# Eiropas Savienības C 183/2014

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 183 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 14. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 183

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 14. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2014/C 183/01 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2014. gada 20. maijs) par pārskatu pār strukturētā dialoga procesu, tostarp jauniešu sociālo iekļaušanu | 1 |
| 2014/C 183/02 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2014. gada 20. maijs) par Eiropas Savienības darba plānu jaunatnes jomā 2014.–2015. gadam | 5 |
| 2014/C 183/03 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2014. gada 21. maijs) par Eiropas Savienības sporta darba plānu (2014–2017) | 12 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2014/C 183/01

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2014. gada 20. maijs) par pārskatu pār strukturētā dialoga procesu, tostarp jauniešu sociālo iekļaušanu

1

2014/C 183/02

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2014. gada 20. maijs) par Eiropas Savienības darba plānu jaunatnes jomā 2014.–2015. gadam

5

2014/C 183/03

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2014. gada 21. maijs) par Eiropas Savienības sporta darba plānu (2014–2017)

12

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2014/C 183/04 | Padomes secinājumi (2014. gada 20. maijs) par jauniešu uzņēmējdarbības veicināšanu, lai sekmētu jauniešu sociālo iekļautību | 18 |
| 2014/C 183/05 | Padomes secinājumi (2014. gada 20. maijs) par skolotāju efektīvu izglītību | 22 |
| 2014/C 183/06 | Padomes secinājumi (2014. gada 20. maijs) par daudzvalodību un valodu prasmju attīstību | 26 |
| 2014/C 183/07 | Padomes secinājumi (2014. gada 20. maijs) par kvalitātes nodrošināšanu izglītības un apmācības atbalstam | 30 |
| 2014/C 183/08 | Padomes secinājumi (2014. gada 21. maijs) par kultūras mantojumu kā stratēģisku resursu ilgtspējīgai Eiropai | 36 |
| 2014/C 183/09 | Padomes secinājumi (2014. gada 21. maijs) par dzimumu līdztiesību sportā | 39 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2014/C 183/04

Padomes secinājumi (2014. gada 20. maijs) par jauniešu uzņēmējdarbības veicināšanu, lai sekmētu jauniešu sociālo iekļautību

18

2014/C 183/05

Padomes secinājumi (2014. gada 20. maijs) par skolotāju efektīvu izglītību

22

2014/C 183/06

Padomes secinājumi (2014. gada 20. maijs) par daudzvalodību un valodu prasmju attīstību

26

2014/C 183/07

Padomes secinājumi (2014. gada 20. maijs) par kvalitātes nodrošināšanu izglītības un apmācības atbalstam

30

2014/C 183/08

Padomes secinājumi (2014. gada 21. maijs) par kultūras mantojumu kā stratēģisku resursu ilgtspējīgai Eiropai

36

2014/C 183/09

Padomes secinājumi (2014. gada 21. maijs) par dzimumu līdztiesību sportā

39

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 14.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 183/1

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2014. gada 20. maijs) par pārskatu pār strukturētā dialoga procesu, tostarp jauniešu sociālo iekļaušanu

2014/C 183/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

I.   ATGĀDINOT, KA

| 1. | Padomes Rezolūcijā (1) par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) tika atzīts, ka visi jaunieši ir sabiedrības resursi, un uzsvērts, cik svarīgi, izmantojot pastāvīgu strukturētu dialogu ar jauniešiem un jaunatnes organizācijām, ir atbalstīt jauniešu tiesības piedalīties tādas politikas izstrādē, kas viņus skar. |
| --- | --- |

1.

Padomes Rezolūcijā (1) par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) tika atzīts, ka visi jaunieši ir sabiedrības resursi, un uzsvērts, cik svarīgi, izmantojot pastāvīgu strukturētu dialogu ar jauniešiem un jaunatnes organizācijām, ir atbalstīt jauniešu tiesības piedalīties tādas politikas izstrādē, kas viņus skar.

| 2. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcijā (2) (2012. gada 27. novembris) par pārskatu pār strukturēto dialogu ar jauniešiem attiecībā uz jaunatnes līdzdalību Eiropas demokrātiskajā dzīvē tika paziņots, ka Eiropas sadarbības jaunatnes jomā trešā 18 mēnešu darba cikla (laikposms no 2013. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 30. jūnijam) vispārējā tematiskā prioritāte ir sociālā iekļaušana. |
| --- | --- |

2.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcijā (2) (2012. gada 27. novembris) par pārskatu pār strukturēto dialogu ar jauniešiem attiecībā uz jaunatnes līdzdalību Eiropas demokrātiskajā dzīvē tika paziņots, ka Eiropas sadarbības jaunatnes jomā trešā 18 mēnešu darba cikla (laikposms no 2013. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 30. jūnijam) vispārējā tematiskā prioritāte ir sociālā iekļaušana.

II.   ATZĪST, KA

| 3. | Strukturētais dialogs ir uz līdzdalību vērsts process un trešā 18 mēnešu darba cikla iznākums pamatojas uz rezultātiem, kas sasniegti valstu apspriedēs Īrijas, Lietuvas un Grieķijas prezidentūru laikā, kā arī ES jaunatnes konferencēs Dublinā 2013. gada martā, Viļņā 2013. gada septembrī un Salonikos 2014. gada martā. |
| --- | --- |

3.

Strukturētais dialogs ir uz līdzdalību vērsts process un trešā 18 mēnešu darba cikla iznākums pamatojas uz rezultātiem, kas sasniegti valstu apspriedēs Īrijas, Lietuvas un Grieķijas prezidentūru laikā, kā arī ES jaunatnes konferencēs Dublinā 2013. gada martā, Viļņā 2013. gada septembrī un Salonikos 2014. gada martā.

| 4. | Dublinā notikušās jaunatnes konferences kopīgajos secinājumos galvenā uzmanība bija pievērsta šādām prioritātēm: nodarbinātība, līdzdalība, labklājība, atbalsta instrumenti (sociālie un jaunatnes dienesti), jaunatnes organizācijas un jauniešu darba kvalitāte; jaunatnes lietu ministrus ar tiem iepazīstināja Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta padomes 2013. gada maija sanāksmē (3). |
| --- | --- |

4.

Dublinā notikušās jaunatnes konferences kopīgajos secinājumos galvenā uzmanība bija pievērsta šādām prioritātēm: nodarbinātība, līdzdalība, labklājība, atbalsta instrumenti (sociālie un jaunatnes dienesti), jaunatnes organizācijas un jauniešu darba kvalitāte; jaunatnes lietu ministrus ar tiem iepazīstināja Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta padomes 2013. gada maija sanāksmē (3).

| 5. | Viļņā notikušās jaunatnes konferences kopīgajos secinājumos galvenā uzmanība bija pievērsta šādām prioritātēm: izglītība, konsultēšana, pāreja no izglītības uz darba dzīvi, apstākļi darba tirgū, jaunatnes organizāciju un starpnozaru sadarbības loma; jaunatnes lietu ministrus ar tiem iepazīstināja Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta padomes 2013. gada novembra sanāksmē (4). |
| --- | --- |

5.

Viļņā notikušās jaunatnes konferences kopīgajos secinājumos galvenā uzmanība bija pievērsta šādām prioritātēm: izglītība, konsultēšana, pāreja no izglītības uz darba dzīvi, apstākļi darba tirgū, jaunatnes organizāciju un starpnozaru sadarbības loma; jaunatnes lietu ministrus ar tiem iepazīstināja Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta padomes 2013. gada novembra sanāksmē (4).

| 6. | Salonikos notikušās jaunatnes konferences kopīgajos ieteikumos galvenā uzmanība bija pievērsta šādām prioritātēm: kvalitatīva izglītība, kvalitatīva pāreja, kvalitatīvas darbvietas, paaudžu dialogs un savstarpēja mācīšanās, aktīva iekļaušana, jauniešu uzņēmējdarbība un sociālā uzņēmējdarbība (5). |
| --- | --- |

6.

Salonikos notikušās jaunatnes konferences kopīgajos ieteikumos galvenā uzmanība bija pievērsta šādām prioritātēm: kvalitatīva izglītība, kvalitatīva pāreja, kvalitatīvas darbvietas, paaudžu dialogs un savstarpēja mācīšanās, aktīva iekļaušana, jauniešu uzņēmējdarbība un sociālā uzņēmējdarbība (5).

| 7. | Ar programmu Erasmus+ tiek piedāvātas plašākas finansēšanas iespējas strukturētā dialoga atbalstam, tostarp tiešas ikgadējas dotācijas valstu darba grupām. |
| --- | --- |

7.

Ar programmu Erasmus+ tiek piedāvātas plašākas finansēšanas iespējas strukturētā dialoga atbalstam, tostarp tiešas ikgadējas dotācijas valstu darba grupām.

| 8. | Kopīgajā ES ziņojumā par jaunatni (6) (2012. gada 27. novembris) bija iekļauts strukturētā dialoga izvērtējums un ierosināts, ka šo procesu varētu pilnveidot, turpinot izvērtēt strukturētā dialoga norisi un rezultātus, pilnīgojot jauniešu, kuri pārstāv visas sabiedrības grupas, iespējas iekļauties valstu darba grupās un mudinot lēmumu pieņēmējus lielākā mērā ņemt vērā jauniešu ieteikumus. |
| --- | --- |

8.

Kopīgajā ES ziņojumā par jaunatni (6) (2012. gada 27. novembris) bija iekļauts strukturētā dialoga izvērtējums un ierosināts, ka šo procesu varētu pilnveidot, turpinot izvērtēt strukturētā dialoga norisi un rezultātus, pilnīgojot jauniešu, kuri pārstāv visas sabiedrības grupas, iespējas iekļauties valstu darba grupās un mudinot lēmumu pieņēmējus lielākā mērā ņemt vērā jauniešu ieteikumus.

| 9. | Strukturētā dialoga izvērtējumam vajadzētu būt daļai no gaidāmā otrā ES ziņojuma par jaunatni, un tajā būtu jāiekļauj pārskats par to, kā strukturētā dialoga rezultāti tiek ņemti vērā valstu un ES līmenī. |
| --- | --- |

9.

Strukturētā dialoga izvērtējumam vajadzētu būt daļai no gaidāmā otrā ES ziņojuma par jaunatni, un tajā būtu jāiekļauj pārskats par to, kā strukturētā dialoga rezultāti tiek ņemti vērā valstu un ES līmenī.

III.   VIENOJAS PAR ŠĀDIEM PRINCIPIEM STRUKTURĒTĀ DIALOGA PROCESA PILNVEIDOŠANAI UN UZLABOŠANAI:

| 10. | Strukturētajā dialogā un attiecīgajās apspriedēs galvenā uzmanība būtu jāvelta jauniešu un politikas veidotāju kopīgi apspriestajai un Padomes izvirzītajai vispārējai tematiskajai prioritātei, lai visos dialoga ciklos nodrošinātu tā saskaņotu un nepārtrauktu norisi. |
| --- | --- |

10.

Strukturētajā dialogā un attiecīgajās apspriedēs galvenā uzmanība būtu jāvelta jauniešu un politikas veidotāju kopīgi apspriestajai un Padomes izvirzītajai vispārējai tematiskajai prioritātei, lai visos dialoga ciklos nodrošinātu tā saskaņotu un nepārtrauktu norisi.

| 11. | Lai nodrošinātu konsekventu pievēršanos vispārējam tematam un lai uzlabotu laika plānošanu apspriedēs ar jauniešiem, būtu jāizveido strukturētā dialoga cikla vienkāršota un skaidra sistēma.
  Katra cikla pirmajā posmā visām ieinteresētajām personām būtu jāpanāk kopīga izpratne par Padomes izvirzīto vispārējo tematisko prioritāti un attiecībā uz to arī jāizstrādā augšupēja pieeja, un tās būtu jāizmanto kā pamatnostādņu sistēma turpmākajos posmos īstenojamam dialogam.
  Otrajā posmā būtu jārīko apspriešana un jārod iespējamie risinājumi, uz kuriem būtu jāvērš Padomes uzmanība, un, tai noslēdzoties, būtu jāpauž ieteikumi par vispārējo tematisko prioritāti.
  Trešajā posmā galvenā uzmanība būtu jāvelta konkrētu pasākumu formulēšanai, kuri tiks iesniegti Padomei turpmākai apsvēršanai. |
| --- | --- |

11.

Lai nodrošinātu konsekventu pievēršanos vispārējam tematam un lai uzlabotu laika plānošanu apspriedēs ar jauniešiem, būtu jāizveido strukturētā dialoga cikla vienkāršota un skaidra sistēma.

Katra cikla pirmajā posmā visām ieinteresētajām personām būtu jāpanāk kopīga izpratne par Padomes izvirzīto vispārējo tematisko prioritāti un attiecībā uz to arī jāizstrādā augšupēja pieeja, un tās būtu jāizmanto kā pamatnostādņu sistēma turpmākajos posmos īstenojamam dialogam.

Otrajā posmā būtu jārīko apspriešana un jārod iespējamie risinājumi, uz kuriem būtu jāvērš Padomes uzmanība, un, tai noslēdzoties, būtu jāpauž ieteikumi par vispārējo tematisko prioritāti.

Trešajā posmā galvenā uzmanība būtu jāvelta konkrētu pasākumu formulēšanai, kuri tiks iesniegti Padomei turpmākai apsvēršanai.

| 12. | Lai palielinātu strukturētā dialoga ietekmi, valstu darba grupām, izmantojot jaunatnes pētnieku un jaunatnes darbinieku palīdzību un vajadzības gadījumā apspriežoties ar vietējām un reģionālajām iestādēm, būtu jācenšas nodrošināt jauniešu aktīvu iesaistīšanu, tostarp to, kas strukturētajā dialogā iepriekš nav piedalījušies. Jaunatnes informēšanai un darbam ar jaunatni izveidotos tīklus vajadzības gadījumā varētu aicināt atbalstīt valstu darba grupu centienus uzrunāt vairāk jauniešu. |
| --- | --- |

12.

Lai palielinātu strukturētā dialoga ietekmi, valstu darba grupām, izmantojot jaunatnes pētnieku un jaunatnes darbinieku palīdzību un vajadzības gadījumā apspriežoties ar vietējām un reģionālajām iestādēm, būtu jācenšas nodrošināt jauniešu aktīvu iesaistīšanu, tostarp to, kas strukturētajā dialogā iepriekš nav piedalījušies. Jaunatnes informēšanai un darbam ar jaunatni izveidotos tīklus vajadzības gadījumā varētu aicināt atbalstīt valstu darba grupu centienus uzrunāt vairāk jauniešu.

| 13. | Lai uzlabotu ES prezidentvalstu rīkoto jaunatnes konferenču iznākuma kvalitāti, jaunatnes konferencēs izmantotās darba metodes un lēmumu pieņemšanas process būtu jāizvērtē un jāpārskata. Eiropas Komisija un dalībvalstis, pienācīgi ņemot vērā valstu kompetenci, varētu apsvērt atgriezeniskās saiknes mehānismus, lai jaunieši varētu informēt par to, cik īstenojami ir strukturētā dialoga procesā izstrādātie ieteikumi. Paustos ieteikumus attiecīgā gadījumā varētu ņemt vērā, lai sniegtu informāciju politikas veidošanas procesā un panāktu labākus rezultātus jauniešiem. |
| --- | --- |

13.

Lai uzlabotu ES prezidentvalstu rīkoto jaunatnes konferenču iznākuma kvalitāti, jaunatnes konferencēs izmantotās darba metodes un lēmumu pieņemšanas process būtu jāizvērtē un jāpārskata. Eiropas Komisija un dalībvalstis, pienācīgi ņemot vērā valstu kompetenci, varētu apsvērt atgriezeniskās saiknes mehānismus, lai jaunieši varētu informēt par to, cik īstenojami ir strukturētā dialoga procesā izstrādātie ieteikumi. Paustos ieteikumus attiecīgā gadījumā varētu ņemt vērā, lai sniegtu informāciju politikas veidošanas procesā un panāktu labākus rezultātus jauniešiem.

| 14. | Būtu jāuzsāk radošs un uz līdzdalību vērsts process, lai panāktu strukturētā dialoga vienotu un labāku pamanāmību Eiropā, kas ļaus nodrošināt procesa atpazīstamību valstu un Eiropas līmenī. Komisijai būtu jāturpina strukturētajam dialogam veltītas sadaļas izveide Eiropas portālā. |
| --- | --- |

14.

Būtu jāuzsāk radošs un uz līdzdalību vērsts process, lai panāktu strukturētā dialoga vienotu un labāku pamanāmību Eiropā, kas ļaus nodrošināt procesa atpazīstamību valstu un Eiropas līmenī. Komisijai būtu jāturpina strukturētajam dialogam veltītas sadaļas izveide Eiropas portālā.

IV.   VIENOJAS ARĪ PAR TO, KA

| 15. | Strukturētā dialoga ar jauniešiem un jaunatnes organizācijām vispārējā tematiskā prioritāte nākamajam darba ciklam (laikposms no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 31. decembrim) ir iespēju nodrošināšana jauniešiem, kā tas izklāstīts II pielikumā. |
| --- | --- |

15.

Strukturētā dialoga ar jauniešiem un jaunatnes organizācijām vispārējā tematiskā prioritāte nākamajam darba ciklam (laikposms no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 31. decembrim) ir iespēju nodrošināšana jauniešiem, kā tas izklāstīts II pielikumā.

| 16. | Katra prezidentvalsts var papildināt izvēlētās prioritārās jomas, ņemot vērā iespējamo jaunāko notikumu attīstību. |
| --- | --- |

16.

Katra prezidentvalsts var papildināt izvēlētās prioritārās jomas, ņemot vērā iespējamo jaunāko notikumu attīstību.

| 17. | Nākamās prezidentvalstu komandas cikla (laikposms no 2016. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 30. jūnijam) prioritārās jomas būtu jānosaka pirms tās darbības termiņa sākuma. |
| --- | --- |

17.

Nākamās prezidentvalstu komandas cikla (laikposms no 2016. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 30. jūnijam) prioritārās jomas būtu jānosaka pirms tās darbības termiņa sākuma.

---

(1)  OV C 311, 19.12.2009., 1. lpp.

(2)  OV C 380, 11.12.2012., 1. lpp.

(3)  Dok. 7808/13.

(4)  Dok. 14177/13.

(5)  Dok. 7862/1/14 REV 1.

(6)  OV C 394, 20.12.2012., 15. lpp.

---

I PIELIKUMS

Strukturētais dialogs un jaunatnes konferences, kas notika Dublinā, Viļņā un Salonikos, iezīmēja šādas prioritārās jomas, lai Eiropā uzlabotu visu jauniešu sociālo iekļaušanu:

| — | vienlīdzīgu iespēju veicināšana visiem jauniešiem, tostarp atzīstot neformālo un ikdienējo mācīšanos, tādējādi jauniešiem dodot iespēju aktīvi piedalīties mūžizglītībā un uzlabot viņu nodarbināmību, |
| --- | --- |

—

vienlīdzīgu iespēju veicināšana visiem jauniešiem, tostarp atzīstot neformālo un ikdienējo mācīšanos, tādējādi jauniešiem dodot iespēju aktīvi piedalīties mūžizglītībā un uzlabot viņu nodarbināmību,

| — | izglītības iestāžu, jaunatnes organizāciju un citu attiecīgo ieinteresēto personu sadarbības veicināšana, tādējādi stiprinot saikni starp neformālo un ikdienējo mācīšanos un formālo izglītību, lai uzlabotu jauniešu dzīvei nepieciešamās pamatprasmes un sekmētu viņu aktīvu līdzdalību sabiedrības norisēs, |
| --- | --- |

—

izglītības iestāžu, jaunatnes organizāciju un citu attiecīgo ieinteresēto personu sadarbības veicināšana, tādējādi stiprinot saikni starp neformālo un ikdienējo mācīšanos un formālo izglītību, lai uzlabotu jauniešu dzīvei nepieciešamās pamatprasmes un sekmētu viņu aktīvu līdzdalību sabiedrības norisēs,

| — | atbalsts jauniešu vienlīdzīgai piekļuvei tiesībām un iespējām, lai dotu viņiem iespēju pilnvērtīgi piedalīties sabiedrības dzīvē, |
| --- | --- |

—

atbalsts jauniešu vienlīdzīgai piekļuvei tiesībām un iespējām, lai dotu viņiem iespēju pilnvērtīgi piedalīties sabiedrības dzīvē,

| — | starpnozaru sadarbības stiprināšana vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī un starp šiem līmeņiem, lai ņemtu vērā jauniešu vajadzības un nodrošinātu saskaņotu sociālās iekļaušanas politiku. |
| --- | --- |

—

starpnozaru sadarbības stiprināšana vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī un starp šiem līmeņiem, lai ņemtu vērā jauniešu vajadzības un nodrošinātu saskaņotu sociālās iekļaušanas politiku.

---

II PIELIKUMS

Prioritātes Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā laikposmā no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 31. decembrim

Vispārējā prioritāte – iespēju nodrošināšana jauniešiem

Prezidentvalstis ir iedibinājušas stabilu sadarbību jaunatnes jomā, kas izpaužas kā publisko iestāžu un jauniešu strukturētais dialogs. Iespēju nodrošināšana jauniešiem būs vispārējā tematiskā prioritāte Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā laikposmā no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 31. decembrim. Šis temats būs kopējs pavediens, kas nodrošinās trīs prezidentvalstu darba nepārtrauktību un saskaņotību. Iespēju nodrošināšanas tematā būs iekļauti tādi jautājumi kā piekļuve tiesībām un jauniešu politiskās līdzdalības nozīmīgums.

---

| 14.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 183/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 183/5

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2014. gada 20. maijs) par Eiropas Savienības darba plānu jaunatnes jomā 2014.–2015. gadam

2014/C 183/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI

I.   IEVADS

| 1. | ATZĪST, ka kopš tā laika, kad tika pieņemta Rezolūcija par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018), krīze ir izraisījusi jaunas problēmas politikai jaunatnes jomā un ir vajadzīga pastiprināta sadarbība jaunatnes jomā ES līmenī, lai pienācīgi pārvarētu šīs problēmas. |
| --- | --- |

1.

ATZĪST, ka kopš tā laika, kad tika pieņemta Rezolūcija par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018), krīze ir izraisījusi jaunas problēmas politikai jaunatnes jomā un ir vajadzīga pastiprināta sadarbība jaunatnes jomā ES līmenī, lai pienācīgi pārvarētu šīs problēmas.

| 2. | ATGĀDINA, ka ar kopīgo 2012. gada ES ziņojumu par jaunatni tika aicināts veidot stiprāku sasaisti un lielāku saskaņotību starp atjaunināto regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) un stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

2.

ATGĀDINA, ka ar kopīgo 2012. gada ES ziņojumu par jaunatni tika aicināts veidot stiprāku sasaisti un lielāku saskaņotību starp atjaunināto regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) un stratēģiju “Eiropa 2020”.

| 3. | ATGĀDINA Padomes 2013. gada 16. maija secinājumus par jaunatnes politikas potenciāla maksimālu izmantošanu saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem (1), kur Padome saistībā ar atjaunināto regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) piekrita izstrādāt vidēja termiņa darba plānu, saskaņā ar kuru tiktu organizēts darbs jaunatnes politikas jomā un ar jaunatni saistītās politikas jomās, reaģējot uz aktuāliem jaunatnes un ar jaunatni saistītiem jautājumiem un tendencēm, un kurā tiktu norādītas attiecīgās jomas koordinācijai un sadarbībai ar politikas pasākumiem izglītības, apmācības un nodarbinātības jomā, lai nodrošinātu jaunatnes politikas ieguldījumu saistībā ar Eiropas pusgadu. |
| --- | --- |

3.

ATGĀDINA Padomes 2013. gada 16. maija secinājumus par jaunatnes politikas potenciāla maksimālu izmantošanu saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem (1), kur Padome saistībā ar atjaunināto regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) piekrita izstrādāt vidēja termiņa darba plānu, saskaņā ar kuru tiktu organizēts darbs jaunatnes politikas jomā un ar jaunatni saistītās politikas jomās, reaģējot uz aktuāliem jaunatnes un ar jaunatni saistītiem jautājumiem un tendencēm, un kurā tiktu norādītas attiecīgās jomas koordinācijai un sadarbībai ar politikas pasākumiem izglītības, apmācības un nodarbinātības jomā, lai nodrošinātu jaunatnes politikas ieguldījumu saistībā ar Eiropas pusgadu.

| 4. | Attiecīgi PIEKRĪT izstrādāt 18 mēnešu ES darba plānu jaunatnes jomā dalībvalstu un Komisijas rīcībai laikposmam no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 31. decembrim, kas uzskatāms par pilotposmu un ieguldījumu, lai ieviestu atjaunināto regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018). |
| --- | --- |

4.

Attiecīgi PIEKRĪT izstrādāt 18 mēnešu ES darba plānu jaunatnes jomā dalībvalstu un Komisijas rīcībai laikposmam no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 31. decembrim, kas uzskatāms par pilotposmu un ieguldījumu, lai ieviestu atjaunināto regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018).

II.   PRINCIPI

| 5. | UZSKATA, ka darba plāns būtu jābalsta uz šādiem pamatprincipiem:






  — | piešķirt stimulu un atbilstīgu nozīmi ES līmeņa darbam jaunatnes jomā, |
| --- | --- | --- |

5.

UZSKATA, ka darba plāns būtu jābalsta uz šādiem pamatprincipiem:

—

piešķirt stimulu un atbilstīgu nozīmi ES līmeņa darbam jaunatnes jomā,

| — | ar starpnozaru sadarbības palīdzību nodrošināt to, ka pārējās ES politikas jomas (piem., nodarbinātības, izglītības, sociālo jautājumu, veselības aizsardzības joma) tiek informētas par īpašajām problēmām, ar ko saskaras jaunieši, |
| --- | --- |

—

ar starpnozaru sadarbības palīdzību nodrošināt to, ka pārējās ES politikas jomas (piem., nodarbinātības, izglītības, sociālo jautājumu, veselības aizsardzības joma) tiek informētas par īpašajām problēmām, ar ko saskaras jaunieši,

| — | sniegt ieguldījumu ES ekonomikas un sociālās politikas programmas vispārējo prioritāšu īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz stratēģiju “Eiropa 2020” un tās īstenošanas mehānismiem, |
| --- | --- |

—

sniegt ieguldījumu ES ekonomikas un sociālās politikas programmas vispārējo prioritāšu īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz stratēģiju “Eiropa 2020” un tās īstenošanas mehānismiem,

| — | turpināt izstrādāt uz zināšanām un pierādījumiem balstītu politiku jaunatnes jomā, |
| --- | --- |

—

turpināt izstrādāt uz zināšanām un pierādījumiem balstītu politiku jaunatnes jomā,

| — | saglabāt elastīgu sistēmu, kas attiecīgā gadījumā spēj reaģēt uz notikumu attīstību, |
| --- | --- |

—

saglabāt elastīgu sistēmu, kas attiecīgā gadījumā spēj reaģēt uz notikumu attīstību,

| — | veicināt sadarbībā balstītu un saskaņotu pieeju starp dalībvalstīm un Komisiju, lai sniegtu pievienoto vērtību prioritārajās jomās, kas izklāstītas turpmāk 6. punktā, |
| --- | --- |

—

veicināt sadarbībā balstītu un saskaņotu pieeju starp dalībvalstīm un Komisiju, lai sniegtu pievienoto vērtību prioritārajās jomās, kas izklāstītas turpmāk 6. punktā,

| — | attiecīgajos gadījumos šajā darba plānā paredzētajās struktūrās iekļaut esošās neoficiālās struktūras, |
| --- | --- |

—

attiecīgajos gadījumos šajā darba plānā paredzētajās struktūrās iekļaut esošās neoficiālās struktūras,

| — | pilnībā izmantot konsultatīvās procedūras, kas izveidotas strukturizētā dialogā, lai nodrošinātu to, ka darba plānā tiek risināti tādi jautājumi, kas jauniešiem ir svarīgi. |
| --- | --- |

—

pilnībā izmantot konsultatīvās procedūras, kas izveidotas strukturizētā dialogā, lai nodrošinātu to, ka darba plānā tiek risināti tādi jautājumi, kas jauniešiem ir svarīgi.

| 6. | PIEKRĪT, ka, ņemot vērā esošo krīzi, dalībvalstīm un Komisijai, īstenojot ES līmeņa sadarbību, šā darba plāna aptvertajā laikposmā līdz 2015. gada beigām vajadzētu piešķirt prioritāti turpmāk norādītajām tēmām:






  — | darba ar jaunatni un neformālās un ikdienējās mācīšanās attīstīšana un to sniegtais ieguldījums, lai risinātu krīzes radītās sekas jaunatnei, |
| --- | --- | --- |

6.

PIEKRĪT, ka, ņemot vērā esošo krīzi, dalībvalstīm un Komisijai, īstenojot ES līmeņa sadarbību, šā darba plāna aptvertajā laikposmā līdz 2015. gada beigām vajadzētu piešķirt prioritāti turpmāk norādītajām tēmām:

—

darba ar jaunatni un neformālās un ikdienējās mācīšanās attīstīšana un to sniegtais ieguldījums, lai risinātu krīzes radītās sekas jaunatnei,

| — | pastiprināta starpnozaru sadarbība ES stratēģiju sistēmā, |
| --- | --- |

—

pastiprināta starpnozaru sadarbība ES stratēģiju sistēmā,

| — | iespēju nodrošināšana, īpaši uzsverot iespējas izmantot savas tiesības, autonomiju, līdzdalību un aktīvu pilsoniskumu gan ES, gan ārpus tās robežām. |
| --- | --- |

—

iespēju nodrošināšana, īpaši uzsverot iespējas izmantot savas tiesības, autonomiju, līdzdalību un aktīvu pilsoniskumu gan ES, gan ārpus tās robežām.

Vienojas, ka Padome var pārskatīt darba plānu, ņemot vērā panāktos rezultātus un politikas attīstību ES līmenī.

| 7. | VIENOJAS par tādu konkrētu darbību sarakstu, kas atbilst šiem prioritārajiem jautājumiem, un to īstenošanas grafiku, kas izklāstīts I pielikumā. |
| --- | --- |

7.

VIENOJAS par tādu konkrētu darbību sarakstu, kas atbilst šiem prioritārajiem jautājumiem, un to īstenošanas grafiku, kas izklāstīts I pielikumā.

III.   DARBA METODES UN STRUKTŪRAS

| 8. | ATZĪST, ka:






  — | Padomē ir jāpastiprina jaunatnes jomas integrēšana un starpnozaru sadarbība, lai nodrošinātu, ka politikas veidošanā tiek ņemti vērā jauniešu apstākļi un viņu vajadzības. |
| --- | --- | --- |

8.

ATZĪST, ka:

—

Padomē ir jāpastiprina jaunatnes jomas integrēšana un starpnozaru sadarbība, lai nodrošinātu, ka politikas veidošanā tiek ņemti vērā jauniešu apstākļi un viņu vajadzības.

| 9. | VIENOJAS, ka:






  — | šo darba plānu atbalstīs ar darba metodēm, par kurām tika panākta vienošanās atjauninātā regulējumā Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā, kā arī ar nelielu skaitu neoficiālu ekspertu grupu un elastīgu sistēmu attiecībā uz mācīšanos no līdzbiedriem, |
| --- | --- | --- |

9.

VIENOJAS, ka:

—

šo darba plānu atbalstīs ar darba metodēm, par kurām tika panākta vienošanās atjauninātā regulējumā Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā, kā arī ar nelielu skaitu neoficiālu ekspertu grupu un elastīgu sistēmu attiecībā uz mācīšanos no līdzbiedriem,

| — | ekspertu grupas tiks aicinātas savā darbā galveno uzmanību pievērst II iedaļas 6. punktā izklāstītajiem prioritārajiem tematiem un I pielikumā uzskaitītajām darbībām un ievērot tām noteiktos termiņus. Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji var pārskatīt I pielikumā minētās darbības, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem un politikas norisēm ES līmenī, |
| --- | --- |

—

ekspertu grupas tiks aicinātas savā darbā galveno uzmanību pievērst II iedaļas 6. punktā izklāstītajiem prioritārajiem tematiem un I pielikumā uzskaitītajām darbībām un ievērot tām noteiktos termiņus. Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji var pārskatīt I pielikumā minētās darbības, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem un politikas norisēm ES līmenī,

| — | ekspertu grupu dalības un darbības principi ir izklāstīti II pielikumā, |
| --- | --- |

—

ekspertu grupu dalības un darbības principi ir izklāstīti II pielikumā,

| — | saistībā ar jauniešu tiesībām piedalīties tiem domātas politikas veidošanā strukturēts dialogs būs līdzeklis, ar kura palīdzību notiek jauniešu iesaistīšana kopējā domu apmaiņā par šā darba plāna prioritārajām jomām, |
| --- | --- |

—

saistībā ar jauniešu tiesībām piedalīties tiem domātas politikas veidošanā strukturēts dialogs būs līdzeklis, ar kura palīdzību notiek jauniešu iesaistīšana kopējā domu apmaiņā par šā darba plāna prioritārajām jomām,

| — | jaunatnes lietu ģenerāldirektoru neoficiālās sanāksmēs izskatīs stratēģiskus jautājumus, kas rodas saistībā ar šo darba plānu, kā arī jautājumus, kas vispārīgāk saistīti ar ES politiku jaunatnes jomā, |
| --- | --- |

—

jaunatnes lietu ģenerāldirektoru neoficiālās sanāksmēs izskatīs stratēģiskus jautājumus, kas rodas saistībā ar šo darba plānu, kā arī jautājumus, kas vispārīgāk saistīti ar ES politiku jaunatnes jomā,

| — | 2015. gada otrajā pusē Padome novērtēs pašreizējā darba plāna īstenošanas gaitu, balstoties uz tā īstenošanas izvērtējumu, kas sniegts ES ziņojumā par jaunatni ietvertajā vispārējā pārskatā par jaunatnes nozari; minēto ziņojumu Komisija sagatavos līdz 2015. gada jūlijam. |
| --- | --- |

—

2015. gada otrajā pusē Padome novērtēs pašreizējā darba plāna īstenošanas gaitu, balstoties uz tā īstenošanas izvērtējumu, kas sniegts ES ziņojumā par jaunatni ietvertajā vispārējā pārskatā par jaunatnes nozari; minēto ziņojumu Komisija sagatavos līdz 2015. gada jūlijam.

| 10. | ŅEMOT VĒRĀ MINĒTO, AICINA
  dalībvalstis un Komisiju pašreizējā darba plāna periodam izveidot vai saglabāt ekspertu grupas šādās jomās:






  — | darba ar jaunatni kvalitātes sistēmas dalībvalstīs un kopīgu rādītāju vai sistēmu nozīme, |
| --- | --- | --- |

10.

