# Eiropas Savienības C 185/2014

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 185 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 17. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 185

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 17. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 185/01 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2014/C 185/02 | Komisijas Lēmums (2014. gada 10. jūnijs) par trešo valstu informēšanu par to, ka Komisija var noteikt attiecīgajām valstīm nesadarbīgas trešās valsts statusu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju | 2 |
| 2014/C 185/03 | Komisijas Lēmums (2014. gada 10. jūnijs) par trešās valsts informēšanu par to, ka Komisija var noteikt attiecīgajai valstij nesadarbīgas trešās valsts statusu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju | 17 |
| 2014/C 185/04 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 32 |
| 2014/C 185/05 | Eiropas Komisijas paziņojums par Medicīnisko pretlīdzekļu kopīgā iepirkuma nolīguma 7. panta 3. punktu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1082/2013/ES | 33 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2014/C 185/06 | Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām (
  1
  ) | 34 |
| 2014/C 185/07 | Likvidācijas procedūra – Lēmums sākt likvidācijas procedūru pret sabiedrību LA VIE ANONYMI ELLINIKI ASFALISTIKI ETAIRIA YGEIAS (Grieķijas Veselības apdrošināšanas sabiedrība) (Publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/17/EK par apdrošināšanas sabiedrību sanāciju un darbības izbeigšanu 14. pantu) | 35 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2014/C 185/01

Euro maiņas kurss

1

2014/C 185/02

Komisijas Lēmums (2014. gada 10. jūnijs) par trešo valstu informēšanu par to, ka Komisija var noteikt attiecīgajām valstīm nesadarbīgas trešās valsts statusu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

2

2014/C 185/03

Komisijas Lēmums (2014. gada 10. jūnijs) par trešās valsts informēšanu par to, ka Komisija var noteikt attiecīgajai valstij nesadarbīgas trešās valsts statusu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

17

2014/C 185/04

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

32

2014/C 185/05

Eiropas Komisijas paziņojums par Medicīnisko pretlīdzekļu kopīgā iepirkuma nolīguma 7. panta 3. punktu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1082/2013/ES

33

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2014/C 185/06

Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām (
  1
  )

1

34

2014/C 185/07

Likvidācijas procedūra – Lēmums sākt likvidācijas procedūru pret sabiedrību LA VIE ANONYMI ELLINIKI ASFALISTIKI ETAIRIA YGEIAS (Grieķijas Veselības apdrošināšanas sabiedrība) (Publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/17/EK par apdrošināšanas sabiedrību sanāciju un darbības izbeigšanu 14. pantu)

LA VIE ANONYMI ELLINIKI ASFALISTIKI ETAIRIA YGEIAS

(Publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/17/EK par apdrošināšanas sabiedrību sanāciju un darbības izbeigšanu 14. pantu)

35

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Parlaments |
| 2014/C 185/08 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus IX-2015/01 – Dotācijas Eiropas līmeņa politiskajām partijām | 36 |
| 2014/C 185/09 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus IX-2015/02 – Dotācijas Eiropas līmeņa politiskajiem fondiem | 41 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 185/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7209 – Faurecia / Magneti Marelli / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 45 |
| 2014/C 185/11 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7294 – Carlyle / Haier Group / Haier Biomedical And Laboratory Product) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 46 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Parlaments

2014/C 185/08

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus IX-2015/01 – Dotācijas Eiropas līmeņa politiskajām partijām

36

2014/C 185/09

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus IX-2015/02 – Dotācijas Eiropas līmeņa politiskajiem fondiem

41

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2014/C 185/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7209 – Faurecia / Magneti Marelli / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Faurecia / Magneti Marelli / JV

1

45

2014/C 185/11

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7294 – Carlyle / Haier Group / Haier Biomedical And Laboratory Product) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 17.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2014. gada 16. jūnijs

(2014/C 185/01)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3532 |
| JPY | Japānas jena | 137,81 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4571 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,79740 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,0005 |
| CHF | Šveices franks | 1,2176 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,1190 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,438 |
| HUF | Ungārijas forints | 307,51 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1425 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3963 |
| TRY | Turcijas lira | 2,8979 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4426 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4724 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,4893 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5611 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6927 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 380,77 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 14,5266 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,4248 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5805 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 999,04 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,3650 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,436 |
| RUB | Krievijas rublis | 46,9129 |
| THB | Taizemes bāts | 43,781 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,0187 |
| MXN | Meksikas peso | 17,6505 |
| INR | Indijas rūpija | 81,4220 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3532

JPY

Japānas jena

137,81

DKK

Dānijas krona

7,4571

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,79740

SEK

Zviedrijas krona

9,0005

CHF

Šveices franks

1,2176

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,1190

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,438

HUF

Ungārijas forints

307,51

LTL

Lietuvas lits

3,4528

PLN

Polijas zlots

4,1425

RON

Rumānijas leja

4,3963

TRY

Turcijas lira

2,8979

AUD

Austrālijas dolārs

1,4426

CAD

Kanādas dolārs

1,4724

HKD

Hongkongas dolārs

10,4893

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5611

SGD

Singapūras dolārs

1,6927

KRW

Dienvidkorejas vona

1 380,77

ZAR

Dienvidāfrikas rands

14,5266

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,4248

HRK

Horvātijas kuna

7,5805

IDR

Indonēzijas rūpija

15 999,04

MYR

Malaizijas ringits

4,3650

PHP

Filipīnu peso

59,436

RUB

Krievijas rublis

46,9129

THB

Taizemes bāts

43,781

BRL

Brazīlijas reāls

3,0187

MXN

Meksikas peso

17,6505

INR

Indijas rūpija

81,4220

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 17.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/2

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2014. gada 10. jūnijs)

par trešo valstu informēšanu par to, ka Komisija var noteikt attiecīgajām valstīm nesadarbīgas trešās valsts statusu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

(2014/C 185/02)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

1.   IEVADS

| (1) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) izveido Savienības sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) izveido Savienības sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

| (2) | NNN zvejas regulas VI nodaļā ir izklāstīta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz valstīm, kurām noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, nesadarbīgo valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no nesadarbīgo valstu saraksta, nesadarbīgo trešo valstu saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

NNN zvejas regulas VI nodaļā ir izklāstīta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz valstīm, kurām noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, nesadarbīgo valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no nesadarbīgo valstu saraksta, nesadarbīgo trešo valstu saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

| (3) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par nesadarbīgām trešām valstīm. Šāda paziņošana ir provizoriska. Paziņošana trešām valstīm par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par nesadarbīgām trešām valstīm, ir balstīta uz NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz šādām valstīm būtu jāveic arī visi 32. pantā minētie pasākumi. Jo īpaši Komisijai paziņojumā būtu jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, būtu jāparedz iespēja šīm valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veikti pasākumi. Komisijai būtu jādod attiecīgajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par nesadarbīgām trešām valstīm. Šāda paziņošana ir provizoriska. Paziņošana trešām valstīm par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par nesadarbīgām trešām valstīm, ir balstīta uz NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz šādām valstīm būtu jāveic arī visi 32. pantā minētie pasākumi. Jo īpaši Komisijai paziņojumā būtu jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, būtu jāparedz iespēja šīm valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veikti pasākumi. Komisijai būtu jādod attiecīgajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai.

| (4) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Eiropas Komisija var noteikt trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Eiropas Komisija var noteikt trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju.

| (5) | Nesadarbīgu trešo valstu statusa noteikšana pamatosies uz visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Nesadarbīgu trešo valstu statusa noteikšana pamatosies uz visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā.

| (6) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padome var izveidot nesadarbīgo valstu sarakstu. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padome var izveidot nesadarbīgo valstu sarakstu. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

| (7) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija ir saņēmusi paziņojumu no attiecīgās karoga valsts, ka tā ir ieviesusi valsts pasākumus tās zvejas kuģiem piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija ir saņēmusi paziņojumu no attiecīgās karoga valsts, ka tā ir ieviesusi valsts pasākumus tās zvejas kuģiem piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei.

| (8) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisija administratīvi sadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz šīs regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisija administratīvi sadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz šīs regulas īstenošanu.

2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ PAPUA-JAUNGVINEJAS NEATKARĪGO VALSTI

| (9) | Komisija 2010. gada 4. februārī saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu saņēma Papua-Jaungvinejas Neatkarīgās Valsts (PJG) kā karoga valsts paziņojumu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2010. gada 4. februārī saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu saņēma Papua-Jaungvinejas Neatkarīgās Valsts (PJG) kā karoga valsts paziņojumu.

| (10) | Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) atbalstu 2011. gada 7.–11. novembrī apmeklēja PJG, īstenojot administratīvo sadarbību, kas paredzēta NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(10)

Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) atbalstu 2011. gada 7.–11. novembrī apmeklēja PJG, īstenojot administratīvo sadarbību, kas paredzēta NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktā.

| (11) | Apmeklējuma mērķis bija pārbaudīt informāciju par mehānismiem, kurus PJG izveidojusi, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu tiesību aktus, noteikumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kuri jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par PJG veiktajiem pasākumiem, lai izpildītu pienākumus NNN zvejas apkarošanā un prasības un noteikumus par Savienības nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanu. |
| --- | --- |

(11)

Apmeklējuma mērķis bija pārbaudīt informāciju par mehānismiem, kurus PJG izveidojusi, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu tiesību aktus, noteikumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kuri jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par PJG veiktajiem pasākumiem, lai izpildītu pienākumus NNN zvejas apkarošanā un prasības un noteikumus par Savienības nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanu.

| (12) | Galīgo apmeklējuma ziņojumu Papua-Jaungvinejai nosūtīja 2012. gada 15. februārī. |
| --- | --- |

(12)

Galīgo apmeklējuma ziņojumu Papua-Jaungvinejai nosūtīja 2012. gada 15. februārī.

| (13) | PJG piezīmes par galīgo apmeklējuma ziņojumu tika saņemtas 2012. gada 25. maijā. |
| --- | --- |

(13)

PJG piezīmes par galīgo apmeklējuma ziņojumu tika saņemtas 2012. gada 25. maijā.

| (14) | Komisija 2012. gada 7.–16. novembrī vēlreiz apmeklēja PJG, lai novērtētu pirmā apmeklējuma laikā veikto pasākumu rezultātus. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2012. gada 7.–16. novembrī vēlreiz apmeklēja PJG, lai novērtētu pirmā apmeklējuma laikā veikto pasākumu rezultātus.

