképüket, a Hatóság regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatása (156) bekezdésének megfelelően (1). Ezen iránymutatás előírja a regionális támogatást nyújtani szándékozó EFTA-államoknak regionális támogatási térképek bejelentését.

| (2) | E határozat a bejelentett térkép regionális állami támogatásokról szóló iránymutatással való összeegyeztethetőségének Hatóság általi értékelését tartalmazza, az iránymutatás (157) bekezdésének megfelelően. A térkép önmagában nem tartalmaz semmiféle állami támogatást az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében. A térkép Hatóság általi jóváhagyása nem jelenti bármiféle támogatásnyújtás engedélyezését. A térkép engedélyezése a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatással együtt keretét képezi a regionális beruházási támogatások nyújtásának. E tekintetben a térkép a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás integráns részét képezi (2). |
| --- | --- |

(2)

E határozat a bejelentett térkép regionális állami támogatásokról szóló iránymutatással való összeegyeztethetőségének Hatóság általi értékelését tartalmazza, az iránymutatás (157) bekezdésének megfelelően. A térkép önmagában nem tartalmaz semmiféle állami támogatást az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében. A térkép Hatóság általi jóváhagyása nem jelenti bármiféle támogatásnyújtás engedélyezését. A térkép engedélyezése a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatással együtt keretét képezi a regionális beruházási támogatások nyújtásának. E tekintetben a térkép a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás integráns részét képezi (2).

2.   A NÉPSŰRŰSÉGI TESZT ALAPJÁN TÁMOGATÁSRA JOGOSULT RÉGIÓK

2.1.   BEVEZETÉS

| (3) | A norvég hatóságok csak azokat a régiókat jelentették be, amelyek esetében alkalmazható az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés. A viszonylag magas egy főre jutó GDP miatt egyetlen norvég régió esetében sem alkalmazható az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés (3). |
| --- | --- |

(3)

A norvég hatóságok csak azokat a régiókat jelentették be, amelyek esetében alkalmazható az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés. A viszonylag magas egy főre jutó GDP miatt egyetlen norvég régió esetében sem alkalmazható az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés (3).

| (4) | Norvégiában a 3-as szintű statisztikai régiók a megyéknek, az 5-ös szintű statisztikai régiók a településeknek felelnek meg. |
| --- | --- |

(4)

Norvégiában a 3-as szintű statisztikai régiók a megyéknek, az 5-ös szintű statisztikai régiók a településeknek felelnek meg.

| (5) | Norvégiának jelenleg 19 megyéje és 428 települése van. |
| --- | --- |

(5)

Norvégiának jelenleg 19 megyéje és 428 települése van.

| (6) | Norvégiának nyolc megyéje van, ahol a népsűrűség kevesebb mint 12,5 fő/km2
   (4). Ezek a következők:






  1. | Finnmark; |
| --- | --- | --- |

(6)

Norvégiának nyolc megyéje van, ahol a népsűrűség kevesebb mint 12,5 fő/km2
   (4). Ezek a következők:

1.

Finnmark;

| 2. | Troms; |
| --- | --- |

2.

Troms;

| 3. | Nordland; |
| --- | --- |

3.

Nordland;

| 4. | Nord-Trøndelag; |
| --- | --- |

4.

Nord-Trøndelag;

| 5. | Sogn og Fjordane; |
| --- | --- |

5.

Sogn og Fjordane;

| 6. | Hedmark; |
| --- | --- |

6.

Hedmark;

| 7. | Oppland és |
| --- | --- |

7.

Oppland és

| 8. | Telemark. |
| --- | --- |

8.

Telemark.

| (7) | E nyolc megye összlakossága 1 255 027 fő (5), ami a norvég népesség 25,51 %-a. Következésképpen, Norvégia nemzeti népességi aránya a szóban forgó időszakban 25,51 % (6). |
| --- | --- |

(7)

E nyolc megye összlakossága 1 255 027 fő (5), ami a norvég népesség 25,51 %-a. Következésképpen, Norvégia nemzeti népességi aránya a szóban forgó időszakban 25,51 % (6).