ŅEMOT VĒRĀ MINĒTO, AICINA

dalībvalstis un Komisiju pašreizējā darba plāna periodam izveidot vai saglabāt ekspertu grupas šādās jomās:

—

darba ar jaunatni kvalitātes sistēmas dalībvalstīs un kopīgu rādītāju vai sistēmu nozīme,

| — | īpašā ieguldījuma noteikšana, ko darbs ar jaunatni un neformālā un ikdienējā mācīšana sniedz, lai risinātu jauniešu problēmas, jo īpaši attiecībā uz pārejas posmu no izglītības uz nodarbinātību, |
| --- | --- |

—

īpašā ieguldījuma noteikšana, ko darbs ar jaunatni un neformālā un ikdienējā mācīšana sniedz, lai risinātu jauniešu problēmas, jo īpaši attiecībā uz pārejas posmu no izglītības uz nodarbinātību,

| — | tādi dalībvalstu un Komisijas pasākumi attiecībā uz mācīšanos no līdzbiedriem, kuru mērķis ir identificēt labāko praksi un ieteikumus starpnozaru politikas veidošanā jaunatnes jomā gan ES, gan valstu līmenī. |
| --- | --- |

—

tādi dalībvalstu un Komisijas pasākumi attiecībā uz mācīšanos no līdzbiedriem, kuru mērķis ir identificēt labāko praksi un ieteikumus starpnozaru politikas veidošanā jaunatnes jomā gan ES, gan valstu līmenī.

IV.   DARBĪBAS

| 11. | AICINA DALĪBVALSTIS






  — | strādāt kopīgi, saņemot Komisijas atbalstu un izmantojot šajā rezolūcijā minētās atjauninātā regulējuma darba metodes, |
| --- | --- | --- |

11.

AICINA DALĪBVALSTIS

—

strādāt kopīgi, saņemot Komisijas atbalstu un izmantojot šajā rezolūcijā minētās atjauninātā regulējuma darba metodes,

| — | atbilstīgi Padomes secinājumiem par jaunatnes politikas potenciāla maksimālu izmantošanu saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem arī turpmāk veicināt jaunatnes perspektīvu aktīvu iesaisti valsts politikas veidošanā saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020” un Eiropas pusgadu, |
| --- | --- |

—

atbilstīgi Padomes secinājumiem par jaunatnes politikas potenciāla maksimālu izmantošanu saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem arī turpmāk veicināt jaunatnes perspektīvu aktīvu iesaisti valsts politikas veidošanā saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020” un Eiropas pusgadu,

| — | ievērojot subsidiaritātes principu, apsvērt to, lai valsts un reģionāla līmeņa politikas izstrādē pienācīgi tiktu ņemts vērā atjauninātais regulējums Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) un šis darba plāns, |
| --- | --- |

—

ievērojot subsidiaritātes principu, apsvērt to, lai valsts un reģionāla līmeņa politikas izstrādē pienācīgi tiktu ņemts vērā atjauninātais regulējums Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) un šis darba plāns,

| — | atbilstošos gadījumos informēt jaunatni un jaunatnes organizācijas par ES darba plāna īstenošanā gūtajiem panākumiem ar mērķi nodrošināt darbību atbilstīgumu un atpazīstamību. |
| --- | --- |

—

atbilstošos gadījumos informēt jaunatni un jaunatnes organizācijas par ES darba plāna īstenošanā gūtajiem panākumiem ar mērķi nodrošināt darbību atbilstīgumu un atpazīstamību.

| 12. | AICINA PADOMES PREZIDENTVALSTIS






  — | saistībā ar prezidentvalstu trijotni, veidojot savu programmu, ņemt vērā ES darba plāna prioritāros jautājumus, |
| --- | --- | --- |

12.

AICINA PADOMES PREZIDENTVALSTIS

—

saistībā ar prezidentvalstu trijotni, veidojot savu programmu, ņemt vērā ES darba plāna prioritāros jautājumus,

| — | beidzoties 18 mēnešu periodam, uz kuru attiecas šī rezolūcija, un pamatojoties uz izvērtējumu, kas tiks iekļauts uz dalībvalstu brīvprātīgiem ieguldījumiem balstītā un Komisijas sagatavotā ES ziņojumā par jaunatni, apsvērt iespēju ierosināt jaunu darba plānu nākamajam laikposmam, |
| --- | --- |

—

beidzoties 18 mēnešu periodam, uz kuru attiecas šī rezolūcija, un pamatojoties uz izvērtējumu, kas tiks iekļauts uz dalībvalstu brīvprātīgiem ieguldījumiem balstītā un Komisijas sagatavotā ES ziņojumā par jaunatni, apsvērt iespēju ierosināt jaunu darba plānu nākamajam laikposmam,

| — | rosināt jaunatnes lietu ģenerāldirektoriem savās kārtējās neoficiālās sanāksmēs apspriest un izmantot ar šo darba plānu iegūtos rezultātus, atbilstošos gadījumos organizēt kopīgas starpnozaru ģenerāldirektoru ārkārtas sanāksmes un plaši informēt par rezultātiem. |
| --- | --- |

—

rosināt jaunatnes lietu ģenerāldirektoriem savās kārtējās neoficiālās sanāksmēs apspriest un izmantot ar šo darba plānu iegūtos rezultātus, atbilstošos gadījumos organizēt kopīgas starpnozaru ģenerāldirektoru ārkārtas sanāksmes un plaši informēt par rezultātiem.

| 13. | AICINA KOMISIJU






  — | atbalstīt dalībvalstis un sadarboties ar tām, īstenojot šo darba plānu, jo īpaši pielikumā minētās darbības, |
| --- | --- | --- |

13.

AICINA KOMISIJU

—

atbalstīt dalībvalstis un sadarboties ar tām, īstenojot šo darba plānu, jo īpaši pielikumā minētās darbības,

| — | informēt dalībvalstis par ierosmēm, kas tiek īstenotas vai plānotas ES politikā jaunatnes jomā un citās attiecīgās politikas sfērās, kas ietekmē jaunatnes jomu, un par attiecīgu notikumu attīstību Komisijā, |
| --- | --- |

—

informēt dalībvalstis par ierosmēm, kas tiek īstenotas vai plānotas ES politikā jaunatnes jomā un citās attiecīgās politikas sfērās, kas ietekmē jaunatnes jomu, un par attiecīgu notikumu attīstību Komisijā,

| — | izskatīt iespējas, kā veicināt iespējami plašu dalībvalstu līdzdalību ekspertu grupu sanāksmēs, |
| --- | --- |

—

izskatīt iespējas, kā veicināt iespējami plašu dalībvalstu līdzdalību ekspertu grupu sanāksmēs,

| — | līdz 2015. gada jūlijam, pamatojoties uz dalībvalstu brīvprātīgu ieguldījumu, ietvert ES ziņojuma par jaunatni priekšlikumā izvērtējumu par darba plāna īstenošanu un atbilstīgumu. Šis ziņojums tiks izmantots par pamatu iespējama nākamā Padomes darba plāna gatavošanai 2015. gada otrajā pusgadā, |
| --- | --- |

—

līdz 2015. gada jūlijam, pamatojoties uz dalībvalstu brīvprātīgu ieguldījumu, ietvert ES ziņojuma par jaunatni priekšlikumā izvērtējumu par darba plāna īstenošanu un atbilstīgumu. Šis ziņojums tiks izmantots par pamatu iespējama nākamā Padomes darba plāna gatavošanai 2015. gada otrajā pusgadā,

| — | censties nodrošināt, lai šis darba plāns būtu saskaņots ar darba plānu, kas attiecas uz partnerattiecību nolīgumu ar Eiropas Padomi jaunatnes jomā, |
| --- | --- |

—

censties nodrošināt, lai šis darba plāns būtu saskaņots ar darba plānu, kas attiecas uz partnerattiecību nolīgumu ar Eiropas Padomi jaunatnes jomā,

| — | ierosināt elastīgu sistēmu attiecībā uz savstarpēju dalībvalstu mācīšanos no līdzbiedriem. |
| --- | --- |

—

ierosināt elastīgu sistēmu attiecībā uz savstarpēju dalībvalstu mācīšanos no līdzbiedriem.

| 14. | AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SAVĀS KOMPETENČU JOMĀS UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU






  — | turpināt ciešu sadarbību ekspertu līmenī saskaņā ar šīs rezolūcijas I un II pielikumu, |
| --- | --- | --- |

14.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SAVĀS KOMPETENČU JOMĀS UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU

—

turpināt ciešu sadarbību ekspertu līmenī saskaņā ar šīs rezolūcijas I un II pielikumu,

| — | mudina citas nozares ņemt vērā jaunatnes jomu, formulējot, īstenojot un izvērtējot politiku un rīcību citās politikas jomās, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai tiktu nodrošināta jaunatnes jomas laicīga un efektīva iekļaušana attiecīgās politikas veidošanas procesā, |
| --- | --- |

—

mudina citas nozares ņemt vērā jaunatnes jomu, formulējot, īstenojot un izvērtējot politiku un rīcību citās politikas jomās, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai tiktu nodrošināta jaunatnes jomas laicīga un efektīva iekļaušana attiecīgās politikas veidošanas procesā,

| — | gādāt, lai labāk tiek novērtēts jaunatnes politikas ieguldījums stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējos mērķos, ņemot vērā jaunatnes jomas lielās iespējas dot ieguldījumu gudrā, ilgtspējīgā un iekļaujošā izaugsmē un radīt jaunas darbvietas un ņemot vērā šīs jomas pozitīvo ietekmi uz nodarbinātību, sociālo iekļaušanu, izglītību un apmācību, kā arī veselības aizsardzību un labklājību. |
| --- | --- |

—

gādāt, lai labāk tiek novērtēts jaunatnes politikas ieguldījums stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējos mērķos, ņemot vērā jaunatnes jomas lielās iespējas dot ieguldījumu gudrā, ilgtspējīgā un iekļaujošā izaugsmē un radīt jaunas darbvietas un ņemot vērā šīs jomas pozitīvo ietekmi uz nodarbinātību, sociālo iekļaušanu, izglītību un apmācību, kā arī veselības aizsardzību un labklājību.

---

(1)  OV C 224, 3.8.2013., 2. lpp.

---

I PIELIKUMS

Uz prioritārajiem jautājumiem balstītas darbības

| Darbība | Darba metode/instruments | Rezultāti un termiņi |
| --- | --- | --- |
| Darba ar jaunatni un neformālās un ikdienējās mācīšanās attīstīšana un to sniegtais ieguldījums, lai risinātu krīzes radītās sekas jaunatnei |
| Attīstīt Eiropā darbu ar jaunatni | Politikas izstrāde, balstoties uz atzinumiem:
  pētījums “Darbs ar jaunatni – darba ar jaunatni nozīme Eiropas Savienībā” | 2015. gada otrais pusgads: (iesp.) viedokļu apmaiņa Padomē un, sekojot tās rezultātiem – turpmāko posmu apsvēršana |
| Ekspertu grupa – darba ar jaunatni kvalitātes sistēmas ES dalībvalstīs un kopīgu rādītāju vai sistēmu nozīme | 2015. gada pirmais pusgads: ekspertu grupa, lai sagatavotu rādītāju vai sistēmu kopumu, ar kuru raksturo darba ar jaunatni sistēmu kvalitāti

  2015. gada otrais pusgads (iesp.) Padomes secinājumi |
| Veicināt jaunatnes politikas ieguldījumu, lai risinātu problēmas Eiropā | Ekspertu grupa jautājumos par īpašā ieguldījuma noteikšanu, ko darbs ar jaunatni sniedz, lai risinātu jauniešu problēmas, jo īpaši attiecībā uz pārejas posmu no izglītības uz nodarbinātību | 2015. gada pirmais pusgads: (iesp.) Padomes secinājumi par jaunatnes politikas un starpnozaru sadarbības iespējām risināt ES galvenos izaicinājumus, jo īpaši saistībā ar jauniešiem |
| Politikas izstrāde, balstoties uz atzinumiem: Eiropas zināšanu centrs jaunatnes politikai (EKCYP) | 2015. gada pirmais pusgads: ziņojums par labo praksi attiecībā uz ikdienējās un neformālās izglītības savstarpējo sadarbību, tostarp politikas ieteikumi |
| Pastiprināta starpnozaru sadarbība ES stratēģiju sistēmā |
| Stiprināt ES līmenī starpnozaru politikas veidošanu jaunatnes jomā | Padome un tās sagatavošanas struktūras (Jaunatnes jautājumu darba grupa) | 2015. gada pirmais pusgads: iespējams ieteikums par jaunatnes sektora ieguldījumu svarīgos Eiropas pusgada politikas pasākumos |
| Stiprināt valstu līmenī starpnozaru politikas veidošanu jaunatnes jomā | Dalībvalstu savstarpēja mācīšanās no līdzbiedriem | 2015. gada otrais pusgads: starpposma ziņojums par labo praksi un ieteikumi starpnozaru politikas veidošanā jaunatnes jomā valstu līmenī |
| Iespēju nodrošināšana, īpaši uzsverot iespējas izmantot savas tiesības, autonomiju, līdzdalību un aktīvu pilsoniskumu gan ES, gan ārpus tās robežām |
| Iespēju nodrošināšana jauniešiem, īpaši uzsverot iespējas izmantot savas tiesības, lai veicinātu autonomiju un iesaistīšanos sabiedrībā | Strukturēts dialogs ar jauniešiem | 2014. gada otrais pusgads (iesp.) Padomes secinājumi par jauniešu iespējām izmantot savas tiesības, lai veicinātu autonomiju un iesaistīšanos sabiedrībā |
| Nodrošināt iespēju jauniešiem īstenot politiska līmeņa dalību demokrātiskās norisēs Eiropā | Strukturēts dialogs ar jauniešiem; rezultāti | |
| Politikas izstrāde, balstoties uz atzinumiem:






  — | Londonas Ekonomikas un politisko zinātņu augstskola: jauniešu iesaistīšanās demokrātiskās norisēs |

Darbība

Darba metode/instruments

Rezultāti un termiņi

Darba ar jaunatni un neformālās un ikdienējās mācīšanās attīstīšana un to sniegtais ieguldījums, lai risinātu krīzes radītās sekas jaunatnei

Attīstīt Eiropā darbu ar jaunatni

Politikas izstrāde, balstoties uz atzinumiem:

pētījums “Darbs ar jaunatni – darba ar jaunatni nozīme Eiropas Savienībā”

2015. gada otrais pusgads: (iesp.) viedokļu apmaiņa Padomē un, sekojot tās rezultātiem – turpmāko posmu apsvēršana

Ekspertu grupa – darba ar jaunatni kvalitātes sistēmas ES dalībvalstīs un kopīgu rādītāju vai sistēmu nozīme

2015. gada pirmais pusgads: ekspertu grupa, lai sagatavotu rādītāju vai sistēmu kopumu, ar kuru raksturo darba ar jaunatni sistēmu kvalitāti

2015. gada otrais pusgads (iesp.) Padomes secinājumi

Veicināt jaunatnes politikas ieguldījumu, lai risinātu problēmas Eiropā

Ekspertu grupa jautājumos par īpašā ieguldījuma noteikšanu, ko darbs ar jaunatni sniedz, lai risinātu jauniešu problēmas, jo īpaši attiecībā uz pārejas posmu no izglītības uz nodarbinātību

2015. gada pirmais pusgads: (iesp.) Padomes secinājumi par jaunatnes politikas un starpnozaru sadarbības iespējām risināt ES galvenos izaicinājumus, jo īpaši saistībā ar jauniešiem

Politikas izstrāde, balstoties uz atzinumiem: Eiropas zināšanu centrs jaunatnes politikai (EKCYP)

2015. gada pirmais pusgads: ziņojums par labo praksi attiecībā uz ikdienējās un neformālās izglītības savstarpējo sadarbību, tostarp politikas ieteikumi

Pastiprināta starpnozaru sadarbība ES stratēģiju sistēmā

Stiprināt ES līmenī starpnozaru politikas veidošanu jaunatnes jomā

Padome un tās sagatavošanas struktūras (Jaunatnes jautājumu darba grupa)

2015. gada pirmais pusgads: iespējams ieteikums par jaunatnes sektora ieguldījumu svarīgos Eiropas pusgada politikas pasākumos

Stiprināt valstu līmenī starpnozaru politikas veidošanu jaunatnes jomā

Dalībvalstu savstarpēja mācīšanās no līdzbiedriem

2015. gada otrais pusgads: starpposma ziņojums par labo praksi un ieteikumi starpnozaru politikas veidošanā jaunatnes jomā valstu līmenī

Iespēju nodrošināšana, īpaši uzsverot iespējas izmantot savas tiesības, autonomiju, līdzdalību un aktīvu pilsoniskumu gan ES, gan ārpus tās robežām

Iespēju nodrošināšana jauniešiem, īpaši uzsverot iespējas izmantot savas tiesības, lai veicinātu autonomiju un iesaistīšanos sabiedrībā

Strukturēts dialogs ar jauniešiem

2014. gada otrais pusgads (iesp.) Padomes secinājumi par jauniešu iespējām izmantot savas tiesības, lai veicinātu autonomiju un iesaistīšanos sabiedrībā

Nodrošināt iespēju jauniešiem īstenot politiska līmeņa dalību demokrātiskās norisēs Eiropā

Strukturēts dialogs ar jauniešiem; rezultāti

Politikas izstrāde, balstoties uz atzinumiem:

—

Londonas Ekonomikas un politisko zinātņu augstskola: jauniešu iesaistīšanās demokrātiskās norisēs

| — | Eirobarometra zibensaptauja 375 – Eiropas jaunatne: iesaistīšanās demokrātiskās norisēs |
| --- | --- |

—

Eirobarometra zibensaptauja 375 – Eiropas jaunatne: iesaistīšanās demokrātiskās norisēs

| — | Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA) – dalība politikā un ES pilsonība: jauniešu uzskati un uzvedība |
| --- | --- |

—

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA) – dalība politikā un ES pilsonība: jauniešu uzskati un uzvedība

2015. gada otrais pusgads: (iesp.) Padomes secinājumi

---

II PIELIKUMS

Principi dalībai ekspertu grupās un to darbībai, ko dalībvalstis un Komisija izveidojušas saistībā ar ES darba plānu jaunatnes jomā (2014. gada 1. jūlijs – 2015. gada 31. decembris)

Dalība

| — | Dalībvalstu dalība grupu darbā ir brīvprātīga, un dalībvalstis var grupām pievienoties jebkurā laikā. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu dalība grupu darbā ir brīvprātīga, un dalībvalstis var grupām pievienoties jebkurā laikā.

| — | Dalībvalstis, kas vēlas iesaistīties ekspertu grupu darbā, izvirza ekspertus par attiecīgo grupu locekļiem. Dalībvalstis nodrošina, lai izvirzītajiem ekspertiem ir vajadzīgā pieredze attiecīgajā jomā valsts līmenī, un nodrošina efektīvu saziņu ar kompetentajām valsts iestādēm. Iecelšanu koordinēs Komisija. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis, kas vēlas iesaistīties ekspertu grupu darbā, izvirza ekspertus par attiecīgo grupu locekļiem. Dalībvalstis nodrošina, lai izvirzītajiem ekspertiem ir vajadzīgā pieredze attiecīgajā jomā valsts līmenī, un nodrošina efektīvu saziņu ar kompetentajām valsts iestādēm. Iecelšanu koordinēs Komisija.

| — | Katra ekspertu grupa var nolemt uzaicināt citus dalībniekus, proti, neatkarīgus ekspertus, jaunatnes organizāciju pārstāvjus un citas ieinteresētas personas, kā arī Eiropas trešo valstu pārstāvjus. |
| --- | --- |

—

Katra ekspertu grupa var nolemt uzaicināt citus dalībniekus, proti, neatkarīgus ekspertus, jaunatnes organizāciju pārstāvjus un citas ieinteresētas personas, kā arī Eiropas trešo valstu pārstāvjus.

Darba procedūras

| — | Ekspertu grupas strādās ar mērķi sasniegt nelielu skaitu konkrētus un tālāk izmantojamus rezultātus uzdotajā tematiskajā jomā. |
| --- | --- |

—

Ekspertu grupas strādās ar mērķi sasniegt nelielu skaitu konkrētus un tālāk izmantojamus rezultātus uzdotajā tematiskajā jomā.

| — | Lai īstenotu šo darba plānu, katras ekspertu grupas pienākums ekspertu grupas pirmajā sanāksmē būs iecelt grupas priekšsēdētāju vai līdzpriekšsēdētājus pēc tam, kad būs pieņemts darba plāns. Katra ekspertu grupa sagatavos darba grafiku atbilstīgi šim darba plānam. |
| --- | --- |

—

Lai īstenotu šo darba plānu, katras ekspertu grupas pienākums ekspertu grupas pirmajā sanāksmē būs iecelt grupas priekšsēdētāju vai līdzpriekšsēdētājus pēc tam, kad būs pieņemts darba plāns. Katra ekspertu grupa sagatavos darba grafiku atbilstīgi šim darba plānam.

| — | Dalībvalstīm būs iespēja sniegt ekspertu grupām ieteikumus, lai nodrošinātu vēlamo rezultātu noteiktajos termiņos, kā arī grupas darba koordināciju. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīm būs iespēja sniegt ekspertu grupām ieteikumus, lai nodrošinātu vēlamo rezultātu noteiktajos termiņos, kā arī grupas darba koordināciju.

| — | Padome un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji lems par to, vai ir piemēroti ierosināt ekspertu grupām jaunas darbības. |
| --- | --- |

—

Padome un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji lems par to, vai ir piemēroti ierosināt ekspertu grupām jaunas darbības.

| — | Komisija darba grupām sniegs speciālās zināšanas, kā arī materiāltehnisko un sekretariāta atbalstu. Cik vien iespējams, tā atbalstīs darba grupas arī ar citiem piemērotiem līdzekļiem (tostarp veicot attiecīgus pētījumus ekspertu grupu darbības jomā). |
| --- | --- |

—

Komisija darba grupām sniegs speciālās zināšanas, kā arī materiāltehnisko un sekretariāta atbalstu. Cik vien iespējams, tā atbalstīs darba grupas arī ar citiem piemērotiem līdzekļiem (tostarp veicot attiecīgus pētījumus ekspertu grupu darbības jomā).

| — | Ekspertu grupu sanāksmes notiks galvenokārt Briselē, taču pēc dalībvalstu ielūguma sanāksmes var rīkot arī ārpus Briseles. |
| --- | --- |

—

Ekspertu grupu sanāksmes notiks galvenokārt Briselē, taču pēc dalībvalstu ielūguma sanāksmes var rīkot arī ārpus Briseles.

| — | Paredzēts, ka ekspertu grupu sanāksmes notiks divreiz gadā, taču vajadzības gadījumā grupas var pieņemt citādu sanāksmju grafiku. |
| --- | --- |

—

Paredzēts, ka ekspertu grupu sanāksmes notiks divreiz gadā, taču vajadzības gadījumā grupas var pieņemt citādu sanāksmju grafiku.

Ziņojumi un informēšana

| — | Ekspertu grupu priekšsēdētāji Jaunatnes jautājumu darba grupai ziņos par to, kā norit darbs attiecīgajās ekspertu grupās, un iesniegs Jaunatnes jautājumu darba grupai ieteikumus par iespējamām turpmākām darbībām. |
| --- | --- |

—

Ekspertu grupu priekšsēdētāji Jaunatnes jautājumu darba grupai ziņos par to, kā norit darbs attiecīgajās ekspertu grupās, un iesniegs Jaunatnes jautājumu darba grupai ieteikumus par iespējamām turpmākām darbībām.

| — | Visu ekspertu grupu sanāksmju darba kārtības un ziņojumi būs pieejami visām dalībvalstīm neatkarīgi no tā, cik lielā mērā tās ir iesaistījušās attiecīgās jomas darbā. Grupu ziņojumus publicēs. |
| --- | --- |

—

Visu ekspertu grupu sanāksmju darba kārtības un ziņojumi būs pieejami visām dalībvalstīm neatkarīgi no tā, cik lielā mērā tās ir iesaistījušās attiecīgās jomas darbā. Grupu ziņojumus publicēs.

| — | Ekspertu grupu ziņojumus iestrādās Komisijas ziņojumā par darba plāna īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Ekspertu grupu ziņojumus iestrādās Komisijas ziņojumā par darba plāna īstenošanu.

---

| 14.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 183/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 183/12

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2014. gada 21. maijs) par Eiropas Savienības sporta darba plānu (2014–2017)

2014/C 183/03

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

I.   IEVADS

| 1. | ATGĀDINA par kompetenci, kas piešķirta Eiropas Savienībai, jo īpaši ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 6. un 165. pantu, – saskaņā ar to sports ir joma, kurā ES līmeņa darbībai būtu jāatbalsta, jākoordinē un jāpapildina dalībvalstu darbības; |
| --- | --- |

1.

ATGĀDINA par kompetenci, kas piešķirta Eiropas Savienībai, jo īpaši ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 6. un 165. pantu, – saskaņā ar to sports ir joma, kurā ES līmeņa darbībai būtu jāatbalsta, jākoordinē un jāpapildina dalībvalstu darbības;

| 2. | ATGĀDINA par Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju par Eiropas sporta darba plānu 2011.–2014. gadam (1); |
| --- | --- |

2.

ATGĀDINA par Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju par Eiropas sporta darba plānu 2011.–2014. gadam (1);

| 3. | ATZINĪGI VĒRTĒ Komisijas ziņojumu par Eiropas Savienības sporta darba plāna 2011.–2014. gadam īstenošanu (2); |
| --- | --- |

3.

ATZINĪGI VĒRTĒ Komisijas ziņojumu par Eiropas Savienības sporta darba plāna 2011.–2014. gadam īstenošanu (2);

| 4. | ATZĪST, ka sports var palīdzēt sasniegt mērķus, kas ir noteikti stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei “Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

4.

ATZĪST, ka sports var palīdzēt sasniegt mērķus, kas ir noteikti stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei “Eiropa 2020”;

| 5. | ATGĀDINA par Padomes 2010. gada 18. novembra rezolūciju, kurā Padome ir piekritusi līdztekus Padomes sanāksmēm regulāri sasaukt neoficiālu ES valsts iestāžu un sporta kustību vadošo pārstāvju sanāksmi, lai apmainītos ar viedokļiem par ES sporta nozares jautājumiem (3); |
| --- | --- |

5.

ATGĀDINA par Padomes 2010. gada 18. novembra rezolūciju, kurā Padome ir piekritusi līdztekus Padomes sanāksmēm regulāri sasaukt neoficiālu ES valsts iestāžu un sporta kustību vadošo pārstāvju sanāksmi, lai apmainītos ar viedokļiem par ES sporta nozares jautājumiem (3);

| 6. | PIEKRĪT tam, ka jāturpina izstrādāt Eiropas sadarbības sistēmu sporta jomā, sagatavojot dalībvalstu un Komisijas rīcības otro trīs gadu ES sporta darba plānu; |
| --- | --- |

6.

PIEKRĪT tam, ka jāturpina izstrādāt Eiropas sadarbības sistēmu sporta jomā, sagatavojot dalībvalstu un Komisijas rīcības otro trīs gadu ES sporta darba plānu;

| 7. | PIEKRĪT, ka ES līmeņa darbības sporta jomā būtu jāvērš uz prioritārām tēmām, pamatjautājumiem, rezultātiem, darba metodēm un struktūrām, kas uzskaitītas šajā darba plānā un izklāstītas I pielikumā; |
| --- | --- |

7.

PIEKRĪT, ka ES līmeņa darbības sporta jomā būtu jāvērš uz prioritārām tēmām, pamatjautājumiem, rezultātiem, darba metodēm un struktūrām, kas uzskaitītas šajā darba plānā un izklāstītas I pielikumā;

| 8. | PIEŅEM ZINĀŠANAI 2013. gada Eirobarometra aptauju par sportu un fiziskām aktivitātēm un atzīst ievērojamās atšķirības, kas pastāv starp dalībvalstīm, tostarp rezultātus par brīvprātīgo darbu un sēdošu dzīvesveidu; |
| --- | --- |

8.

PIEŅEM ZINĀŠANAI 2013. gada Eirobarometra aptauju par sportu un fiziskām aktivitātēm un atzīst ievērojamās atšķirības, kas pastāv starp dalībvalstīm, tostarp rezultātus par brīvprātīgo darbu un sēdošu dzīvesveidu;

II.   TURPINĀT ATTĪSTĪT EIROPAS DIMENSIJU SPORTĀ, IZSTRĀDĀJOT ES DARBA PLĀNU

| 9. | UZSKATA, ka ES trīs gadu sporta darba plāns būtu jābalsta uz šādiem pamatprincipiem:






  — | veicināt sadarbīgu un saskaņotu pieeju starp dalībvalstīm un Komisiju, lai ilgākā termiņā panāktu papildvērtību sporta jomā ES līmenī, |
| --- | --- | --- |

9.

UZSKATA, ka ES trīs gadu sporta darba plāns būtu jābalsta uz šādiem pamatprincipiem:

—

veicināt sadarbīgu un saskaņotu pieeju starp dalībvalstīm un Komisiju, lai ilgākā termiņā panāktu papildvērtību sporta jomā ES līmenī,

| — | risināt starptautiskas problēmas, izmantojot saskaņotu ES pieeju, |
| --- | --- |

—

risināt starptautiskas problēmas, izmantojot saskaņotu ES pieeju,

| — | ņemt vērā sporta īpašo raksturu, |
| --- | --- |

—

ņemt vērā sporta īpašo raksturu,

| — | apsvērt vajadzību integrēt sportu citās ES politikas jomās, |
| --- | --- |

—

apsvērt vajadzību integrēt sportu citās ES politikas jomās,

| — | turpināt izstrādāt uz pierādījumiem balstītu sporta politiku, |
| --- | --- |

—

turpināt izstrādāt uz pierādījumiem balstītu sporta politiku,

| — | veicināt ES ekonomikas un sociālās politikas programmas, jo īpaši stratēģijas “Eiropa 2020”, visaptverošās prioritātes, |
| --- | --- |

—

veicināt ES ekonomikas un sociālās politikas programmas, jo īpaši stratēģijas “Eiropa 2020”, visaptverošās prioritātes,

| — | balstīties uz pirmā ES sporta darba plāna sasniegumiem, |
| --- | --- |

—

balstīties uz pirmā ES sporta darba plāna sasniegumiem,

| — | papildināt un pastiprināt to darbību ietekmi, kas sāktas saskaņā ar programmu Erasmus+ sporta jomā; |
| --- | --- |

—

papildināt un pastiprināt to darbību ietekmi, kas sāktas saskaņā ar programmu Erasmus+ sporta jomā;

| 10. | UZSVER, ka šim ES darba plānam vajadzētu būt elastīgai sistēmai, kura attiecīgā gadījumā spēj reaģēt uz notikumu attīstību sporta jomā; |
| --- | --- |

10.

UZSVER, ka šim ES darba plānam vajadzētu būt elastīgai sistēmai, kura attiecīgā gadījumā spēj reaģēt uz notikumu attīstību sporta jomā;

| 11. | PIEKRĪT, ka šā darba plāna termiņā dalībvalstīm un Komisijai par prioritāti būtu jāuzskata turpmāk izklāstītās tēmas un pamatjautājumi. Katra prezidentvalsts tos varētu papildināt, ņemot vērā iespējamo jaunāko notikumu attīstību:






  1) | godprātīgums sportā, it īpaši cīņa pret dopingu un spēļu rezultātu pasūtīšanu, nepilngadīgo aizsardzība, laba pārvaldība un dzimumu līdztiesība; |
| --- | --- | --- |

11.