| (15) | PJG 2013. gada 3. janvārī iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(15)

PJG 2013. gada 3. janvārī iesniedza papildu informāciju.

| (16) | Galīgo apmeklējuma ziņojumu Papua-Jaungvinejai nosūtīja 2013. gada 7. martā. |
| --- | --- |

(16)

Galīgo apmeklējuma ziņojumu Papua-Jaungvinejai nosūtīja 2013. gada 7. martā.

| (17) | PJG 2013. gada 5. jūlijā iesniedza piezīmes par 2012. gada novembra apmeklējuma ziņojumu. |
| --- | --- |

(17)

PJG 2013. gada 5. jūlijā iesniedza piezīmes par 2012. gada novembra apmeklējuma ziņojumu.

| (18) | PJG un Komisijas dienesti tikās 2013. gada 12. jūlijā. |
| --- | --- |

(18)

PJG un Komisijas dienesti tikās 2013. gada 12. jūlijā.

| (19) | Komisija 2013. gada 9. oktobrī iesniedza PJG rakstiskus konstatējumus, uzsverot nepieciešamību veikt konkrētus pasākumus un reformas, lai risinātu svarīgākās un steidzamākās problēmas. |
| --- | --- |

(19)

Komisija 2013. gada 9. oktobrī iesniedza PJG rakstiskus konstatējumus, uzsverot nepieciešamību veikt konkrētus pasākumus un reformas, lai risinātu svarīgākās un steidzamākās problēmas.

| (20) | PJG ar 2013. gada 11. novembri un 2013. gada 4. decembri datētos rakstiskos paziņojumos iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(20)

PJG ar 2013. gada 11. novembri un 2013. gada 4. decembri datētos rakstiskos paziņojumos iesniedza papildu informāciju.

| (21) | PJG un Komisijas dienesti tikās 2013. gada 12. decembrī. |
| --- | --- |

(21)

PJG un Komisijas dienesti tikās 2013. gada 12. decembrī.

| (22) | PJG 2014. gada 6. janvārī iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(22)

PJG 2014. gada 6. janvārī iesniedza papildu informāciju.

| (23) | PJG ir Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) dalībniece. PJG ir ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgumu par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA). Tā ir parakstījusi Klusā okeāna dienvidu daļas foruma Zivsaimniecības aģentūras (FFA) konvenciju (2) un Nauru nolīgumu (PNA) par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā (3). |
| --- | --- |

(23)

PJG ir Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) dalībniece. PJG ir ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgumu par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA). Tā ir parakstījusi Klusā okeāna dienvidu daļas foruma Zivsaimniecības aģentūras (FFA) konvenciju (2) un Nauru nolīgumu (PNA) par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā (3).

| (24) | Lai novērtētu, kā PJG karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 23. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas 23. apsvērumā minētās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), Komisija lūdza sniegt un analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu šā darba veikšanai. |
| --- | --- |

(24)

Lai novērtētu, kā PJG karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 23. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas 23. apsvērumā minētās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), Komisija lūdza sniegt un analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu šā darba veikšanai.

| (25) | Komisija arī izmantoja informāciju, kas iegūta no WCPFC publiskotajiem datiem, un citu publiski pieejamu informāciju. |
| --- | --- |

(25)

Komisija arī izmantoja informāciju, kas iegūta no WCPFC publiskotajiem datiem, un citu publiski pieejamu informāciju.

3.   IESPĒJAMĪBA, KA PAPUA-JAUNGVINEJU VAR NOTEIKT PAR NESADARBĪGU TREŠO VALSTI

| (26) | Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu analizēja PJG kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts pienākumus. Tālab Komisija ņēma vērā NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā minētos rādītājus. |
| --- | --- |

(26)

Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu analizēja PJG kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts pienākumus. Tālab Komisija ņēma vērā NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā minētos rādītājus.

3.1.   NNN zvejas kuģu un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu atkārtota konstatēšana (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

| (27) | Attiecībā uz PJG karoga zvejas kuģiem, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no RZPO zvejas kuģu sarakstiem, ir secināts, ka nedz provizoriskajā, nedz galīgajā NNN zvejas kuģu sarakstā nav PJG karoga zvejas kuģu, kā arī nav nekādu pierādījumu par iepriekšējiem gadījumiem, kuros būtu iesaistīti PJG karoga zvejas kuģi, kas ļautu Komisijai analizēt PJG rīcību saistībā ar atkārtotām NNN zvejas darbībām saskaņā ar 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz PJG karoga zvejas kuģiem, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no RZPO zvejas kuģu sarakstiem, ir secināts, ka nedz provizoriskajā, nedz galīgajā NNN zvejas kuģu sarakstā nav PJG karoga zvejas kuģu, kā arī nav nekādu pierādījumu par iepriekšējiem gadījumiem, kuros būtu iesaistīti PJG karoga zvejas kuģi, kas ļautu Komisijai analizēt PJG rīcību saistībā ar atkārtotām NNN zvejas darbībām saskaņā ar 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (28) | Saskaņā ar 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu Komisija turklāt analizēja PJG veiktos pasākumus saistībā ar NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu Komisija turklāt analizēja PJG veiktos pasākumus saistībā ar NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū.

| (29) | Pamatojoties uz visas tās rīcībā esošās informācijas izvērtējumu, Komisija uzskata, ka PJG nespēj nodrošināt to, ka zvejas produkti, kuri nokļūst apstrādes rūpnīcās, kas pieder PJG vai atrodas PJG, nav iegūti NNN zvejā. Iemesls ir sistēmiskas problēmas, kas liedz PJG iestādēm iespēju izsekot nozveju, jo PJG iestādēm nav pietiekamas oficiālas informācijas par izkrautajām, importētajām un/vai apstrādātajām zivīm. Turpmāk tekstā apkopoti galvenie elementi, kuri ir Komisijas veiktā novērtējuma pamatā. |
| --- | --- |

(29)

Pamatojoties uz visas tās rīcībā esošās informācijas izvērtējumu, Komisija uzskata, ka PJG nespēj nodrošināt to, ka zvejas produkti, kuri nokļūst apstrādes rūpnīcās, kas pieder PJG vai atrodas PJG, nav iegūti NNN zvejā. Iemesls ir sistēmiskas problēmas, kas liedz PJG iestādēm iespēju izsekot nozveju, jo PJG iestādēm nav pietiekamas oficiālas informācijas par izkrautajām, importētajām un/vai apstrādātajām zivīm. Turpmāk tekstā apkopoti galvenie elementi, kuri ir Komisijas veiktā novērtējuma pamatā.

| (30) | PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos galvenās zvejas darbības veic zvejas kuģi, kuri peld ar ārvalstu karogiem un regulāri izmanto PJG ostas, nevis kuģi, kuri peld ar PJG karogu. Ziņojumā WCPFC Zinātniskās komitejas 8. sesijai 2012. gadā (4) PJG ziņo, ka 2011. gadā PJG ūdeņos aktīvi darbojās 251 zvejas kuģis, proti, 35 kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, un 216 kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem. Desmit no 216 kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem, bija PJG karoga kuģi, 39 bija PJG fraktēti zvejas kuģi (pašmāju kuģi, kuri peld ar ārvalstu karogu) un 167 bija ārvalstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar piekļuves nolīgumiem. Līdzīga informācija tika sniegta Komisijas apmeklējuma laikā. PJG 2012. gada novembrī informēja Komisiju par to, ka 214 kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem, bija atļauts zvejot PJG ūdeņos, nepārsniedzot 700 000 tonnu lielu kopējo pieļaujamo nozveju jeb KPN (720 000 t saskaņā ar PJG sniegto informāciju Komisijas apmeklējuma laikā 2011. gadā (5)). |
| --- | --- |

(30)

PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos galvenās zvejas darbības veic zvejas kuģi, kuri peld ar ārvalstu karogiem un regulāri izmanto PJG ostas, nevis kuģi, kuri peld ar PJG karogu. Ziņojumā WCPFC Zinātniskās komitejas 8. sesijai 2012. gadā (4) PJG ziņo, ka 2011. gadā PJG ūdeņos aktīvi darbojās 251 zvejas kuģis, proti, 35 kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, un 216 kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem. Desmit no 216 kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem, bija PJG karoga kuģi, 39 bija PJG fraktēti zvejas kuģi (pašmāju kuģi, kuri peld ar ārvalstu karogu) un 167 bija ārvalstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar piekļuves nolīgumiem. Līdzīga informācija tika sniegta Komisijas apmeklējuma laikā. PJG 2012. gada novembrī informēja Komisiju par to, ka 214 kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem, bija atļauts zvejot PJG ūdeņos, nepārsniedzot 700 000 tonnu lielu kopējo pieļaujamo nozveju jeb KPN (720 000 t saskaņā ar PJG sniegto informāciju Komisijas apmeklējuma laikā 2011. gadā (5)).

| (31) | Tā kā tunzivju apstrādes nozare PJG arvien paplašinās, Komisija analizēja situāciju attiecībā uz darbībām šajā nozarē un šo darbību iespējamo ietekmi uz NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū. |
| --- | --- |

(31)

Tā kā tunzivju apstrādes nozare PJG arvien paplašinās, Komisija analizēja situāciju attiecībā uz darbībām šajā nozarē un šo darbību iespējamo ietekmi uz NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū.

| (32) | Starptautiskajā rīcības plānā nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas aizkavēšanai, novēršanai un izskaušanai (IPOA IUU) ir doti norādījumi attiecībā uz starptautiski apstiprinātiem ar tirgu saistītiem pasākumiem NNN zvejā iegūtu zivju un zivju produktu tirdzniecības samazināšanai vai izskaušanai. IPOA IUU 71. punktā teikts, ka valstīm būtu jāuzlabo savu tirgu pārredzamība, lai varētu nodrošināt zivju vai zivju produktu izsekojamību. Līdzīgi arī Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā (FAO Rīcības kodekss), konkrēti tā 11. pantā, ir vispārīgi aprakstīts, kas uzskatāms par labu pēcnozvejas un atbildīgas starptautiskās tirdzniecības praksi. Kodeksa 11.1.11. punktā dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt, lai starptautiskā un vietējā zivju un zvejas produktu tirdzniecība norisinātos atbilstoši labai saglabāšanas un pārvaldības praksei, kas ieviešama, uzlabojot zivju un zvejas produktu izcelsmes noteikšanu. |
| --- | --- |

(32)