2.2.   A REGIONÁLIS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRÓL SZÓLÓ IRÁNYMUTATÁS (149) BEKEZDÉSE SZERINT MEGENGEDETT RUGALMAS MEGKÖZELÍTÉS

2.2.1.   A térképen teljes egészében szereplő 4 megye

| (8) | A norvég hatóságok a következő négy megyét jelentették be regionális beruházási támogatásra jogosultnak, egész területükre kiterjedően:






  1. | Finnmark; |
| --- | --- | --- |

(8)

A norvég hatóságok a következő négy megyét jelentették be regionális beruházási támogatásra jogosultnak, egész területükre kiterjedően:

1.

Finnmark;

| 2. | Troms; |
| --- | --- |

2.

Troms;

| 3. | Nordland és |
| --- | --- |

3.

Nordland és

| 4. | Sogn og Fjordane. |
| --- | --- |

4.

Sogn og Fjordane.

2.2.2.   A térképen csak részben lefedett megyék

| (9) | A maradék 4 megyét csak részben fedi le a bejelentett térkép. A norvég hatóságok ismertették, hogy Norvégiában az egyes megyék nagyon heterogének. Néhány megyében egyszerre vannak magas népsűrűségű, gazdasági tevékenységeket vonzó központi régiók, és elvándorlással küzdő, alacsony népsűrűségű területek. Ez mind a 12,5 fő/km2 alatti és a feletti népsűrűségű megyékre jellemző. A norvég hatóságok emiatt úgy vélik, hogy a kizárólag a 3-as szintű statisztikai régiók alapján meghatározott támogatott területek nem tükröznék azokat a valódi kihívásokat, amelyekkel Norvégia néhány régióban szembesül. A norvég hatóságok emiatt alkalmazták a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (149) bekezdésében meghatározott rugalmas megközelítést a regionális támogatásra jogosult területek elhatárolásakor. |
| --- | --- |

(9)

A maradék 4 megyét csak részben fedi le a bejelentett térkép. A norvég hatóságok ismertették, hogy Norvégiában az egyes megyék nagyon heterogének. Néhány megyében egyszerre vannak magas népsűrűségű, gazdasági tevékenységeket vonzó központi régiók, és elvándorlással küzdő, alacsony népsűrűségű területek. Ez mind a 12,5 fő/km2 alatti és a feletti népsűrűségű megyékre jellemző. A norvég hatóságok emiatt úgy vélik, hogy a kizárólag a 3-as szintű statisztikai régiók alapján meghatározott támogatott területek nem tükröznék azokat a valódi kihívásokat, amelyekkel Norvégia néhány régióban szembesül. A norvég hatóságok emiatt alkalmazták a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (149) bekezdésében meghatározott rugalmas megközelítést a regionális támogatásra jogosult területek elhatárolásakor.

2.2.3.   Kizárt települések

| (10) | A lenti 1. táblázat áttekintést nyújt az alacsony népsűrűségű megyékben található, a regionális támogatási térképen nem szereplő településekről (kizárt települések).

  1. táblázat








  Megyék | Települések | Népsűrűség |
| --- | --- | --- | --- |
| Nord-Trøndelag | Stjørdal, Levanger | 26,5 |
| Hedmark | Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar. | 29,4 |
| Oppland | Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer. | 36,6 |
| Telemark | Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn. | 75,9 |

(10)

A lenti 1. táblázat áttekintést nyújt az alacsony népsűrűségű megyékben található, a regionális támogatási térképen nem szereplő településekről (kizárt települések).

1. táblázat

Megyék

Települések

Népsűrűség

Nord-Trøndelag

Stjørdal, Levanger

26,5

Hedmark

Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar.

29,4

Oppland

Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer.

36,6

Telemark

Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn.

75,9

| (11) | A térképen nem szereplő települések teljes népessége 350 555 fő. |
| --- | --- |

(11)

A térképen nem szereplő települések teljes népessége 350 555 fő.