PIEKRĪT, ka šā darba plāna termiņā dalībvalstīm un Komisijai par prioritāti būtu jāuzskata turpmāk izklāstītās tēmas un pamatjautājumi. Katra prezidentvalsts tos varētu papildināt, ņemot vērā iespējamo jaunāko notikumu attīstību:

1)

godprātīgums sportā, it īpaši cīņa pret dopingu un spēļu rezultātu pasūtīšanu, nepilngadīgo aizsardzība, laba pārvaldība un dzimumu līdztiesība;

| 2) | sporta ekonomiskie aspekti, jo īpaši sporta ilgtspējīga finansēšana, liela mēroga sporta pasākumu pēctecība, sporta sniegtie ekonomiskie ieguvumi un inovācija; |
| --- | --- |

2)

sporta ekonomiskie aspekti, jo īpaši sporta ilgtspējīga finansēšana, liela mēroga sporta pasākumu pēctecība, sporta sniegtie ekonomiskie ieguvumi un inovācija;

| 3) | sports un sabiedrība, jo īpaši veselību veicinošas fiziskās aktivitātes, brīvprātīgais darbs, nodarbinātība sportā, kā arī izglītība un apmācība sportā; |
| --- | --- |

3)

sports un sabiedrība, jo īpaši veselību veicinošas fiziskās aktivitātes, brīvprātīgais darbs, nodarbinātība sportā, kā arī izglītība un apmācība sportā;

| 12. | PIEKRĪT, ka Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji var pārskatīt darba plānu, ņemot vērā sasniegtos rezultātus un politikas norises ES līmenī; |
| --- | --- |

12.

PIEKRĪT, ka Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji var pārskatīt darba plānu, ņemot vērā sasniegtos rezultātus un politikas norises ES līmenī;

III.   DARBA METODES UN STRUKTŪRAS

| 13. | ATZĪST, ka
  ir jāturpina sadarbība sporta jomā ES kontekstā, kas iedibināta pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, balstoties uz šā darba plāna II iedaļā uzskaitītajiem pamatprincipiem.
  Eiropas Savienībai ir arī cieši jāsadarbojas ar sporta kustību un attiecīgām kompetentajām organizācijām valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī, piemēram, ar Eiropas Padomi un Pasaules Antidopinga aģentūru, jo īpaši risinot strukturētu dialogu; |
| --- | --- |

13.

ATZĪST, ka

ir jāturpina sadarbība sporta jomā ES kontekstā, kas iedibināta pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, balstoties uz šā darba plāna II iedaļā uzskaitītajiem pamatprincipiem.

Eiropas Savienībai ir arī cieši jāsadarbojas ar sporta kustību un attiecīgām kompetentajām organizācijām valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī, piemēram, ar Eiropas Padomi un Pasaules Antidopinga aģentūru, jo īpaši risinot strukturētu dialogu;

| 14. | VIENOJAS, ka
  būtu jāizveido dažādas darba struktūras un metodes pirmā ES darba plāna sasniegumu izvērtēšanai un jaunu rezultātu panākšanai, ievērojot prioritāros tematus un pamatjautājumus, kā minēts šā dokumenta II iedaļā.
  Tāpēc tiks izveidotas piecas “ekspertu grupas”, kas sastāvēs no dalībvalstu ieceltiem ekspertiem un darbosies ar šādiem jautājumiem: spēļu rezultātu pasūtīšana, laba pārvaldība, ekonomiskie aspekti, veselību veicinošas fiziskās aktivitātes, cilvēkresursu attīstība sportā. Principi, kas attiecas uz dalību šajās grupās un uz to darbību, ir izklāstīti II pielikumā.
  Papildus ekspertu grupām var izmantot arī citas struktūras un darba metodes, piemēram, prezidentvalsts rīkotas konferences, sporta ministru un direktoru sanāksmes, Komisijas pētījumus un konferences, kā arī “apņemšanās sarakstus” (4).
  2017. gada pirmajā pusgadā Padome izvērtēs šā darba plāna īstenošanu, balstoties uz ziņojumu, ko Komisija sagatavos līdz 2016. gada novembrim; |
| --- | --- |

14.

VIENOJAS, ka

būtu jāizveido dažādas darba struktūras un metodes pirmā ES darba plāna sasniegumu izvērtēšanai un jaunu rezultātu panākšanai, ievērojot prioritāros tematus un pamatjautājumus, kā minēts šā dokumenta II iedaļā.

Tāpēc tiks izveidotas piecas “ekspertu grupas”, kas sastāvēs no dalībvalstu ieceltiem ekspertiem un darbosies ar šādiem jautājumiem: spēļu rezultātu pasūtīšana, laba pārvaldība, ekonomiskie aspekti, veselību veicinošas fiziskās aktivitātes, cilvēkresursu attīstība sportā. Principi, kas attiecas uz dalību šajās grupās un uz to darbību, ir izklāstīti II pielikumā.

Papildus ekspertu grupām var izmantot arī citas struktūras un darba metodes, piemēram, prezidentvalsts rīkotas konferences, sporta ministru un direktoru sanāksmes, Komisijas pētījumus un konferences, kā arī “apņemšanās sarakstus” (4).

2017. gada pirmajā pusgadā Padome izvērtēs šā darba plāna īstenošanu, balstoties uz ziņojumu, ko Komisija sagatavos līdz 2016. gada novembrim;

IV.   TURPMĀKIE PASĀKUMI

| 15. | AICINA DALĪBVALSTIS






  — | strādāt kopīgi ar Komisiju un izmantojot šajā rezolūcijā norādītās darba struktūras un metodes, |
| --- | --- | --- |

15.

AICINA DALĪBVALSTIS

—

strādāt kopīgi ar Komisiju un izmantojot šajā rezolūcijā norādītās darba struktūras un metodes,

| — | ievērojot subsidiaritātes principu un sporta pārvaldes struktūru autonomiju, politikas izstrādes procesā valsts līmenī pienācīgi ņemt vērā šo darba plānu, |
| --- | --- |

—

ievērojot subsidiaritātes principu un sporta pārvaldes struktūru autonomiju, politikas izstrādes procesā valsts līmenī pienācīgi ņemt vērā šo darba plānu,

| — | regulāri informēt sporta nozares ieinteresētās personas par ES darba plāna īstenošanā gūtajiem panākumiem un attiecīgos gadījumos apspriesties ar tām ar mērķi nodrošināt darbību atbilstīgumu un atpazīstamību; |
| --- | --- |

—

regulāri informēt sporta nozares ieinteresētās personas par ES darba plāna īstenošanā gūtajiem panākumiem un attiecīgos gadījumos apspriesties ar tām ar mērķi nodrošināt darbību atbilstīgumu un atpazīstamību;

| 16. | AICINA PADOMES PREZIDENTVALSTIS






  — | saistībā ar prezidentvalstu komandu, veidojot savu programmu, ņemt vērā ES darba plāna prioritāros jautājumus, ziņot par darba plāna īstenošanu un turpmāko rīcību balstīt uz gūtajiem rezultātiem, |
| --- | --- | --- |

16.

AICINA PADOMES PREZIDENTVALSTIS

—

saistībā ar prezidentvalstu komandu, veidojot savu programmu, ņemt vērā ES darba plāna prioritāros jautājumus, ziņot par darba plāna īstenošanu un turpmāko rīcību balstīt uz gūtajiem rezultātiem,

| — | informēt dalībvalstis par citos Padomes sastāvos īstenoto vai plānoto darbu, kas ietekmē sportu, |
| --- | --- |

—

informēt dalībvalstis par citos Padomes sastāvos īstenoto vai plānoto darbu, kas ietekmē sportu,

| — | beidzoties trīs gadu periodam, uz kuru attiecas šī rezolūcija, un pamatojoties uz Komisijas sagatavoto ziņojumu, vajadzības gadījumā ierosināt jaunu darba plānu nākamajam posmam; |
| --- | --- |

—

beidzoties trīs gadu periodam, uz kuru attiecas šī rezolūcija, un pamatojoties uz Komisijas sagatavoto ziņojumu, vajadzības gadījumā ierosināt jaunu darba plānu nākamajam posmam;

| 17. | AICINA KOMISIJU






  — | īstenojot šo darba plānu, strādāt kopā ar dalībvalstīm, jo īpaši saistībā ar I pielikumā izklāstītajiem rezultātiem, |
| --- | --- | --- |

17.

AICINA KOMISIJU

—

īstenojot šo darba plānu, strādāt kopā ar dalībvalstīm, jo īpaši saistībā ar I pielikumā izklāstītajiem rezultātiem,

| — | informēt dalībvalstis par citās ES politikas jomās īstenotām vai plānotām ierosmēm, kas ietekmē sporta jomu, un par attiecīgu notikumu attīstību Komisijā, |
| --- | --- |

—

informēt dalībvalstis par citās ES politikas jomās īstenotām vai plānotām ierosmēm, kas ietekmē sporta jomu, un par attiecīgu notikumu attīstību Komisijā,

| — | atbalstīt dalībvalstu un citu attiecīgo dalībnieku sadarbību šajā rezolūcijā izklāstītajos ietvaros, jo īpaši:






  — | izskatīt iespējas, kā veicināt iespējami plašu dalībvalstu un ekspertu līdzdalību I pielikumā minētajās darba struktūrās, kā arī uzaicināt tajās sporta kustības pārstāvjus un citas ieinteresētās personas, nodrošinot augstu un saskaņotu pārstāvības līmeni, |
| --- | --- | --- |

—

atbalstīt dalībvalstu un citu attiecīgo dalībnieku sadarbību šajā rezolūcijā izklāstītajos ietvaros, jo īpaši:

—

izskatīt iespējas, kā veicināt iespējami plašu dalībvalstu un ekspertu līdzdalību I pielikumā minētajās darba struktūrās, kā arī uzaicināt tajās sporta kustības pārstāvjus un citas ieinteresētās personas, nodrošinot augstu un saskaņotu pārstāvības līmeni,

| — | attiecīgā gadījumā izveidot ekspertu grupas, kurām ir augsta līmeņa attiecīgas zināšanas, kā arī piemērot citus atbalsta veidus, lai veicinātu viedokļu apmaiņu un mācīšanos no līdzbiedriem, kā arī vairotu zināšanas (piem., pētījumus), |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā izveidot ekspertu grupas, kurām ir augsta līmeņa attiecīgas zināšanas, kā arī piemērot citus atbalsta veidus, lai veicinātu viedokļu apmaiņu un mācīšanos no līdzbiedriem, kā arī vairotu zināšanas (piem., pētījumus),

| — | veicināt strukturētu dialogu par sportu, tostarp rīkot ikgadēju ES sporta forumu, sapulcējot kopā visas svarīgākās ieinteresētās personas no dažādiem sporta līmeņiem, |
| --- | --- |

—

veicināt strukturētu dialogu par sportu, tostarp rīkot ikgadēju ES sporta forumu, sapulcējot kopā visas svarīgākās ieinteresētās personas no dažādiem sporta līmeņiem,

| — | izmantot programmas Erasmus+ un citu attiecīgu ES programmu finanšu resursus, lai atbalstītu prioritārās tēmas un attiecīgos pamatjautājumus, kas noteikti ar šo darba plānu, |
| --- | --- |

—

izmantot programmas Erasmus+ un citu attiecīgu ES programmu finanšu resursus, lai atbalstītu prioritārās tēmas un attiecīgos pamatjautājumus, kas noteikti ar šo darba plānu,

| — | līdz 2016. gada novembrim, pamatojoties uz dalībvalstu brīvprātīgu ieguldījumu, pieņemt ziņojumu par šā darba plāna īstenošanu un atbilstīgumu. Šis ziņojums tiks izmantots par pamatu iespējama ES darba plāna gatavošanai 2017. gada pirmajā pusgadā, |
| --- | --- |

—

līdz 2016. gada novembrim, pamatojoties uz dalībvalstu brīvprātīgu ieguldījumu, pieņemt ziņojumu par šā darba plāna īstenošanu un atbilstīgumu. Šis ziņojums tiks izmantots par pamatu iespējama ES darba plāna gatavošanai 2017. gada pirmajā pusgadā,

| — | attiecīgā gadījumā publiskot darba struktūru gūtos rezultātus; |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā publiskot darba struktūru gūtos rezultātus;

| 18. | AICINA DALĪBVALSTIS, KOMISIJU UN PREZIDENTVALSTIS KATRAI SAVĀ KOMPETENCES JOMĀ UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU






  — | turpināt ciešu sadarbību saskaņā ar šīs rezolūcijas I un II pielikumu, |
| --- | --- | --- |

18.

AICINA DALĪBVALSTIS, KOMISIJU UN PREZIDENTVALSTIS KATRAI SAVĀ KOMPETENCES JOMĀ UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU

—

turpināt ciešu sadarbību saskaņā ar šīs rezolūcijas I un II pielikumu,

| — | formulējot, īstenojot un izvērtējot politiku un rīcību citās politikas jomās, ņemt vērā sporta nozari, īpašu uzmanību vēršot uz to, lai tiktu nodrošināta sporta nozares savlaicīga un efektīva iekļaušana politikas izstrādes procesā, |
| --- | --- |

—

formulējot, īstenojot un izvērtējot politiku un rīcību citās politikas jomās, ņemt vērā sporta nozari, īpašu uzmanību vēršot uz to, lai tiktu nodrošināta sporta nozares savlaicīga un efektīva iekļaušana politikas izstrādes procesā,

| — | gādāt, lai labāk tiek novērtēts sporta ieguldījums stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējos mērķos, ņemot vērā sporta nozares lielās iespējas dot ieguldījumu gudrā, ilgtspējīgā un integrējošā izaugsmē un radīt jaunas darbvietas un ņemot vērā šīs nozares pozitīvo ietekmi uz sociālo iekļaušanu, izglītību un apmācību, kā arī sabiedrības veselību un aktīvām vecumdienām, |
| --- | --- |

—

gādāt, lai labāk tiek novērtēts sporta ieguldījums stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējos mērķos, ņemot vērā sporta nozares lielās iespējas dot ieguldījumu gudrā, ilgtspējīgā un integrējošā izaugsmē un radīt jaunas darbvietas un ņemot vērā šīs nozares pozitīvo ietekmi uz sociālo iekļaušanu, izglītību un apmācību, kā arī sabiedrības veselību un aktīvām vecumdienām,

| — | veicināt sadarbību ar trešām valstīm, it īpaši ar ES kandidātvalstīm un iespējamām kandidātvalstīm, kā arī ar sporta jomā kompetentām starptautiskajām organizācijām, tostarp ar Eiropas Padomi. |
| --- | --- |

—

veicināt sadarbību ar trešām valstīm, it īpaši ar ES kandidātvalstīm un iespējamām kandidātvalstīm, kā arī ar sporta jomā kompetentām starptautiskajām organizācijām, tostarp ar Eiropas Padomi.

---

(1)  OV C 162, 1.6.2011, 1. lpp.

(2)  5842/14.

(3)  OV C 322, 27.11.2010, 1. lpp.

(4)  Apņemšanās saraksts ir instruments, ar kuru galvenokārt sporta organizācijas var brīvprātīgi publiskot savas apņemšanās attiecībā uz konkrētiem jautājumiem, piemēram, labas pārvaldības principiem vai dzimumu līdztiesības mērķiem (sk. I pielikumu). Komisija 2014. gada otrajā pusē iesniegs Padomes Sporta jautājumu darba grupai priekšlikumu par apņemšanās sarakstu izveidi un darbību.

---

I PIELIKUMS

Pamatjautājumi (11. punkts), prasītie rezultāti un attiecīgās darba struktūras

| Pamatjautājums | Rezultāti un termiņš | Darba struktūra |
| --- | --- | --- |
| Godprātīgums sportā |
| Antidopings (1) | — | Ekspertu grupas ieteikumi par dopingu atpūtas sportā un par dopinga profilaksi: paraugprakses apmaiņa un mācīšanās no kolēģiem (2015. gada otrais pusgads) |

Pamatjautājums

Rezultāti un termiņš

Darba struktūra

Godprātīgums sportā

Antidopings (1)

—

Ekspertu grupas ieteikumi par dopingu atpūtas sportā un par dopinga profilaksi: paraugprakses apmaiņa un mācīšanās no kolēģiem (2015. gada otrais pusgads)

Sporta ģenerāldirektori

Spēļu rezultātu pasūtīšana

| — | Paraugprakses apmaiņa par cīņu pret spēļu rezultātu pasūtīšanu, jo īpaši attiecībā uz iespējamu Komisijas ieteikumu par paraugpraksi, lai novērstu un apkarotu spēļu rezultātu pasūtīšanu derību slēgšanas nolūkā; tam sekojošs ziņojums par pašreizējo stāvokli (2016. gada pirmais pusgads) |
| --- | --- |

—

Paraugprakses apmaiņa par cīņu pret spēļu rezultātu pasūtīšanu, jo īpaši attiecībā uz iespējamu Komisijas ieteikumu par paraugpraksi, lai novērstu un apkarotu spēļu rezultātu pasūtīšanu derību slēgšanas nolūkā; tam sekojošs ziņojums par pašreizējo stāvokli (2016. gada pirmais pusgads)

Spēļu rezultātu pasūtīšanas jautājumu ekspertu grupa

Nepilngadīgo aizsardzība un drošība

| — | Ekspertu grupas ieteikumu sagatavošana par jauno sportistu drošību un bērnu tiesību aizsardzību sportā (2016. gada pirmais pusgads) |
| --- | --- |

—

Ekspertu grupas ieteikumu sagatavošana par jauno sportistu drošību un bērnu tiesību aizsardzību sportā (2016. gada pirmais pusgads)

Labas pārvaldības jautājumu darba grupa

Laba pārvaldība

| — | Pamatprincipu sagatavošana par demokrātiju, cilvēktiesībām un darba tiesībām, jo īpaši saistībā ar liela mēroga sporta pasākumu piešķiršanas kārtību; iespējams, tam sekojošs apņemšanās saraksts (2015. gada otrais pusgads) |
| --- | --- |

—

Pamatprincipu sagatavošana par demokrātiju, cilvēktiesībām un darba tiesībām, jo īpaši saistībā ar liela mēroga sporta pasākumu piešķiršanas kārtību; iespējams, tam sekojošs apņemšanās saraksts (2015. gada otrais pusgads)

| — | Esošo labas pārvaldības principu popularizēšana; iespējams, tam sekojošs apņemšanās saraksts (2016. gada pirmais pusgads) |
| --- | --- |

—

Esošo labas pārvaldības principu popularizēšana; iespējams, tam sekojošs apņemšanās saraksts (2016. gada pirmais pusgads)

Dzimumu līdztiesība

| — | Ekspertu grupas ieteikumu vai pamatnostādņu sagatavošana par dzimumu līdztiesību sportā; iespējams, tam sekojošs apņemšanās saraksts (2015. gada otrais pusgads) |
| --- | --- |

—

Ekspertu grupas ieteikumu vai pamatnostādņu sagatavošana par dzimumu līdztiesību sportā; iespējams, tam sekojošs apņemšanās saraksts (2015. gada otrais pusgads)

Sporta ekonomiskie aspekti

Sporta nozares sniegtie ekonomikas ieguvumi

| — | Ekspertu grupas ieteikumu sagatavošana par to, kā izmērīt sporta nozares sniegtos ekonomikas ieguvumus ES, pamatojoties uz veikto darbu īpašu atbalsta darbību izveides veicināšanai dalībvalstīs (2015. gada otrais pusgads) |
| --- | --- |

—

Ekspertu grupas ieteikumu sagatavošana par to, kā izmērīt sporta nozares sniegtos ekonomikas ieguvumus ES, pamatojoties uz veikto darbu īpašu atbalsta darbību izveides veicināšanai dalībvalstīs (2015. gada otrais pusgads)

Ekonomikas aspektu jautājumu ekspertu grupa

Liela mēroga sporta pasākumu pēctecība

| — | Ekspertu grupas ieteikumu sagatavošana par liela mēroga sporta pasākumiem, jo īpaši par to pēctecību, pievēršoties sociālai, ekonomiskai un vides ilgtspējai (2015. gada otrais pusgads) |
| --- | --- |

—

Ekspertu grupas ieteikumu sagatavošana par liela mēroga sporta pasākumiem, jo īpaši par to pēctecību, pievēršoties sociālai, ekonomiskai un vides ilgtspējai (2015. gada otrais pusgads)

Ilgtspējīgs sporta finansējums

| — | Praktisku norādījumu sagatavošana par to, kā veicināt pārredzamu un ilgtermiņa ieguldījumu sportā, tostarp ES finansējumu, cita starpā pamatojoties uz 2012. gada ieteikumiem par ilgtspējīgu sporta finansēšanu, tostarp valsts atbalstu (2016. gada pirmais pusgads) |
| --- | --- |

—

Praktisku norādījumu sagatavošana par to, kā veicināt pārredzamu un ilgtermiņa ieguldījumu sportā, tostarp ES finansējumu, cita starpā pamatojoties uz 2012. gada ieteikumiem par ilgtspējīgu sporta finansēšanu, tostarp valsts atbalstu (2016. gada pirmais pusgads)

Sports un sabiedrība

Veselību veicinošas fiziskas aktivitātes

| — | Ekspertu grupas ieteikumu sagatavošana par to, kā veicināt fizisko audzināšanu skolās, tostarp motoriskās prasmes agrā bērnībā, un radīt vērtīgu mijiedarbība ar sporta nozari, vietējām iestādēm un privāto sektoru (2015. gada pirmais pusgads) |
| --- | --- |

—

Ekspertu grupas ieteikumu sagatavošana par to, kā veicināt fizisko audzināšanu skolās, tostarp motoriskās prasmes agrā bērnībā, un radīt vērtīgu mijiedarbība ar sporta nozari, vietējām iestādēm un privāto sektoru (2015. gada pirmais pusgads)

| — | Padomes ieteikumu par veselību veicinošām fiziskajām aktivitātēm īstenošanas koordinēšana (2016. gada otrais pusgads) |
| --- | --- |

—

Padomes ieteikumu par veselību veicinošām fiziskajām aktivitātēm īstenošanas koordinēšana (2016. gada otrais pusgads)

Veselību veicinošu fizisko aktivitāšu jautājumu ekspertu grupa

Izglītība, apmācība, nodarbinātība un brīvprātīgais darbs

| — | Ekspertu grupas ieteikumu sagatavošana par to, kā veicināt brīvprātīgo darbu sportā, tostarp paraugprakse par juridiskiem un fiskāliem mehānismiem (2015. gada otrais pusgads vai 2014. gada otrais pusgads) |
| --- | --- |

—

Ekspertu grupas ieteikumu sagatavošana par to, kā veicināt brīvprātīgo darbu sportā, tostarp paraugprakse par juridiskiem un fiskāliem mehānismiem (2015. gada otrais pusgads vai 2014. gada otrais pusgads)

| — | Paraugprakses apmaiņa un ziņojums par pašreizējo stāvokli attiecībā uz sporta kvalifikāciju iekļaušanu valstu kvalifikācijas sistēmās, atsaucoties uz Eiropas kvalifikācijas sistēmu (2016. gada otrais pusgads) |
| --- | --- |

—

Paraugprakses apmaiņa un ziņojums par pašreizējo stāvokli attiecībā uz sporta kvalifikāciju iekļaušanu valstu kvalifikācijas sistēmās, atsaucoties uz Eiropas kvalifikācijas sistēmu (2016. gada otrais pusgads)

| — | Ekspertu grupas ieteikumu sagatavošana par sporta ieguldījumu jauniešu, tostarp jaunu profesionālu sportistu, nodarbināmībā, un par darbvietu izveidi sporta un ar sportu saistītā darba tirgū (2016. gada otrais pusgads) |
| --- | --- |

—

Ekspertu grupas ieteikumu sagatavošana par sporta ieguldījumu jauniešu, tostarp jaunu profesionālu sportistu, nodarbināmībā, un par darbvietu izveidi sporta un ar sportu saistītā darba tirgū (2016. gada otrais pusgads)

| — | Praktisku norādījumu sagatavošana par valstu kvalifikāciju atbilstību starptautisku sporta federāciju starptautiskiem kvalifikācijas standartiem (2015. gada otrais pusgads) |
| --- | --- |

—

Praktisku norādījumu sagatavošana par valstu kvalifikāciju atbilstību starptautisku sporta federāciju starptautiskiem kvalifikācijas standartiem (2015. gada otrais pusgads)

| — | Ziņojuma sagatavošana par stāvokli saistībā ar ES pamatnostādņu par dubultkarjerām īstenošanu (2017. gada pirmais pusgads) |
| --- | --- |

—

Ziņojuma sagatavošana par stāvokli saistībā ar ES pamatnostādņu par dubultkarjerām īstenošanu (2017. gada pirmais pusgads)

Cilvēkresursu pārvaldības sportā jautājumu ekspertu grupa

---

(1)  Padome (Sporta jautājumu darba grupa / Pastāvīgo pārstāvju komiteja) turpinās koordinēt ES dalībvalstu nostāju pirms Pasaules Antidopinga aģentūras sanāksmēm.

---

II PIELIKUMS

Piecas ekspertu grupas, ko dalībvalstis un Komisija izveidojušas otrā ES sporta darba plāna (2014–2017) ietvaros – principi, kas attiecas uz dalību šajās grupās un uz to darbību

Dalība

| — | Dalībvalstu līdzdalība grupu darbā ir brīvprātīga, un dalībvalstis grupām var pievienoties jebkurā laikā. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu līdzdalība grupu darbā ir brīvprātīga, un dalībvalstis grupām var pievienoties jebkurā laikā.

| — | Dalībvalstis, kas vēlas iesaistīties grupu darbā, izvirzīs ekspertus par attiecīgo grupu locekļiem. Dalībvalsts nodrošinās, ka izvirzītajiem ekspertiem attiecīgajā jomā ir attiecīga pieredze valsts līmenī un ka viņi nodrošinās efektīvu saziņu ar kompetentajām valsts iestādēm. Iecelšanu koordinēs Komisija. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis, kas vēlas iesaistīties grupu darbā, izvirzīs ekspertus par attiecīgo grupu locekļiem. Dalībvalsts nodrošinās, ka izvirzītajiem ekspertiem attiecīgajā jomā ir attiecīga pieredze valsts līmenī un ka viņi nodrošinās efektīvu saziņu ar kompetentajām valsts iestādēm. Iecelšanu koordinēs Komisija.

| — | Katra ekspertu grupa var nolemt uzaicināt citus dalībniekus, proti, neatkarīgus ekspertus, sporta kustības pārstāvjus un citas ieinteresētas personas, kā arī Eiropas trešo valstu pārstāvjus. Katra ekspertu grupa var ierosināt uz visu darba periodu iekļaut arī citus dalībniekus, ar nosacījumu, ka ekspertu grupa vienprātīgi apstiprina viņu dalību. |
| --- | --- |

—

Katra ekspertu grupa var nolemt uzaicināt citus dalībniekus, proti, neatkarīgus ekspertus, sporta kustības pārstāvjus un citas ieinteresētas personas, kā arī Eiropas trešo valstu pārstāvjus. Katra ekspertu grupa var ierosināt uz visu darba periodu iekļaut arī citus dalībniekus, ar nosacījumu, ka ekspertu grupa vienprātīgi apstiprina viņu dalību.

Darba procedūras

| — | Lai īstenotu šo darba plānu, katra ekspertu grupa būs atbildīga par to, lai ekspertu grupas pirmajā sanāksmē pēc darba plāna pieņemšanas tiktu iecelts grupas priekšsēdētājs vai līdzpriekšsēdētāji. Priekšsēdētāju ievēlēs atklātā un pārredzamā veidā, ko koordinēs Komisija, rīkojoties kā ekspertu grupu sekretariāts. |
| --- | --- |

—

Lai īstenotu šo darba plānu, katra ekspertu grupa būs atbildīga par to, lai ekspertu grupas pirmajā sanāksmē pēc darba plāna pieņemšanas tiktu iecelts grupas priekšsēdētājs vai līdzpriekšsēdētāji. Priekšsēdētāju ievēlēs atklātā un pārredzamā veidā, ko koordinēs Komisija, rīkojoties kā ekspertu grupu sekretariāts.

| — | Katra ekspertu grupa sagatavos darba grafiku atbilstīgi šim darba plānam un galveno uzmanību pievērsīs tam, lai sniegtu konkrētus un izmantojami rezultātus saskaņā ar I pielikumu. |
| --- | --- |

—

Katra ekspertu grupa sagatavos darba grafiku atbilstīgi šim darba plānam un galveno uzmanību pievērsīs tam, lai sniegtu konkrētus un izmantojami rezultātus saskaņā ar I pielikumu.

| — | Dalībvalstīm tiks dota iespēja sniegt ekspertu grupām norādījumus, lai nodrošinātu vēlamo rezultātu noteiktajos termiņos, kā arī grupas darba koordināciju. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīm tiks dota iespēja sniegt ekspertu grupām norādījumus, lai nodrošinātu vēlamo rezultātu noteiktajos termiņos, kā arī grupas darba koordināciju.

| — | Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji lems par to, vai ir piemēroti ekspertu grupām ierosināt jaunus uzdevumus. |
| --- | --- |

—

Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji lems par to, vai ir piemēroti ekspertu grupām ierosināt jaunus uzdevumus.

| — | Komisija grupu darbu atbalstīs ar speciālām zināšanām, kā arī sniegs materiāli tehnisko un sekretariāta atbalstu. Cik vien iespējams, tā atbalstīs grupas arī ar citiem piemērotiem līdzekļiem (tostarp veicot attiecīgus pētījumus ekspertu grupu darbības jomā). |
| --- | --- |

—

Komisija grupu darbu atbalstīs ar speciālām zināšanām, kā arī sniegs materiāli tehnisko un sekretariāta atbalstu. Cik vien iespējams, tā atbalstīs grupas arī ar citiem piemērotiem līdzekļiem (tostarp veicot attiecīgus pētījumus ekspertu grupu darbības jomā).

| — | Parasti ekspertu grupu sanāksmes notiks Briselē, taču pēc dalībvalstu ielūguma sanāksmes izņēmuma kārtā var notikt arī ārpus Briseles. |
| --- | --- |

—

Parasti ekspertu grupu sanāksmes notiks Briselē, taču pēc dalībvalstu ielūguma sanāksmes izņēmuma kārtā var notikt arī ārpus Briseles.

| — | Parasti ekspertu grupu sanāksmes notiks divas reizes gadā, taču vajadzības gadījumā grupas var pieņemt citādu sanāksmju grafiku. |
| --- | --- |

—

Parasti ekspertu grupu sanāksmes notiks divas reizes gadā, taču vajadzības gadījumā grupas var pieņemt citādu sanāksmju grafiku.

Ziņojumi un informēšana

| — | Ekspertu grupu priekšsēdētāji ziņos Sporta jautājumu darba grupai par to, kā norit darbs attiecīgajās ekspertu grupās, un iesniegs sava darba rezultātus. |
| --- | --- |

—

Ekspertu grupu priekšsēdētāji ziņos Sporta jautājumu darba grupai par to, kā norit darbs attiecīgajās ekspertu grupās, un iesniegs sava darba rezultātus.

| — | Visu grupu sanāksmju darba kārtības un ziņojumi būs pieejami visām dalībvalstīm neatkarīgi no tā, cik lielā mērā tās ir iesaistījušās attiecīgās jomas darbā. Grupu darba rezultātus publicēs. |
| --- | --- |

—

Visu grupu sanāksmju darba kārtības un ziņojumi būs pieejami visām dalībvalstīm neatkarīgi no tā, cik lielā mērā tās ir iesaistījušās attiecīgās jomas darbā. Grupu darba rezultātus publicēs.

| — | Ekspertu grupu darba rezultātus izmantos Komisijas ziņojumā par darba plāna īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Ekspertu grupu darba rezultātus izmantos Komisijas ziņojumā par darba plāna īstenošanu.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 14.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 183/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 183/18

---

Padomes secinājumi (2014. gada 20. maijs) par jauniešu uzņēmējdarbības veicināšanu, lai sekmētu jauniešu sociālo iekļautību

2014/C 183/04

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATZĪSTOT, KA:

| 1. | Ekonomikas krīze, kas sākās iepriekšējās desmitgades otrajā pusē, mūsdienu jauno paaudzi ir nostādījusi īpaši nestabilā situācijā. Jau ilgāku laiku saglabājas vēsturiski augsts jauniešu bezdarba līmenis – ES 28 valstīs tas ir 23,2 % un eurozonā – 23,8 % (2013. gada decembris). |
| --- | --- |

1.

Ekonomikas krīze, kas sākās iepriekšējās desmitgades otrajā pusē, mūsdienu jauno paaudzi ir nostādījusi īpaši nestabilā situācijā. Jau ilgāku laiku saglabājas vēsturiski augsts jauniešu bezdarba līmenis – ES 28 valstīs tas ir 23,2 % un eurozonā – 23,8 % (2013. gada decembris).

| 2. | Šāda liela jauniešu bezdarba iespaidā jaunieši izjūt arvien lielāku nabadzību un sociālo atstumtību, un arvien lielāks skaits jaunu cilvēku ir spiesti pamest savu piederības valsti un reizēm pat Eiropu, lai dotos labāku iespēju meklējumos. Dažās dalībvalstīs tas izraisa intelektuālā darbaspēka aizplūšanu – procesu, kuru varētu būt grūti vērst pretējā virzienā. |
| --- | --- |

2.