Starptautiskajā rīcības plānā nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas aizkavēšanai, novēršanai un izskaušanai (IPOA IUU) ir doti norādījumi attiecībā uz starptautiski apstiprinātiem ar tirgu saistītiem pasākumiem NNN zvejā iegūtu zivju un zivju produktu tirdzniecības samazināšanai vai izskaušanai. IPOA IUU 71. punktā teikts, ka valstīm būtu jāuzlabo savu tirgu pārredzamība, lai varētu nodrošināt zivju vai zivju produktu izsekojamību. Līdzīgi arī Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā (FAO Rīcības kodekss), konkrēti tā 11. pantā, ir vispārīgi aprakstīts, kas uzskatāms par labu pēcnozvejas un atbildīgas starptautiskās tirdzniecības praksi. Kodeksa 11.1.11. punktā dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt, lai starptautiskā un vietējā zivju un zvejas produktu tirdzniecība norisinātos atbilstoši labai saglabāšanas un pārvaldības praksei, kas ieviešama, uzlabojot zivju un zvejas produktu izcelsmes noteikšanu.

| (33) | Komisija kopā ar PJG Valsts zivsaimniecības iestādi (VZI) 2011.un 2012. gadā apmeklēja un satika vairākus tunzivju apstrādes rūpnīcu operatorus, kuri veic uzņēmējdarbību PJG. |
| --- | --- |

(33)

Komisija kopā ar PJG Valsts zivsaimniecības iestādi (VZI) 2011.un 2012. gadā apmeklēja un satika vairākus tunzivju apstrādes rūpnīcu operatorus, kuri veic uzņēmējdarbību PJG.

| (34) | Daļu izejmateriāla apstrādes rūpnīcas saņem no vietējiem zvejas kuģiem, kuri peld ar ārvalstu karogu un darbojas saskaņā ar fraktēšanas noteikumiem. WCPFC Zinātniskajai komitejai 2012. gadā iesniegtajā ziņojumā (6) PJG informēja, ka 2011. gadā PJG ūdeņos un ārpus tiem zvejojuši 39 aktīvi fraktēti kuģi, un zvejas piepūle lielākoties izmantota PJG ūdeņos (vidēji vairāk nekā 74 % pēdējos četros gados). Daži no šiem kuģiem peld ar tādu valstu karogu, kurām 2012. gada 15. novembrī Komisija paziņoja par iespējamību tām noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju. |
| --- | --- |

(34)

Daļu izejmateriāla apstrādes rūpnīcas saņem no vietējiem zvejas kuģiem, kuri peld ar ārvalstu karogu un darbojas saskaņā ar fraktēšanas noteikumiem. WCPFC Zinātniskajai komitejai 2012. gadā iesniegtajā ziņojumā (6) PJG informēja, ka 2011. gadā PJG ūdeņos un ārpus tiem zvejojuši 39 aktīvi fraktēti kuģi, un zvejas piepūle lielākoties izmantota PJG ūdeņos (vidēji vairāk nekā 74 % pēdējos četros gados). Daži no šiem kuģiem peld ar tādu valstu karogu, kurām 2012. gada 15. novembrī Komisija paziņoja par iespējamību tām noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

| (35) | Komisijas apmeklējuma laikā 2012. gada novembrī VZI informēja par astoņiem PJG fraktētiem zvejas kuģiem, kuri peld ar Vanuatu karogu, bet viena no PJG fraktējošajām apstrādes rūpnīcām informēja, ka 12 no 14 fraktētajiem zvejas kuģiem, kurus tā izmanto, kuģo ar šo karogu. Šajā saistībā jāatgādina, ka Vanuatu apstiprinātie nozvejas sertifikāti nav pieņemami, jo Komisija nav pieņēmusi Vanuatu kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu, un tāpēc Vanuatu zvejas kuģu nozvejotus zivju produktus nedrīkst importēt. Turklāt ar Komisijas 2012. gada 15. novembra lēmumu (7) Vanuatu tika informēta par iespējamību, ka tā var tikt noteikta kā nesadarbīga trešā valsts. |
| --- | --- |

(35)

Komisijas apmeklējuma laikā 2012. gada novembrī VZI informēja par astoņiem PJG fraktētiem zvejas kuģiem, kuri peld ar Vanuatu karogu, bet viena no PJG fraktējošajām apstrādes rūpnīcām informēja, ka 12 no 14 fraktētajiem zvejas kuģiem, kurus tā izmanto, kuģo ar šo karogu. Šajā saistībā jāatgādina, ka Vanuatu apstiprinātie nozvejas sertifikāti nav pieņemami, jo Komisija nav pieņēmusi Vanuatu kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu, un tāpēc Vanuatu zvejas kuģu nozvejotus zivju produktus nedrīkst importēt. Turklāt ar Komisijas 2012. gada 15. novembra lēmumu (7) Vanuatu tika informēta par iespējamību, ka tā var tikt noteikta kā nesadarbīga trešā valsts.

| (36) | Šā lēmuma 35. apsvērumā minētās apstrādes rūpnīcas operators iesniedza Komisijai ikmēneša ziņojumus par 2012. gadā saņemtajiem izejmateriāliem, un šie ziņojumi ietver uzņēmuma sniegtas ziņas par zvejas kuģi, zvejas reisu un izkrautajām zivīm. PJG iestādes, tā vietā, lai pašas kontrolētu izkrāvumus un oficiāli novērtētu tādu informāciju kā, piemēram, izkrāvumu svars katrai kuģa zvejas reisā gūtās nozvejas sugai, informāciju par izkrāvumiem iegūst no minētajiem “ikmēneša ziņojumiem”, kurus sniedz uzņēmumi. Komisijas apmeklējuma laikā PJG iestādes apstiprināja, ka izkrāvumu kontroli neveic ne zivsaimniecības, ne muitas iestādes. Trešo valstu karoga kuģu nozvejoto un apstrādes rūpnīcās ievesto izejmateriālu nepakļauj ne importa procedūrai, tostarp nodevu samaksai, ne muitas uzraudzībai līdz eksportam. Nav iespējams nodrošināt šādu produktu izsekojamību, un tie var viegli nepamanīti nonākt PJG tirgū. |
| --- | --- |

(36)

Šā lēmuma 35. apsvērumā minētās apstrādes rūpnīcas operators iesniedza Komisijai ikmēneša ziņojumus par 2012. gadā saņemtajiem izejmateriāliem, un šie ziņojumi ietver uzņēmuma sniegtas ziņas par zvejas kuģi, zvejas reisu un izkrautajām zivīm. PJG iestādes, tā vietā, lai pašas kontrolētu izkrāvumus un oficiāli novērtētu tādu informāciju kā, piemēram, izkrāvumu svars katrai kuģa zvejas reisā gūtās nozvejas sugai, informāciju par izkrāvumiem iegūst no minētajiem “ikmēneša ziņojumiem”, kurus sniedz uzņēmumi. Komisijas apmeklējuma laikā PJG iestādes apstiprināja, ka izkrāvumu kontroli neveic ne zivsaimniecības, ne muitas iestādes. Trešo valstu karoga kuģu nozvejoto un apstrādes rūpnīcās ievesto izejmateriālu nepakļauj ne importa procedūrai, tostarp nodevu samaksai, ne muitas uzraudzībai līdz eksportam. Nav iespējams nodrošināt šādu produktu izsekojamību, un tie var viegli nepamanīti nonākt PJG tirgū.

| (37) | Komisijas apmeklējuma laikā 2012. gada novembrī apstrādes uzņēmuma operators paskaidroja, ka PJG notiekošajām apstrādes darbībām vajadzīgā izejmateriāla piegādi nodrošina apstrādes rūpnīcas mātesuzņēmums, kas neatrodas PJG. Apstrādes rūpnīcas operators informē mātesuzņēmumu par nepieciešamajiem izejmateriāliem un pēc maksājuma veikšanas saņem pieprasīto tunzivs nozveju ar kravas kuģiem. Mātesuzņēmums ir atbildīgs arī par fraktētu PJG kuģu, kuri peld ar ārvalstu karogu, nozvejas izmantojumu. Tāpēc apstrādes rūpnīcai, kas atrodas PJG, nav informācijas par šo kuģu darbībām un to nozvejas izmantojumu. Operators turklāt informēja Komisiju par to, ka neapstrādātas zivis var tikt pārdotas citiem uzņēmumiem, kuri atrodas PJG. PJG iestādes neveic operatora glabātās informācijas faktisku kontroli, un uzņēmumā nekad reāli nav veikta revīzija saistībā ar NNN zveju. Tāpēc nav iespējams garantēt no apstrādes rūpnīcas izlaisto produktu izsekojamību. |
| --- | --- |

(37)

Komisijas apmeklējuma laikā 2012. gada novembrī apstrādes uzņēmuma operators paskaidroja, ka PJG notiekošajām apstrādes darbībām vajadzīgā izejmateriāla piegādi nodrošina apstrādes rūpnīcas mātesuzņēmums, kas neatrodas PJG. Apstrādes rūpnīcas operators informē mātesuzņēmumu par nepieciešamajiem izejmateriāliem un pēc maksājuma veikšanas saņem pieprasīto tunzivs nozveju ar kravas kuģiem. Mātesuzņēmums ir atbildīgs arī par fraktētu PJG kuģu, kuri peld ar ārvalstu karogu, nozvejas izmantojumu. Tāpēc apstrādes rūpnīcai, kas atrodas PJG, nav informācijas par šo kuģu darbībām un to nozvejas izmantojumu. Operators turklāt informēja Komisiju par to, ka neapstrādātas zivis var tikt pārdotas citiem uzņēmumiem, kuri atrodas PJG. PJG iestādes neveic operatora glabātās informācijas faktisku kontroli, un uzņēmumā nekad reāli nav veikta revīzija saistībā ar NNN zveju. Tāpēc nav iespējams garantēt no apstrādes rūpnīcas izlaisto produktu izsekojamību.

| (38) | PJG iestādes informēja Komisiju par to, ka fraktētie kuģi darbojās tās ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) un varēja brīvi eksportēt nozveju. Šajā saistībā tiek norādīts, ka PJG Tunzivju pārvaldības plāna 3. daļas 36. pantā ir noteikts, ka vietējiem zvejas kuģiem, kuri peld ar ārvalstu karogu, ir jāizkrauj nozveja PJG, lai to apstrādātu vai pārkrautu citā kuģī kā PJG eksportu no apstiprinātas ostas. |
| --- | --- |

(38)