2.2.4.   Bevont települések

| (12) | A lenti 2. táblázat áttekintést nyújt a magas népsűrűségű megyékben található, a regionális támogatási térképen szereplő településekről (bevont települések).

  2. táblázat








  Megyék | Települések | Népsűrűség |
| --- | --- | --- | --- |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne. | 4,4 |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven. | 7,8 |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne. | 6 |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal. | 5 |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund. | 6,7 |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle. | 4,3 |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå. | 3,2 |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark. | 6,9 |

(12)

A lenti 2. táblázat áttekintést nyújt a magas népsűrűségű megyékben található, a regionális támogatási térképen szereplő településekről (bevont települések).

2. táblázat

Megyék

Települések

Népsűrűség

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne.

4,4

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven.

7,8

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne.

6

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal.

5

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund.

6,7

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle.

4,3

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå.

3,2

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark.

6,9

| (13) | A bevont területek teljes népessége 349 002 fő. |
| --- | --- |

(13)

A bevont területek teljes népessége 349 002 fő.

2.3.   A BEJELENTETT REGIONÁLIS TÁMOGATÁSI TÉRKÉPEN SZEREPLŐ TELEPÜLÉSEK

| (14) | A lenti 3. táblázat áttekintést nyújt a regionális támogatási térképen szereplő összes településről.

  3. táblázat







  Megyék | Települések |
| --- | --- | --- |
| Finnmark | Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga – Nesseby, Deatnu – Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka – Karasjok, Porsáŋgu – Porsanki –Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu – Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø. |
| Troms | Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna – Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad. |
| Nordland | Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø. |
| Nord-Trøndelag | Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer. |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne. |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven. |
| Sogn og Fjordane | Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn. |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne. |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal. |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund. |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle. |
| Telemark | Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje. |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå. |
| Oppland | Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang. |
| Hedmark | Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os. |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark. |

(14)

A lenti 3. táblázat áttekintést nyújt a regionális támogatási térképen szereplő összes településről.

3. táblázat

Megyék

Települések

Finnmark

Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga – Nesseby, Deatnu – Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka – Karasjok, Porsáŋgu – Porsanki –Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu – Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø.

Troms

Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna – Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad.

Nordland

Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø.

Nord-Trøndelag

Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer.

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne.

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven.

Sogn og Fjordane

Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn.

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne.

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal.

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund.

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle.

Telemark

Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje.

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå.

Oppland

Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang.

Hedmark

Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os.

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark.

| (15) | A regionális támogatási térkép által lefedett összes település száma 281. |
| --- | --- |

(15)

A regionális támogatási térkép által lefedett összes település száma 281.

2.4.   A RUGALMAS MEGKÖZELÍTÉS ÉRTÉKELÉSE

| (16) | A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (149) bekezdése meghatározza azokat a követelményeket, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy a térképen be lehessen vonni a megyék 12,5 fő/km2-nél magasabb népsűrűségű területeit. |
| --- | --- |

(16)

A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (149) bekezdése meghatározza azokat a követelményeket, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy a térképen be lehessen vonni a megyék 12,5 fő/km2-nél magasabb népsűrűségű területeit.

| (17) | Először is, a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (142) bekezdése szerint a bevonás eredményeként nem nőhet meg a népességi arány. A prenotifikált terület lakossága 1 253 474 fő, ami Norvégia lakosságának 25,48 %-át jelenti, és így a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (142) bekezdésében meghatározott, 25,51 %-os nemzeti népességi plafon alatt marad. A Hatóság ezért úgy véli, hogy ez a követelmény teljesült. |
| --- | --- |

(17)

Először is, a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (142) bekezdése szerint a bevonás eredményeként nem nőhet meg a népességi arány. A prenotifikált terület lakossága 1 253 474 fő, ami Norvégia lakosságának 25,48 %-át jelenti, és így a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (142) bekezdésében meghatározott, 25,51 %-os nemzeti népességi plafon alatt marad. A Hatóság ezért úgy véli, hogy ez a követelmény teljesült.