Šāda liela jauniešu bezdarba iespaidā jaunieši izjūt arvien lielāku nabadzību un sociālo atstumtību, un arvien lielāks skaits jaunu cilvēku ir spiesti pamest savu piederības valsti un reizēm pat Eiropu, lai dotos labāku iespēju meklējumos. Dažās dalībvalstīs tas izraisa intelektuālā darbaspēka aizplūšanu – procesu, kuru varētu būt grūti vērst pretējā virzienā.

| 3. | Eiropas Savienība, izmantojot stratēģiju “Eiropa 2020” un tās pamatiniciatīvas “Jaunas iemaņas un darbvietas”, “Digitālā programma Eiropai”, “ Inovācijas savienība” un “Jaunatne kustībā”, atbalsta uzņēmējdarbību, sekmējot uzņēmējiem raksturīgu domāšanas veidu un ar to saistītās zināšanas, prasmes un kompetences, kas var veicināt konkurētspēju un gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Savienība, izmantojot stratēģiju “Eiropa 2020” un tās pamatiniciatīvas “Jaunas iemaņas un darbvietas”, “Digitālā programma Eiropai”, “ Inovācijas savienība” un “Jaunatne kustībā”, atbalsta uzņēmējdarbību, sekmējot uzņēmējiem raksturīgu domāšanas veidu un ar to saistītās zināšanas, prasmes un kompetences, kas var veicināt konkurētspēju un gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi.

| 4. | Uzņēmējdarbība ir svarīgs ekonomiskās izaugsmes un darbvietu izveides dzinulis – tā rada jaunus uzņēmumus un darbvietas, dod iespēju piekļūt jauniem tirgiem, paaugstina ražīgumu un rada pārticību. Uzņēmējiem raksturīgs domāšanas veids uzlabo jauniešu piemērotību darba tirgum. Uzņēmējdarbība un jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir ES ekonomikas pamats un pats svarīgākais jaunas nodarbinātības avots (1). |
| --- | --- |

4.

Uzņēmējdarbība ir svarīgs ekonomiskās izaugsmes un darbvietu izveides dzinulis – tā rada jaunus uzņēmumus un darbvietas, dod iespēju piekļūt jauniem tirgiem, paaugstina ražīgumu un rada pārticību. Uzņēmējiem raksturīgs domāšanas veids uzlabo jauniešu piemērotību darba tirgum. Uzņēmējdarbība un jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir ES ekonomikas pamats un pats svarīgākais jaunas nodarbinātības avots (1).

| 5. | Kultūras, kurās uzņēmējiem raksturīga rīcība – piemēram, pārdomāta riska uzņemšanās un neatkarīga domāšana – tiek augstu vērtēta un atalgota, veicina vēlmi rast jaunus risinājumus sociālām problēmām. Šajā sakarā ir jāuzlabo sabiedrības izpratne par uzņēmējiem, jāaktivizē uzņēmējdarbības izglītība un nepietiekami pārstāvētām grupām jāpievērš īpaša uzmanība un jāpalīdz izveidot, vadīt un paplašināt uzņēmumus. |
| --- | --- |

5.

Kultūras, kurās uzņēmējiem raksturīga rīcība – piemēram, pārdomāta riska uzņemšanās un neatkarīga domāšana – tiek augstu vērtēta un atalgota, veicina vēlmi rast jaunus risinājumus sociālām problēmām. Šajā sakarā ir jāuzlabo sabiedrības izpratne par uzņēmējiem, jāaktivizē uzņēmējdarbības izglītība un nepietiekami pārstāvētām grupām jāpievērš īpaša uzmanība un jāpalīdz izveidot, vadīt un paplašināt uzņēmumus.

| 6. | Uzņēmējdarbības pamatā nav tikai un vienīgi vēlme gūt peļņu. Dažādi dalībnieki – gan publiskajā, gan privātajā sektorā, pilsoniskās sabiedrības un sociālās ekonomikas (2) organizācijas –, apvienojot sociālo un uzņēmējdarbības dimensiju, risina mūsu sabiedrības galvenās problēmas. Šī tendence tiek dēvēta par sociālo uzņēmējdarbību, un ir izveidojušās jauna tipa struktūras – sociālie uzņēmumi. |
| --- | --- |

6.

Uzņēmējdarbības pamatā nav tikai un vienīgi vēlme gūt peļņu. Dažādi dalībnieki – gan publiskajā, gan privātajā sektorā, pilsoniskās sabiedrības un sociālās ekonomikas (2) organizācijas –, apvienojot sociālo un uzņēmējdarbības dimensiju, risina mūsu sabiedrības galvenās problēmas. Šī tendence tiek dēvēta par sociālo uzņēmējdarbību, un ir izveidojušās jauna tipa struktūras – sociālie uzņēmumi.

| 7. | Kultūra un jaunrade kā jauniešu politikas darbības jomas ir apzinātas atjauninātajā regulējumā Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā. Kultūras un radošās nozares (3) var pavērt plašas iespējas jauniešu radošuma un cilvēkkapitāla pārveidošanai gudrā izaugsmē un darbvietās. Digitālā laikmeta kultūrā līdzdalība ir iedarbīgs instruments sociālās iekļautības un sociālās iesaistīšanās veicināšanai, īpaši jauniešu vidū. |
| --- | --- |

7.

Kultūra un jaunrade kā jauniešu politikas darbības jomas ir apzinātas atjauninātajā regulējumā Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā. Kultūras un radošās nozares (3) var pavērt plašas iespējas jauniešu radošuma un cilvēkkapitāla pārveidošanai gudrā izaugsmē un darbvietās. Digitālā laikmeta kultūrā līdzdalība ir iedarbīgs instruments sociālās iekļautības un sociālās iesaistīšanās veicināšanai, īpaši jauniešu vidū.

| 8. | Ekspertu grupa, kuras uzdevums ir “veicināt jauniešu jaunrades un inovācijas spējas, apzinot neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā gūtās zināšanas un prasmes”, savā gala ziņojumā ir apsvērusi, kā uzlabot jauniešu piemērotību darba tirgum. |
| --- | --- |

8.

Ekspertu grupa, kuras uzdevums ir “veicināt jauniešu jaunrades un inovācijas spējas, apzinot neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā gūtās zināšanas un prasmes”, savā gala ziņojumā ir apsvērusi, kā uzlabot jauniešu piemērotību darba tirgum.

UZSKATA, KA:

| 9. | Uzņēmējdarbība var būt svarīgs elements jauniešu autonomijā, personīgajā izaugsmē un labklājībā. Uzņēmējdarbību var uzskatīt par vienu no risinājumiem, kā cīnīties pret jauniešu bezdarbu. |
| --- | --- |

9.

Uzņēmējdarbība var būt svarīgs elements jauniešu autonomijā, personīgajā izaugsmē un labklājībā. Uzņēmējdarbību var uzskatīt par vienu no risinājumiem, kā cīnīties pret jauniešu bezdarbu.

| 10. | Eiropai vajadzētu ieguldīt uzņēmējdarbības izglītībā un apmācībā, tādas vides radīšanā, kurā uzņēmēji var augt un attīstīties, sasniedzot arī konkrētas grupas, un uzņēmēju kā pozitīvu paraugu popularizēšanā. |
| --- | --- |

10.

Eiropai vajadzētu ieguldīt uzņēmējdarbības izglītībā un apmācībā, tādas vides radīšanā, kurā uzņēmēji var augt un attīstīties, sasniedzot arī konkrētas grupas, un uzņēmēju kā pozitīvu paraugu popularizēšanā.

| 11. | Jauniešiem jo īpaši pievilcīgs var būt sociālās uzņēmējdarbības modelis, kura mērķis galvenokārt ir vairot sabiedrības kopējo labumu un kurš viņiem dod iespēju rast novatoriskas atbildes uz pašreizējām grūtībām ekonomikas, sociālajā un vides jomā. Iedzīvotājiem un vietējām kopienām tuva sociālās uzņēmējdarbības ideja, iesaistot jauniešus, jo īpaši jauniešus no neaizsargātām grupām, nodrošina sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

11.

Jauniešiem jo īpaši pievilcīgs var būt sociālās uzņēmējdarbības modelis, kura mērķis galvenokārt ir vairot sabiedrības kopējo labumu un kurš viņiem dod iespēju rast novatoriskas atbildes uz pašreizējām grūtībām ekonomikas, sociālajā un vides jomā. Iedzīvotājiem un vietējām kopienām tuva sociālās uzņēmējdarbības ideja, iesaistot jauniešus, jo īpaši jauniešus no neaizsargātām grupām, nodrošina sociālo kohēziju.

| 12. | Sociālie uzņēmumi (4), ar sociālām inovācijām atbildot uz jaunajām vajadzībām, veicina gudru izaugsmi; tie rada noturīgu izaugsmi, ņemot vērā savu ietekmi uz vidi un nodrošinot savu ilgtermiņa redzējumu; tie ir iekļaujošas izaugsmes stūrakmens, jo tie lielu uzmanību pievērš cilvēkiem un sociālajai kohēzijai. |
| --- | --- |

12.

Sociālie uzņēmumi (4), ar sociālām inovācijām atbildot uz jaunajām vajadzībām, veicina gudru izaugsmi; tie rada noturīgu izaugsmi, ņemot vērā savu ietekmi uz vidi un nodrošinot savu ilgtermiņa redzējumu; tie ir iekļaujošas izaugsmes stūrakmens, jo tie lielu uzmanību pievērš cilvēkiem un sociālajai kohēzijai.

ŠAJĀ SAKARĀ:

| 13. | Jaunatnes politika var būt nozīmīga starpnozaru sadarbībā, kas var palīdzēt pārvarēt šķēršļus. Uzņēmējdarbībai, gluži tāpat kā tik daudzām citām jomām, ir nepieciešama ilgtermiņa pieeja un stingra ticība jauniešu spējām. Lai to panāktu, jauniešus ir nepieciešams iedrošināt, jau agrīnā vecumā rosināt uzņēmējdarbības garu – iniciatīvu, pašpaļāvību, aprēķinātu riskēšanu, jaunradi, organizētību, sīkstumu –, lai viņi attīstītu visu savu potenciālu un sekmīgi iekļautos darba tirgū. Tiecoties veicināt jauniešu uzņēmējdarbību – īpašu uzmanību veltot sociālajai uzņēmējdarbībai –, ir apzinātas šādas prioritātes:






  — | jauniešos veicināt uzņēmējiem raksturīgu domāšanas veidu un prasmes, šim nolūkam izmantojot formālo izglītību, neformālo un ikdienējo mācīšanos. Uzņēmējdarbības kompetence ietver transversālas prasmes un paņēmienus, kā arī zināšanas. Jauniešu darbs ir svarīgs rīks un instruments transversālo prasmju attīstībā, |
| --- | --- | --- |

13.

Jaunatnes politika var būt nozīmīga starpnozaru sadarbībā, kas var palīdzēt pārvarēt šķēršļus. Uzņēmējdarbībai, gluži tāpat kā tik daudzām citām jomām, ir nepieciešama ilgtermiņa pieeja un stingra ticība jauniešu spējām. Lai to panāktu, jauniešus ir nepieciešams iedrošināt, jau agrīnā vecumā rosināt uzņēmējdarbības garu – iniciatīvu, pašpaļāvību, aprēķinātu riskēšanu, jaunradi, organizētību, sīkstumu –, lai viņi attīstītu visu savu potenciālu un sekmīgi iekļautos darba tirgū. Tiecoties veicināt jauniešu uzņēmējdarbību – īpašu uzmanību veltot sociālajai uzņēmējdarbībai –, ir apzinātas šādas prioritātes:

—

jauniešos veicināt uzņēmējiem raksturīgu domāšanas veidu un prasmes, šim nolūkam izmantojot formālo izglītību, neformālo un ikdienējo mācīšanos. Uzņēmējdarbības kompetence ietver transversālas prasmes un paņēmienus, kā arī zināšanas. Jauniešu darbs ir svarīgs rīks un instruments transversālo prasmju attīstībā,

| — | ar informēšanas, konsultēšanas un apmācības palīdzību jauniešu vidū veicināt jauniešu darbu un brīvprātīgas aktivitātes kā veidu vajadzīgo prasmju iegūšanai, kas palīdzētu viņiem atrast darbu vai uzsākt pašiem savu projektu. Atzīt ieguldījumu, ko jauniešu darba pasākumi sniedz jauniešu radošās enerģijas un inovācijas spēju veicināšanā un atbalstīšanā – kā svarīgu viņu pašattīstību un aktīvu iekļaušanos sekmējošu elementu, |
| --- | --- |

—

ar informēšanas, konsultēšanas un apmācības palīdzību jauniešu vidū veicināt jauniešu darbu un brīvprātīgas aktivitātes kā veidu vajadzīgo prasmju iegūšanai, kas palīdzētu viņiem atrast darbu vai uzsākt pašiem savu projektu. Atzīt ieguldījumu, ko jauniešu darba pasākumi sniedz jauniešu radošās enerģijas un inovācijas spēju veicināšanā un atbalstīšanā – kā svarīgu viņu pašattīstību un aktīvu iekļaušanos sekmējošu elementu,

| — | jauniešu vidū veicināt un turpināt nostiprināt sociālo uzņēmējdarbību kā uzņēmējdarbības modeli tādā veidā, kas var palielināt jauniešu piemērotību darba tirgum, vienlaikus ņemot vērā ar ilgtspēju saistītas un vides vērtības, |
| --- | --- |

—

jauniešu vidū veicināt un turpināt nostiprināt sociālo uzņēmējdarbību kā uzņēmējdarbības modeli tādā veidā, kas var palielināt jauniešu piemērotību darba tirgum, vienlaikus ņemot vērā ar ilgtspēju saistītas un vides vērtības,

| — | veicināt to, lai visi jaunieši iegūtu pietiekamas digitālās prasmes, kas ļautu jauniešiem pilnībā izmantot digitālās pasaules piedāvātās iespējas, |
| --- | --- |

—

veicināt to, lai visi jaunieši iegūtu pietiekamas digitālās prasmes, kas ļautu jauniešiem pilnībā izmantot digitālās pasaules piedāvātās iespējas,

| — | jauniešos veicināt kultūras – kā tās dalībnieku un lietotāju – izpratni, kas palielina viņu pašiniciatīvu un uzņēmējdarbības garu. Iesaistīšanās kultūras dzīvē un aktīva piedalīšanās kultūras pasākumos var vairot jauniešu labklājību un apziņu par kopīgu kultūras mantojumu. |
| --- | --- |

—

jauniešos veicināt kultūras – kā tās dalībnieku un lietotāju – izpratni, kas palielina viņu pašiniciatīvu un uzņēmējdarbības garu. Iesaistīšanās kultūras dzīvē un aktīva piedalīšanās kultūras pasākumos var vairot jauniešu labklājību un apziņu par kopīgu kultūras mantojumu.

AICINA DALĪBVALSTIS, PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 14. | Atzīt, ka uzņēmējdarbībai un uzņēmumiem ir svarīga loma cīņā pret jauniešu bezdarbu; izstrādāt un nostiprināt tādu rīcībpolitiku, kas palielina jauniešu zināšanas par dažādiem uzņēmējdarbības aspektiem. |
| --- | --- |

14.

Atzīt, ka uzņēmējdarbībai un uzņēmumiem ir svarīga loma cīņā pret jauniešu bezdarbu; izstrādāt un nostiprināt tādu rīcībpolitiku, kas palielina jauniešu zināšanas par dažādiem uzņēmējdarbības aspektiem.

| 15. | Atzīt, ka uzņēmējdarbības izglītībai ir svarīga loma jau no agrīna vecuma un uzsvērt neformālās un ikdienējās mācīšanās nozīmi, lai nodrošinātu holistisku pieeju jauniešu personīgajai izaugsmei un atvieglotu viņu sekmīgu integrāciju darba tirgū. |
| --- | --- |

15.

Atzīt, ka uzņēmējdarbības izglītībai ir svarīga loma jau no agrīna vecuma un uzsvērt neformālās un ikdienējās mācīšanās nozīmi, lai nodrošinātu holistisku pieeju jauniešu personīgajai izaugsmei un atvieglotu viņu sekmīgu integrāciju darba tirgū.

| 16. | Veicināt jauniešu darbu un brīvprātīgas aktivitātes kā svarīgus instrumentus transversālo un sociālo prasmju attīstībā, kas nepieciešamas uzņēmumu vadīšanā un uzņēmējdarbībā. Šajā sakarā pilnveidot un uzsvērt neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanu vai apstiprināšanu, arī ņemot vērā mācīšanās rezultātus kas ir svarīgi uzņēmējdarbībai. |
| --- | --- |

16.

Veicināt jauniešu darbu un brīvprātīgas aktivitātes kā svarīgus instrumentus transversālo un sociālo prasmju attīstībā, kas nepieciešamas uzņēmumu vadīšanā un uzņēmējdarbībā. Šajā sakarā pilnveidot un uzsvērt neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanu vai apstiprināšanu, arī ņemot vērā mācīšanās rezultātus kas ir svarīgi uzņēmējdarbībai.

| 17. | Apsvērt iespēju atzīt, ka jauniešu organizācijas ir vienas no galvenajām neformālās un ikdienējās mācīšanās sniedzējām, kas veido uzņēmējiem raksturīgu domāšanas veidu un prasmes. Šajā sakarā dalībvalstis varētu apsvērt atbalsta stiprināšanu jauniešu organizācijām, sniedzot padomus, konsultācijas un kvalitatīvas apmācības. |
| --- | --- |

17.

Apsvērt iespēju atzīt, ka jauniešu organizācijas ir vienas no galvenajām neformālās un ikdienējās mācīšanās sniedzējām, kas veido uzņēmējiem raksturīgu domāšanas veidu un prasmes. Šajā sakarā dalībvalstis varētu apsvērt atbalsta stiprināšanu jauniešu organizācijām, sniedzot padomus, konsultācijas un kvalitatīvas apmācības.

| 18. | Veicināt un atbalstīt jaunizveidotus uzņēmumus un sociālos uzņēmumus, lai palīdzētu tiem pārvarēt nozīmīgus šķēršļus finansējuma iegūšanai, atbalstīt pakalpojumus un konsultāciju iespējas (tostarp Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektīvu izmantošanu, ja tas ir saskaņā ar partnerattiecību nolīgumiem). |
| --- | --- |

18.

Veicināt un atbalstīt jaunizveidotus uzņēmumus un sociālos uzņēmumus, lai palīdzētu tiem pārvarēt nozīmīgus šķēršļus finansējuma iegūšanai, atbalstīt pakalpojumus un konsultāciju iespējas (tostarp Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektīvu izmantošanu, ja tas ir saskaņā ar partnerattiecību nolīgumiem).

| 19. | Vajadzības gadījumā sniegt atbalstu, samazinot iespējamos šķēršļus atbilstoši sociālajai un vides ietekmei. |
| --- | --- |

19.

Vajadzības gadījumā sniegt atbalstu, samazinot iespējamos šķēršļus atbilstoši sociālajai un vides ietekmei.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SAVĀS KOMPETENČU JOMĀS UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 20. | Aktīvāk popularizēt sociālo uzņēmējdarbību un izstrādāt instrumentus labākas izpratnes iegūšanai par šo nozari. Šajā sakarā palielināt zināšanas par dažādiem uzņēmumu veidiem, sociālajiem uzņēmumiem (tostarp kooperatīviem), kultūras un radošajiem uzņēmumiem utt., un tos veicināt. |
| --- | --- |

20.

Aktīvāk popularizēt sociālo uzņēmējdarbību un izstrādāt instrumentus labākas izpratnes iegūšanai par šo nozari. Šajā sakarā palielināt zināšanas par dažādiem uzņēmumu veidiem, sociālajiem uzņēmumiem (tostarp kooperatīviem), kultūras un radošajiem uzņēmumiem utt., un tos veicināt.

| 21. | Atvieglot praksi un apmaiņas, pieredzes apmaiņu un citus mācību pasākumus, kas attīsta uzņēmējdarbības paņēmienus un prasmes (piemēram, iesaistot jauniešus tiešā uzņēmējdarbības pieredzes iegūšanā, darbapmācībā, tīklos, specializētu prasmju apguvē), un atbalstīt centienus definēt ar šādiem pasākumiem iegūtos mācību rezultātus. Veicināt tādu instrumentu attīstību, kas jauniešiem dod iespēju iegūt un izpaust uzņēmējdarbības prasmes un kompetences. |
| --- | --- |

21.

Atvieglot praksi un apmaiņas, pieredzes apmaiņu un citus mācību pasākumus, kas attīsta uzņēmējdarbības paņēmienus un prasmes (piemēram, iesaistot jauniešus tiešā uzņēmējdarbības pieredzes iegūšanā, darbapmācībā, tīklos, specializētu prasmju apguvē), un atbalstīt centienus definēt ar šādiem pasākumiem iegūtos mācību rezultātus. Veicināt tādu instrumentu attīstību, kas jauniešiem dod iespēju iegūt un izpaust uzņēmējdarbības prasmes un kompetences.

| 22. | Palīdzēt maziem uzņēmumiem un jauniem uzņēmējiem veikt ar inovāciju saistītas darbības un izmantot visas ES iekšējā tirgus iespējas, mudinot viņus iziet starptautiskā līmenī un iesaistīties zināšanu nodošanā pāri robežām un sadarbībā. Lai sasniegtu šos mērķus, būtu jāveicina jaunu sociālo uzņēmēju un potenciālo partneru tīkli. |
| --- | --- |

22.

Palīdzēt maziem uzņēmumiem un jauniem uzņēmējiem veikt ar inovāciju saistītas darbības un izmantot visas ES iekšējā tirgus iespējas, mudinot viņus iziet starptautiskā līmenī un iesaistīties zināšanu nodošanā pāri robežām un sadarbībā. Lai sasniegtu šos mērķus, būtu jāveicina jaunu sociālo uzņēmēju un potenciālo partneru tīkli.

| 23. | Mudināt jaunus uzņēmējus no dažādām dalībvalstīm apmainīties ar iespējām un veidot sadarbību. Ar zināšanu apmaiņas palīdzību starp pieredzējušiem uzņēmējiem un jaunajiem iesācējiem veicināt paaudžu savstarpēju solidaritāti. Valstu un Eiropas līmenī sekmēt uzņēmējdarbības pieredzes nodošanas programmas. |
| --- | --- |

23.

Mudināt jaunus uzņēmējus no dažādām dalībvalstīm apmainīties ar iespējām un veidot sadarbību. Ar zināšanu apmaiņas palīdzību starp pieredzējušiem uzņēmējiem un jaunajiem iesācējiem veicināt paaudžu savstarpēju solidaritāti. Valstu un Eiropas līmenī sekmēt uzņēmējdarbības pieredzes nodošanas programmas.

| 24. | Palielināt starpnozaru sadarbību un nodrošināt piekļuvi informācijai un atbalsta pakalpojumiem, lai veidotu jauniem uzņēmējiem labvēlīgus apstākļus un samazinātu jauniem uzņēmējiem uzlikto administratīvo slogu. |
| --- | --- |

24.

Palielināt starpnozaru sadarbību un nodrošināt piekļuvi informācijai un atbalsta pakalpojumiem, lai veidotu jauniem uzņēmējiem labvēlīgus apstākļus un samazinātu jauniem uzņēmējiem uzlikto administratīvo slogu.

| 25. | Veicināt to, lai visas attiecīgās ieinteresētās personas varētu piekļūt Eiropas programmām (piemēram, Erasmus +, Erasmus jaunajiem uzņēmējiem COSME programmas ietvaros, Eiropas Sociālajam fondam un citām finansēšanas programmām sociālajiem uzņēmējiem un mikrofinansēšanas iespējām saskaņā ar Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu), kas paredzētas uzņēmējdarbības prasmju veicināšanai jauniešu vidū, pēc vajadzības sekmējot specializētu atbalstu jauniem uzņēmējiem un attīstot to cilvēku spējas, kuri strādā ar jauniešiem, lai palīdzētu jauniešiem pilnībā izmantot savu potenciālu. |
| --- | --- |

25.

Veicināt to, lai visas attiecīgās ieinteresētās personas varētu piekļūt Eiropas programmām (piemēram, Erasmus +, Erasmus jaunajiem uzņēmējiem COSME programmas ietvaros, Eiropas Sociālajam fondam un citām finansēšanas programmām sociālajiem uzņēmējiem un mikrofinansēšanas iespējām saskaņā ar Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu), kas paredzētas uzņēmējdarbības prasmju veicināšanai jauniešu vidū, pēc vajadzības sekmējot specializētu atbalstu jauniem uzņēmējiem un attīstot to cilvēku spējas, kuri strādā ar jauniešiem, lai palīdzētu jauniešiem pilnībā izmantot savu potenciālu.

AICINA KOMISIJU:

| 26. | Palielināt informētību par jauniešu uzņēmējdarbību, tostarp Eiropas Jaunatnes portālā, un iepazīstināt ar labu praksi jauniešu uzņēmējdarbības jomā (iespējams, saistībā ar Eiropas MVU nedēļu). |
| --- | --- |

26.

Palielināt informētību par jauniešu uzņēmējdarbību, tostarp Eiropas Jaunatnes portālā, un iepazīstināt ar labu praksi jauniešu uzņēmējdarbības jomā (iespējams, saistībā ar Eiropas MVU nedēļu).

| 27. | Sākt pētniecību vai veikt pētījumu un palielināt zināšanas par jauniešu uzņēmējdarbību, galveno uzmanību pievēršot jauniem uzņēmējiem, sociālajai uzņēmējdarbībai un videi draudzīgām darbvietām, un jauniešu darba nozīmei šajā kontekstā. |
| --- | --- |

27.

Sākt pētniecību vai veikt pētījumu un palielināt zināšanas par jauniešu uzņēmējdarbību, galveno uzmanību pievēršot jauniem uzņēmējiem, sociālajai uzņēmējdarbībai un videi draudzīgām darbvietām, un jauniešu darba nozīmei šajā kontekstā.

| 28. | Nostiprināt jaunu uzņēmēju aktīvu sadarbību ar attiecīgiem uzņēmējdarbības un sociālajiem partneriem un citām ieinteresētām personām, tostarp izmantojot arī Erasmus+ un Erasmus jaunajiem uzņēmējiem programmas. |
| --- | --- |

28.

Nostiprināt jaunu uzņēmēju aktīvu sadarbību ar attiecīgiem uzņēmējdarbības un sociālajiem partneriem un citām ieinteresētām personām, tostarp izmantojot arī Erasmus+ un Erasmus jaunajiem uzņēmējiem programmas.

---

(1)  No visiem Eiropas uzņēmumiem vairāk nekā 99 % faktiski ir MVU. Tie nodrošina divas no katrām trim privātā sektora darbavietām un rada vairāk nekā pusi no uzņēmumu radītās kopējās pievienotās vērtības ES (Eiropas Komisija – Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD mājaslapa).

(2)  Sociālajā ekonomikā ES ir nodarbināti vairāk nekā 14,51 miljons cilvēku, proti, 6,5 % no nodarbināto kopskaita. Tā ietver gan struktūras ar īpašu juridisku statusu (kooperatīvus, fondus, apvienības, savstarpējās apdrošināšanas sabiedrības), gan arī tādus sociālos uzņēmumus, kas ir vienkāršas privātas sabiedrības ar ierobežotu atbildību vai akciju sabiedrības (Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva – SEC(2011) 1278 final).

(3)  Kultūras un radošās nozares veido 4,5 % no Eiropas IKP, un tajās ir nodarbināti gandrīz 8 miljoni darba ņēmēju (Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā COM(2012) 537 final).

(4)  Sociālais uzņēmums ir sociālās ekonomikas dalībnieks, kura galvenais mērķis ir drīzāk radīt sociālu ietekmi, nevis nest peļņu saviem īpašniekiem vai akcionāriem. Tas darbojas, uzņēmējdarbībai raksturīgā un novatoriskā veidā nodrošinot preces un sniedzot pakalpojumus tirgū, un savu peļņu izmanto lielākoties sociāliem mērķiem. Šo uzņēmumu vada atklāti un atbildīgi, un jo īpaši uzņēmuma komercdarbībā iesaista tā darbiniekus, klientus un ieinteresētās personas (Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva – SEC(2011) 1278 final).

---

| 14.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 183/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 183/22

---

Padomes secinājumi (2014. gada 20. maijs) par skolotāju efektīvu izglītību (1)

2014/C 183/05

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATGĀDINOT ŠĀ JAUTĀJUMA POLITISKO KONTEKSTU, KAS IZKLĀSTĪTS SECINĀJUMU PIELIKUMĀ,

UZSKATA, KA:

| 1) | ir plaši atzīts – augstas kvalitātes mācīšana ir viens no nozīmīgākajiem faktoriem, lai sasniegtu veiksmīgus mācību rezultātus, attīstot zināšanas, prasmes, attieksmi un vērtības, kuras audzēkņiem ir nepieciešamas, lai pilnībā realizētu savu potenciālu gan kā atsevišķas personas, gan kā aktīvi sabiedrības un darbaspēka dalībnieki; |
| --- | --- |

1)

ir plaši atzīts – augstas kvalitātes mācīšana ir viens no nozīmīgākajiem faktoriem, lai sasniegtu veiksmīgus mācību rezultātus, attīstot zināšanas, prasmes, attieksmi un vērtības, kuras audzēkņiem ir nepieciešamas, lai pilnībā realizētu savu potenciālu gan kā atsevišķas personas, gan kā aktīvi sabiedrības un darbaspēka dalībnieki;

| 2) | strauji mainīgā pasaulē attīstās arī skolotāju loma un tas, kas no viņiem tiek sagaidīts, jo skolotāji sastopas ar izaicinājumiem, ko rada nepieciešamība pēc jaunām prasmēm, strauja tehnoloģiju attīstība un pieaugoša sociālā un kultūru daudzveidība, un nepieciešamība gādāt par arvien individualizētāku mācīšanu un īpašām mācīšanās vajadzībām; |
| --- | --- |

2)

strauji mainīgā pasaulē attīstās arī skolotāju loma un tas, kas no viņiem tiek sagaidīts, jo skolotāji sastopas ar izaicinājumiem, ko rada nepieciešamība pēc jaunām prasmēm, strauja tehnoloģiju attīstība un pieaugoša sociālā un kultūru daudzveidība, un nepieciešamība gādāt par arvien individualizētāku mācīšanu un īpašām mācīšanās vajadzībām;

| 3) | skolotāju apmācītājiem ir būtiska nozīme, lai uzturētu un uzlabotu mācībspēku kvalitāti. Augstas kvalitātes sākotnējās skolotāju izglītības sniegšana, atbalsts karjeras sākumposmā (“ievadīšana”) un turpmāka profesionāla izaugsme ir būtisks faktors, lai nodrošinātu, ka skolotāja profesijai tiek piesaistīti piemēroti kandidāti un ka skolotājiem piemīt un tie uztur tās attiecīgās prasmes, kuras tiem nepieciešamas, lai efektīvi strādātu mūsdienu klasēs; |
| --- | --- |

3)

skolotāju apmācītājiem ir būtiska nozīme, lai uzturētu un uzlabotu mācībspēku kvalitāti. Augstas kvalitātes sākotnējās skolotāju izglītības sniegšana, atbalsts karjeras sākumposmā (“ievadīšana”) un turpmāka profesionāla izaugsme ir būtisks faktors, lai nodrošinātu, ka skolotāja profesijai tiek piesaistīti piemēroti kandidāti un ka skolotājiem piemīt un tie uztur tās attiecīgās prasmes, kuras tiem nepieciešamas, lai efektīvi strādātu mūsdienu klasēs;

| 4) | skolotāju izglītības programmu un darbā pieņemšanas procedūru uzlabošanas nolūkā ir iepriekš jāapzina tās profesionālās prasmes, kuras skolotājiem ir nepieciešamas dažādos savas karjeras posmos. Profesionālo prasmju sistēmas var izmantot ar mērķi palielināt kvalitātes standartus, nosakot tās zināšanas, prasmes un attieksmes, kurām skolotājiem būtu jāpiemīt vai kuras skolotājiem būtu jāapgūst – tostarp profesionālās izglītības un apmācības (PIA) un pieaugošo izglītības jomā. Līdzīgā veidā minētās sistēmas var izmantot skolotāju apmācītāji, kuri sagatavo skolotājus veicamajam uzdevumam; |
| --- | --- |

4)

skolotāju izglītības programmu un darbā pieņemšanas procedūru uzlabošanas nolūkā ir iepriekš jāapzina tās profesionālās prasmes, kuras skolotājiem ir nepieciešamas dažādos savas karjeras posmos. Profesionālo prasmju sistēmas var izmantot ar mērķi palielināt kvalitātes standartus, nosakot tās zināšanas, prasmes un attieksmes, kurām skolotājiem būtu jāpiemīt vai kuras skolotājiem būtu jāapgūst – tostarp profesionālās izglītības un apmācības (PIA) un pieaugošo izglītības jomā. Līdzīgā veidā minētās sistēmas var izmantot skolotāju apmācītāji, kuri sagatavo skolotājus veicamajam uzdevumam;

ATZĪST, KA:

| 1) | nereti jauni skolotāji pamet šo profesiju pāragri – tā ir parādība, kas var novest pie būtiska zaudējuma gan atsevišķām personām, gan sistēmai kopumā. To var risināt ar skolotāju sākotnējās izglītības programmu palīdzību, kuras jau no paša sākuma pienācīgi sagatavo skolotājus, kā arī ar ievadīšanas pasākumiem, darbaudzināšanu un lielākām rūpēm par skolotāju personīgo un profesionālo labklājību; |
| --- | --- |

1)

nereti jauni skolotāji pamet šo profesiju pāragri – tā ir parādība, kas var novest pie būtiska zaudējuma gan atsevišķām personām, gan sistēmai kopumā. To var risināt ar skolotāju sākotnējās izglītības programmu palīdzību, kuras jau no paša sākuma pienācīgi sagatavo skolotājus, kā arī ar ievadīšanas pasākumiem, darbaudzināšanu un lielākām rūpēm par skolotāju personīgo un profesionālo labklājību;

| 2) | skolotāju izglītība būtu jāuztver kā neatņemama daļa no plašāka politikas mērķa – palielināt šīs profesijas kvalitāti un pievilcību. Tam ir nepieciešama pienācīga atlases, darbā pieņemšanas un noturēšanas politika, efektīva skolotāju sākotnējā izglītība, atbalsts karjeras sākumposmā, profesionāla izglītība un izaugsme visas karjeras laikā, pedagoģiskās atsauksmes par sniegumu un stimuli skolotājiem; |
| --- | --- |