PJG iestādes informēja Komisiju par to, ka fraktētie kuģi darbojās tās ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) un varēja brīvi eksportēt nozveju. Šajā saistībā tiek norādīts, ka PJG Tunzivju pārvaldības plāna 3. daļas 36. pantā ir noteikts, ka vietējiem zvejas kuģiem, kuri peld ar ārvalstu karogu, ir jāizkrauj nozveja PJG, lai to apstrādātu vai pārkrautu citā kuģī kā PJG eksportu no apstiprinātas ostas.

| (39) | Turklāt, lai reģistrētu produktus kā PJG eksportu, šie produkti parasti ir vispirms jāimportē vai arī to izcelsmes vietai ir jābūt PJG. Komisijas apmeklējuma laikā PJG muitas iestādes informēja, ka tām nav informācijas par kuģu darbībām un tās paļaujas uz PJG VZI sniegto informāciju. Tomēr muitas iestādes pauda bažas par sarežģījumiem saistībā ar dažiem uzņēmumiem vai kuģu aģentiem, kuri nepilda savus ar muitu saistītos pienākumus attiecībā uz zvejas produktu eksporta vai citā kuģī pārkraušanas deklarēšanu. Šādas nepietiekami uzraudzītas preču aprites rezultāts var būt nekontrolēta zivju nokļūšana PJG tirgū, un tas turklāt var apdraudēt PJG iestāžu izdoto sertifikātu uzticamību. |
| --- | --- |

(39)

Turklāt, lai reģistrētu produktus kā PJG eksportu, šie produkti parasti ir vispirms jāimportē vai arī to izcelsmes vietai ir jābūt PJG. Komisijas apmeklējuma laikā PJG muitas iestādes informēja, ka tām nav informācijas par kuģu darbībām un tās paļaujas uz PJG VZI sniegto informāciju. Tomēr muitas iestādes pauda bažas par sarežģījumiem saistībā ar dažiem uzņēmumiem vai kuģu aģentiem, kuri nepilda savus ar muitu saistītos pienākumus attiecībā uz zvejas produktu eksporta vai citā kuģī pārkraušanas deklarēšanu. Šādas nepietiekami uzraudzītas preču aprites rezultāts var būt nekontrolēta zivju nokļūšana PJG tirgū, un tas turklāt var apdraudēt PJG iestāžu izdoto sertifikātu uzticamību.

| (40) | PJG 2013. gada 5. jūlija informācijā atzina nepieciešamību stiprināt savu kontroles un uzraudzības sistēmu, piemēram, zvejas produktu izsekojamības ziņā, ieviest izkrāvumu deklarēšanu un sistemātiskas kontroles, kā arī pastiprināt sadarbību ar muitas iestādēm. Līdzīgas apņemšanās PJG paudusi tikšanās laikā 2013. gada 12. decembrī. Iestādes paskaidroja, ka tās strādā pie IT sistēmas ieviešanas, ostas valsts pasākumu veikšanai vajadzīgajiem rīkiem un nozvejas sertifikācijas procesa uzlabošanas. Šīs darbības uzlabotu izsekojamības sistēmu. Tomēr visa sniegtā informācija attiecās uz nākotnes plāniem bez jebkādiem konkrētiem rezultātiem. |
| --- | --- |

(40)

PJG 2013. gada 5. jūlija informācijā atzina nepieciešamību stiprināt savu kontroles un uzraudzības sistēmu, piemēram, zvejas produktu izsekojamības ziņā, ieviest izkrāvumu deklarēšanu un sistemātiskas kontroles, kā arī pastiprināt sadarbību ar muitas iestādēm. Līdzīgas apņemšanās PJG paudusi tikšanās laikā 2013. gada 12. decembrī. Iestādes paskaidroja, ka tās strādā pie IT sistēmas ieviešanas, ostas valsts pasākumu veikšanai vajadzīgajiem rīkiem un nozvejas sertifikācijas procesa uzlabošanas. Šīs darbības uzlabotu izsekojamības sistēmu. Tomēr visa sniegtā informācija attiecās uz nākotnes plāniem bez jebkādiem konkrētiem rezultātiem.

| (41) | Turklāt produktu izsekojamībai traucē arī nepietiekama PJG valsts tiesību aktu, reģistrācijas un licencēšanas sistēmu pārredzamība. |
| --- | --- |

(41)

Turklāt produktu izsekojamībai traucē arī nepietiekama PJG valsts tiesību aktu, reģistrācijas un licencēšanas sistēmu pārredzamība.

| (42) | FAO Rīcības kodeksā ir ieteikts nodrošināt tiesību aktu un to izstrādes, kā arī attiecīgo politikas un lēmumu pieņemšanas un pārvaldības procesu pārredzamību zivsaimniecības jomā (attiecīgi 6.13. punkts un 7.1.9. punkts). Tajā ir noteikti principi un standarti, kas piemērojami visu zvejniecību saglabāšanai, pārvaldībai un attīstībai, un tas cita starpā aptver arī zivju un zvejas produktu notveršanu, apstrādi un tirdzniecību, zvejas darbības un zvejniecību izpēti. FAO Rīcības kodeksa 11.2. un 11.3. punktā ir precizēts, ka zivju un zvejas produktu starptautiskā tirdzniecība nedrīkst apdraudēt zvejniecību attīstības ilgtspējību, tās pamatā ir jābūt pārredzamiem pasākumiem, kā arī pārredzamiem, vienkāršiem un visaptverošiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

(42)

FAO Rīcības kodeksā ir ieteikts nodrošināt tiesību aktu un to izstrādes, kā arī attiecīgo politikas un lēmumu pieņemšanas un pārvaldības procesu pārredzamību zivsaimniecības jomā (attiecīgi 6.13. punkts un 7.1.9. punkts). Tajā ir noteikti principi un standarti, kas piemērojami visu zvejniecību saglabāšanai, pārvaldībai un attīstībai, un tas cita starpā aptver arī zivju un zvejas produktu notveršanu, apstrādi un tirdzniecību, zvejas darbības un zvejniecību izpēti. FAO Rīcības kodeksa 11.2. un 11.3. punktā ir precizēts, ka zivju un zvejas produktu starptautiskā tirdzniecība nedrīkst apdraudēt zvejniecību attīstības ilgtspējību, tās pamatā ir jābūt pārredzamiem pasākumiem, kā arī pārredzamiem, vienkāršiem un visaptverošiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem.

| (43) | Tāpēc Komisija uzskata, ka licence ir ļoti svarīgs dokuments, kas ļauj paredzēt darbības noteikumus un nosacījumus (piemēram, zvejas apgabalus: arhipelāga ūdeņi, EEZ, piekļuve atklātai jūrai u. c.), darbības veidu, noteikt apstiprinātās ostas vai paredzēt pārkraušanu citā kuģī. Komisijas apmeklējuma laikā 2011. gadā tika konstatēts un uzsvērts, ka PJG kuģu reģistrācijas un licencēšanas sistēma nav pietiekami pārredzama. Arī noteikumi un nosacījumi dažādu veidu licenču (PJG karoga kuģi, PJG fraktēti kuģi un trešo valstu kuģi, kuri darbojas saskaņā ar piekļuves nolīgumiem) saņemšanai nav ne skaidri, ne pārredzami vai publiski pieejami. PJG Tunzivju pārvaldības plānā (8) ir minētas tikai vadlīnijas tunzivju zvejas kuģiem, bet nav paredzēti nekādi īpaši nosacījumi attiecībā uz šādu darbību. Atbildot uz Komisijas apmeklējuma ziņojumu, PJG norādīja, ka īpaši nosacījumi ir paredzēti kuģiem, kuri ir uzskatāmi par svarīgiem PJG valsts interesēm attiecībā uz ekonomisko izaugsmi un atbilst mazo salu jaunattīstības valstu attīstības centieniem. |
| --- | --- |

(43)

Tāpēc Komisija uzskata, ka licence ir ļoti svarīgs dokuments, kas ļauj paredzēt darbības noteikumus un nosacījumus (piemēram, zvejas apgabalus: arhipelāga ūdeņi, EEZ, piekļuve atklātai jūrai u. c.), darbības veidu, noteikt apstiprinātās ostas vai paredzēt pārkraušanu citā kuģī. Komisijas apmeklējuma laikā 2011. gadā tika konstatēts un uzsvērts, ka PJG kuģu reģistrācijas un licencēšanas sistēma nav pietiekami pārredzama. Arī noteikumi un nosacījumi dažādu veidu licenču (PJG karoga kuģi, PJG fraktēti kuģi un trešo valstu kuģi, kuri darbojas saskaņā ar piekļuves nolīgumiem) saņemšanai nav ne skaidri, ne pārredzami vai publiski pieejami. PJG Tunzivju pārvaldības plānā (8) ir minētas tikai vadlīnijas tunzivju zvejas kuģiem, bet nav paredzēti nekādi īpaši nosacījumi attiecībā uz šādu darbību. Atbildot uz Komisijas apmeklējuma ziņojumu, PJG norādīja, ka īpaši nosacījumi ir paredzēti kuģiem, kuri ir uzskatāmi par svarīgiem PJG valsts interesēm attiecībā uz ekonomisko izaugsmi un atbilst mazo salu jaunattīstības valstu attīstības centieniem.

| (44) | Šī nepietiekamā pārredzamība un neskaidrība rada mulsinošu situāciju, kam ir būtiska ietekme, jo īpaši tāpēc, ka neatklātie “īpašie nosacījumi” ir piemērojami apmēram 80 % PJG zvejas licenču. Otrā apmeklējuma laikā 2012. gada novembrī Komisija secināja, ka šī situācija nav mainījusies. |
| --- | --- |

(44)

Šī nepietiekamā pārredzamība un neskaidrība rada mulsinošu situāciju, kam ir būtiska ietekme, jo īpaši tāpēc, ka neatklātie “īpašie nosacījumi” ir piemērojami apmēram 80 % PJG zvejas licenču. Otrā apmeklējuma laikā 2012. gada novembrī Komisija secināja, ka šī situācija nav mainījusies.