| (18) | Másodszor, a megyék azon területein, amelyek esetében rugalmasság alkalmazható, a népsűrűségnek megyei szinten 12,5 fő/km2-nél alacsonyabbnak kell lennie. Amint azt a fenti 2. táblázat is szemlélteti, ez a követelmény megyei szinten a bevont települések vonatkozásában teljesül. |
| --- | --- |

(18)

Másodszor, a megyék azon területein, amelyek esetében rugalmasság alkalmazható, a népsűrűségnek megyei szinten 12,5 fő/km2-nél alacsonyabbnak kell lennie. Amint azt a fenti 2. táblázat is szemlélteti, ez a követelmény megyei szinten a bevont települések vonatkozásában teljesül.

| (19) | Harmadszor, a bevont településeknek szomszédosaknak kell lenniük a 12,5 fő/km2-nél alacsonyabb népsűrűségű megyékkel. A Hatóság megállapítja, hogy a bevont települések teljesítik ezt a követelményt, amint azt a jelen határozat mellékletében található térkép is szemlélteti (7). |
| --- | --- |

(19)

Harmadszor, a bevont településeknek szomszédosaknak kell lenniük a 12,5 fő/km2-nél alacsonyabb népsűrűségű megyékkel. A Hatóság megállapítja, hogy a bevont települések teljesítik ezt a követelményt, amint azt a jelen határozat mellékletében található térkép is szemlélteti (7).

3.   TÁMOGATÁSI INTENZITÁSOK

| (20) | Valamennyi támogatásra jogosult terület általános támogatási plafonja 15 % bruttó támogatási egyenérték, mely kisvállalkozások esetében 20 %-kal, vagy középvállalkozások esetében 10 %-kal egészíthető ki. Ezek a támogatási intenzitások megfelelnek a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (154) és (155) bekezdésében meghatározott felső határoknak. |
| --- | --- |

(20)

Valamennyi támogatásra jogosult terület általános támogatási plafonja 15 % bruttó támogatási egyenérték, mely kisvállalkozások esetében 20 %-kal, vagy középvállalkozások esetében 10 %-kal egészíthető ki. Ezek a támogatási intenzitások megfelelnek a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (154) és (155) bekezdésében meghatározott felső határoknak.

4.   IDŐTARTAM ÉS FELÜLVIZSGÁLAT

| (21) | A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (156) bekezdésének megfelelően a bejelentett térkép 2014. július 1. és 2020. december 31. között lesz hatályban. Szükség esetén, a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (161) bekezdésének megfelelően, a bejelentett térképet 2016 júniusában félidős értékelésnek kell alávetni annak megállapítására, hogy vannak-e olyan újabb térségek, amelyek az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján jogosultak lehetnek regionális támogatásra, valamint meghatározza az egy főre jutó GDP-jüknek megfelelő támogatási intenzitást. |
| --- | --- |

(21)

A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (156) bekezdésének megfelelően a bejelentett térkép 2014. július 1. és 2020. december 31. között lesz hatályban. Szükség esetén, a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (161) bekezdésének megfelelően, a bejelentett térképet 2016 júniusában félidős értékelésnek kell alávetni annak megállapítására, hogy vannak-e olyan újabb térségek, amelyek az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján jogosultak lehetnek regionális támogatásra, valamint meghatározza az egy főre jutó GDP-jüknek megfelelő támogatási intenzitást.

| (22) | Továbbá, e határozat nem korlátozza a Hatóság azon jogkörét, hogy szükség esetén a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően a fenti időszak lejárta előtt felülvizsgálja a térképet. |
| --- | --- |

(22)

Továbbá, e határozat nem korlátozza a Hatóság azon jogkörét, hogy szükség esetén a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően a fenti időszak lejárta előtt felülvizsgálja a térképet.