2)

skolotāju izglītība būtu jāuztver kā neatņemama daļa no plašāka politikas mērķa – palielināt šīs profesijas kvalitāti un pievilcību. Tam ir nepieciešama pienācīga atlases, darbā pieņemšanas un noturēšanas politika, efektīva skolotāju sākotnējā izglītība, atbalsts karjeras sākumposmā, profesionāla izglītība un izaugsme visas karjeras laikā, pedagoģiskās atsauksmes par sniegumu un stimuli skolotājiem;

| 3) | skolotāju izglītības programmām – neatkarīgi no tā, vai tās domātas topošajiem skolotājiem pirms karjeras sākšanas vai praktizējošiem skolotājiem saistībā ar viņu turpmāko profesionālo izaugsmi, – vajadzētu būt pietiekoši elastīgām, lai reaģētu uz mācīšanas un mācīšanās izmaiņām. Tām vajadzētu balstīties uz pašu skolotāju pieredzi un censties veicināt starpnozaru un sadarbībā balstītas pieejas, lai izglītības iestādes un skolotāji par savu pienākumu sastāvdaļu uzskatītu sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, kolēģiem, vecākiem un darba devējiem; |
| --- | --- |

3)

skolotāju izglītības programmām – neatkarīgi no tā, vai tās domātas topošajiem skolotājiem pirms karjeras sākšanas vai praktizējošiem skolotājiem saistībā ar viņu turpmāko profesionālo izaugsmi, – vajadzētu būt pietiekoši elastīgām, lai reaģētu uz mācīšanas un mācīšanās izmaiņām. Tām vajadzētu balstīties uz pašu skolotāju pieredzi un censties veicināt starpnozaru un sadarbībā balstītas pieejas, lai izglītības iestādes un skolotāji par savu pienākumu sastāvdaļu uzskatītu sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, kolēģiem, vecākiem un darba devējiem;

| 4) | arī digitālās mācīšanās līdzekļu un brīvi pieejamo izglītības resursu straujā paplašināšanās skolotājiem rada nepieciešamību iegūt par tiem pietiekamu izpratni, lai varētu attīstīt attiecīgas digitālās prasmes un tos efektīvi un pienācīgi pielietot apmācībā. Šie jaunie līdzekļi var arī sniegt ieguldījumu, lai visiem nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas piekļūt augstas kvalitātes izglītībai; |
| --- | --- |

4)

arī digitālās mācīšanās līdzekļu un brīvi pieejamo izglītības resursu straujā paplašināšanās skolotājiem rada nepieciešamību iegūt par tiem pietiekamu izpratni, lai varētu attīstīt attiecīgas digitālās prasmes un tos efektīvi un pienācīgi pielietot apmācībā. Šie jaunie līdzekļi var arī sniegt ieguldījumu, lai visiem nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas piekļūt augstas kvalitātes izglītībai;

PIEKRĪT, KA:

| 1) | skolotāju sākotnējai izglītībai būtu topošajiem skolotājiem jāsniedz būtiskākās prasmes, kas nepieciešamas augstas kvalitātes mācīšanai, kā arī būtu viņos jāveicina motivācija prasmes apgūt un atjaunināt visā karjeras laikā. Pilnībā ņemot vērā situāciju attiecīgajā valstī, skolotāju sākotnējā izglītībā būtu jāietver ne tikai zināšanas par priekšmetiem un pedagoģiskās prasmes, kuras pastiprina ar integrētiem praktiskas mācīšanas pieredzes posmiem, bet ar to arī būtu jāveicina pašanalīze un strādāšana sadarbībā ar citiem, pielāgošanās darbam multikulturālās klasēs un vadošu pienākumu pieņemšana; |
| --- | --- |

1)

skolotāju sākotnējai izglītībai būtu topošajiem skolotājiem jāsniedz būtiskākās prasmes, kas nepieciešamas augstas kvalitātes mācīšanai, kā arī būtu viņos jāveicina motivācija prasmes apgūt un atjaunināt visā karjeras laikā. Pilnībā ņemot vērā situāciju attiecīgajā valstī, skolotāju sākotnējā izglītībā būtu jāietver ne tikai zināšanas par priekšmetiem un pedagoģiskās prasmes, kuras pastiprina ar integrētiem praktiskas mācīšanas pieredzes posmiem, bet ar to arī būtu jāveicina pašanalīze un strādāšana sadarbībā ar citiem, pielāgošanās darbam multikulturālās klasēs un vadošu pienākumu pieņemšana;

| 2) | konkrēti jautājumi, kuriem skolotāju izglītības programmās būtu jāpiešķir vairāk uzmanības, ietver efektīvas metodes, ar kurām audzēkņiem palīdz apgūt starpdisciplināras prasmes, piemēram, digitālās prasmes, mācīšanos mācīties, uzņēmējdarbību un radošu un kritisku domāšanu, kā arī valodas prasmju stiprināšanu. Turklāt uzmanība būtu pievēršama tam, kā efektīvi atbalstīt atšķirīgas audzēkņu grupas, tostarp audzēkņus ar speciālām vajadzībām un/vai tos, kuri nāk no nelabvēlīgas vides; |
| --- | --- |

2)

konkrēti jautājumi, kuriem skolotāju izglītības programmās būtu jāpiešķir vairāk uzmanības, ietver efektīvas metodes, ar kurām audzēkņiem palīdz apgūt starpdisciplināras prasmes, piemēram, digitālās prasmes, mācīšanos mācīties, uzņēmējdarbību un radošu un kritisku domāšanu, kā arī valodas prasmju stiprināšanu. Turklāt uzmanība būtu pievēršama tam, kā efektīvi atbalstīt atšķirīgas audzēkņu grupas, tostarp audzēkņus ar speciālām vajadzībām un/vai tos, kuri nāk no nelabvēlīgas vides;

| 3) | skolotāju sākotnējā izglītībā varētu izmantot kvalitātes nodrošināšanas pasākumus un regulārus pārskatus, uzsverot prasīto mācību rezultātus sasniegšanu, praktiskās pieredzes kvalitāti un pietiekamu ilgumu un to, lai nodrošinātu mācītā atbilstīgumu; |
| --- | --- |

3)

skolotāju sākotnējā izglītībā varētu izmantot kvalitātes nodrošināšanas pasākumus un regulārus pārskatus, uzsverot prasīto mācību rezultātus sasniegšanu, praktiskās pieredzes kvalitāti un pietiekamu ilgumu un to, lai nodrošinātu mācītā atbilstīgumu;

| 4) | augstākās izglītības iestādes, kurās nodrošina skolotāju sākotnējo izglītību, varētu nostiprināt kā centrus, kuros apmāca gan skolotājus, gan viņu apmācītājus, un kuros veic pētījumus attiecībā uz skolotāju prasmju attīstīšanu un efektīvām mācību un mācīšanās metodēm; |
| --- | --- |

4)

augstākās izglītības iestādes, kurās nodrošina skolotāju sākotnējo izglītību, varētu nostiprināt kā centrus, kuros apmāca gan skolotājus, gan viņu apmācītājus, un kuros veic pētījumus attiecībā uz skolotāju prasmju attīstīšanu un efektīvām mācību un mācīšanās metodēm;

| 5) | skolotāju izglītības sniedzēju un izglītības iestāžu, kā arī darba tirgus un sabiedrības pārstāvju savstarpējs dialogs un partnerības var sniegt vērtīgu ieskatu un idejas, izstrādājot un izpildot skolotāju izglītības programmas. Minētās partnerības var arī veicināt to, lai tiktu sekmēta saskaņotāka pieeja kvalifikācijai, prasmju standartiem un attiecīgai apmācību nodrošināšanai, jo īpaši PIA un pieaugošo izglītības jomās; |
| --- | --- |

5)

skolotāju izglītības sniedzēju un izglītības iestāžu, kā arī darba tirgus un sabiedrības pārstāvju savstarpējs dialogs un partnerības var sniegt vērtīgu ieskatu un idejas, izstrādājot un izpildot skolotāju izglītības programmas. Minētās partnerības var arī veicināt to, lai tiktu sekmēta saskaņotāka pieeja kvalifikācijai, prasmju standartiem un attiecīgai apmācību nodrošināšanai, jo īpaši PIA un pieaugošo izglītības jomās;

| 6) | gan skolotāju sākotnējo izglītību, gan viņu turpmāko profesionālo izaugsmi vajadzētu balstīt uz augstvērtīgiem pētījumiem pedagoģijas jomā, un tām būtu jāpiemēro pieaugušo apmācības metodes, kuru pamatā ir prakses kopienas, e-mācības un mācīšanās no līdzbiedriem. Ar tām būtu jānodrošina, ka skolotājiem ir regulāras iespējas atjaunināt savas zināšanas par priekšmetiem un saņemt atbalstu un apmācību par efektīvām un inovatīvām mācīšanas metodēm, tostarp tām, kuras ir balstītas uz jaunām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

6)

gan skolotāju sākotnējo izglītību, gan viņu turpmāko profesionālo izaugsmi vajadzētu balstīt uz augstvērtīgiem pētījumiem pedagoģijas jomā, un tām būtu jāpiemēro pieaugušo apmācības metodes, kuru pamatā ir prakses kopienas, e-mācības un mācīšanās no līdzbiedriem. Ar tām būtu jānodrošina, ka skolotājiem ir regulāras iespējas atjaunināt savas zināšanas par priekšmetiem un saņemt atbalstu un apmācību par efektīvām un inovatīvām mācīšanas metodēm, tostarp tām, kuras ir balstītas uz jaunām tehnoloģijām;

AICINA DALĪBVALSTIS, PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTI UN INSTITUCIONĀLO AUTONOMIJU UN SASKAŅĀ AR APSTĀKĻIEM KONKRĒTAJĀ VALSTĪ:

| 1) | censties nodrošināt, lai skolotāju sākotnējās izglītības programmas sniegtu iespējas topošajiem skolotājiem apgūt visas tās prasmes, kas viņiem nepieciešamas, lai veiksmīgi sāktu strādāt savā profesijā; |
| --- | --- |

1)

censties nodrošināt, lai skolotāju sākotnējās izglītības programmas sniegtu iespējas topošajiem skolotājiem apgūt visas tās prasmes, kas viņiem nepieciešamas, lai veiksmīgi sāktu strādāt savā profesijā;

| 2) | veicināt, lai tiktu izstrādātas visaptverošas un profesionālas skolotāju prasmju sistēmas (2), kurās nosaka tās prasmes un īpašības, kas skolotājiem nepieciešamas dažādos karjeras posmos vai dažādās mācību situācijās. Šādām sistēmām vajadzētu būt pietiekoši elastīgām, lai reaģētu uz mainīgām prasībām, un tās vajadzētu apspriest sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

2)

veicināt, lai tiktu izstrādātas visaptverošas un profesionālas skolotāju prasmju sistēmas (2), kurās nosaka tās prasmes un īpašības, kas skolotājiem nepieciešamas dažādos karjeras posmos vai dažādās mācību situācijās. Šādām sistēmām vajadzētu būt pietiekoši elastīgām, lai reaģētu uz mainīgām prasībām, un tās vajadzētu apspriest sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām;

| 3) | līdzīgā veidā mudināt izveidot profesionālo prasmju sistēmas skolotāju apmācītājiem, nosakot tiem nepieciešamās prasmes un vienlaicīgi stiprinot sadarbību un pieredzes apmaiņu ar līdzbiedriem, un attīstot tādas jomas kā jauno skolotāju darbaudzināšana skolā; |
| --- | --- |

3)

līdzīgā veidā mudināt izveidot profesionālo prasmju sistēmas skolotāju apmācītājiem, nosakot tiem nepieciešamās prasmes un vienlaicīgi stiprinot sadarbību un pieredzes apmaiņu ar līdzbiedriem, un attīstot tādas jomas kā jauno skolotāju darbaudzināšana skolā;

| 4) | turpināt pētīt, kādas ir iespējas veidot ciešāku sadarbību, partnerības un tīklus ar plašu ieinteresēto personu loku skolotāju izglītības programmu izstrādāšanas gaitā; |
| --- | --- |

4)

turpināt pētīt, kādas ir iespējas veidot ciešāku sadarbību, partnerības un tīklus ar plašu ieinteresēto personu loku skolotāju izglītības programmu izstrādāšanas gaitā;

| 5) | veicināt efektīvu digitālo mācīšanu un mācīšanos, nodrošinot, ka skolotāju apmācītāji un paši skolotāji apgūst digitālās iemaņas pienācīgā līmenī un iemācās, kā palīdzēt audzēkņiem gudri un droši lietot digitālos resursus un kā labāk pārvaldīt individuālus mācību procesus, izmantojot atjauninātas skolotāju izglītības programmas un uzlabotu pieeju kvalitatīviem atvērtiem izglītības resursiem un to pielietojumu; |
| --- | --- |

5)

veicināt efektīvu digitālo mācīšanu un mācīšanos, nodrošinot, ka skolotāju apmācītāji un paši skolotāji apgūst digitālās iemaņas pienācīgā līmenī un iemācās, kā palīdzēt audzēkņiem gudri un droši lietot digitālos resursus un kā labāk pārvaldīt individuālus mācību procesus, izmantojot atjauninātas skolotāju izglītības programmas un uzlabotu pieeju kvalitatīviem atvērtiem izglītības resursiem un to pielietojumu;

| 6) | izmantot finansēšanas iespējas, kuras sniedz ES instrumenti, piemēram, Erasmus+ un vajadzības gadījumā Eiropas Sociālais fonds, lai:






  i) | atbalstītu dalībvalstu politiku, kuras mērķis ir vairot skolotāju sākotnējās izglītības kvalitāti un skolotāju turpmāku profesionālo izaugsmi; un |
| --- | --- | --- |

6)

izmantot finansēšanas iespējas, kuras sniedz ES instrumenti, piemēram, Erasmus+ un vajadzības gadījumā Eiropas Sociālais fonds, lai:

i)

atbalstītu dalībvalstu politiku, kuras mērķis ir vairot skolotāju sākotnējās izglītības kvalitāti un skolotāju turpmāku profesionālo izaugsmi; un

| ii) | sekmētu topošo skolotāju, mācībspēku un skolotāju apmācītāju mobilitāti un veicinātu stratēģiskās partnerības, eksperimentus politikas jomā un skolotāju izglītības projektus ar nākotnes perspektīvu, jo īpaši, lai dotu iespēju izmēģināt jaunas metodes un praktiski īstenot prasmju sistēmas; |
| --- | --- |

ii)

sekmētu topošo skolotāju, mācībspēku un skolotāju apmācītāju mobilitāti un veicinātu stratēģiskās partnerības, eksperimentus politikas jomā un skolotāju izglītības projektus ar nākotnes perspektīvu, jo īpaši, lai dotu iespēju izmēģināt jaunas metodes un praktiski īstenot prasmju sistēmas;

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU:

| 1) | pēc iespējas labāk izmantot stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā ET 2020 struktūras saskaņā ar atvērto koordinācijas metodi, lai stiprinātu uz pierādījumiem balstītu politikas veidošanu un izstrādātu un izplatītu veiksmīgu politisko praksi attiecībā uz šādiem aspektiem:






  — | efektīvām skolotāju izglītības programmām, uzmanību vēršot uz skolotāju sākotnējo izglītību un veidiem, kā pievērsties sadarbības pieejām attiecībā uz mācīšanu, |
| --- | --- | --- |

1)

pēc iespējas labāk izmantot stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā ET 2020 struktūras saskaņā ar atvērto koordinācijas metodi, lai stiprinātu uz pierādījumiem balstītu politikas veidošanu un izstrādātu un izplatītu veiksmīgu politisko praksi attiecībā uz šādiem aspektiem:

—

efektīvām skolotāju izglītības programmām, uzmanību vēršot uz skolotāju sākotnējo izglītību un veidiem, kā pievērsties sadarbības pieejām attiecībā uz mācīšanu,

| — | PIA sfēras iekšējo apmācītāju profesionālo izaugsmi, ņemot vērā viņu būtisko nozīmi, nodrošinot augstas kvalitātes māceklību un citu veidu mācīšanos darbavietā, |
| --- | --- |

—

PIA sfēras iekšējo apmācītāju profesionālo izaugsmi, ņemot vērā viņu būtisko nozīmi, nodrošinot augstas kvalitātes māceklību un citu veidu mācīšanos darbavietā,

| — | skolotāju izglītības mācību plāna un skolotāju un apmācītāju profesionālo prasmju nozīmes stiprināšanu, vajadzības gadījumā izmantojot ciešāku sadarbību ar darba devējiem, tostarp uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

skolotāju izglītības mācību plāna un skolotāju un apmācītāju profesionālo prasmju nozīmes stiprināšanu, vajadzības gadījumā izmantojot ciešāku sadarbību ar darba devējiem, tostarp uzņēmumiem;

| 2) | izmantot atbilstošu pētījumu un aptauju rezultātus, piemēram, TALIS
   (3) rezultātus, lai pievērstos skolotāju un skolu vadītāju uzskatu un viedokļu politiskajai ietekmei uz skolotāju izglītību; |
| --- | --- |

2)

izmantot atbilstošu pētījumu un aptauju rezultātus, piemēram, TALIS
   (3) rezultātus, lai pievērstos skolotāju un skolu vadītāju uzskatu un viedokļu politiskajai ietekmei uz skolotāju izglītību;

| 3) | ar pētījumu palīdzību noteikt piemērus visefektīvākajām metodēm un praksei, ko skolotāji varētu izmantot, lai audzēkņiem palīdzētu efektīvi plānot mācību iespējas mūsdienu daudzdimensionālajā mācību vidē; |
| --- | --- |

3)

ar pētījumu palīdzību noteikt piemērus visefektīvākajām metodēm un praksei, ko skolotāji varētu izmantot, lai audzēkņiem palīdzētu efektīvi plānot mācību iespējas mūsdienu daudzdimensionālajā mācību vidē;

AICINA KOMISIJU:

| 1) | veidot skolotāju kopienas, jo īpaši topošo un nesen darbā pieņemto skolotāju kopienas, izmantojot esošās skolotāju platformas Eiropā, piemēram, eTwinning, lai vēl vairāk attīstītu līdzbiedru sadarbību par mācīšanas praksi ES mērogā; |
| --- | --- |

1)

veidot skolotāju kopienas, jo īpaši topošo un nesen darbā pieņemto skolotāju kopienas, izmantojot esošās skolotāju platformas Eiropā, piemēram, eTwinning, lai vēl vairāk attīstītu līdzbiedru sadarbību par mācīšanas praksi ES mērogā;

| 2) | atbalstīt sadarbību ar partneriem, tīkliem un organizācijām, kas var piedāvāt pieredzi un zinātību par to, kā veidot efektīvas skolotāju izglītības programmas, jo īpaši sākotnējās izglītības programmas. |
| --- | --- |

2)

atbalstīt sadarbību ar partneriem, tīkliem un organizācijām, kas var piedāvāt pieredzi un zinātību par to, kā veidot efektīvas skolotāju izglītības programmas, jo īpaši sākotnējās izglītības programmas.

---

(1)  Šajos secinājumos jēdziens skolotājs ietver skolotājus skolās, profesionālās izglītības un apmācības (PIA) skolotājus un pasniedzējus, kā arī pasniedzējus, kuri apmāca pieaugušos.

Jēdziens skolotāju apmācītāji tiek lietots, lai apzīmētu visus tos, kuri aktīvi veicina studentu pasniedzēju un skolotāju formālo mācīšanos vai nu skolotāju sākotnējās izglītības, vai skolotāju turpmākās profesionālās izaugsmes līmenī.

(2)  Ņemot vērā iepriekšējās tematiskās darba grupas skolotāju profesionālās pilnveidošanās jautājumos 2013. gada jūlija ziņojumu (“Atbalsts skolotāju prasmju attīstībai, lai panāktu labākus mācību rezultātus”).

(3)  Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Starptautiskais mācīšanas un mācīšanās apsekojums.

---

PIELIKUMS

Politiskais pamats

| 1. | Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. un 166. pants. |
| --- | --- |

1.

Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. un 166. pants.

| 2. | Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikums (2006. gada 18. decembris) par pamatprasmēm mūžizglītībā (1). |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikums (2006. gada 18. decembris) par pamatprasmēm mūžizglītībā (1).

| 3. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi (2007. gada 15. novembris) par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu (2). |
| --- | --- |

3.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi (2007. gada 15. novembris) par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu (2).

| 4. | Padomes 2009. gada 12. maija secinājumi par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā laikposmam līdz 2020. gadam (“ET 2020”) . |
| --- | --- |

4.

Padomes 2009. gada 12. maija secinājumi par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā laikposmam līdz 2020. gadam (“ET 2020”) .

| 5. | Padomes secinājumi (2009. gada 26. novembris) par skolotāju un skolu vadītāju profesionālo pilnveidošanos (3). |
| --- | --- |

5.

Padomes secinājumi (2009. gada 26. novembris) par skolotāju un skolu vadītāju profesionālo pilnveidošanos (3).

| 6. | Briges 2010. gada 7. decembra paziņojums un Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par prioritātēm ciešākai Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmam no 2011. gada līdz 2020. gadam (4). |
| --- | --- |

6.

Briges 2010. gada 7. decembra paziņojums un Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par prioritātēm ciešākai Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmam no 2011. gada līdz 2020. gadam (4).

| 7. | Padomes 2011. gada 28. novembra Rezolūcija par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (5). |
| --- | --- |

7.

Padomes 2011. gada 28. novembra Rezolūcija par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (5).

| 8. | Padomes secinājumi (2012. gada 26. novembris) par izglītību un apmācību stratēģijā “Eiropa 2020” – izglītības un apmācības ieguldījums ekonomikas atveseļošanā, izaugsmē un nodarbinātībā (6). |
| --- | --- |

8.

Padomes secinājumi (2012. gada 26. novembris) par izglītību un apmācību stratēģijā “Eiropa 2020” – izglītības un apmācības ieguldījums ekonomikas atveseļošanā, izaugsmē un nodarbinātībā (6).

| 9. | Padomes 2013. gada 15. februāra secinājumi par ieguldījumiem izglītībā un apmācībā – atbilde uz paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” un 2013. gada izaugsmes pētījumu (7). |
| --- | --- |

9.

Padomes 2013. gada 15. februāra secinājumi par ieguldījumiem izglītībā un apmācībā – atbilde uz paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” un 2013. gada izaugsmes pētījumu (7).

| 10. | Padomes secinājumi (2013. gada 25. novembris) par efektīvu izglītības vadību (8). |
| --- | --- |

10.

Padomes secinājumi (2013. gada 25. novembris) par efektīvu izglītības vadību (8).

| 11. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+
   (9). |
| --- | --- |

11.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+
   (9).

| 12. | Padomes secinājumi (2014. gada 24. februāris) par efektīvu un inovatīvu izglītību un apmācību, lai veiktu ieguldījumus prasmēs – atbalsts 2014. gada Eiropas pusgadam (10). |
| --- | --- |

12.

Padomes secinājumi (2014. gada 24. februāris) par efektīvu un inovatīvu izglītību un apmācību, lai veiktu ieguldījumus prasmēs – atbalsts 2014. gada Eiropas pusgadam (10).

Citi informatīvi dokumenti

| 1. | Komisijas paziņojums (2012. gada 20. novembris) “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai”. |
| --- | --- |

1.

Komisijas paziņojums (2012. gada 20. novembris) “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai”.

| 2. | Eurydice 2013. gada pētījums “Pamatdati par skolotājiem un skolu vadītājiem Eiropā”. |
| --- | --- |

2.

Eurydice 2013. gada pētījums “Pamatdati par skolotājiem un skolu vadītājiem Eiropā”.

---

(1)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

(2)  OV C 300, 12.12.2007., 6. lpp.

(3)  OV C 302, 12.12.2009., 6. lpp.

(4)  OV C 324, 1.12.2010., 5. lpp.

(5)  OV C 372, 20.12.2011., 1. lpp.

(6)  OV C 393, 19.12.2012., 5. lpp.

(7)  OV C 64, 5.3.2013., 5. lpp.

(8)  OV C 30, 1.2.2014., 2. lpp.

(9)  OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.

(10)  OV C 62, 4.3.2014., 4. lpp.

---

| 14.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 183/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 183/26

---

Padomes secinājumi (2014. gada 20. maijs) par daudzvalodību un valodu prasmju attīstību

2014/C 183/06

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ŅEMOT VĒRĀ:

| — | Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. un 166. pantu, |
| --- | --- |

—

Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. un 166. pantu,

| — | Barselonas Eiropadomes 2002. gada 15. un 16. marta sanāksmes secinājumus, kuros ir pausts aicinājums rīkoties, “lai uzlabotu pamatprasmes, konkrēti – jau no agras bērnības mācot vismaz divas svešvalodas”, kā arī izstrādāt valodas prasmes rādītāju (1), |
| --- | --- |

—

Barselonas Eiropadomes 2002. gada 15. un 16. marta sanāksmes secinājumus, kuros ir pausts aicinājums rīkoties, “lai uzlabotu pamatprasmes, konkrēti – jau no agras bērnības mācot vismaz divas svešvalodas”, kā arī izstrādāt valodas prasmes rādītāju (1),

| — | Padomes 2006. gada 19. maija secinājumus, kuros ir definēti Eiropas valodas prasmes rādītāja principi (2), |
| --- | --- |

—

Padomes 2006. gada 19. maija secinājumus, kuros ir definēti Eiropas valodas prasmes rādītāja principi (2),

| — | Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”), kuros uzsvērts, cik būtiski ir nostiprināt valodu prasmi (3), |
| --- | --- |

—

Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”), kuros uzsvērts, cik būtiski ir nostiprināt valodu prasmi (3),

| — | Padomes 2011. gada 28. un 29. novembra sanāksmes secinājumus par valodu prasmēm mobilitātes veicināšanai, kuros ir uzsvērts, cik svarīga ir laba svešvalodu prasme kā pamatprasme, kas ir būtiska sekmīgām gaitām modernā pasaulē un darba tirgū (4), |
| --- | --- |

—

Padomes 2011. gada 28. un 29. novembra sanāksmes secinājumus par valodu prasmēm mobilitātes veicināšanai, kuros ir uzsvērts, cik svarīga ir laba svešvalodu prasme kā pamatprasme, kas ir būtiska sekmīgām gaitām modernā pasaulē un darba tirgū (4),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido programmu “Erasmus +”, kura ietver arī mērķi uzlabot valodu mācīšanu un mācīšanos (5), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido programmu “Erasmus +”, kura ietver arī mērķi uzlabot valodu mācīšanu un mācīšanos (5),

UN JO ĪPAŠI:

| — | Padomes 2008. gada 22. maija secinājumus par daudzvalodību, kuros dalībvalstis ir aicinātas strādāt kopā, lai uzlabotu Eiropas sadarbību daudzvalodības jomā, un veikt pienācīgus pasākumus, lai uzlabotu valodu efektīvu pasniegšanu (6), |
| --- | --- |

—

Padomes 2008. gada 22. maija secinājumus par daudzvalodību, kuros dalībvalstis ir aicinātas strādāt kopā, lai uzlabotu Eiropas sadarbību daudzvalodības jomā, un veikt pienācīgus pasākumus, lai uzlabotu valodu efektīvu pasniegšanu (6),

| — | Padomes Rezolūciju (2008. gada 21. novembris) par Eiropas daudzvalodības stratēģiju, kurā dalībvalstis ir aicinātas veicināt daudzvalodību, lai sekmētu konkurētspēju, mobilitāti un nodarbināmību, un daudzvalodību kā līdzekli kultūru dialoga stiprināšanai (7), |
| --- | --- |

—

Padomes Rezolūciju (2008. gada 21. novembris) par Eiropas daudzvalodības stratēģiju, kurā dalībvalstis ir aicinātas veicināt daudzvalodību, lai sekmētu konkurētspēju, mobilitāti un nodarbināmību, un daudzvalodību kā līdzekli kultūru dialoga stiprināšanai (7),

ŅEMOT VĒRĀ, KA:

| 1. | Valodu daudzveidība ir Eiropas kultūras un kultūru dialoga viens no galvenajiem elementiem, un ka spēja sazināties valodā, kas nav dzimtā valoda, ir atzīta par vienu no pamatprasmēm, kuru pilsoņiem būtu jācenšas iegūt (8). |
| --- | --- |

1.

Valodu daudzveidība ir Eiropas kultūras un kultūru dialoga viens no galvenajiem elementiem, un ka spēja sazināties valodā, kas nav dzimtā valoda, ir atzīta par vienu no pamatprasmēm, kuru pilsoņiem būtu jācenšas iegūt (8).

| 2. | Valodu kopaina Eiropas Savienībā ir sarežģīta un daudzveidīga, to raksturo tas, ka valstiski faktori ietekmē valodu mācīšanos un mācīšanu, un attiecībā uz tām pastāv ievērojamas atšķirības tiesību aktos un praksē. |
| --- | --- |

2.

Valodu kopaina Eiropas Savienībā ir sarežģīta un daudzveidīga, to raksturo tas, ka valstiski faktori ietekmē valodu mācīšanos un mācīšanu, un attiecībā uz tām pastāv ievērojamas atšķirības tiesību aktos un praksē.

| 3. | Valodu prasmes veicina Eiropas pilsoņu, it īpaši jauniešu, mobilitāti, nodarbināmību un personisko pilnveidošanos atbilstīgi izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. |
| --- | --- |

3.

Valodu prasmes veicina Eiropas pilsoņu, it īpaši jauniešu, mobilitāti, nodarbināmību un personisko pilnveidošanos atbilstīgi izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem.

| 4. | Daudzu Eiropas jauniešu valodu prasmes līmeni varētu uzlabot, un, neraugoties uz zināmu uzlabojumu pēdējo desmitgažu laikā, valstīs joprojām pastāv ievērojamas atšķirības attiecībā uz valodu mācīšanās iespējām. |
| --- | --- |

4.

Daudzu Eiropas jauniešu valodu prasmes līmeni varētu uzlabot, un, neraugoties uz zināmu uzlabojumu pēdējo desmitgažu laikā, valstīs joprojām pastāv ievērojamas atšķirības attiecībā uz valodu mācīšanās iespējām.

| 5. | Tā kā klasiskās valodas, piemēram, sengrieķu un latīņu valodas, ir daudzu moderno valodu pamatā, šo valodu studijas var sekmēt valodu mācīšanos, kā arī veicināt mūsu kopīgā mantojuma ilgtspēju. |
| --- | --- |

5.

Tā kā klasiskās valodas, piemēram, sengrieķu un latīņu valodas, ir daudzu moderno valodu pamatā, šo valodu studijas var sekmēt valodu mācīšanos, kā arī veicināt mūsu kopīgā mantojuma ilgtspēju.

PIEKRĪT, KA:

| 1. | ES un dalībvalstīm būtu jānovērtē progress, kas panākts valodu prasmju attīstībā, katrai valstij dodot ieguldījumu šajā progresā saskaņā ar attiecīgās valsts kopsakarībām un apstākļiem. |
| --- | --- |

1.

ES un dalībvalstīm būtu jānovērtē progress, kas panākts valodu prasmju attīstībā, katrai valstij dodot ieguldījumu šajā progresā saskaņā ar attiecīgās valsts kopsakarībām un apstākļiem.

| 2. | Valodu prasmju novērtējums varētu palīdzēt veicināt daudzvalodību un valodu efektīvu mācīšanu un mācīšanos skolā. |
| --- | --- |

2.

Valodu prasmju novērtējums varētu palīdzēt veicināt daudzvalodību un valodu efektīvu mācīšanu un mācīšanos skolā.

| 3. | Šādu novērtējumu varētu veikt, pamatojoties uz pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, un tam būtu jāattiecas uz visām četrām valodu prasmēm: lasīšanu, rakstīšanu, klausīšanos un runāšanu. |
| --- | --- |

3.

Šādu novērtējumu varētu veikt, pamatojoties uz pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, un tam būtu jāattiecas uz visām četrām valodu prasmēm: lasīšanu, rakstīšanu, klausīšanos un runāšanu.

| 4. | Novērtējums varētu:






  i) | tikt organizēts ES līmenī; |
| --- | --- | --- |

4.

Novērtējums varētu:

i)

tikt organizēts ES līmenī;

| ii) | ņemt vērā valsts datus, ja tādi ir pieejami, atbilstīgi valsts apstākļiem; |
| --- | --- |

ii)

ņemt vērā valsts datus, ja tādi ir pieejami, atbilstīgi valsts apstākļiem;

| iii) | tikt organizēts ar tādas grupas atbalstu, kurā ir eksperti no dalībvalstīm, un sadarbībā ar Rādītāju un kritēriju pastāvīgo darba grupu, lai nodrošinātu maksimālu salīdzināmību; |
| --- | --- |

iii)

tikt organizēts ar tādas grupas atbalstu, kurā ir eksperti no dalībvalstīm, un sadarbībā ar Rādītāju un kritēriju pastāvīgo darba grupu, lai nodrošinātu maksimālu salīdzināmību;

| iv) | tikt finansēts no programmas “Erasmus +” saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1288/2013 (9) attiecīgajiem noteikumiem un ņemot vērā ikgadējo budžeta procedūru; |
| --- | --- |

iv)

tikt finansēts no programmas “Erasmus +” saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1288/2013 (9) attiecīgajiem noteikumiem un ņemot vērā ikgadējo budžeta procedūru;

| v) | tikt organizēts tā, lai no skolām tiktu prasīti minimāli resursi un lai dalībvalstīm būtu noteiktas minimālas ziņošanas prasības. |
| --- | --- |

v)

tikt organizēts tā, lai no skolām tiktu prasīti minimāli resursi un lai dalībvalstīm būtu noteiktas minimālas ziņošanas prasības.