| (45) | Komisija arī centās izpētīt pārkraušanai citā kuģī piemērojamos noteikumus. Attiecīgi nosacījumi ir paredzēti PJG 1998. gada Zivsaimniecības pārvaldības aktā (9) (ZPA), PJG 2000. gada Zivsaimniecības pārvaldības noteikumos (10) un piemērojamos WCPFC noteikumos (11). Komisija konstatēja, ka tiek piemēroti dažādi noteikumi, cita starpā atkarībā no piekļuves nolīgumu nosacījumiem, licenču nosacījumiem, kuģu statusa (vietējais kuģis vai nē) un ūdeņiem, kuros kuģi darbojas (arhipelāga ūdeņi vai EEZ). Piemērojamo noteikumu daudzums ir tāds, kas operatorus un iestādes ļoti apgrūtina vai pat padara tām neiespējamu saprast, vai pārkraušana citā kuģī ir atļauta un ar kādiem nosacījumiem. Apmeklējuma laikā 2012. gada novembrī Komisija pieprasīja PJG iestādēm sniegt vispusīgu informāciju par citā kuģī pārkraušanas darbībām piemērojamiem noteikumiem, taču šāda informācija netika sniegta. |
| --- | --- |

(45)

Komisija arī centās izpētīt pārkraušanai citā kuģī piemērojamos noteikumus. Attiecīgi nosacījumi ir paredzēti PJG 1998. gada Zivsaimniecības pārvaldības aktā (9) (ZPA), PJG 2000. gada Zivsaimniecības pārvaldības noteikumos (10) un piemērojamos WCPFC noteikumos (11). Komisija konstatēja, ka tiek piemēroti dažādi noteikumi, cita starpā atkarībā no piekļuves nolīgumu nosacījumiem, licenču nosacījumiem, kuģu statusa (vietējais kuģis vai nē) un ūdeņiem, kuros kuģi darbojas (arhipelāga ūdeņi vai EEZ). Piemērojamo noteikumu daudzums ir tāds, kas operatorus un iestādes ļoti apgrūtina vai pat padara tām neiespējamu saprast, vai pārkraušana citā kuģī ir atļauta un ar kādiem nosacījumiem. Apmeklējuma laikā 2012. gada novembrī Komisija pieprasīja PJG iestādēm sniegt vispusīgu informāciju par citā kuģī pārkraušanas darbībām piemērojamiem noteikumiem, taču šāda informācija netika sniegta.

| (46) | Ņemot vērā konstatēto izsekojamības un PJG iestādēm pieejamās informācijas neesību attiecībā uz izkrāvumiem, PJG nespēj nodrošināt, ka zvejas produkti, kas nokļūst apstrādes rūpnīcās, kuras pieder vai atrodas PJG, nav iegūti NNN zvejā, kā noteikts 33. līdz 40. apsvērumā. Iespēju kontrolēt NNN produktu pieejamību un vēlāku eksportu ierobežo arī nepietiekami pārredzami noteikumi un regulējums attiecībā uz reģistrāciju un licencēšanu, kā noteikts šā lēmuma 41. līdz 45. apsvērumā, kā arī tas, ka nav skaidru saglabāšanas un pārvaldības pasākumu, kas aprakstīti 76. līdz 82. apsvērumā. |
| --- | --- |

(46)

Ņemot vērā konstatēto izsekojamības un PJG iestādēm pieejamās informācijas neesību attiecībā uz izkrāvumiem, PJG nespēj nodrošināt, ka zvejas produkti, kas nokļūst apstrādes rūpnīcās, kuras pieder vai atrodas PJG, nav iegūti NNN zvejā, kā noteikts 33. līdz 40. apsvērumā. Iespēju kontrolēt NNN produktu pieejamību un vēlāku eksportu ierobežo arī nepietiekami pārredzami noteikumi un regulējums attiecībā uz reģistrāciju un licencēšanu, kā noteikts šā lēmuma 41. līdz 45. apsvērumā, kā arī tas, ka nav skaidru saglabāšanas un pārvaldības pasākumu, kas aprakstīti 76. līdz 82. apsvērumā.

| (47) | Šīs nepilnības apstiprināja arī PJG iestāžu nespēja paskaidrot, kāpēc NNN zvejas regulas 14. panta 2. punkta nozīmē tās apstiprināja PJG tunzivju apstrādes rūpnīcas paziņojumu par Savienībai paredzētajiem tunzivju konserviem. Šādu paziņojumu var apstiprināt tikai attiecībā uz zvejas produktiem, kuri ir apstrādāti trešā valstī, kas nav karoga valsts. Konkrētajā gadījumā par zvejas produktu importu atbildīgo dalībvalstu iestāžu veiktajā fiziskajā pārbaudē tika konstatēts, ka produkts, ko importētājs uzrādīja kā apstrādātu, patiesībā bija neapstrādātas saldētas tunzivis. Šajā saistībā jāatzīmē, ka apstrādātiem un neapstrādātiem produktiem var tikt piemēroti dažādi tirgus piekļuves noteikumi un muitas nodevas. Apmeklējuma laikā PJG 2012. gada novembrī Komisija devās uz PJG apstrādes rūpnīcu, kas bija norādīta kā minētā sūtījuma eksportētājs. Uzņēmums nevarēja sniegt nekādus paskaidrojumus un uzskata, ka PJG iestādēm nosūtītais pieprasījums apstiprināt šo paziņojumu par apstrādi ir kļūda, jo īpaši tāpēc, ka uzņēmums parasti neeksportē saldētas nesadalītas zivis. Šis ir konkrēts gadījums, kurā Komisija secināja, ka PJG iestādes ir nepareizi apstiprinājušas paziņojumus par apstrādi. Operators paskaidroja, ka situāciju izraisīja nevērība un vienkārša kļūda, taču iestādes apliecināja, ka šādas situācijas varētu rasties arī citos gadījumos. Šī situācija ir vēl viens piemērs nepietiekamai izsekojamībai un pārredzamībai, kas neļauj uzraudzīt NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu PJG un citos tirgos. |
| --- | --- |

(47)

Šīs nepilnības apstiprināja arī PJG iestāžu nespēja paskaidrot, kāpēc NNN zvejas regulas 14. panta 2. punkta nozīmē tās apstiprināja PJG tunzivju apstrādes rūpnīcas paziņojumu par Savienībai paredzētajiem tunzivju konserviem. Šādu paziņojumu var apstiprināt tikai attiecībā uz zvejas produktiem, kuri ir apstrādāti trešā valstī, kas nav karoga valsts. Konkrētajā gadījumā par zvejas produktu importu atbildīgo dalībvalstu iestāžu veiktajā fiziskajā pārbaudē tika konstatēts, ka produkts, ko importētājs uzrādīja kā apstrādātu, patiesībā bija neapstrādātas saldētas tunzivis. Šajā saistībā jāatzīmē, ka apstrādātiem un neapstrādātiem produktiem var tikt piemēroti dažādi tirgus piekļuves noteikumi un muitas nodevas. Apmeklējuma laikā PJG 2012. gada novembrī Komisija devās uz PJG apstrādes rūpnīcu, kas bija norādīta kā minētā sūtījuma eksportētājs. Uzņēmums nevarēja sniegt nekādus paskaidrojumus un uzskata, ka PJG iestādēm nosūtītais pieprasījums apstiprināt šo paziņojumu par apstrādi ir kļūda, jo īpaši tāpēc, ka uzņēmums parasti neeksportē saldētas nesadalītas zivis. Šis ir konkrēts gadījums, kurā Komisija secināja, ka PJG iestādes ir nepareizi apstiprinājušas paziņojumus par apstrādi. Operators paskaidroja, ka situāciju izraisīja nevērība un vienkārša kļūda, taču iestādes apliecināja, ka šādas situācijas varētu rasties arī citos gadījumos. Šī situācija ir vēl viens piemērs nepietiekamai izsekojamībai un pārredzamībai, kas neļauj uzraudzīt NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu PJG un citos tirgos.

| (48) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma sadaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas savāktajiem faktiem, kā arī visiem valsts sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu PJG nav izpildījusi savus pienākumus novērst NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū, kas tai uzlikti saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem kā krasta un tirgus valstij. |
| --- | --- |

(48)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma sadaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas savāktajiem faktiem, kā arī visiem valsts sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu PJG nav izpildījusi savus pienākumus novērst NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū, kas tai uzlikti saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem kā krasta un tirgus valstij.

3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

| (49) | Komisija analizēja, vai PJG iestādes reāli sadarbojas ar Komisiju, sniedzot atbildi uz Komisijas pieprasījumiem, lai veiktu izmeklēšanu, dotu atsauksmes vai veiktu papildu pasākumus attiecībā uz NNN zveju un ar to saistītajām darbībām. |
| --- | --- |

(49)

Komisija analizēja, vai PJG iestādes reāli sadarbojas ar Komisiju, sniedzot atbildi uz Komisijas pieprasījumiem, lai veiktu izmeklēšanu, dotu atsauksmes vai veiktu papildu pasākumus attiecībā uz NNN zveju un ar to saistītajām darbībām.

| (50) | Kaut arī PJG iestādes, kas ir iesaistītas ES NNN zvejas regulā noteiktajā nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanā, kopumā sadarbojas, sniedzot atbildes un atsauksmes saistībā ar informācijas vai pārbaudes pieprasījumiem, ticamību tam, ka sniegtās atbildes ir precīzas, mazina un negatīvi ietekmē pārredzamības trūkums, kā arī niecīgās iespējas nodrošināt zvejas produktu izsekojamību, kā teikts šā lēmuma 3.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(50)

Kaut arī PJG iestādes, kas ir iesaistītas ES NNN zvejas regulā noteiktajā nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanā, kopumā sadarbojas, sniedzot atbildes un atsauksmes saistībā ar informācijas vai pārbaudes pieprasījumiem, ticamību tam, ka sniegtās atbildes ir precīzas, mazina un negatīvi ietekmē pārredzamības trūkums, kā arī niecīgās iespējas nodrošināt zvejas produktu izsekojamību, kā teikts šā lēmuma 3.1. iedaļā.

| (51) | Lai kopumā novērtētu, vai PJG pilda savus karoga, ostas un krasta valsts pienākumus, Komisija arī analizēja, vai PJG sadarbojas ar citām karoga valstīm cīņā pret NNN zveju. |
| --- | --- |

(51)

Lai kopumā novērtētu, vai PJG pilda savus karoga, ostas un krasta valsts pienākumus, Komisija arī analizēja, vai PJG sadarbojas ar citām karoga valstīm cīņā pret NNN zveju.

| (52) | Šajā nolūkā Komisijas apmeklējuma laikā 2012. gada novembrī tika konstatēts, ka PJG iestādes nevēlas sadarboties ar tādu kuģu karoga valstīm, kuri darbojas PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos, jo iestādes nevēlējās sniegt karoga valstīm informāciju par kuģu datiem. Tas skaidri apliecina, ka PJG nepilda savus pienākumus, kas tai ir uzlikti saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem (jo īpaši UNFSA 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu), lai nodrošinātu tās ūdeņos esošo transzonālo zivju krājumu faktisku saglabāšanu un pārvaldību un lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu NNN zvejas novēršanu. |
| --- | --- |