5.   KÖVETKEZTETÉS – A REGIONÁLIS TÁMOGATÁSI TÉRKÉP ÖSSZEEGYEZTETHETŐ A REGIONÁLIS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRÓL SZÓLÓ IRÁNYMUTATÁSSAL

| (23) | A Hatóság a fenti értékelés alapján úgy véli, hogy Norvégia 2014–2020 közötti regionális támogatási térképe összeegyeztethető a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásban szereplő elvekkel, mivel a lefedett terület nem haladja meg a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (142) bekezdésében meghatározott, támogatásra jogosult népességi arányt. A bevont területek a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (149) bekezdésében meghatározott más követelményeket is teljesítenek, mivel a támogatási intenzitások a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (154) és (155) bekezdésében meghatározott határértékeken belüliek és az időtartam nem hosszabb a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás időtartamánál az iránymutatás (156) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(23)

A Hatóság a fenti értékelés alapján úgy véli, hogy Norvégia 2014–2020 közötti regionális támogatási térképe összeegyeztethető a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásban szereplő elvekkel, mivel a lefedett terület nem haladja meg a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (142) bekezdésében meghatározott, támogatásra jogosult népességi arányt. A bevont területek a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (149) bekezdésében meghatározott más követelményeket is teljesítenek, mivel a támogatási intenzitások a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (154) és (155) bekezdésében meghatározott határértékeken belüliek és az időtartam nem hosszabb a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás időtartamánál az iránymutatás (156) bekezdésének megfelelően.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Norvégia 2014–2020 közötti regionális támogatási térképe összeegyeztethető a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásban szereplő elvekkel. A jelen határozat mellékletét képező térkép a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás integráns része.

2. cikk

E határozat címzettje a Norvég Királyság.

3. cikk

E határozatnak csak az angol nyelvű szövege hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2014. február 26-án.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Oda Helen SLETNES

elnök

Frank BÜCHEL

testületi tag

---

(1)  Elfogadva a 2013. október 23-i 407/13/COL sz. határozattal, még nem tették közzé.

1

(2)  A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (157) bekezdése.

2

(3)  A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (142) bekezdésének a) pontja és (143)–(144) bekezdése.

3

(4)  A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás 149. bekezdése. A norvég hatóságok a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (142) bekezdése 47. lábjegyzetének megfelelően 2010. december 31-i népességi adatokat használt.

4

(5)  Az itt feltüntetett népességi adatok a Norvégia bejelentésében szereplő információt tükrözik.

5

(6)  A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (142) bekezdése. A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (140) bekezdésének megfelelően, a támogatott terület népességszáma alacsonyabb a nem támogatott területekénél (a nem támogatott területek összlakosságszáma 3 666 831).

6

(7)  A Hatóság megjegyzi, hogy a svéd határ mentén kevesebb mint 10 kilométernyi sáv van Rømskog, Marker és Aremark (Østfold megyében) és Hedmark megye támogatásra jogosult területei között. A Hatóság szerint a három Østfold megyei település szomszédosnak tekinthető más, támogatásra jogosult régiókkal, a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (147) bekezdése értelmében. A Hatóság megjegyzi továbbá, hogy Rømskog, Marker és Aremark népsűrűsége alacsony (6,9/km2).

7

2

---

MELLÉKLET

A 2014–2020 KÖZÖTTI REGIONÁLIS TÁMOGATÁSI TÉRKÉP

---

Helyesbítések

| 12.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 172/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 172/59

---

Helyesbítés az egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről szóló 1242/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelethez [Cordero Segureño (OFJ)]

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 323., 2013. december 4.
  )

A 6. oldalon, a mellékletben:

a következő szövegrész:

„1.2. osztály Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.).”,

helyesen:

„1.1. osztály Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)”.

---

| 12.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 172/60 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 172/60

---

Helyesbítés a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az engedélyezés utáni gyógyszerhatásossági vizsgálatok előírását indokolttá tevő esetek tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. február 3-i 357/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 107., 2014. április 10.
  )

A 4. oldalon, a 2. cikkben:

a következő szövegrész:

„Ez az irányelv ....”

helyesen:

„Ez a rendelet ....”.

---