AICINA DALĪBVALSTIS, PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU UN SASKAŅĀ AR VALSTS APSTĀKĻIEM:

| 1. | Pieņemt un uzlabot pasākumus, kuru mērķis ir veicināt daudzvalodību un uzlabot valodu mācīšanās un mācīšanas kvalitāti un efektivitāti, tostarp no agras bērnības papildus galvenajai(-ām) mācību valodai(-ām) mācot vismaz divas valodas un izpētot, kādas ir iespējas piemērot inovatīvas pieejas valodu prasmju attīstībai. |
| --- | --- |

1.

Pieņemt un uzlabot pasākumus, kuru mērķis ir veicināt daudzvalodību un uzlabot valodu mācīšanās un mācīšanas kvalitāti un efektivitāti, tostarp no agras bērnības papildus galvenajai(-ām) mācību valodai(-ām) mācot vismaz divas valodas un izpētot, kādas ir iespējas piemērot inovatīvas pieejas valodu prasmju attīstībai.

| 2. | Censties izstrādāt piemērotas metodes valodas prasmes novērtēšanai saskaņā ar pielikumu. |
| --- | --- |

2.

Censties izstrādāt piemērotas metodes valodas prasmes novērtēšanai saskaņā ar pielikumu.

| 3. | Izstrādāt pasākumus, lai migrantu izcelsmes bērnus un pieaugušos atbalstītu uzņēmējas valsts valodas(-u) apguvē. |
| --- | --- |

3.

Izstrādāt pasākumus, lai migrantu izcelsmes bērnus un pieaugušos atbalstītu uzņēmējas valsts valodas(-u) apguvē.

| 4. | Izmantot programmas “Erasmus +” un Eiropas strukturālo un investīciju fondu dotās iespējas, lai sasniegtu šos mērķus. |
| --- | --- |

4.

Izmantot programmas “Erasmus +” un Eiropas strukturālo un investīciju fondu dotās iespējas, lai sasniegtu šos mērķus.

| 5. | Plašāk izmantot Eiropas pārredzamības instrumentus un iniciatīvas, kas izstrādāti, lai atbalstītu un veicinātu valodu mācīšanos, piemēram, Eiropas vienoto valodu prasmes līmeņa noteikšanas sistēmu, Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass), Eiropas valodu portfeli un Eiropas valodu marķējumu. |
| --- | --- |

5.

Plašāk izmantot Eiropas pārredzamības instrumentus un iniciatīvas, kas izstrādāti, lai atbalstītu un veicinātu valodu mācīšanos, piemēram, Eiropas vienoto valodu prasmes līmeņa noteikšanas sistēmu, Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass), Eiropas valodu portfeli un Eiropas valodu marķējumu.

AICINA DALĪBVALSTIS AR KOMISIJAS ATBALSTU:

| 1. | Apmainīties ar pieredzi un paraugpraksi, izmantojot atvērto koordinācijas metodi, lai uzlabotu valodu mācīšanās un mācīšanas efektivitāti un kvalitāti. |
| --- | --- |

1.

Apmainīties ar pieredzi un paraugpraksi, izmantojot atvērto koordinācijas metodi, lai uzlabotu valodu mācīšanās un mācīšanas efektivitāti un kvalitāti.

| 2. | Atzīt neformālās un ikdienējās mācīšanās nozīmi valodu apguvē, izpētot iespējas, kā atzīt un validēt valodu prasmes, kas iegūtas šādā veidā, saskaņā ar Padomes 2012. gada Ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (10). |
| --- | --- |

2.

Atzīt neformālās un ikdienējās mācīšanās nozīmi valodu apguvē, izpētot iespējas, kā atzīt un validēt valodu prasmes, kas iegūtas šādā veidā, saskaņā ar Padomes 2012. gada Ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (10).

| 3. | Izpētīt iespējas, kā palielināt valodu mācīšanās pievilcību un nodrošināt stingrāku apņēmību mācīties valodas, tostarp izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas un atvērtos izglītības resursus, lai samazinātu to apguvēju skaitu, kuri pārtrauc mācīties valodu, pirms tie ir sasnieguši pietiekamu prasmes līmeni. |
| --- | --- |

3.

Izpētīt iespējas, kā palielināt valodu mācīšanās pievilcību un nodrošināt stingrāku apņēmību mācīties valodas, tostarp izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas un atvērtos izglītības resursus, lai samazinātu to apguvēju skaitu, kuri pārtrauc mācīties valodu, pirms tie ir sasnieguši pietiekamu prasmes līmeni.

AICINA KOMISIJU:

| 1. | Izpētīt iespējas, kā novērtēt valodu prasmes dalībvalstīs, tostarp izmantojot valsts datus, ja tie ir pieejami, ar dalībvalstu ekspertu grupas atbalstu un sadarbībā ar Rādītāju un kritēriju pastāvīgo darba grupu. |
| --- | --- |

1.

Izpētīt iespējas, kā novērtēt valodu prasmes dalībvalstīs, tostarp izmantojot valsts datus, ja tie ir pieejami, ar dalībvalstu ekspertu grupas atbalstu un sadarbībā ar Rādītāju un kritēriju pastāvīgo darba grupu.

| 2. | Eiropas Statistikas sistēmas ietvaros un lai uzlabotu salīdzināmību, kopā ar dalībvalstīm un Eurostat izpētīt veidus, kā papildināt esošos ES datus par to skolēnu skaitu vidējās izglītības posmā, kuri mācās trešo valodu (11), saskaņā ar vērienīgo Barselonas mērķi un ET 2020 sistēmu. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Statistikas sistēmas ietvaros un lai uzlabotu salīdzināmību, kopā ar dalībvalstīm un Eurostat izpētīt veidus, kā papildināt esošos ES datus par to skolēnu skaitu vidējās izglītības posmā, kuri mācās trešo valodu (11), saskaņā ar vērienīgo Barselonas mērķi un ET 2020 sistēmu.

| 3. | Turpināt un uzlabot sadarbību ar citām organizācijām, kas darbojas šajā jomā, piemēram, ar Eiropas Padomi un tās Eiropas Moderno valodu centru. |
| --- | --- |

3.

Turpināt un uzlabot sadarbību ar citām organizācijām, kas darbojas šajā jomā, piemēram, ar Eiropas Padomi un tās Eiropas Moderno valodu centru.

---

(1)  SN 100/1/02 REV 1, 19. lpp., 44. punkta 2. ievilkums.

(2)  OV C 172, 25.7.2006., 1. lpp.

(3)  OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp.

(4)  OV C 372, 20.12.2011., 27. lpp.

(5)  OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.

(6)  OV C 140, 6.6.2008., 14. lpp.

(7)  OV C 320, 16.12.2008., 1. lpp.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2006. gada 18. decembris) par pamatprasmēm mūžizglītībā (OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.).

(10)  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

(11)  Trešā valoda var būt jebkura modernā valoda, kuru māca skolā. Turklāt dalībvalstis var izvēlēties norādīt tādu skolēnu skaita procentuālo daļu, kuru trešā valoda ir sengrieķu un/vai latīņu valoda. Citi dati, kurus varētu apkopot, ietver mācīto valodu skaitu un informāciju par to, vai tās ir obligātas vai fakultatīvas.

---

PIELIKUMS

Valodu prasmju novērtējums

Valodas prasmju novērtējuma pamatā ir:

Tādu skolēnu skaita procentuālā daļa, kuri ir 15 gadus veci vai – attiecīgā gadījumā atkarībā no valsts apstākļiem – 14 vai 16 gadus veci (1)un kuri ir sasnieguši autonoma lietotāja līmeni otrajā apgūstamajā valodā (2).

Apzīmējums “autonoms lietotājs” atbilst vismaz B1 līmenim, kas definēts Eiropas vienotajā valodu prasmes atsauces sistēmā (CEFR) (3).

Datus varētu vākt, veicot ES mēroga pētījumu, kurā vērtē otrās(-o) valodas(-u) prasmes līmeni izglītības sistēmās, un tos varētu iesniegt tā, lai nodrošinātu maksimālu salīdzināmību. Tā vietā var izmantot valsts datus, ar noteikumu, ka tie ir saderīgi ar CEFR.

Valstu rezultāti tiek apkopoti kā četru komponentu – lasīšanas, rakstīšanas, klausīšanās un runāšanas – aritmētiskais vidējais rādītājs. Rezultāts ir šo valstu rezultātu vidējais svērtais rādītājs, kurā tiek ņemts vērā valsts iedzīvotāju skaits.

---

(1)  Tiks nodrošināta datu maksimāla salīdzināmība.

(2)  Galvenā(-ās) mācību valoda(-as) ir pirmā(-ās) valoda(-as), savukārt no papildu valodām tā, kuru māca visplašāk, tiek uzskatīta par otro apgūstamo valodu. Katra dalībvalsts var noteikt, kādas valodas tās gadījumā jāuzskata par pirmajām un otrajām valodām.

Tikai ES oficiālās valodas var uzskatīt par otrajām valodām.

(3)  B1 (autonoms lietotājs) tiek definēts šādi:

Galvenajos vilcienos var saprast skaidru standarta informāciju par tuvu pazīstamām lietām, ar kurām regulāri sastopas darbā, skolā, brīvajā laikā u. tml. Spēj tikt galā lielākajā daļā situāciju, kas var rasties, ceļojot valstī, kurā runā attiecīgajā valodā. Spēj sagatavot vienkāršu, saistītu tekstu par labi pazīstamiem vai interesējošiem tematiem. Spēj aprakstīt savu pieredzi un notikumus, sapņus, cerības un mērķus, kā arī īsumā pamatot un izskaidrot viedokli un plānus.

---

| 14.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 183/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 183/30

---

Padomes secinājumi (2014. gada 20. maijs) par kvalitātes nodrošināšanu izglītības un apmācības atbalstam

2014/C 183/07

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATGĀDINOT ŠO SECINĀJUMU POLITISKO PAMATOJUMU, KĀ IZKLĀSTĪTS PIEVIENOTAJĀ PIELIKUMĀ,

ATZINĪGI VĒRTĒ:

panākumus, kas gūti, Eiropas izglītības un apmācības sistēmās izstrādājot nepārtrauktas kvalitātes uzlabošanas kultūru, – kaut arī šie panākumi atšķiras, ņemot vērā dažādās sākotnējās situācijas, – un kas izcelti vairākos nesenos Komisijas ziņojumos (1).

UZSKATA, KA:

| 1. | ES izglītības un apmācības sistēmas ir galvenie labāku darbvietu, spēcīgākas izaugsmes un konkurētspējas virzītājspēki, un tās saskaras ar būtiskiem uzdevumiem, ko var palīdzēt atrisināt ar nepārtrauktu kvalitātes uzlabošanu. Minēto uzdevumu vidū ir šādi: paplašināt piekļuvi, samazināt mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un uzlabot rādītājus attiecībā uz mācību turpināšanu, atbalstīt novatorisku mācīšanos un nodrošināt to, ka audzēkņi neatkarīgi no viņu sociālās un ekonomiskās izcelsmes apgūst zināšanas, prasmes un kompetences, kas vajadzīgas saistībā ar visiem atvērtu sabiedrību, aktīvu pilsoniskumu, mūžizglītību un nodarbināmību. |
| --- | --- |

1.

ES izglītības un apmācības sistēmas ir galvenie labāku darbvietu, spēcīgākas izaugsmes un konkurētspējas virzītājspēki, un tās saskaras ar būtiskiem uzdevumiem, ko var palīdzēt atrisināt ar nepārtrauktu kvalitātes uzlabošanu. Minēto uzdevumu vidū ir šādi: paplašināt piekļuvi, samazināt mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un uzlabot rādītājus attiecībā uz mācību turpināšanu, atbalstīt novatorisku mācīšanos un nodrošināt to, ka audzēkņi neatkarīgi no viņu sociālās un ekonomiskās izcelsmes apgūst zināšanas, prasmes un kompetences, kas vajadzīgas saistībā ar visiem atvērtu sabiedrību, aktīvu pilsoniskumu, mūžizglītību un nodarbināmību.

| 2. | Kvalitātes nodrošināšanas mehānismiem var būt liela nozīme, palīdzot izglītības un apmācības iestādēm un politikas veidotājiem risināt minētās problēmas, lai nodrošinātu, ka izglītības un apmācības sistēmu un atsevišķu iestāžu kvalitāte atbilst paredzētajiem mērķiem. Kvalitātes nodrošināšanas kā daļa no valdību un iestāžu pasākumu kopuma palielina pārredzamību un stiprina uzticēšanos zināšanu, prasmju, kompetenču un kvalifikāciju piemērotībai un kvalitātei, kas, savukārt, balstās uz uzticēšanos izglītības un apmācības iestāžu un piedāvātāju kvalitātei. |
| --- | --- |

2.

Kvalitātes nodrošināšanas mehānismiem var būt liela nozīme, palīdzot izglītības un apmācības iestādēm un politikas veidotājiem risināt minētās problēmas, lai nodrošinātu, ka izglītības un apmācības sistēmu un atsevišķu iestāžu kvalitāte atbilst paredzētajiem mērķiem. Kvalitātes nodrošināšanas kā daļa no valdību un iestāžu pasākumu kopuma palielina pārredzamību un stiprina uzticēšanos zināšanu, prasmju, kompetenču un kvalifikāciju piemērotībai un kvalitātei, kas, savukārt, balstās uz uzticēšanos izglītības un apmācības iestāžu un piedāvātāju kvalitātei.

| 3. | Eiropas kvalitātes nodrošināšanas instrumenti kopā ar Eiropas kvalifikāciju sistēmu (EQF), Eiropas Augstākās izglītības telpas kvalifikāciju ietvarstruktūru un ar tām saistītajām valstu kvalifikāciju sistēmām ir palīdzējuši izglītības un apmācības iestādēs veidot kvalitātes kultūru, kas, savukārt, ir atvieglojusi mācīšanos un darbaspēka mobilitāti pāri robežām un starp sistēmām. |
| --- | --- |

3.

Eiropas kvalitātes nodrošināšanas instrumenti kopā ar Eiropas kvalifikāciju sistēmu (EQF), Eiropas Augstākās izglītības telpas kvalifikāciju ietvarstruktūru un ar tām saistītajām valstu kvalifikāciju sistēmām ir palīdzējuši izglītības un apmācības iestādēs veidot kvalitātes kultūru, kas, savukārt, ir atvieglojusi mācīšanos un darbaspēka mobilitāti pāri robežām un starp sistēmām.

| 4. | Ņemot vērā pieredzi, kas gūta augstākajā izglītībā, profesionālajā izglītībā un apmācībā (PIA), elastīgi kvalitātes nodrošināšanas mehānismi var sekmēt kvalitātes uzlabošanu saistībā ar formālo un neformālo mācīšanos visās izglītības un apmācības nozarēs, kā arī iekļaut tādas jaunas parādības kā brīvi pieejamie izglītības resursi un pārrobežu izglītība, tostarp franšīzē nodota izglītība (2). |
| --- | --- |

4.

Ņemot vērā pieredzi, kas gūta augstākajā izglītībā, profesionālajā izglītībā un apmācībā (PIA), elastīgi kvalitātes nodrošināšanas mehānismi var sekmēt kvalitātes uzlabošanu saistībā ar formālo un neformālo mācīšanos visās izglītības un apmācības nozarēs, kā arī iekļaut tādas jaunas parādības kā brīvi pieejamie izglītības resursi un pārrobežu izglītība, tostarp franšīzē nodota izglītība (2).

PIEKRĪT, KA:

| 1. | Pastāv ievērojamas iespējas nākt klajā ar efektīvākām pieejām, ar kurām visās izglītības un apmācības nozarēs var nodrošināt kvalitāti un kurās, atsakoties no “kontrolsaraksta” pieejas, notiek pāreja uz tādu patiesi ieskaņojušos kvalitātes uzlabošanas kultūru izglītībā un apmācībā, kas var paaugstināt standartus un uzlabot apmācības rezultātus. |
| --- | --- |

1.

Pastāv ievērojamas iespējas nākt klajā ar efektīvākām pieejām, ar kurām visās izglītības un apmācības nozarēs var nodrošināt kvalitāti un kurās, atsakoties no “kontrolsaraksta” pieejas, notiek pāreja uz tādu patiesi ieskaņojušos kvalitātes uzlabošanas kultūru izglītībā un apmācībā, kas var paaugstināt standartus un uzlabot apmācības rezultātus.

| 2. | Ar kvalitātes nodrošināšanu saistībā ar nepārtrauktu kvalitātes uzlabošanu būtu jāatbalsta izglītības un apmācības sistēmu reformas saskaņā ar ES un valstu reformu programmām. |
| --- | --- |

2.

Ar kvalitātes nodrošināšanu saistībā ar nepārtrauktu kvalitātes uzlabošanu būtu jāatbalsta izglītības un apmācības sistēmu reformas saskaņā ar ES un valstu reformu programmām.

| 3. | Augstākās izglītības jomā kvalitātes nodrošināšana, jo īpaši iekšējā kvalitātes nodrošināšana, arvien efektīvāk palīdz augstākās izglītības iestādēm sasniegt to mērķus. Ārējā kvalitātes nodrošināšana dalībvalstīs atšķiras atkarībā no valstu vajadzībām un apstākļiem, un programmu akreditācija un iestāžu līmeņa novērtējums ir starp tiem pasākumiem, ar kuriem tiek sekmēta uzticēšanās un uzlaboti standarti. Tendence ārējā kvalitātes nodrošināšanā, ar ko tiek veikta pāreja uz iestāžu līmeņa novērtējumu, pieaug, un tā ļauj augstākās izglītības iestādēm pielāgot savu piedāvājumu elastīgākā veidā, kas atbilstu minēto iestāžu, audzēkņu, darba tirgus un sabiedrības vajadzībām. |
| --- | --- |

3.

Augstākās izglītības jomā kvalitātes nodrošināšana, jo īpaši iekšējā kvalitātes nodrošināšana, arvien efektīvāk palīdz augstākās izglītības iestādēm sasniegt to mērķus. Ārējā kvalitātes nodrošināšana dalībvalstīs atšķiras atkarībā no valstu vajadzībām un apstākļiem, un programmu akreditācija un iestāžu līmeņa novērtējums ir starp tiem pasākumiem, ar kuriem tiek sekmēta uzticēšanās un uzlaboti standarti. Tendence ārējā kvalitātes nodrošināšanā, ar ko tiek veikta pāreja uz iestāžu līmeņa novērtējumu, pieaug, un tā ļauj augstākās izglītības iestādēm pielāgot savu piedāvājumu elastīgākā veidā, kas atbilstu minēto iestāžu, audzēkņu, darba tirgus un sabiedrības vajadzībām.

| 4. | Pārrobežu sadarbība kvalitātes nodrošināšanas jautājumā ir ļoti būtiska, lai veidotu uzticēšanos un paaugstinātu kvalitātes standartus, atbalstītu mācību mobilitāti, uzlabotu apstākļus kopīgām programmām un palīdzētu pārrobežu un franšīzē nodotai augstākajai izglītībai darboties raiti. Dodot kvalitātes nodrošināšanas aģentūrām iespējas piedāvāt pārrobežu kvalitātes nodrošināšanu ar Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistra (EQAR) starpniecību, vienlaikus saglabājot atbilstību valsts prasībām, būtu jāpalīdz stimulēt Eiropas aspektu kvalitātes nodrošināšanā un atvieglot pārrobežu novērtējumu un vienkāršākas procedūras kopīgām programmām. |
| --- | --- |

4.

Pārrobežu sadarbība kvalitātes nodrošināšanas jautājumā ir ļoti būtiska, lai veidotu uzticēšanos un paaugstinātu kvalitātes standartus, atbalstītu mācību mobilitāti, uzlabotu apstākļus kopīgām programmām un palīdzētu pārrobežu un franšīzē nodotai augstākajai izglītībai darboties raiti. Dodot kvalitātes nodrošināšanas aģentūrām iespējas piedāvāt pārrobežu kvalitātes nodrošināšanu ar Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistra (EQAR) starpniecību, vienlaikus saglabājot atbilstību valsts prasībām, būtu jāpalīdz stimulēt Eiropas aspektu kvalitātes nodrošināšanā un atvieglot pārrobežu novērtējumu un vienkāršākas procedūras kopīgām programmām.

| 5. | Attiecībā uz profesionālās izglītības un apmācības (PIA) jomu – EQAVET
   (3) sistēmā izstrādātie ievirzes instrumenti un mācību materiāli ir atbalstījuši dalībvalstu panākumus kvalitātes kultūras jomā, un lielākā daļa dalībvalstu jau ir īstenojušas vai pašlaik izstrādā valsts kvalitātes nodrošināšanas pieeju, kas atbilst EQAVET. Būtu jāpieliek lielāki centieni, lai nodrošinātu, ka saistībā ar kvalitātes nodrošināšanas mehānismiem vairāk ņem vērā mācīšanās rezultātus un ka tajos iekļauj neformālo mācīšanos un mācīšanos darbavietā vai nu formālā vai neformālā ceļā, atbilstoši apstākļiem valstī. |
| --- | --- |

5.

Attiecībā uz profesionālās izglītības un apmācības (PIA) jomu – EQAVET
   (3) sistēmā izstrādātie ievirzes instrumenti un mācību materiāli ir atbalstījuši dalībvalstu panākumus kvalitātes kultūras jomā, un lielākā daļa dalībvalstu jau ir īstenojušas vai pašlaik izstrādā valsts kvalitātes nodrošināšanas pieeju, kas atbilst EQAVET. Būtu jāpieliek lielāki centieni, lai nodrošinātu, ka saistībā ar kvalitātes nodrošināšanas mehānismiem vairāk ņem vērā mācīšanās rezultātus un ka tajos iekļauj neformālo mācīšanos un mācīšanos darbavietā vai nu formālā vai neformālā ceļā, atbilstoši apstākļiem valstī.

| 6. | Pieredzi, kas gūta ar EQAVET, varētu izmantot par pamatu, izstrādājot visaptverošu kvalitātes nodrošināšanas pieeju pieaugušo mācīšanās jomā. |
| --- | --- |

6.

Pieredzi, kas gūta ar EQAVET, varētu izmantot par pamatu, izstrādājot visaptverošu kvalitātes nodrošināšanas pieeju pieaugušo mācīšanās jomā.

| 7. | Arī lielāka pārredzamība starp kvalitātes nodrošināšanu dažādās nozarēs un neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas kārtību, tostarp visām tiešsaistes mācīšanās formām, palīdzētu veidot uzticēšanos un atbalstītu savienojamību nozaru un valstu mērogā. |
| --- | --- |

7.

Arī lielāka pārredzamība starp kvalitātes nodrošināšanu dažādās nozarēs un neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas kārtību, tostarp visām tiešsaistes mācīšanās formām, palīdzētu veidot uzticēšanos un atbalstītu savienojamību nozaru un valstu mērogā.

AICINA DALĪBVALSTIS, SASKAŅĀ AR TO VALSTS PRAKSI UN PIENĀCĪGI ŅEMOT VĒRĀ SUBSIDIARITĀTI, SADARBOTIES AR ATTIECĪGAJĀM IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM, LAI:

| 1. | Izstrādātu un popularizētu kvalitātes uzlabošanas kultūru visā izglītības un apmācības jomā, lai palielinātu audzēkņu apgūto zināšanu, prasmju un kompetenču kvalitāti, kā arī mācību procesa kvalitāti, un lietderīgi izmantotu tos Eiropas instrumentus, kas ir saistīti ar kvalitātes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

1.

Izstrādātu un popularizētu kvalitātes uzlabošanas kultūru visā izglītības un apmācības jomā, lai palielinātu audzēkņu apgūto zināšanu, prasmju un kompetenču kvalitāti, kā arī mācību procesa kvalitāti, un lietderīgi izmantotu tos Eiropas instrumentus, kas ir saistīti ar kvalitātes nodrošināšanu.

| 2. | Nostiprinātu kvalitātes nodrošināšanas mehānismu spējas, lai ar tiem varētu regulēt pašlaik aktuālos un turpmākos pavērsienus izglītības un apmācības jomā, piemēram, visus tiešsaistes mācību veidus, un nodrošināt, lai kvalitātes nodrošināšanas struktūrām šajā sakarā būtu pietiekami elastīgas kompetences jomas. |
| --- | --- |

2.

Nostiprinātu kvalitātes nodrošināšanas mehānismu spējas, lai ar tiem varētu regulēt pašlaik aktuālos un turpmākos pavērsienus izglītības un apmācības jomā, piemēram, visus tiešsaistes mācību veidus, un nodrošināt, lai kvalitātes nodrošināšanas struktūrām šajā sakarā būtu pietiekami elastīgas kompetences jomas.

| 3. | Nodrošinātu lielāku pārredzamību attiecībā uz kvalitātes izvērtējumu rezultātiem. |
| --- | --- |

3.

Nodrošinātu lielāku pārredzamību attiecībā uz kvalitātes izvērtējumu rezultātiem.

| 4. | Izmantotu ar programmu Erasmus+ sniegtās finansēšanas iespējas, lai izveidotu novatoriskus transnacionālus projektus, ar kuriem palielina kvalitātes nodrošināšanas spējas atbalstīt ilgtspējīgu reformu procesu izglītībā un apmācībā visā Eiropas Savienībā, un vajadzības gadījumā izmantotu Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai mudinātu attīstīt kvalitatīvas izglītības un apmācības sistēmas. |
| --- | --- |

4.

Izmantotu ar programmu Erasmus+ sniegtās finansēšanas iespējas, lai izveidotu novatoriskus transnacionālus projektus, ar kuriem palielina kvalitātes nodrošināšanas spējas atbalstīt ilgtspējīgu reformu procesu izglītībā un apmācībā visā Eiropas Savienībā, un vajadzības gadījumā izmantotu Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai mudinātu attīstīt kvalitatīvas izglītības un apmācības sistēmas.

| 5. | Ar kvalitātes nodrošināšanu mudinātu uz kvalitatīvas mācīšanas sekmēšanu izglītībā un apmācībā. |
| --- | --- |

5.

Ar kvalitātes nodrošināšanu mudinātu uz kvalitatīvas mācīšanas sekmēšanu izglītībā un apmācībā.

| 6. | Saistībā ar Boloņas procesu atbalstītu standartu un pamatnostādņu Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanai notiekošo pārskatīšanu, lai uzlabotu to saprotamību, piemērojamību un derīgumu, tostarp to darbības jomu, uzsvaru liekot uz kvalitātes standartu paaugstināšanu. |
| --- | --- |

6.

Saistībā ar Boloņas procesu atbalstītu standartu un pamatnostādņu Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanai notiekošo pārskatīšanu, lai uzlabotu to saprotamību, piemērojamību un derīgumu, tostarp to darbības jomu, uzsvaru liekot uz kvalitātes standartu paaugstināšanu.

| 7. | Vajadzības gadījumā mudinātu uz pārrobežu sadarbību starp kvalitātes nodrošināšanas struktūrām visās nozarēs un attiecībā uz visiem izglītības un apmācības veidiem. |
| --- | --- |

7.

Vajadzības gadījumā mudinātu uz pārrobežu sadarbību starp kvalitātes nodrošināšanas struktūrām visās nozarēs un attiecībā uz visiem izglītības un apmācības veidiem.

| 8. | Ar valsts kvalitātes nodrošināšanas aģentūru atbalstu nodrošinātu tādas izglītības kvalitāti, ko sniedz augstākās izglītības iestādes, kurām ir filiāles un franšīzē nodoti kursi ārvalstīs, pastiprinot sadarbību starp kvalitātes nodrošināšanas aģentūrām nosūtītājās valstīs un saņēmējās valstīs vai ļaujot EQAR reģistrētām aģentūrām novērtēt iestādes, kas sniedz pārrobežu vai franšīzē nodotu nodrošinājumu, lai kliedētu ar kvalitāti saistītas bažas un mudinātu veikt pārrobežu sadarbību un savstarpēju mācīšanos. |
| --- | --- |

8.

Ar valsts kvalitātes nodrošināšanas aģentūru atbalstu nodrošinātu tādas izglītības kvalitāti, ko sniedz augstākās izglītības iestādes, kurām ir filiāles un franšīzē nodoti kursi ārvalstīs, pastiprinot sadarbību starp kvalitātes nodrošināšanas aģentūrām nosūtītājās valstīs un saņēmējās valstīs vai ļaujot EQAR reģistrētām aģentūrām novērtēt iestādes, kas sniedz pārrobežu vai franšīzē nodotu nodrošinājumu, lai kliedētu ar kvalitāti saistītas bažas un mudinātu veikt pārrobežu sadarbību un savstarpēju mācīšanos.

| 9. | Turpinātu īstenot EQAVET sistēmu, lai izveidotu kvalitātes nodrošināšanas kultūru dalībvalstīs un to starpā, tostarp PIA sniedzēju līmenī, jo īpaši – līdz 2015. gada beigām valsts līmenī saskaņā ar Briges paziņojumu tiecoties izveidot kopēju kvalitātes nodrošināšanas sistēmu PIA sniedzējiem, kas attiektos uz PIA mācīšanos skolā un mācīšanos darbavietā, atbilstoši apstākļiem valstī. |
| --- | --- |

9.

Turpinātu īstenot EQAVET sistēmu, lai izveidotu kvalitātes nodrošināšanas kultūru dalībvalstīs un to starpā, tostarp PIA sniedzēju līmenī, jo īpaši – līdz 2015. gada beigām valsts līmenī saskaņā ar Briges paziņojumu tiecoties izveidot kopēju kvalitātes nodrošināšanas sistēmu PIA sniedzējiem, kas attiektos uz PIA mācīšanos skolā un mācīšanos darbavietā, atbilstoši apstākļiem valstī.

| 10. | Nodrošinātu, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, pasākumi un instrumenti tiek regulāri novērtēti, lai uzlabotu to pastāvīgu attīstību un efektivitāti. |
| --- | --- |

10.

Nodrošinātu, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, pasākumi un instrumenti tiek regulāri novērtēti, lai uzlabotu to pastāvīgu attīstību un efektivitāti.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU, IEVĒROJOT DAŽĀDO NOZARU ĪPAŠĀS IEZĪMES UN VAJADZĪBAS UN VALSTU APSTĀKĻUS:

| 1. | Turpināt veicināt pārredzamību un papildināmību starp sektoru kvalitātes nodrošināšanas pieejām, pamatojoties uz Eiropas kvalitātes nodrošināšanas principiem mūžizglītības izpratnē un ar mērķi nodrošināt kvalitatīvus rezultātus audzēkņiem un uzlabot iespējas pāriet no vienas izglītības un apmācības nozares citā. Turpmāka attīstība varētu iekļaut:






  a) | uz mācību rezultātiem balstītas pieejas plašāku izmantošanu zināšanu, prasmju, kompetenču un kvalifikāciju definēšanā, sniegšanā un izvērtēšanā, balstoties uz Eiropas kvalifikāciju sistēmu mūžizglītībai un uz kredītpunktiem balstītiem Eiropas instrumentiem, piemēram, ECTS
   (4) un ECVET
   (5); |
| --- | --- | --- |

1.

Turpināt veicināt pārredzamību un papildināmību starp sektoru kvalitātes nodrošināšanas pieejām, pamatojoties uz Eiropas kvalitātes nodrošināšanas principiem mūžizglītības izpratnē un ar mērķi nodrošināt kvalitatīvus rezultātus audzēkņiem un uzlabot iespējas pāriet no vienas izglītības un apmācības nozares citā. Turpmāka attīstība varētu iekļaut:

a)

uz mācību rezultātiem balstītas pieejas plašāku izmantošanu zināšanu, prasmju, kompetenču un kvalifikāciju definēšanā, sniegšanā un izvērtēšanā, balstoties uz Eiropas kvalifikāciju sistēmu mūžizglītībai un uz kredītpunktiem balstītiem Eiropas instrumentiem, piemēram, ECTS
   (4) un ECVET
   (5);

| b) | tādu pašreizējām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām atbilstošu pārredzamu kvalitātes nodrošināšanas mehānismu veicināšanu, ar kuriem atbalsta drošas, aktuālas un ticamas izvērtēšanas metodes un instrumentus neformālas un ikdienējas mācīšanās validēšanai; |
| --- | --- |

b)

tādu pašreizējām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām atbilstošu pārredzamu kvalitātes nodrošināšanas mehānismu veicināšanu, ar kuriem atbalsta drošas, aktuālas un ticamas izvērtēšanas metodes un instrumentus neformālas un ikdienējas mācīšanās validēšanai;

| c) | izglītības un apmācības vidē un darba vidē iesaistīto personu saiknes un sadarbības nostiprināšanu, lai tostarp veidotu piemērotu prasmju uzraudzības un prognozēšanas sistēmas; |
| --- | --- |

c)

izglītības un apmācības vidē un darba vidē iesaistīto personu saiknes un sadarbības nostiprināšanu, lai tostarp veidotu piemērotu prasmju uzraudzības un prognozēšanas sistēmas;

| d) | atbilstošos gadījumos attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp darbinieku, audzēkņu un darba devēju iesaistīšanu – ar kvalitātes nodrošināšanas palīdzību – stratēģisku lēmumu pieņemšanā, kvalifikācijas izstrādē un programmu sagatavošanā, īstenošanā un uzraudzībā, lai izglītības un apmācības iestādēs nodrošinātu nepārtrauktu kvalitātes pieaugumu. |
| --- | --- |

d)

atbilstošos gadījumos attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp darbinieku, audzēkņu un darba devēju iesaistīšanu – ar kvalitātes nodrošināšanas palīdzību – stratēģisku lēmumu pieņemšanā, kvalifikācijas izstrādē un programmu sagatavošanā, īstenošanā un uzraudzībā, lai izglītības un apmācības iestādēs nodrošinātu nepārtrauktu kvalitātes pieaugumu.

| 2. | Izmantot kvalitātes nodrošināšanas potenciālu, lai stiprinātu tādu valsts kvalifikāciju sistēmu īstenošanu, kas ir saistītas ar EQF. |
| --- | --- |

2.