(52)

Šajā nolūkā Komisijas apmeklējuma laikā 2012. gada novembrī tika konstatēts, ka PJG iestādes nevēlas sadarboties ar tādu kuģu karoga valstīm, kuri darbojas PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos, jo iestādes nevēlējās sniegt karoga valstīm informāciju par kuģu datiem. Tas skaidri apliecina, ka PJG nepilda savus pienākumus, kas tai ir uzlikti saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem (jo īpaši UNFSA 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu), lai nodrošinātu tās ūdeņos esošo transzonālo zivju krājumu faktisku saglabāšanu un pārvaldību un lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu NNN zvejas novēršanu.

| (53) | Apmeklējuma laikā Komisija centās noskaidrot regulārās neprecizitātes PJG sniegtajā informācijā par ES importētajiem zvejas produktiem saistībā ar piemērotajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. PJG iestādes apstiprināja savu informētību par to, ka karoga valstu nozvejas sertifikāti, kas izdoti par PJG tieši izkrautajām nozvejām, regulāri ir neprecīzi. Galvenais iemesls neprecīzajai informācijai nozvejas sertifikātos ir tas, ka PJG iestādes tām pieejamos datus, konkrēti kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) un izkraušanas deklarāciju datus, nedara zināmus karoga valstij, pat ne gadījumos, kad ir atklāti pārkāpumi. Tāpēc karoga valsts iestādei ir jāpamato nozvejas sertifikāti ar tai pieejamo informāciju, kas var būt nepilnīga, nepareiza un nepārbaudāma. Tomēr PJG iestādes paraksta paziņojumus par apstrādi, pilnā mērā apzinoties, ka nozvejas sertifikāti, kas izdoti par PJG apstrādāto nozveju, ir nepareizi. |
| --- | --- |

(53)

Apmeklējuma laikā Komisija centās noskaidrot regulārās neprecizitātes PJG sniegtajā informācijā par ES importētajiem zvejas produktiem saistībā ar piemērotajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. PJG iestādes apstiprināja savu informētību par to, ka karoga valstu nozvejas sertifikāti, kas izdoti par PJG tieši izkrautajām nozvejām, regulāri ir neprecīzi. Galvenais iemesls neprecīzajai informācijai nozvejas sertifikātos ir tas, ka PJG iestādes tām pieejamos datus, konkrēti kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) un izkraušanas deklarāciju datus, nedara zināmus karoga valstij, pat ne gadījumos, kad ir atklāti pārkāpumi. Tāpēc karoga valsts iestādei ir jāpamato nozvejas sertifikāti ar tai pieejamo informāciju, kas var būt nepilnīga, nepareiza un nepārbaudāma. Tomēr PJG iestādes paraksta paziņojumus par apstrādi, pilnā mērā apzinoties, ka nozvejas sertifikāti, kas izdoti par PJG apstrādāto nozveju, ir nepareizi.

| (54) | Saskaņā ar UNCLOS 63. un 64. pantu krasta un karoga valstīm ir jāsadarbojas attiecībā uz transzonālo un tālu migrējošo zivju sugām. UNFSA 7. un 20. pantā turklāt ir paredzēts pienākums sadarboties, lai noteiktu atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un nodrošinātu atbilstību šādiem pasākumiem un to īstenošanu. Turklāt FAO Rīcības kodeksa 7.1.3. punktā ir ieteikts valstīm, kuras izmanto transzonālo zivju un tālu migrējošo zivju krājumus, noslēgt divpusēju nolīgumu par organizatoriskajiem pasākumiem, lai garantētu reālu sadarbību, nodrošinot resursu faktisku saglabāšanu un pārvaldību. Tas ir papildus precizēts IPOA IUU 28. un 51. punktā, kuros sīkāk aprakstīta valstu tiešas sadarbības prakse, tostarp krasta valstīm pieejamo datu vai informācijas apmaiņa. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar UNCLOS 63. un 64. pantu krasta un karoga valstīm ir jāsadarbojas attiecībā uz transzonālo un tālu migrējošo zivju sugām. UNFSA 7. un 20. pantā turklāt ir paredzēts pienākums sadarboties, lai noteiktu atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un nodrošinātu atbilstību šādiem pasākumiem un to īstenošanu. Turklāt FAO Rīcības kodeksa 7.1.3. punktā ir ieteikts valstīm, kuras izmanto transzonālo zivju un tālu migrējošo zivju krājumus, noslēgt divpusēju nolīgumu par organizatoriskajiem pasākumiem, lai garantētu reālu sadarbību, nodrošinot resursu faktisku saglabāšanu un pārvaldību. Tas ir papildus precizēts IPOA IUU 28. un 51. punktā, kuros sīkāk aprakstīta valstu tiešas sadarbības prakse, tostarp krasta valstīm pieejamo datu vai informācijas apmaiņa.

| (55) | Šajā saistībā WCPFC konvencijas (12) 25. panta 10. punktā ir noteikts, ka ikviena Konvencijas komisijas dalībvalsts, ja tai ir pamats uzskatīt, ka citas valsts karoga zvejas kuģis ir iesaistīts jebkādās darbībās, kas mazina konvencijas apgabalā pieņemto saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, pievērš šim faktam attiecīgās karoga valsts uzmanību. Tomēr PJG uzskata, ka tās jurisdikcijā esošie ūdeņi neietilpst WCPFC konvencijas apgabalā – šis jautājums sīkāk tiks apskatīts 76. līdz 78. apsvērumā –, un tas apgrūtina šā noteikuma piemērošanu. PJG darbība, kas aprakstīta šajā iedaļā, ir 54. apsvērumā minēto pienākumu, kā arī WCPFC noteikumu pārkāpums. |
| --- | --- |

(55)

Šajā saistībā WCPFC konvencijas (12) 25. panta 10. punktā ir noteikts, ka ikviena Konvencijas komisijas dalībvalsts, ja tai ir pamats uzskatīt, ka citas valsts karoga zvejas kuģis ir iesaistīts jebkādās darbībās, kas mazina konvencijas apgabalā pieņemto saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, pievērš šim faktam attiecīgās karoga valsts uzmanību. Tomēr PJG uzskata, ka tās jurisdikcijā esošie ūdeņi neietilpst WCPFC konvencijas apgabalā – šis jautājums sīkāk tiks apskatīts 76. līdz 78. apsvērumā –, un tas apgrūtina šā noteikuma piemērošanu. PJG darbība, kas aprakstīta šajā iedaļā, ir 54. apsvērumā minēto pienākumu, kā arī WCPFC noteikumu pārkāpums.

| (56) | Efektīvas sadarbības mehānismi ir jo īpaši svarīgi tāpēc, ka PJG zvejas resursi ir bagātīgi (kā aprakstīts 66. apsvērumā), PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos pārsvarā atrodas ārvalstu karoga kuģi un apstrādes nozare paplašinās, kā aprakstīts 30. un 31. apsvērumā. Turklāt uz PJG apstrādātajiem zvejas produktiem attiecas privileģēti nosacījumi piekļuvei ES tirgum, pamatojoties uz Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Klusā okeāna valstīm; sajā saistībā PJG apņēmās pastiprināt noteikumus, sistēmas un procesus, lai nodrošinātu efektīvu zvejniecības saglabāšanu un ilgtspējīgu attīstību un pārvaldību (13). |
| --- | --- |

(56)

Efektīvas sadarbības mehānismi ir jo īpaši svarīgi tāpēc, ka PJG zvejas resursi ir bagātīgi (kā aprakstīts 66. apsvērumā), PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos pārsvarā atrodas ārvalstu karoga kuģi un apstrādes nozare paplašinās, kā aprakstīts 30. un 31. apsvērumā. Turklāt uz PJG apstrādātajiem zvejas produktiem attiecas privileģēti nosacījumi piekļuvei ES tirgum, pamatojoties uz Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Klusā okeāna valstīm; sajā saistībā PJG apņēmās pastiprināt noteikumus, sistēmas un procesus, lai nodrošinātu efektīvu zvejniecības saglabāšanu un ilgtspējīgu attīstību un pārvaldību (13).

| (57) | PJG 2013. gada 5. jūlija informācijā Komisijai atzīst nepieciešamību sadarboties, lai apmainītos ar informāciju ar karoga valstīm, jo īpaši attiecībā uz VMS datiem. Līdzīgi apgalvojumi tika izteikti tikšanās laikā 2013. gada 12. decembrī un 2014. gada 6. janvāra rakstiskajā informācijā. Attiecībā uz efektīvu izpildes pasākumu esību un to īstenošanu Komisija novērtēja, ka PJG ir izveidojusi VMS un uzlikusi par pienākumu visiem kuģiem, kuri peld ar tās karogu un darbojas tās jurisdikcijā esošajos ūdeņos, izmantot šo sistēmu. Tomēr līdz pat šim brīdim aktuāls un neatrisināts paliek jautājums par sadarbības nostiprināšanu un uzlabošanu ar to kuģu karoga valstīm, kuri darbojas PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos. Tā kā PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos darbojas daudz kuģu, kuri peld ar trešās valsts karogu, piekļuve PJG iestāžu turētajiem VMS datiem ir izšķirīgi svarīgs kuģu kontroles un uzraudzības aspekts. PJG iestādēm ir vai nu noslēgtas divpusējas vienošanās ar valstīm, vai paredzēti organizatoriski pasākumi kopā ar zvejniecības apvienībām vai uzņēmumiem. Situācija saistībā ar attiecīgo karoga valstu piekļuvi VMS datiem vēl aizvien ir neapmierinoša un sarežģīta. Saskaņā ar Komisijas ievākto informāciju PJG iestādes ir parakstījušas šādu vienošanos ar Filipīnu kompetento iestādi, kas cita starpā nodrošina piekļuvi VMS datiem. Minētā vienošanās nav tikusi īstenota. PJG iestādes arī informēja, ka 2014. gadā tās pakāpeniski ierosinās noslēgt līdzīgas vienošanās ar kompetentajām iestādēm visās trešās valstīs, kas zvejo PJG ūdeņos. Tomēr tās nav minējušas konkrētus termiņus attiecībā uz šiem plāniem. |
| --- | --- |

(57)

PJG 2013. gada 5. jūlija informācijā Komisijai atzīst nepieciešamību sadarboties, lai apmainītos ar informāciju ar karoga valstīm, jo īpaši attiecībā uz VMS datiem. Līdzīgi apgalvojumi tika izteikti tikšanās laikā 2013. gada 12. decembrī un 2014. gada 6. janvāra rakstiskajā informācijā. Attiecībā uz efektīvu izpildes pasākumu esību un to īstenošanu Komisija novērtēja, ka PJG ir izveidojusi VMS un uzlikusi par pienākumu visiem kuģiem, kuri peld ar tās karogu un darbojas tās jurisdikcijā esošajos ūdeņos, izmantot šo sistēmu. Tomēr līdz pat šim brīdim aktuāls un neatrisināts paliek jautājums par sadarbības nostiprināšanu un uzlabošanu ar to kuģu karoga valstīm, kuri darbojas PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos. Tā kā PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos darbojas daudz kuģu, kuri peld ar trešās valsts karogu, piekļuve PJG iestāžu turētajiem VMS datiem ir izšķirīgi svarīgs kuģu kontroles un uzraudzības aspekts. PJG iestādēm ir vai nu noslēgtas divpusējas vienošanās ar valstīm, vai paredzēti organizatoriski pasākumi kopā ar zvejniecības apvienībām vai uzņēmumiem. Situācija saistībā ar attiecīgo karoga valstu piekļuvi VMS datiem vēl aizvien ir neapmierinoša un sarežģīta. Saskaņā ar Komisijas ievākto informāciju PJG iestādes ir parakstījušas šādu vienošanos ar Filipīnu kompetento iestādi, kas cita starpā nodrošina piekļuvi VMS datiem. Minētā vienošanās nav tikusi īstenota. PJG iestādes arī informēja, ka 2014. gadā tās pakāpeniski ierosinās noslēgt līdzīgas vienošanās ar kompetentajām iestādēm visās trešās valstīs, kas zvejo PJG ūdeņos. Tomēr tās nav minējušas konkrētus termiņus attiecībā uz šiem plāniem.

| (58) | Kā jau minēts, tiesību aktu un procedūru skaidrības un pārredzamības trūkuma dēļ, jo īpaši attiecībā uz kuģu reģistrāciju un licencēšanu, ar izkrāvumiem un nozveju saistītās informācijas un datu izsekojamību un uzticamību (kā aprakstīts 41. līdz 45. apsvērumā), kā arī resursu saglabāšanu un pārvaldību (kā aprakstīts 76. līdz 82. apsvērumā), noteikumu efektīva izpilde un NNN zvejas pārkāpumu atklāšana ir kļuvusi neiespējama. Tas arī mazina iespēju noteikt sankcijas un nodrošināt efektīvus turpmākos pasākumus pēc pārkāpuma, pat ja šķiet, ka tiesību aktos ir paredzētas visas vajadzīgās izpildes pilnvaras un tiesības. Tāpēc praksē PJG nespēj piemērot reālas sankcijas pārkāpējiem tādā veidā, lai tie negūtu labumu no NNN zvejas, kā ir ieteikts IPOA IUU 21. punktā. Tiesību aktu un procedūru skaidrības un pārredzamības trūkums arī mazina PJG spēju pildīt tās starptautiskos pienākumus atbilstoši UNFSA 20. pantam, jo īpaši saistībā ar lietderīgām atbildēm uz karoga valstu pieprasījumiem, kurus tās varētu izteikt, pildot pienākumu par sankciju noteikšanu kuģiem, kuri peld ar šo valstu karogu un ir iesaistīti NNN zvejā. |
| --- | --- |

(58)

Kā jau minēts, tiesību aktu un procedūru skaidrības un pārredzamības trūkuma dēļ, jo īpaši attiecībā uz kuģu reģistrāciju un licencēšanu, ar izkrāvumiem un nozveju saistītās informācijas un datu izsekojamību un uzticamību (kā aprakstīts 41. līdz 45. apsvērumā), kā arī resursu saglabāšanu un pārvaldību (kā aprakstīts 76. līdz 82. apsvērumā), noteikumu efektīva izpilde un NNN zvejas pārkāpumu atklāšana ir kļuvusi neiespējama. Tas arī mazina iespēju noteikt sankcijas un nodrošināt efektīvus turpmākos pasākumus pēc pārkāpuma, pat ja šķiet, ka tiesību aktos ir paredzētas visas vajadzīgās izpildes pilnvaras un tiesības. Tāpēc praksē PJG nespēj piemērot reālas sankcijas pārkāpējiem tādā veidā, lai tie negūtu labumu no NNN zvejas, kā ir ieteikts IPOA IUU 21. punktā. Tiesību aktu un procedūru skaidrības un pārredzamības trūkums arī mazina PJG spēju pildīt tās starptautiskos pienākumus atbilstoši UNFSA 20. pantam, jo īpaši saistībā ar lietderīgām atbildēm uz karoga valstu pieprasījumiem, kurus tās varētu izteikt, pildot pienākumu par sankciju noteikšanu kuģiem, kuri peld ar šo valstu karogu un ir iesaistīti NNN zvejā.

| (59) | Ņemot vērā NNN zvejas vēsturi, veidu, apstākļus, apmērus un izpausmju nopietnību, PJG iestādes nespēj nodrošināt darbību izsekojamību, jo to sistēmas nav pietiekami skaidras un pārredzamas. Šādu nepilnību dēļ nav iespējams uzticamā veidā noteikt ar NNN zveju saistīto darbību potenciālos apmērus. Tomēr ir apstiprināts fakts, ka pārredzamības trūkums apvienojumā ar nespēju veikt reālu kontroli veicina nelegālu rīcību. |
| --- | --- |

(59)

Ņemot vērā NNN zvejas vēsturi, veidu, apstākļus, apmērus un izpausmju nopietnību, PJG iestādes nespēj nodrošināt darbību izsekojamību, jo to sistēmas nav pietiekami skaidras un pārredzamas. Šādu nepilnību dēļ nav iespējams uzticamā veidā noteikt ar NNN zveju saistīto darbību potenciālos apmērus. Tomēr ir apstiprināts fakts, ka pārredzamības trūkums apvienojumā ar nespēju veikt reālu kontroli veicina nelegālu rīcību.

| (60) | Attiecībā uz PJG iestāžu pašreizējām iespējām jāatzīmē, ka saskaņā ar ANO tautas attīstības indeksu (14) PJG tiek uzskatīta par zema līmeņa attīstības valsti (2013. gadā 156. no 186 valstīm), bet tā ir ceļā uz vidēja līmeņa attīstības valsti. To apstiprina arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (15), II pielikums, kurā PJG ir minēta pie valstīm ar zemāku vidēju ienākumu līmeni. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības veicināšanas komitejas (AVK) (ESAO/AVK) palīdzības saņēmēju sarakstā, kas sagatavots, lai ziņotu par 2012. gadu (16), PJG ir minēta kā valsts ar zemāku vidēju ienākumu līmeni (stāvoklis 2013. gada 1. janvārī). Šajā saistībā kompetento iestāžu ierobežotās finansiālās un administratīvās iespējas var uzskatīt par faktoru, kas mazina PJG spēju pildīt savus sadarbības un noteikumu izpildes nodrošināšanas pienākumus. Tomēr būtu jāņem vērā, ka PJG tautas attīstības līmenis paaugstinās (no zema uz vidēja līmeņa attīstības valsti), bet PJG administratīvās spējas pastāvīgi stiprina Savienības finansiālā un tehniskā palīdzība. Visbeidzot, būtu jāatzīmē, ka PJG valdības administrācijas ietvaros NZI bauda vērā ņemamu autonomiju, kas ļauj tai izstrādāt pastiprinātu politiku zivsaimniecības pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz PJG iestāžu pašreizējām iespējām jāatzīmē, ka saskaņā ar ANO tautas attīstības indeksu (14) PJG tiek uzskatīta par zema līmeņa attīstības valsti (2013. gadā 156. no 186 valstīm), bet tā ir ceļā uz vidēja līmeņa attīstības valsti. To apstiprina arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (15), II pielikums, kurā PJG ir minēta pie valstīm ar zemāku vidēju ienākumu līmeni. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības veicināšanas komitejas (AVK) (ESAO/AVK) palīdzības saņēmēju sarakstā, kas sagatavots, lai ziņotu par 2012. gadu (16), PJG ir minēta kā valsts ar zemāku vidēju ienākumu līmeni (stāvoklis 2013. gada 1. janvārī). Šajā saistībā kompetento iestāžu ierobežotās finansiālās un administratīvās iespējas var uzskatīt par faktoru, kas mazina PJG spēju pildīt savus sadarbības un noteikumu izpildes nodrošināšanas pienākumus. Tomēr būtu jāņem vērā, ka PJG tautas attīstības līmenis paaugstinās (no zema uz vidēja līmeņa attīstības valsti), bet PJG administratīvās spējas pastāvīgi stiprina Savienības finansiālā un tehniskā palīdzība. Visbeidzot, būtu jāatzīmē, ka PJG valdības administrācijas ietvaros NZI bauda vērā ņemamu autonomiju, kas ļauj tai izstrādāt pastiprinātu politiku zivsaimniecības pārvaldības jomā.

| (61) | Komisija norāda, ka, pamatojoties uz Komisijas apmeklējumu laikā 2011. un 2012. gadā gūto informāciju, nevar uzskatīt, ka PJG iestādēm trūkst finansiālo līdzekļu, bet drīzāk nepieciešamās tiesiskās un administratīvās vides, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

(61)

Komisija norāda, ka, pamatojoties uz Komisijas apmeklējumu laikā 2011. un 2012. gadā gūto informāciju, nevar uzskatīt, ka PJG iestādēm trūkst finansiālo līdzekļu, bet drīzāk nepieciešamās tiesiskās un administratīvās vides, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu pienākumu izpildi.

| (62) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas savāktajiem faktiem, kā arī visiem valsts sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu PJG nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā krasta un tirgus valstij attiecībā uz sadarbību un noteikumu izpildi. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas savāktajiem faktiem, kā arī visiem valsts sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu PJG nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā krasta un tirgus valstij attiecībā uz sadarbību un noteikumu izpildi.