Izmantot kvalitātes nodrošināšanas potenciālu, lai stiprinātu tādu valsts kvalifikāciju sistēmu īstenošanu, kas ir saistītas ar EQF.

| 3. | Izmantot notiekošo darbu saistībā ar Boloņas procesu augstākajā izglītībā ar mērķi izmantot kvalitātes nodrošināšanas potenciālu savstarpējas uzticēšanās un pārredzamības stiprināšanai kā pamatu virzībai uz to, lai visas attiecīgās kvalifikācijas tiktu vieglāk atzītas. |
| --- | --- |

3.

Izmantot notiekošo darbu saistībā ar Boloņas procesu augstākajā izglītībā ar mērķi izmantot kvalitātes nodrošināšanas potenciālu savstarpējas uzticēšanās un pārredzamības stiprināšanai kā pamatu virzībai uz to, lai visas attiecīgās kvalifikācijas tiktu vieglāk atzītas.

| 4. | Ņemot vērā augstākās izglītības jomā gūto pieredzi, censties palielināt kvalitātes nodrošināšanas mehānismu pārrobežu pārredzamību citās nozarēs un citos izglītības un apmācības līmeņos. |
| --- | --- |

4.

Ņemot vērā augstākās izglītības jomā gūto pieredzi, censties palielināt kvalitātes nodrošināšanas mehānismu pārrobežu pārredzamību citās nozarēs un citos izglītības un apmācības līmeņos.

| 5. | Izpētīt kvalitātes nodrošināšanas mehānismus, lai varētu labāk risināt jautājumus, kas saistīti ar neformālo mācīšanos un mācīšanos darbavietā atbilstoši apstākļiem valstī, vajadzības gadījumā citu starpā izmantojot EQAVET sistēmu. |
| --- | --- |

5.

Izpētīt kvalitātes nodrošināšanas mehānismus, lai varētu labāk risināt jautājumus, kas saistīti ar neformālo mācīšanos un mācīšanos darbavietā atbilstoši apstākļiem valstī, vajadzības gadījumā citu starpā izmantojot EQAVET sistēmu.

| 6. | Turpināt pētīt attiecīgus kvalitātes nodrošināšanas jautājumus, kas saistīti ar visiem tiešsaistes mācību veidiem, piemēram, jaunu mācību formu izvērtēšanu un sertifikāciju. |
| --- | --- |

6.

Turpināt pētīt attiecīgus kvalitātes nodrošināšanas jautājumus, kas saistīti ar visiem tiešsaistes mācību veidiem, piemēram, jaunu mācību formu izvērtēšanu un sertifikāciju.

| 7. | Jo īpaši ņemot vērā Komisijas neseno vērtējuma ziņojumu par EQF un tās progresa ziņojumus par kvalitātes nodrošināšanu PIA un augstākajā izglītībā (6), censties uzlabot EQAVET un Eiropas instrumentus kvalitātes nodrošināšanai augstākajā izglītībā, un panākt to ciešāku koordinēšanu, jo īpaši ar apmācību rezultātos balstītas pieejas iestrādāšanu un izmantojot tādus pārredzamības instrumentus kā EQF, Europass un Eiropas kredītpunktu sistēma. |
| --- | --- |

7.

Jo īpaši ņemot vērā Komisijas neseno vērtējuma ziņojumu par EQF un tās progresa ziņojumus par kvalitātes nodrošināšanu PIA un augstākajā izglītībā (6), censties uzlabot EQAVET un Eiropas instrumentus kvalitātes nodrošināšanai augstākajā izglītībā, un panākt to ciešāku koordinēšanu, jo īpaši ar apmācību rezultātos balstītas pieejas iestrādāšanu un izmantojot tādus pārredzamības instrumentus kā EQF, Europass un Eiropas kredītpunktu sistēma.

| 8. | Saistībā ar atvērto koordinācijas metodi izmantot dalībvalstu iespēju stiprināt valstu kvalitātes nodrošināšanas noteikumus un iniciatīvas pirmskolas, skolas un pieaugušo izglītībā, ņemot vērā citos sektoros gūto pieredzi. |
| --- | --- |

8.

Saistībā ar atvērto koordinācijas metodi izmantot dalībvalstu iespēju stiprināt valstu kvalitātes nodrošināšanas noteikumus un iniciatīvas pirmskolas, skolas un pieaugušo izglītībā, ņemot vērā citos sektoros gūto pieredzi.

| 9. | Turpināt veicināt starptautiska līmeņa sadarbību kvalitātes nodrošināšanas jomā visās nozarēs, sadarbojoties ar starptautiskām organizācijām, piedaloties politiskā dialogā ar svarīgākajiem starptautiskajiem partneriem un izmantojot partnerības ar iestādēm visā pasaulē. |
| --- | --- |

9.

Turpināt veicināt starptautiska līmeņa sadarbību kvalitātes nodrošināšanas jomā visās nozarēs, sadarbojoties ar starptautiskām organizācijām, piedaloties politiskā dialogā ar svarīgākajiem starptautiskajiem partneriem un izmantojot partnerības ar iestādēm visā pasaulē.

AICINA KOMISIJU:

| 1. | Turpināt uzlabot tādu ES pārredzamības instrumentu savstarpējo sasaisti un sinerģijas, kuri sekmē kvalitātes nodrošināšanu, atzīšanu un mobilitāti, cenšoties turpināt palielināt šādu instrumentu papildināmību un tuvināšanu, tostarp izvērtējot apspriedēs par Eiropas prasmju un kvalifikāciju telpas izveidi pausto. |
| --- | --- |

1.

Turpināt uzlabot tādu ES pārredzamības instrumentu savstarpējo sasaisti un sinerģijas, kuri sekmē kvalitātes nodrošināšanu, atzīšanu un mobilitāti, cenšoties turpināt palielināt šādu instrumentu papildināmību un tuvināšanu, tostarp izvērtējot apspriedēs par Eiropas prasmju un kvalifikāciju telpas izveidi pausto.

| 2. | Turpināt stiprināt pieredzes apmaiņu, izmantojot Eiropas sadarbību kvalitātes nodrošināšanai visos sektoros, tostarp ar atbalstu, ko sniedz Erasmus+ programmas finansējums. |
| --- | --- |

2.

Turpināt stiprināt pieredzes apmaiņu, izmantojot Eiropas sadarbību kvalitātes nodrošināšanai visos sektoros, tostarp ar atbalstu, ko sniedz Erasmus+ programmas finansējums.

| 3. | Pētīt veidus, kā atbalstīt dalībvalstis, lai tās ieviestu tādus savus kvalitātes nodrošināšanas mehānismus, kas veicina dažādas mācīšanas un mācīšanās formas, vai kurus var piemērot dažādām izglītības un apmācības nozarēm un līmeņiem. |
| --- | --- |

3.

Pētīt veidus, kā atbalstīt dalībvalstis, lai tās ieviestu tādus savus kvalitātes nodrošināšanas mehānismus, kas veicina dažādas mācīšanas un mācīšanās formas, vai kurus var piemērot dažādām izglītības un apmācības nozarēm un līmeņiem.

---

(1)  Skatīt pielikumu (“Citi informatīvi dokumenti”).

(2)  Pārrobežu izglītība aptver augstākās izglītības pakalpojumu sniegšanu ārvalstīs, izmantojot augstskolu filiāles vai franšīzes vai validēšanas nolīgumus, ko noslēgusi sniedzēja iestāde un saņēmēja iestāde.

(3)  Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra profesionālajai izglītībai un apmācībai (PIA).

(4)  Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēma augstākajā izglītībā.

(5)  Eiropas kredītpunktu sistēma PIA jomā.

(6)  Skatīt pielikumu.

---

PIELIKUMS

Politiskais konteksts

| 1. | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2001. gada 12. februāris) par Eiropas sadarbību kvalitātes novērtēšanā skolu izglītībā (1). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2001. gada 12. februāris) par Eiropas sadarbību kvalitātes novērtēšanā skolu izglītībā (1).

| 2. | Standarti un pamatnostādnes kvalitātes nodrošināšanai Eiropas augstākās izglītības telpā, ko pieņēma 2005. gadā, un apņemšanās tās pārskatīt, ko pauda ministri, kuri apmeklēja Boloņas ministru konferenci 2012. gada 26. un 27. aprīlī Bukarestē. |
| --- | --- |

2.

Standarti un pamatnostādnes kvalitātes nodrošināšanai Eiropas augstākās izglītības telpā, ko pieņēma 2005. gadā, un apņemšanās tās pārskatīt, ko pauda ministri, kuri apmeklēja Boloņas ministru konferenci 2012. gada 26. un 27. aprīlī Bukarestē.

| 3. | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2006. gada 15. februāris) par Eiropas sadarbību augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā (2). |
| --- | --- |

3.

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2006. gada 15. februāris) par Eiropas sadarbību augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā (2).

| 4. | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2008. gada 23. aprīlis) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai, jo īpaši tā III pielikumā ietvertie kopējie kvalitātes nodrošināšanas principi augstākajā izglītībā un profesionālajā izglītībā un apmācībā (3). |
| --- | --- |

4.

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2008. gada 23. aprīlis) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai, jo īpaši tā III pielikumā ietvertie kopējie kvalitātes nodrošināšanas principi augstākajā izglītībā un profesionālajā izglītībā un apmācībā (3).

| 5. | Padomes 2009. gada 12. maija secinājumi par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā laikposmam līdz 2020. gadam (“ET 2020”) (4). |
| --- | --- |

5.

Padomes 2009. gada 12. maija secinājumi par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā laikposmam līdz 2020. gadam (“ET 2020”) (4).

| 6. | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2009. gada 18. jūnijs) par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām (5). |
| --- | --- |

6.

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2009. gada 18. jūnijs) par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām (5).

| 7. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2010. gada 19. novembra secinājumi par prioritātēm ciešākai Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmam no 2011. gada līdz 2020. gadam (6). |
| --- | --- |

7.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2010. gada 19. novembra secinājumi par prioritātēm ciešākai Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmam no 2011. gada līdz 2020. gadam (6).

| 8. | Padomes 2011. gada 28. novembra secinājumi par augstākās izglītības modernizēšanu (7). |
| --- | --- |

8.

Padomes 2011. gada 28. novembra secinājumi par augstākās izglītības modernizēšanu (7).

| 9. | Padomes 2011. gada 28. novembra Rezolūcija par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (8). |
| --- | --- |

9.

Padomes 2011. gada 28. novembra Rezolūcija par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (8).

| 10. | Padomes Ieteikums (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (9). |
| --- | --- |

10.

Padomes Ieteikums (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (9).

| 11. | Padomes 2013. gada 15. februāra secinājumi par ieguldījumiem izglītībā un apmācībā – atbilde uz paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” un 2013. gada izaugsmes pētījumu
   (10). |
| --- | --- |

11.

Padomes 2013. gada 15. februāra secinājumi par ieguldījumiem izglītībā un apmācībā – atbilde uz paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” un 2013. gada izaugsmes pētījumu
   (10).

| 12. | Padomes 2013. gada 25. novembra secinājumi par Eiropas augstākās izglītības globālajiem aspektiem (11). |
| --- | --- |

12.

Padomes 2013. gada 25. novembra secinājumi par Eiropas augstākās izglītības globālajiem aspektiem (11).

| 13. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus +” (12). |
| --- | --- |

13.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus +” (12).

| 14. | Padomes 2014. gada 24. februāra secinājumi: efektīva un inovatīva izglītība un apmācība, lai veiktu ieguldījumus prasmēs – atbalsts 2014. gada Eiropas pusgadam (13). |
| --- | --- |

14.

Padomes 2014. gada 24. februāra secinājumi: efektīva un inovatīva izglītība un apmācība, lai veiktu ieguldījumus prasmēs – atbalsts 2014. gada Eiropas pusgadam (13).

Citi informatīvi dokumenti

| 1. | Eiropas 2000. gada maija ziņojums par skolu izglītības kvalitāti – sešpadsmit kvalitātes rādītāji. |
| --- | --- |

1.

Eiropas 2000. gada maija ziņojums par skolu izglītības kvalitāti – sešpadsmit kvalitātes rādītāji.

| 2. | Eurydice pētījums – novērtējums par skolām, kas nodrošina obligāto izglītību Eiropā, 2004. gads. |
| --- | --- |

2.

Eurydice pētījums – novērtējums par skolām, kas nodrošina obligāto izglītību Eiropā, 2004. gads.

| 3. | Augstākās izglītības modernizācijas augsta līmeņa darba grupas 2013. gada jūnija ziņojums par mācīšanas un mācīšanās kvalitātes uzlabošanu Eiropas augstākās izglītības iestādēs. |
| --- | --- |

3.

Augstākās izglītības modernizācijas augsta līmeņa darba grupas 2013. gada jūnija ziņojums par mācīšanas un mācīšanās kvalitātes uzlabošanu Eiropas augstākās izglītības iestādēs.

| 4. | 2013. gada pētījums par kvalitātes nodrošināšanu pieaugušo izglītībā un Tematiskās darba grupas 2013. gada 24. oktobra ziņojums par pieaugušo izglītības kvalitāti. |
| --- | --- |

4.

2013. gada pētījums par kvalitātes nodrošināšanu pieaugušo izglītībā un Tematiskās darba grupas 2013. gada 24. oktobra ziņojums par pieaugušo izglītības kvalitāti.

| 5. | Eiropas Parlamentam un Padomei adresētais Komisijas 2013. gada 19. decembra ziņojums par Eiropas Kvalifikāciju sistēmas (EQF) novērtējumu attiecībā uz to, kā tiek īstenots Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikums par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai. |
| --- | --- |

5.

Eiropas Parlamentam un Padomei adresētais Komisijas 2013. gada 19. decembra ziņojums par Eiropas Kvalifikāciju sistēmas (EQF) novērtējumu attiecībā uz to, kā tiek īstenots Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikums par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai.

| 6. | Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai adresētais Komisijas 2014. gada 28. janvāra ziņojums par kvalitātes nodrošināšanas sekmēm augstākās izglītības jomā. |
| --- | --- |

6.

Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai adresētais Komisijas 2014. gada 28. janvāra ziņojums par kvalitātes nodrošināšanas sekmēm augstākās izglītības jomā.

| 7. | Eiropas Parlamentam un Padomei adresētais Komisijas 2014. gada 28. janvāra ziņojums par to, kā tiek īstenots Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2009. gada 18. jūnijs) par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām. |
| --- | --- |

7.

Eiropas Parlamentam un Padomei adresētais Komisijas 2014. gada 28. janvāra ziņojums par to, kā tiek īstenots Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2009. gada 18. jūnijs) par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām.

---

(1)  OV L 60, 1.3.2001., 51. lpp.

(2)  OV L 64, 4.3.2006., 60. lpp.

(3)  OV C 111, 6.5.2008., 7. lpp.

(4)  OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp.

(5)  OV C 155, 8.7.2009., 1. lpp.

(6)  OV C 324, 1.12.2010., 5. lpp.

(7)  OV C 372, 20.12.2011., 36. lpp.

(8)  OV C 372, 20.12.2011., 1. lpp.

(9)  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

(10)  OV C 64, 5.3.2013., 5. lpp.

(11)  OV C 28, 31.1.2014., 2. lpp.

(12)  OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.

(13)  OV C 62, 4.3.2014., 4. lpp.

---

| 14.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 183/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 183/36

---

Padomes secinājumi (2014. gada 21. maijs) par kultūras mantojumu kā stratēģisku resursu ilgtspējīgai Eiropai

2014/C 183/08

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATZĪSTOT, KA:

| 1. | Līgumā paredzēts, ka Savienība nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu. |
| --- | --- |

1.

Līgumā paredzēts, ka Savienība nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu.

| 2. | Kultūras mantojums ietver no pagātnes mantotos resursus visās formās un aspektos – materiālus, nemateriālus un digitālus (tos, kas ir digitāli jau no paša sākuma, un tos, kas ir digitalizēti), tostarp pieminekļus, vēsturiskas vietas, ainavas, prasmes, paražas, zināšanas un cilvēka radošo spēju izpausmes, kā arī kolekcijas, ko saglabā un apsaimnieko tādas publiskās un privātās struktūras kā muzeji, bibliotēkas un arhīvi. Tas ir izveidojies cilvēku un vietu mijiedarbības rezultātā laika gaitā, un tas pastāvīgi attīstās. Šiem resursiem no kultūras, vides, sociālā un ekonomiskā viedokļa ir liela sabiedriska vērtība, un tādēļ to ilgtspējīga apsaimniekošana ir stratēģiska izvēle 21. gadsimtam. |
| --- | --- |

2.

Kultūras mantojums ietver no pagātnes mantotos resursus visās formās un aspektos – materiālus, nemateriālus un digitālus (tos, kas ir digitāli jau no paša sākuma, un tos, kas ir digitalizēti), tostarp pieminekļus, vēsturiskas vietas, ainavas, prasmes, paražas, zināšanas un cilvēka radošo spēju izpausmes, kā arī kolekcijas, ko saglabā un apsaimnieko tādas publiskās un privātās struktūras kā muzeji, bibliotēkas un arhīvi. Tas ir izveidojies cilvēku un vietu mijiedarbības rezultātā laika gaitā, un tas pastāvīgi attīstās. Šiem resursiem no kultūras, vides, sociālā un ekonomiskā viedokļa ir liela sabiedriska vērtība, un tādēļ to ilgtspējīga apsaimniekošana ir stratēģiska izvēle 21. gadsimtam.

| 3. | Kultūras mantojums ir būtiska vērtība Eiropai un ir nozīmīga Eiropas projekta sastāvdaļa. |
| --- | --- |

3.

Kultūras mantojums ir būtiska vērtība Eiropai un ir nozīmīga Eiropas projekta sastāvdaļa.

| 4. | Kultūras mantojums kā neatjaunojams avots, kas ir unikāls, neaizvietojams un savstarpēji neapmaināms, pašlaik saskaras ar nopietnām problēmām, kas ir saistītas ar kultūras, vides, sociālām, ekonomiskām un tehnoloģiskām pārmaiņām, kuras ietekmē visas mūsdienu dzīves jomas. |
| --- | --- |

4.

Kultūras mantojums kā neatjaunojams avots, kas ir unikāls, neaizvietojams un savstarpēji neapmaināms, pašlaik saskaras ar nopietnām problēmām, kas ir saistītas ar kultūras, vides, sociālām, ekonomiskām un tehnoloģiskām pārmaiņām, kuras ietekmē visas mūsdienu dzīves jomas.

UZSVEROT, KA:

| 5. | Kultūras mantojumam ir būtiska nozīme sociālā kapitāla radīšanā un vairošanā, jo tas spēj:






  a) | iedvesmot un veicināt iedzīvotāju līdzdalību sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- | --- |

5.

Kultūras mantojumam ir būtiska nozīme sociālā kapitāla radīšanā un vairošanā, jo tas spēj:

a)

iedvesmot un veicināt iedzīvotāju līdzdalību sabiedriskajā dzīvē;

| b) | uzlabot atsevišķu cilvēku un viņu kopienu dzīves kvalitāti un labklājību; |
| --- | --- |

b)

uzlabot atsevišķu cilvēku un viņu kopienu dzīves kvalitāti un labklājību;

| c) | veicināt dažādību un dialogu starp kultūrām, sekmējot stiprāku “piederības” sajūtu plašākai kopienai un labāku savstarpējo izpratni un cieņu tautu starpā; |
| --- | --- |

c)

veicināt dažādību un dialogu starp kultūrām, sekmējot stiprāku “piederības” sajūtu plašākai kopienai un labāku savstarpējo izpratni un cieņu tautu starpā;

| d) | palīdzēt mazināt sociālās atšķirības, veicināt sociālo iekļaušanu, līdzdalību kultūras un sabiedriskajā dzīvē un sekmēt dialogu starp paaudzēm un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

d)

palīdzēt mazināt sociālās atšķirības, veicināt sociālo iekļaušanu, līdzdalību kultūras un sabiedriskajā dzīvē un sekmēt dialogu starp paaudzēm un sociālo kohēziju;

| e) | sniegt iespējas attīstīt prasmes, zināšanas, radošās spējas un inovācijas; |
| --- | --- |

e)

sniegt iespējas attīstīt prasmes, zināšanas, radošās spējas un inovācijas;

| f) | būt par efektīvu formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās, mūžizglītības un apmācības instrumentu. |
| --- | --- |

f)

būt par efektīvu formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās, mūžizglītības un apmācības instrumentu.

| 6. | Kultūras mantojumam ir nozīmīga ekonomiska ietekme, tostarp kā neatņemamai kultūras un radošo nozaru sastāvdaļai, jo cita starpā tas:






  a) | ir spēcīgs iekļaujošas vietējās un reģionālās attīstības virzītājspēks un rada ievērojamu ārējo ietekmi, jo īpaši paplašinot ilgtspējīgu kultūrtūrismu; |
| --- | --- | --- |

6.

Kultūras mantojumam ir nozīmīga ekonomiska ietekme, tostarp kā neatņemamai kultūras un radošo nozaru sastāvdaļai, jo cita starpā tas:

a)

ir spēcīgs iekļaujošas vietējās un reģionālās attīstības virzītājspēks un rada ievērojamu ārējo ietekmi, jo īpaši paplašinot ilgtspējīgu kultūrtūrismu;

| b) | atbalsta ilgtspējīgu pilsētu un lauku attīstību un atjaunošanu, kā to pierāda daudzu Eiropas reģionu un pilsētu ierosmes; |
| --- | --- |

b)

atbalsta ilgtspējīgu pilsētu un lauku attīstību un atjaunošanu, kā to pierāda daudzu Eiropas reģionu un pilsētu ierosmes;

| c) | rada dažādu veidu nodarbinātību. |
| --- | --- |

c)

rada dažādu veidu nodarbinātību.

| 7. | Kultūras mantojumam ir konkrēta nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā attiecībā uz “viedu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi”, jo tam ir sociāla un ekonomiska ietekme un tas veicina ilgtspējību vides jomā. |
| --- | --- |

7.

Kultūras mantojumam ir konkrēta nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā attiecībā uz “viedu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi”, jo tam ir sociāla un ekonomiska ietekme un tas veicina ilgtspējību vides jomā.

| 8. | Kultūras mantojums skar vairākas sabiedriskās politikas jomas, ne tikai kultūru, piemēram, politikas jomas, kas ir saistītas ar reģionālo attīstību, sociālo kohēziju, lauksaimniecību, jūrlietām, vidi, tūrismu, izglītību, digitalizācijas programmu, pētniecību un inovācijas. Šīm politikas jomām ir tieša vai netieša ietekme uz kultūras mantojumu, un vienlaikus kultūras mantojums sniedz lielas iespējas to mērķu sasniegšanai. Tāpēc šīs iespējas būtu pilnībā jāatzīst un jāattīsta. |
| --- | --- |

8.

Kultūras mantojums skar vairākas sabiedriskās politikas jomas, ne tikai kultūru, piemēram, politikas jomas, kas ir saistītas ar reģionālo attīstību, sociālo kohēziju, lauksaimniecību, jūrlietām, vidi, tūrismu, izglītību, digitalizācijas programmu, pētniecību un inovācijas. Šīm politikas jomām ir tieša vai netieša ietekme uz kultūras mantojumu, un vienlaikus kultūras mantojums sniedz lielas iespējas to mērķu sasniegšanai. Tāpēc šīs iespējas būtu pilnībā jāatzīst un jāattīsta.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SAVĀS KOMPETENČU JOMĀS UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 9. | Atzīt kultūras mantojuma nepārejošo vērtību un izmantot iespējas, ko sniedz kultūra un kultūras mantojums kā kopīgs stratēģisks resurss tādas sabiedrības attīstībai, kuras pamatā ir demokrātiskas, ētiskas, estētiskas un ekoloģiskas vērtības, jo īpaši krīzes brīdī. |
| --- | --- |

9.

Atzīt kultūras mantojuma nepārejošo vērtību un izmantot iespējas, ko sniedz kultūra un kultūras mantojums kā kopīgs stratēģisks resurss tādas sabiedrības attīstībai, kuras pamatā ir demokrātiskas, ētiskas, estētiskas un ekoloģiskas vērtības, jo īpaši krīzes brīdī.

| 10. | Pastiprināt dialogu ar kultūras mantojuma ieinteresētajām personām, lai paredzētu un īstenotu saskaņotu politiku un darbības kultūras mantojuma ilgtspējīgai apsaimniekošanai un attīstībai, kā arī sekmētu sadarbību ar starptautiskām un starpvaldību organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi. |
| --- | --- |

10.

Pastiprināt dialogu ar kultūras mantojuma ieinteresētajām personām, lai paredzētu un īstenotu saskaņotu politiku un darbības kultūras mantojuma ilgtspējīgai apsaimniekošanai un attīstībai, kā arī sekmētu sadarbību ar starptautiskām un starpvaldību organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi.

| 11. | Mobilizēt pieejamos resursus, lai atbalstītu, stiprinātu un veicinātu kultūras mantojumu, izmantojot integrētu, visaptverošu pieeju, vienlaikus ņemot vērā tā kultūras, ekonomiskos, sociālos, vides un zinātniskos aspektus. |
| --- | --- |

11.

Mobilizēt pieejamos resursus, lai atbalstītu, stiprinātu un veicinātu kultūras mantojumu, izmantojot integrētu, visaptverošu pieeju, vienlaikus ņemot vērā tā kultūras, ekonomiskos, sociālos, vides un zinātniskos aspektus.

| 12. | Veicināt kultūras mantojuma iekļaušanu valsts un Eiropas politikā. |
| --- | --- |

12.

Veicināt kultūras mantojuma iekļaušanu valsts un Eiropas politikā.

| 13. | Apzināt un veidot starp ES un valstu sabiedriskās politikas jomām radītās sinerģijas ne vien attiecībā uz kultūras politiku, bet arī, piemēram, reģionālo attīstību, kohēziju, lauksaimniecību, jūrlietas, vidi, enerģētiku un klimata pārmaiņām, tūrismu, izglītību, pētniecību un inovācijām, lai radītu pievienotu vērtību. |
| --- | --- |

13.

Apzināt un veidot starp ES un valstu sabiedriskās politikas jomām radītās sinerģijas ne vien attiecībā uz kultūras politiku, bet arī, piemēram, reģionālo attīstību, kohēziju, lauksaimniecību, jūrlietas, vidi, enerģētiku un klimata pārmaiņām, tūrismu, izglītību, pētniecību un inovācijām, lai radītu pievienotu vērtību.

| 14. | Ja iespējams, uzlabot piekļuvi finansējumam, pilnībā izmantot publiskajam un privātajam sektoram pieejamās programmas un mudināt ieguldīt kultūras mantojumā kā daļā no integrētām stratēģijām ilgtspējīgai vietējai un reģionālajai attīstībai pieejamajās valstu un ES programmās, kā arī ES struktūrfondos saskaņā ar partnerattiecību nolīgumiem. |
| --- | --- |

14.

Ja iespējams, uzlabot piekļuvi finansējumam, pilnībā izmantot publiskajam un privātajam sektoram pieejamās programmas un mudināt ieguldīt kultūras mantojumā kā daļā no integrētām stratēģijām ilgtspējīgai vietējai un reģionālajai attīstībai pieejamajās valstu un ES programmās, kā arī ES struktūrfondos saskaņā ar partnerattiecību nolīgumiem.

| 15. | Turpināt atbalstīt ES rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi (1). |
| --- | --- |

15.

Turpināt atbalstīt ES rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi (1).

| 16. | Arī turpmāk veicināt izglītību par kultūras mantojumu, uzlabot sabiedrības informētību par kultūras mantojuma sniegtajām iespējām ilgtspējīgas attīstības jomā un veicināt sabiedrības, jo īpaši bērnu un jauniešu, līdzdalību tajā, sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

16.

Arī turpmāk veicināt izglītību par kultūras mantojumu, uzlabot sabiedrības informētību par kultūras mantojuma sniegtajām iespējām ilgtspējīgas attīstības jomā un veicināt sabiedrības, jo īpaši bērnu un jauniešu, līdzdalību tajā, sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību.

| 17. | Uzlabot kvalitatīvu pierādījumu un kvantitatīvu datu, tostarp statistikas datu, par kultūras mantojumu apkopošanu un analīzi. |
| --- | --- |

17.

Uzlabot kvalitatīvu pierādījumu un kvantitatīvu datu, tostarp statistikas datu, par kultūras mantojumu apkopošanu un analīzi.

| 18. | Mudināt finansēt, izstrādāt un izplatīt digitālo kultūras saturu, kā arī tādu novatorisku, ar mantojumu saistītu pakalpojumu pieejamību, kuriem piemīt kultūras un izglītības vērtība iedzīvotājiem, un veicināt piekļuvi minētajiem digitālajiem mantojuma resursiem un pakalpojumiem, tostarp izmantojot Europeana. |
| --- | --- |

18.

Mudināt finansēt, izstrādāt un izplatīt digitālo kultūras saturu, kā arī tādu novatorisku, ar mantojumu saistītu pakalpojumu pieejamību, kuriem piemīt kultūras un izglītības vērtība iedzīvotājiem, un veicināt piekļuvi minētajiem digitālajiem mantojuma resursiem un pakalpojumiem, tostarp izmantojot Europeana.

AICINA DALĪBVALSTIS:

| 19. | Veicināt ilgtermiņa politikas modeļus mantojuma jomā, kuru pamatā ir pierādījumi un kurus virza sabiedrība un iedzīvotāji. |
| --- | --- |

19.

Veicināt ilgtermiņa politikas modeļus mantojuma jomā, kuru pamatā ir pierādījumi un kurus virza sabiedrība un iedzīvotāji.

| 20. | Stiprināt kultūras mantojuma nozīmi ilgtspējīgā attīstībā, galveno uzmanību pievēršot projektiem pilsētvides un lauku plānošanas, pārveidošanas un atjaunošanas jomā. |
| --- | --- |

20.

Stiprināt kultūras mantojuma nozīmi ilgtspējīgā attīstībā, galveno uzmanību pievēršot projektiem pilsētvides un lauku plānošanas, pārveidošanas un atjaunošanas jomā.

| 21. | Mudināt veidot tīklus un partnerību starp kultūras mantojumu un citām politikas jomām, starp publiskajiem un privātajiem dalībniekiem visās attiecīgajās nozarēs un visos pārvaldības līmeņos. |
| --- | --- |

21.

Mudināt veidot tīklus un partnerību starp kultūras mantojumu un citām politikas jomām, starp publiskajiem un privātajiem dalībniekiem visās attiecīgajās nozarēs un visos pārvaldības līmeņos.

| 22. | Apsvērt iespēju kultūras mantojumu iekļaut nākamajā Padomes darba plānā kultūras jomā, ko īstenos pēc 2015 gada. |
| --- | --- |

22.

Apsvērt iespēju kultūras mantojumu iekļaut nākamajā Padomes darba plānā kultūras jomā, ko īstenos pēc 2015 gada.

| 23. | Pastiprināt pārrobežu, starpreģionu un starptautisku sadarbību kultūras mantojuma jautājumos ar attiecīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

23.

Pastiprināt pārrobežu, starpreģionu un starptautisku sadarbību kultūras mantojuma jautājumos ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

| 24. | Veicināt tradicionālās zināšanas un prasmes, kas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu kultūras mantojuma ilgtspējīgu apsaimniekošanu un attīstību, un kas būtu jānodod turpmākām paaudzēm, lai pilnveidotu cilvēkkapitālu un nodrošinātu Eiropas kultūras vērtību nepārtrauktu aizsardzību un pieejamību. |
| --- | --- |

24.

Veicināt tradicionālās zināšanas un prasmes, kas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu kultūras mantojuma ilgtspējīgu apsaimniekošanu un attīstību, un kas būtu jānodod turpmākām paaudzēm, lai pilnveidotu cilvēkkapitālu un nodrošinātu Eiropas kultūras vērtību nepārtrauktu aizsardzību un pieejamību.

| 25. | Turpināt sadarboties kultūras mantojuma pētniecības programmā un palielināt atbalstu kultūras mantojuma pētniecības iniciatīvām Pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, piemēram, kopīgas plānošanas ierosmei “Kultūras mantojums un globālās pārmaiņas”. |
| --- | --- |

25.

Turpināt sadarboties kultūras mantojuma pētniecības programmā un palielināt atbalstu kultūras mantojuma pētniecības iniciatīvām Pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, piemēram, kopīgas plānošanas ierosmei “Kultūras mantojums un globālās pārmaiņas”.

AICINA KOMISIJU:

| 26. | Mēģināt izanalizēt kultūras mantojuma sociālo un ekonomisko ietekmi Eiropas Savienībā un palīdzēt izstrādāt stratēģisku pieeju kultūras mantojumam. |
| --- | --- |

26.

Mēģināt izanalizēt kultūras mantojuma sociālo un ekonomisko ietekmi Eiropas Savienībā un palīdzēt izstrādāt stratēģisku pieeju kultūras mantojumam.

| 27. | Pārskatot stratēģiju “Eiropa 2020”, ņemt vērā kultūras mantojuma sniegumu stratēģijas mērķu īstenošanā. |
| --- | --- |

27.

Pārskatot stratēģiju “Eiropa 2020”, ņemt vērā kultūras mantojuma sniegumu stratēģijas mērķu īstenošanā.

| 28. | Piemērojot valsts atbalsta noteikumus, ņemt vērā kultūras mantojuma specifisko būtību. |
| --- | --- |

28.

Piemērojot valsts atbalsta noteikumus, ņemt vērā kultūras mantojuma specifisko būtību.

| 29. | Sekmēt tās labās prakses apmaiņu un izmantošanu, kas izriet no projektiem, kurus finansē no Savienības programmām, kas paredzētas kultūras mantojuma ilgtspējīgas izmantošanas un apsaimniekošanas veicināšanai. |
| --- | --- |

29.

Sekmēt tās labās prakses apmaiņu un izmantošanu, kas izriet no projektiem, kurus finansē no Savienības programmām, kas paredzētas kultūras mantojuma ilgtspējīgas izmantošanas un apsaimniekošanas veicināšanai.

| 30. | Turpināt ES līmenī atbalstīt tīkla veidošanu, kurā ietilptu publiskā un privātā sektora mantojuma jomas eksperti un īstenotāji, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un atbalstīt resursu apvienošanu starp minētajām personām un organizācijām. |
| --- | --- |

30.

Turpināt ES līmenī atbalstīt tīkla veidošanu, kurā ietilptu publiskā un privātā sektora mantojuma jomas eksperti un īstenotāji, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un atbalstīt resursu apvienošanu starp minētajām personām un organizācijām.

---

(1)  OV L 303, 22.11.2011., 1. lpp.

---

| 14.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 183/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 183/39

---

Padomes secinājumi (2014. gada 21. maijs) par dzimumu līdztiesību sportā

2014/C 183/09

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATGĀDINOT, KA:

| 1. | Sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Līgumos nostiprināts Eiropas Savienības pamatprincips. Tas ir viens no Eiropas Savienības mērķiem un uzdevumiem, un sieviešu un vīriešu līdztiesības principa iekļaušana visās ES darbībās ir īpašs Savienības uzdevums (1). |
| --- | --- |

1.

Sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Līgumos nostiprināts Eiropas Savienības pamatprincips. Tas ir viens no Eiropas Savienības mērķiem un uzdevumiem, un sieviešu un vīriešu līdztiesības principa iekļaušana visās ES darbībās ir īpašs Savienības uzdevums (1).

| 2. | Dzimumu līdztiesība ir nostiprināta Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantā. |
| --- | --- |

2.

Dzimumu līdztiesība ir nostiprināta Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantā.

| 3. | Komisija savā Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā 2010.–2015. (2) – kurā noteiktas piecas prioritārās darbības jomas, proti: vienlīdzīga ekonomiskā neatkarība; vienāds atalgojums par vienādu vai vienlīdz vērtīgu darbu; līdztiesība lēmumu pieņemšanā; cieņa, integritāte un ar dzimumu saistītas vardarbības izbeigšana; dzimumu līdztiesība ārējās darbībās – ir apņēmusies veicināt dzimumu līdztiesības jautājumu iekļaušanu visās ES politikas jomās. Paziņojumā par ES dimensijas attīstīšanu sportā (3) Komisija ierosināja darbības, kas īpaši vērstas uz sporta pieejamību imigrantēm un sievietēm no etniskajām minoritātēm, uz piekļuvi amatiem, kuros pieņem lēmumus, un cīņu pret dzimumu stereotipiem. |
| --- | --- |

3.

Komisija savā Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā 2010.–2015. (2) – kurā noteiktas piecas prioritārās darbības jomas, proti: vienlīdzīga ekonomiskā neatkarība; vienāds atalgojums par vienādu vai vienlīdz vērtīgu darbu; līdztiesība lēmumu pieņemšanā; cieņa, integritāte un ar dzimumu saistītas vardarbības izbeigšana; dzimumu līdztiesība ārējās darbībās – ir apņēmusies veicināt dzimumu līdztiesības jautājumu iekļaušanu visās ES politikas jomās. Paziņojumā par ES dimensijas attīstīšanu sportā (3) Komisija ierosināja darbības, kas īpaši vērstas uz sporta pieejamību imigrantēm un sievietēm no etniskajām minoritātēm, uz piekļuvi amatiem, kuros pieņem lēmumus, un cīņu pret dzimumu stereotipiem.

| 4. | Dzimumu līdztiesība ir būtiska, lai sasniegtu ES ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķus un augstu nodarbinātības līmeni, kā arī nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi un konkurētspēju un risinātu demogrāfiskās problēmas. |
| --- | --- |

4.

Dzimumu līdztiesība ir būtiska, lai sasniegtu ES ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķus un augstu nodarbinātības līmeni, kā arī nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi un konkurētspēju un risinātu demogrāfiskās problēmas.

| 5. | Padome (EPSCO sastāvā) ir pieņēmusi secinājumus par dažādiem attiecīgiem dzimumu līdztiesības aspektiem (4), proti – Padomes secinājumus par Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020) un par atbalstu Eiropas Komisijas pieņemtās Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijas (2010–2015) īstenošanai. |
| --- | --- |

5.

Padome (EPSCO sastāvā) ir pieņēmusi secinājumus par dažādiem attiecīgiem dzimumu līdztiesības aspektiem (4), proti – Padomes secinājumus par Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020) un par atbalstu Eiropas Komisijas pieņemtās Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijas (2010–2015) īstenošanai.

| 6. | ES konferencē par dzimumu līdztiesību sportā, kas notika 2013. gada 3. un 4. decembrī Viļņā, tika izskatītas iespējamās stratēģiskās darbības, lai līdz 2016.–2020. gadam panāktu dzimumu līdztiesību sportā, un Komisija, dalībvalstis un sporta kustības pārstāvji tika aicināti izstrādāt plānu stratēģiskām darbībām šajā jomā. |
| --- | --- |

6.

ES konferencē par dzimumu līdztiesību sportā, kas notika 2013. gada 3. un 4. decembrī Viļņā, tika izskatītas iespējamās stratēģiskās darbības, lai līdz 2016.–2020. gadam panāktu dzimumu līdztiesību sportā, un Komisija, dalībvalstis un sporta kustības pārstāvji tika aicināti izstrādāt plānu stratēģiskām darbībām šajā jomā.

| 7. | Braitonas deklarācijā, kas tika pieņemta Braitonā (Apvienotajā Karalistē) 1994. gadā notikušajā pirmajā pasaules konferencē par sievietēm un sportu, un UNESCO MINEPS Atēnu (2004) un Berlīnes (2013) deklarācijās tika aicināts veikt īpašus pasākumus, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas sporta jomā. |
| --- | --- |

7.

Braitonas deklarācijā, kas tika pieņemta Braitonā (Apvienotajā Karalistē) 1994. gadā notikušajā pirmajā pasaules konferencē par sievietēm un sportu, un UNESCO MINEPS Atēnu (2004) un Berlīnes (2013) deklarācijās tika aicināts veikt īpašus pasākumus, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas sporta jomā.

| 8. | Konferencē “Vardarbība pret sievietēm visā ES: ļaunprātīga izturēšanās mājās, darbavietā, sabiedrībā un tiešsaistē”, kas 2014. gada 5. martā notika Briselē, tika izklāstīti Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras pētījuma (5) par vardarbību pret sievietēm rezultāti. Pētījumā tika konstatēts, ka 33 % sieviešu ir saskārušās ar fizisku un/vai seksuālu vardarbību, un 32 % no visiem seksuālas uzmākšanās upuriem apliecina, ka pārkāpuma izdarītājs bijis priekšnieks, kolēģis vai klients. Lielākā daļa cietušo sieviešu par notikušo neziņoja ne policijai, ne kādai cietušo atbalsta organizācijai (6). |
| --- | --- |

8.

Konferencē “Vardarbība pret sievietēm visā ES: ļaunprātīga izturēšanās mājās, darbavietā, sabiedrībā un tiešsaistē”, kas 2014. gada 5. martā notika Briselē, tika izklāstīti Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras pētījuma (5) par vardarbību pret sievietēm rezultāti. Pētījumā tika konstatēts, ka 33 % sieviešu ir saskārušās ar fizisku un/vai seksuālu vardarbību, un 32 % no visiem seksuālas uzmākšanās upuriem apliecina, ka pārkāpuma izdarītājs bijis priekšnieks, kolēģis vai klients. Lielākā daļa cietušo sieviešu par notikušo neziņoja ne policijai, ne kādai cietušo atbalsta organizācijai (6).

| 9. | Prezidentvalsts Grieķijas seminārā “Dzimumu vardarbība sportā: nepilngadīgo aizsardzība”, kas 2014. gada 20. martā notika Atēnās, tika aicināts visos līmeņos un visās sporta jomās pievērst uzmanību un regulāri pārraudzīt dzimumu līdztiesību sportā, tostarp dzimumu vardarbību sportā, un izvērtēt dzimumu vardarbības raksturu un apjomu sportā, īpaši pievēršoties elites sportam, treneru un sportistu attiecībām, sportā iesaistītā personāla un sportistu attiecībām, kā arī sportistu savstarpējām attiecībām. Tajā tika arī aicināts izstrādāt pietiekamus instrumentus (piemēram, atbalsta pakalpojumus, konsultācijas un uzticības tālruņus) to sportistu vajadzībām, kuri saskārušies ar seksuālu uzmākšanos vai vardarbību sportā. |
| --- | --- |

9.

Prezidentvalsts Grieķijas seminārā “Dzimumu vardarbība sportā: nepilngadīgo aizsardzība”, kas 2014. gada 20. martā notika Atēnās, tika aicināts visos līmeņos un visās sporta jomās pievērst uzmanību un regulāri pārraudzīt dzimumu līdztiesību sportā, tostarp dzimumu vardarbību sportā, un izvērtēt dzimumu vardarbības raksturu un apjomu sportā, īpaši pievēršoties elites sportam, treneru un sportistu attiecībām, sportā iesaistītā personāla un sportistu attiecībām, kā arī sportistu savstarpējām attiecībām. Tajā tika arī aicināts izstrādāt pietiekamus instrumentus (piemēram, atbalsta pakalpojumus, konsultācijas un uzticības tālruņus) to sportistu vajadzībām, kuri saskārušies ar seksuālu uzmākšanos vai vardarbību sportā.

ATZĪSTOT, KA:

| 10. | Dažās dalībvalstīs jautājumam par dzimumu līdztiesību sportā jau ir pievērsta īpaša uzmanība. Kaut kas ir darīts arī vietējā, reģionu un Eiropas līmenī, kā arī starptautiskās sporta kustības līmenī, bet dzimumu līdztiesība nav sasniegusi pieņemamu līmeni, un daudzās dalībvalstīs un starptautiskajā sporta kustībā vēl joprojām netiek īstenoti konkrēti pasākumi. |
| --- | --- |

10.

Dažās dalībvalstīs jautājumam par dzimumu līdztiesību sportā jau ir pievērsta īpaša uzmanība. Kaut kas ir darīts arī vietējā, reģionu un Eiropas līmenī, kā arī starptautiskās sporta kustības līmenī, bet dzimumu līdztiesība nav sasniegusi pieņemamu līmeni, un daudzās dalībvalstīs un starptautiskajā sporta kustībā vēl joprojām netiek īstenoti konkrēti pasākumi.

| 11. | Tā kā sporta nozarē piedalās nepilngadīgie, šī vide var būt saistīta ar vardarbības un seksuālas uzmākšanās riskiem, ko cita starpā izraisa uzticēšanās, kas izveidojas starp sportā iesaistītajiem cilvēkiem. |
| --- | --- |

11.

Tā kā sporta nozarē piedalās nepilngadīgie, šī vide var būt saistīta ar vardarbības un seksuālas uzmākšanās riskiem, ko cita starpā izraisa uzticēšanās, kas izveidojas starp sportā iesaistītajiem cilvēkiem.

| 12. | Daudzās sporta jomās sievietes ir nepietiekami pārstāvētas. Eirobarometra aptauja par sportu un fiziskajām aktivitātēm (2013. gads) liecina, ka meitenes un sievietes sportā joprojām piedalās mazāk nekā zēni un vīrieši. |
| --- | --- |

12.

Daudzās sporta jomās sievietes ir nepietiekami pārstāvētas. Eirobarometra aptauja par sportu un fiziskajām aktivitātēm (2013. gads) liecina, ka meitenes un sievietes sportā joprojām piedalās mazāk nekā zēni un vīrieši.

| 13. | Joprojām satraucoši mazs ir sieviešu skaits vadošos amatos sporta vadības struktūrās un treneru amatos. |
| --- | --- |

13.

Joprojām satraucoši mazs ir sieviešu skaits vadošos amatos sporta vadības struktūrās un treneru amatos.

| 14. | Dzimumu vardarbība sportā, jo īpaši seksuāla uzmākšanās un seksuāla vardarbība pret nepilngadīgajiem, ir nopietna problēma, tomēr, lai to labāk izprastu, vēl ir vajadzīgi turpmāki pētījumi. |
| --- | --- |

14.

Dzimumu vardarbība sportā, jo īpaši seksuāla uzmākšanās un seksuāla vardarbība pret nepilngadīgajiem, ir nopietna problēma, tomēr, lai to labāk izprastu, vēl ir vajadzīgi turpmāki pētījumi.

| 15. | Dzimumu lomas tiek mācītas un veicinātas jau no ļoti agrīna vecuma, un tās var ietekmēt sieviešu un vīriešu vēlmes, intereses un centienus privātajā un sabiedriskajā dzīvē. |
| --- | --- |

15.

Dzimumu lomas tiek mācītas un veicinātas jau no ļoti agrīna vecuma, un tās var ietekmēt sieviešu un vīriešu vēlmes, intereses un centienus privātajā un sabiedriskajā dzīvē.

| 16. | Plašsaziņas līdzekļi, tostarp reklāmas nozare, veicina ar kultūras starpniecību pārnesto stereotipu, kā arī sievietes un vīrieša tēla atveidošanu, un tiem var būt liela nozīme dzimumu stereotipu izskaušanā. |
| --- | --- |

16.

Plašsaziņas līdzekļi, tostarp reklāmas nozare, veicina ar kultūras starpniecību pārnesto stereotipu, kā arī sievietes un vīrieša tēla atveidošanu, un tiem var būt liela nozīme dzimumu stereotipu izskaušanā.

| 17. | Secinājumos par sporta nozīmi kā aktīvas sociālās iekļaušanas avotu un dzinējspēku (7) Padome aicināja dalībvalstis un Komisiju veicināt pasākumus, kas saistīti ar dzimumu līdztiesības jautājumu iekļaušanu ar sportu saistītās darbībās, jo īpaši attiecībā uz amatiem, kuros pieņem lēmumus, un risināt sporta jautājumus saistībā ar dzimumu lomām, kā izklāstīts ES dzimumu līdztiesības stratēģijā. Turklāt būtu jāapkaro dzimumu vardarbība, lai nodrošinātu, ka sievietes un vīrieši var pilnīgi izmantot cilvēktiesības, un lai panāktu dzimumu līdztiesību. |
| --- | --- |

17.

Secinājumos par sporta nozīmi kā aktīvas sociālās iekļaušanas avotu un dzinējspēku (7) Padome aicināja dalībvalstis un Komisiju veicināt pasākumus, kas saistīti ar dzimumu līdztiesības jautājumu iekļaušanu ar sportu saistītās darbībās, jo īpaši attiecībā uz amatiem, kuros pieņem lēmumus, un risināt sporta jautājumus saistībā ar dzimumu lomām, kā izklāstīts ES dzimumu līdztiesības stratēģijā. Turklāt būtu jāapkaro dzimumu vardarbība, lai nodrošinātu, ka sievietes un vīrieši var pilnīgi izmantot cilvēktiesības, un lai panāktu dzimumu līdztiesību.

UZSVER SPORTA POTENCIĀLU ŠO UZDEVUMU RISINĀŠANĀ:

| 18. | Sports var būt efektīvs līdzeklis attiecībā uz vienlīdzīgām iespējām un sociālo iekļaušanu. Patiesu dzimumu līdztiesību nevar panākt tikai ar tiesību aktiem. Vajadzīgi arī konkrēti pasākumi un integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, lai panāktu, ka šajā sakarā tiks izmantots sporta nozares būtiskais potenciāls, ņemot vērā, piemēram, tā nozīmīgumu bērnu un jauniešu identitātes veidošanā. |
| --- | --- |

18.

Sports var būt efektīvs līdzeklis attiecībā uz vienlīdzīgām iespējām un sociālo iekļaušanu. Patiesu dzimumu līdztiesību nevar panākt tikai ar tiesību aktiem. Vajadzīgi arī konkrēti pasākumi un integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, lai panāktu, ka šajā sakarā tiks izmantots sporta nozares būtiskais potenciāls, ņemot vērā, piemēram, tā nozīmīgumu bērnu un jauniešu identitātes veidošanā.

| 19. | Sports varētu uzlabot sieviešu un vīriešu prasmes, zināšanas un kompetenci un tādējādi uzlabot viņu mobilitāti un nodarbināmību. Dzimumu ziņā iekļaujošāks personāls sportam varētu nākt par labu, un tas attiecīgi attīstīsies, piesaistot sportam vairāk sieviešu un vīriešu, kā arī virzoties uz jaunām un inovatīvām pieejām trenēšanā, treniņu procesā, administrācijā un tiesāšanā. |
| --- | --- |

19.

Sports varētu uzlabot sieviešu un vīriešu prasmes, zināšanas un kompetenci un tādējādi uzlabot viņu mobilitāti un nodarbināmību. Dzimumu ziņā iekļaujošāks personāls sportam varētu nākt par labu, un tas attiecīgi attīstīsies, piesaistot sportam vairāk sieviešu un vīriešu, kā arī virzoties uz jaunām un inovatīvām pieejām trenēšanā, treniņu procesā, administrācijā un tiesāšanā.

AICINA DALĪBVALSTIS, PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 20. | Apsvērt iespējas ciešā sadarbībā ar sporta kustību izstrādāt un uzturēt valstu rīcības plānus, vispārējas vienošanās vai stratēģiju par dzimumu līdztiesību sportā. |
| --- | --- |

20.

Apsvērt iespējas ciešā sadarbībā ar sporta kustību izstrādāt un uzturēt valstu rīcības plānus, vispārējas vienošanās vai stratēģiju par dzimumu līdztiesību sportā.

| 21. | Uzsvērt daudzveidības un dzimumu līdzsvara vērtību sporta administrācijā, kā arī visos līmeņos un visās sporta jomās veicināt dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

21.

Uzsvērt daudzveidības un dzimumu līdzsvara vērtību sporta administrācijā, kā arī visos līmeņos un visās sporta jomās veicināt dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanā.

| 22. | Apsvērt iespējas izstrādāt un izmantot izglītojošus materiālus sporta lēmumu pieņēmēju un treneru, kā arī vecāku apmācībai, tādējādi sekmējot dzimumu stereotipu izskaušanu un dzimumu līdztiesības veicināšanu visos izglītības un sporta treniņu līmeņos. |
| --- | --- |

22.

Apsvērt iespējas izstrādāt un izmantot izglītojošus materiālus sporta lēmumu pieņēmēju un treneru, kā arī vecāku apmācībai, tādējādi sekmējot dzimumu stereotipu izskaušanu un dzimumu līdztiesības veicināšanu visos izglītības un sporta treniņu līmeņos.

| 23. | Apsvērt iespējas izstrādāt politiku un programmas dzimumu stereotipu izskaušanai un dzimumu līdztiesības veicināšanai mācību programmās un metodēs no agrīna vecuma, tostarp izpēti, pētījumus, statistikas datus un analīzi par to, kā dzimumu stereotipi ietekmē centienus panākt patiesu dzimumu līdztiesību sportā. |
| --- | --- |

23.

Apsvērt iespējas izstrādāt politiku un programmas dzimumu stereotipu izskaušanai un dzimumu līdztiesības veicināšanai mācību programmās un metodēs no agrīna vecuma, tostarp izpēti, pētījumus, statistikas datus un analīzi par to, kā dzimumu stereotipi ietekmē centienus panākt patiesu dzimumu līdztiesību sportā.

| 24. | Veicināt dzimumu vardarbības novēršanu sportā no agrīna vecuma, kā arī upuru un iespējamo upuru aizsardzību pret seksuālu uzmākšanos sportā. Apmainīties ar paraugpraksi par to, kā sporta organizācijas var novērst un risināt seksuālu vardarbību un uzmākšanos sportā. |
| --- | --- |

24.

Veicināt dzimumu vardarbības novēršanu sportā no agrīna vecuma, kā arī upuru un iespējamo upuru aizsardzību pret seksuālu uzmākšanos sportā. Apmainīties ar paraugpraksi par to, kā sporta organizācijas var novērst un risināt seksuālu vardarbību un uzmākšanos sportā.

| 25. | Ņemt vērā liela mēroga sporta pasākumu radīto iespēju organizēt preventīvas un informatīvas kampaņas par cilvēku tirdzniecību seksuālās izmantošanas nolūkos. |
| --- | --- |

25.

Ņemt vērā liela mēroga sporta pasākumu radīto iespēju organizēt preventīvas un informatīvas kampaņas par cilvēku tirdzniecību seksuālās izmantošanas nolūkos.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU KATRAI SAVĀ KOMPETENCES JOMĀ, PIENĀCĪGI ŅEMOT VĒRĀ SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU UN IEVĒROJOT DALĪBVALSTU ATBILDĪBU PAR SPORTA POLITIKU:

| 26. | Apsvērt iespējas kopā ar sporta organizācijām un saskaņā ar valsts un ES tiesību aktiem un piemērojamiem datu aizsardzības tiesību aktiem izstrādāt atbilstošus un samērīgus pasākumus, lai pārbaudītu to personu piemērotību, kas strādā sporta jomā (jo īpaši ar nepilngadīgajiem). Šādi pasākumi varētu būt reģistrācijas sistēmas, pārrunas vai atsauksmes (tostarp izziņas par nesodāmību). |
| --- | --- |

26.

Apsvērt iespējas kopā ar sporta organizācijām un saskaņā ar valsts un ES tiesību aktiem un piemērojamiem datu aizsardzības tiesību aktiem izstrādāt atbilstošus un samērīgus pasākumus, lai pārbaudītu to personu piemērotību, kas strādā sporta jomā (jo īpaši ar nepilngadīgajiem). Šādi pasākumi varētu būt reģistrācijas sistēmas, pārrunas vai atsauksmes (tostarp izziņas par nesodāmību).

| 27. | Stiprināt un integrēt dzimumu aspektu sporta politikā un veicināt dzimumu stereotipu izskaušanu, izmantojot sporta politiku un citas saistītas politikas jomas un ES programmas visos līmeņos, ievērojot godprātības principu sportā. |
| --- | --- |

27.

Stiprināt un integrēt dzimumu aspektu sporta politikā un veicināt dzimumu stereotipu izskaušanu, izmantojot sporta politiku un citas saistītas politikas jomas un ES programmas visos līmeņos, ievērojot godprātības principu sportā.

| 28. | Jautājumu par dzimumu līdztiesību sportā iekļaut attiecīgās turpmākās darbībās sporta jomā valstu un ES līmenī. |
| --- | --- |

28.

Jautājumu par dzimumu līdztiesību sportā iekļaut attiecīgās turpmākās darbībās sporta jomā valstu un ES līmenī.

| 29. | Attiecīgā gadījumā veicināt Eiropas programmu, piemēram, “Erasmus+”, un citu ES finansējuma instrumentu pieejamību visām attiecīgām ieinteresētām personām un sekmēt dalību tajās, lai veicinātu dzimumu līdztiesību sportā, īpaši pievēršoties treneriem un treneru izglītībai, ka arī taisnīgam sporta atainojumam plašsaziņas līdzekļos. |
| --- | --- |

29.

Attiecīgā gadījumā veicināt Eiropas programmu, piemēram, “Erasmus+”, un citu ES finansējuma instrumentu pieejamību visām attiecīgām ieinteresētām personām un sekmēt dalību tajās, lai veicinātu dzimumu līdztiesību sportā, īpaši pievēršoties treneriem un treneru izglītībai, ka arī taisnīgam sporta atainojumam plašsaziņas līdzekļos.

| 30. | Attiecīgos gadījumos apsvērt iespēju paredzēt, ka dzimumu līdztiesības mērķi ir nosacījums valsts finansējuma piešķiršanai sporta organizācijām. |
| --- | --- |

30.

Attiecīgos gadījumos apsvērt iespēju paredzēt, ka dzimumu līdztiesības mērķi ir nosacījums valsts finansējuma piešķiršanai sporta organizācijām.

| 31. | Veicināt to, lai publiskas struktūras, izvērtējot ierosinātus projektus un programmas sporta jomā, iekļautu pieeju, kurā praktiski ņem vērā dzimumu aspektu. |
| --- | --- |

31.

Veicināt to, lai publiskas struktūras, izvērtējot ierosinātus projektus un programmas sporta jomā, iekļautu pieeju, kurā praktiski ņem vērā dzimumu aspektu.

| 32. | Apsvērt iespēju izstrādāt pamatnostādņu kopumu, ar ko varētu atbalstīt svarīgāko darbību īstenošanu ES līmenī. |
| --- | --- |

32.

Apsvērt iespēju izstrādāt pamatnostādņu kopumu, ar ko varētu atbalstīt svarīgāko darbību īstenošanu ES līmenī.

| 33. | Apsvērt iespējas sadarbībā ar starptautiskām sporta struktūrām izveidot “apņemšanās sarakstu” par dzimumu līdztiesību sportā. |
| --- | --- |

33.

Apsvērt iespējas sadarbībā ar starptautiskām sporta struktūrām izveidot “apņemšanās sarakstu” par dzimumu līdztiesību sportā.

ŅEMOT VĒRĀ SPORTA ORGANIZĀCIJU AUTONOMIJU, AICINA SPORTA ORGANIZĀCIJAS UN IEINTERESĒTĀS PERSONAS:

| 34. | Apsvērt iespējas izstrādāt un uzturēt pasākumu plānus vai stratēģijas par dzimumu līdztiesību sportā. |
| --- | --- |

34.

Apsvērt iespējas izstrādāt un uzturēt pasākumu plānus vai stratēģijas par dzimumu līdztiesību sportā.

| 35. | Uzsvērt daudzveidības un dzimumu līdzsvara vērtību sporta administrācijā un treneru darbā, kā arī visos līmeņos un visās sporta jomās veicināt dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

35.

Uzsvērt daudzveidības un dzimumu līdzsvara vērtību sporta administrācijā un treneru darbā, kā arī visos līmeņos un visās sporta jomās veicināt dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanā.

| 36. | Ņemt vērā un integrēt dzimumu līdztiesību sportā un veicināt dzimumu stereotipu izskaušanu, izmantojot reklāmas kampaņas un izglītojošu materiālu izstrādi un izmantošanu lēmumu pieņēmēju un treneru apmācībai visu vecumu grupu sportā. |
| --- | --- |

36.

Ņemt vērā un integrēt dzimumu līdztiesību sportā un veicināt dzimumu stereotipu izskaušanu, izmantojot reklāmas kampaņas un izglītojošu materiālu izstrādi un izmantošanu lēmumu pieņēmēju un treneru apmācībai visu vecumu grupu sportā.

| 37. | Ētikas kodeksos iekļaut konkrētus pasākumus un procedūras attiecībā uz dzimumu vardarbību un apsvērt iespējas noteikt mērķa pasākumus, piemēram, uzticības tālruņus un konkrētus atbalsta pakalpojumus cietušajiem. |
| --- | --- |

37.

Ētikas kodeksos iekļaut konkrētus pasākumus un procedūras attiecībā uz dzimumu vardarbību un apsvērt iespējas noteikt mērķa pasākumus, piemēram, uzticības tālruņus un konkrētus atbalsta pakalpojumus cietušajiem.

| 38. | Veicināt to, lai sporta pārraidēs un ziņās plašsaziņas līdzekļos nebūtu dzimumdiskriminācijas. |
| --- | --- |

38.

Veicināt to, lai sporta pārraidēs un ziņās plašsaziņas līdzekļos nebūtu dzimumdiskriminācijas.

| 39. | Veicināt lielāku dzimumu līdzsvaru sporta valdēs un komitejās, kā arī sporta administrācijā un trenēšanā, un censties novērst ar regulējumu nesaistītus šķēršļus, kas traucē sievietēm ieņemt šādus amatus. |
| --- | --- |

39.

Veicināt lielāku dzimumu līdzsvaru sporta valdēs un komitejās, kā arī sporta administrācijā un trenēšanā, un censties novērst ar regulējumu nesaistītus šķēršļus, kas traucē sievietēm ieņemt šādus amatus.

AICINA KOMISIJU:

| 40. | Visos sporta politikas aspektos iekļaut dzimumu līdztiesības skatījumu un visos līmeņos veicināt dzimumu stereotipu izskaušanu sportā. |
| --- | --- |

40.

Visos sporta politikas aspektos iekļaut dzimumu līdztiesības skatījumu un visos līmeņos veicināt dzimumu stereotipu izskaušanu sportā.

| 41. | Veicināt attiecīgu sociālo partneru aktīvu sadarbību sociālā dialoga ietvaros un sadarbību ar sporta kustību strukturētā dialoga ietvaros, lai samazinātu dzimumu nevienlīdzību dažādās jomās, tostarp darba tirgū. |
| --- | --- |

41.

Veicināt attiecīgu sociālo partneru aktīvu sadarbību sociālā dialoga ietvaros un sadarbību ar sporta kustību strukturētā dialoga ietvaros, lai samazinātu dzimumu nevienlīdzību dažādās jomās, tostarp darba tirgū.

| 42. | Atbalstīt starptautiskas iniciatīvas (piemēram, informētības vairošanas kampaņas, paraugprakses apmaiņu, pētījumus, tīklus, projektus), kas vērstas uz valstu un starptautisku stratēģisku pasākumu par dzimumu līdztiesību sportā īstenošanu saistībā ar ES finansējuma programmām, tostarp “Erasmus+”, uzmanību pievēršot lēmumu pieņemšanai sporta vadības struktūrās, trenēšanai un cīņai pret dzimumu vardarbību un negatīviem stereotipiem sportā. |
| --- | --- |

42.

Atbalstīt starptautiskas iniciatīvas (piemēram, informētības vairošanas kampaņas, paraugprakses apmaiņu, pētījumus, tīklus, projektus), kas vērstas uz valstu un starptautisku stratēģisku pasākumu par dzimumu līdztiesību sportā īstenošanu saistībā ar ES finansējuma programmām, tostarp “Erasmus+”, uzmanību pievēršot lēmumu pieņemšanai sporta vadības struktūrās, trenēšanai un cīņai pret dzimumu vardarbību un negatīviem stereotipiem sportā.

| 43. | Ciešā sadarbībā ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu veikt pētījumus par dzimumu līdztiesību sportā visos līmeņos un sporta jomās, īpaši pievēršoties trenēšanai, vadībai un tiesāšanai. Papildus tam uzsākt īpašu pētījumu, lai novērtētu dzimumu vardarbības raksturu un apmēru sportā. |
| --- | --- |

43.

Ciešā sadarbībā ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu veikt pētījumus par dzimumu līdztiesību sportā visos līmeņos un sporta jomās, īpaši pievēršoties trenēšanai, vadībai un tiesāšanai. Papildus tam uzsākt īpašu pētījumu, lai novērtētu dzimumu vardarbības raksturu un apmēru sportā.

| 44. | Atbalstīt tādu pielāgotu instrumentu izstrādi, ar kuriem integrē dzimumu līdztiesības aspektu, kā, piemēram, dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta izstrādē un dzimumu līdztiesības ietekmes novērtējumus, un veicināt šo instrumentu izmantošanu, kā arī attiecīgā gadījumā apsvērt to īstenošanu saistībā ar “Erasmus+” un citiem ES finansējuma instrumentiem. |
| --- | --- |

44.

Atbalstīt tādu pielāgotu instrumentu izstrādi, ar kuriem integrē dzimumu līdztiesības aspektu, kā, piemēram, dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta izstrādē un dzimumu līdztiesības ietekmes novērtējumus, un veicināt šo instrumentu izmantošanu, kā arī attiecīgā gadījumā apsvērt to īstenošanu saistībā ar “Erasmus+” un citiem ES finansējuma instrumentiem.

---

(1)  LES 2. pants un 3. panta 3. punkts un LESD 8. pants.

(2)  Dok. 13767/10.

(3)  Dok. 5597/11.

(4)  Attiecīgi, dok. 7370/11 un dok. 18127/10.

(5)  Aptaujas pamatā bija personīgas intervijas ar 42 000 sievietēm vecumā no 18 līdz 74 gadiem no visām 28 ES dalībvalstīm.

(6)  http://fra.europa.eu/en/vaw-survey-results

(7)  OV C 326, 3.12.2010., 5. lpp.

---