3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

| (63) | PJG ir ratificējusi UNCLOS un UNFSA. PJG ir WCPFC Līgumslēdzēja puse. Tā ir parakstījusi FFA konvenciju un PNA par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā. |
| --- | --- |

(63)

PJG ir ratificējusi UNCLOS un UNFSA. PJG ir WCPFC Līgumslēdzēja puse. Tā ir parakstījusi FFA konvenciju un PNA par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā.

| (64) | Komisija analizēja visu informāciju, kas šķita svarīga saistībā ar PJG kā WCPFC Līgumslēdzējas puses statusu. |
| --- | --- |

(64)

Komisija analizēja visu informāciju, kas šķita svarīga saistībā ar PJG kā WCPFC Līgumslēdzējas puses statusu.

| (65) | Komisija arī analizēja visu informāciju, kas šķita svarīga saistībā ar PJG vienošanos piemērot WCPFC pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. |
| --- | --- |

(65)

Komisija arī analizēja visu informāciju, kas šķita svarīga saistībā ar PJG vienošanos piemērot WCPFC pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

| (66) | Pēc PJG sniegtas vispusīgas informācijas par situāciju ar tunzivju zvejas darbībām tās ūdeņos PJG tunzivju krājumi veido apmēram 19 % no nozvejas Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (WCPO) un aptuveni 11 % no pasaules nozvejas (17) (saskaņā ar informāciju, ko PJG sniedza Komisijai 2011. gadā, tie ir 15 % no pasaules tunzivs nozvejas un 50 % no PNA noteiktās nozvejas, kā minēts 30. apsvērumā). |
| --- | --- |

(66)

Pēc PJG sniegtas vispusīgas informācijas par situāciju ar tunzivju zvejas darbībām tās ūdeņos PJG tunzivju krājumi veido apmēram 19 % no nozvejas Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (WCPO) un aptuveni 11 % no pasaules nozvejas (17) (saskaņā ar informāciju, ko PJG sniedza Komisijai 2011. gadā, tie ir 15 % no pasaules tunzivs nozvejas un 50 % no PNA noteiktās nozvejas, kā minēts 30. apsvērumā).

| (67) | Pēc 66. apsvērumā sniegtajiem skaitļiem šķiet, ka PJG pārvalda būtiskus pasaules tunzivju resursus un tāpēc kā krasta valsts ir atbildīga par to, lai nodrošinātu atbildīgu un ilgtspējīgu šā resursa pārvaldību. UNCLOS 61. līdz 64. pantā un UNFSA 7. un 8. pantā reglamentēts tas, kā krasta valsts izmanto dzīvos resursus, kam būtu jāveicina mērķis optimāli izmantot dzīvos resursus tās EEZ un jānodrošina, lai citu tās EEZ zvejojošu valstu valstspiederīgie ņemtu vērā saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kā arī sadarbotos ar attiecīgajām valstīm un konkrētajā zvejniecībā iesaistītajām reģionālajām organizācijām. |
| --- | --- |

(67)

Pēc 66. apsvērumā sniegtajiem skaitļiem šķiet, ka PJG pārvalda būtiskus pasaules tunzivju resursus un tāpēc kā krasta valsts ir atbildīga par to, lai nodrošinātu atbildīgu un ilgtspējīgu šā resursa pārvaldību. UNCLOS 61. līdz 64. pantā un UNFSA 7. un 8. pantā reglamentēts tas, kā krasta valsts izmanto dzīvos resursus, kam būtu jāveicina mērķis optimāli izmantot dzīvos resursus tās EEZ un jānodrošina, lai citu tās EEZ zvejojošu valstu valstspiederīgie ņemtu vērā saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kā arī sadarbotos ar attiecīgajām valstīm un konkrētajā zvejniecībā iesaistītajām reģionālajām organizācijām.

| (68) | Kā aprakstīts 42. apsvērumā, FAO Rīcības kodeksā ir ieteikts nodrošināt tiesību aktu zivsaimniecības jomā un to izstrādes, kā arī attiecīgās politikas un lēmumu pieņemšanas un pārvaldības procesu pārredzamību (attiecīgi 6.13. punkts un 7.1.9. punkts). Turpat 11.2. un 11.3. punktā ir precizēts, ka zivju un zivju produktu starptautiskā tirdzniecība nedrīkst apdraudēt zvejniecību attīstības ilgtspējību, tās pamatā ir jābūt pārredzamiem pasākumiem, kā arī pārredzamiem, vienkāršiem un saprotamiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

(68)

Kā aprakstīts 42. apsvērumā, FAO Rīcības kodeksā ir ieteikts nodrošināt tiesību aktu zivsaimniecības jomā un to izstrādes, kā arī attiecīgās politikas un lēmumu pieņemšanas un pārvaldības procesu pārredzamību (attiecīgi 6.13. punkts un 7.1.9. punkts). Turpat 11.2. un 11.3. punktā ir precizēts, ka zivju un zivju produktu starptautiskā tirdzniecība nedrīkst apdraudēt zvejniecību attīstības ilgtspējību, tās pamatā ir jābūt pārredzamiem pasākumiem, kā arī pārredzamiem, vienkāršiem un saprotamiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem.

| (69) | Šajā saistībā ir norādīts, ka pretrunā šiem pienākumiem un ieteikumiem PJG tiesiskajā satvarā nav noteikumu, lai nodrošinātu to kuģu efektīvu un lietderīgu pārvaldību, kuri darbojas PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos. Turklāt tiesiskajā satvarā nav skaidru un pārredzamu noteikumu par saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, kas piemērojami visu veidu ūdeņos PJG jurisdikcijā, vai, ja šādi noteikumi ir, nav skaidru un pārredzamu procedūru, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Šie aspekti ir analizēti turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(69)

Šajā saistībā ir norādīts, ka pretrunā šiem pienākumiem un ieteikumiem PJG tiesiskajā satvarā nav noteikumu, lai nodrošinātu to kuģu efektīvu un lietderīgu pārvaldību, kuri darbojas PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos. Turklāt tiesiskajā satvarā nav skaidru un pārredzamu noteikumu par saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, kas piemērojami visu veidu ūdeņos PJG jurisdikcijā, vai, ja šādi noteikumi ir, nav skaidru un pārredzamu procedūru, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Šie aspekti ir analizēti turpmāk tekstā.

| (70) | Pirmais šādas regulējuma nepilnības aspekts ir 1998. gada Tunzivju pārvaldības plāna neatbilstība un valsts rīcības plāna NNN zvejas novēršanai (NPOA IUU) neesība. |
| --- | --- |

(70)

Pirmais šādas regulējuma nepilnības aspekts ir 1998. gada Tunzivju pārvaldības plāna neatbilstība un valsts rīcības plāna NNN zvejas novēršanai (NPOA IUU) neesība.

| (71) | Jāatzīmē, ka Tunzivju pārvaldības plānā ir noteikts tunzivju resursu pārvaldības tiesiskais satvars, un saskaņā ar tā 3. panta 3. punktu tas ir piemērojams visiem PJG zvejniecību ūdeņiem, tostarp teritoriālajiem un arhipelāga ūdeņiem. |
| --- | --- |

(71)

Jāatzīmē, ka Tunzivju pārvaldības plānā ir noteikts tunzivju resursu pārvaldības tiesiskais satvars, un saskaņā ar tā 3. panta 3. punktu tas ir piemērojams visiem PJG zvejniecību ūdeņiem, tostarp teritoriālajiem un arhipelāga ūdeņiem.

| (72) | PJG VZI informācijā, ko tā sniedza Komisijai 2013. gada 5. jūlijā, apstiprināja nepilnības tās tiesiskajā satvarā, kā arī problēmjautājumus, kuri ietekmē tās pārvaldības un kontroles sistēmu. PJG atzina, ka 1998. gada Tunzivju pārvaldības plāns ir novecojis un tas būtu jāatjaunina, ņemot vērā izmaiņas zivsaimniecības nozarē, tostarp reģionālos un subreģionālos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, licencēšanas režīmus un nosacījumus, KPN ierobežojumus, arhipelāgu ūdeņu un EEZ zonālo pārvaldību, atsauces punktus, nozvejas kontroles noteikumus. Turklāt PJG atzina, ka attiecīgi jāpārskata arī zivsaimniecības pārvaldības akti un noteikumi. |
| --- | --- |

(72)

PJG VZI informācijā, ko tā sniedza Komisijai 2013. gada 5. jūlijā, apstiprināja nepilnības tās tiesiskajā satvarā, kā arī problēmjautājumus, kuri ietekmē tās pārvaldības un kontroles sistēmu. PJG atzina, ka 1998. gada Tunzivju pārvaldības plāns ir novecojis un tas būtu jāatjaunina, ņemot vērā izmaiņas zivsaimniecības nozarē, tostarp reģionālos un subreģionālos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, licencēšanas režīmus un nosacījumus, KPN ierobežojumus, arhipelāgu ūdeņu un EEZ zonālo pārvaldību, atsauces punktus, nozvejas kontroles noteikumus. Turklāt PJG atzina, ka attiecīgi jāpārskata arī zivsaimniecības pārvaldības akti un noteikumi.

| (73) | Kopā ar 2013. gada 4. decembra informāciju PJG iesniedza jauna Tunzivju pārvaldības plāna uzmetumu. PJG 2014. gada 6. janvāra informācijā arī apstiprināja nepieciešamību pārskatīt Tunzivju pārvaldības plānu un problēmjautājumus risināt saskaņā ar starptautiskajiem pienākumiem un noteikumiem. Tomēr tas vēl aizvien ir apspriešanas procesā PJG un rezultātu nav. Secinājums ir tāds, ka pašreizējais plāns ir novecojis un tāpēc ir pretrunā UNCLOS 61. panta 2. līdz 5. punkta, 62. panta 1. punkta un 64. panta noteikumiem, kas paredz pienākumu optimāli izmantot resursus, īstenojot pienācīgus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. |
| --- | --- |

(73)

Kopā ar 2013. gada 4. decembra informāciju PJG iesniedza jauna Tunzivju pārvaldības plāna uzmetumu. PJG 2014. gada 6. janvāra informācijā arī apstiprināja nepieciešamību pārskatīt Tunzivju pārvaldības plānu un problēmjautājumus risināt saskaņā ar starptautiskajiem pienākumiem un noteikumiem. Tomēr tas vēl aizvien ir apspriešanas procesā PJG un rezultātu nav. Secinājums ir tāds, ka pašreizējais plāns ir novecojis un tāpēc ir pretrunā UNCLOS 61. panta 2. līdz 5. punkta, 62. panta 1. punkta un 64. panta noteikumiem, kas paredz pienākumu optimāli izmantot resursus, īstenojot pienācīgus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

| (74) | PJG 1998. gada Tunzivju pārvaldības plāns ir ne tikai novecojis, bet arī neataino reālo situāciju PJG zvejas darbībās, aktivitātēs un nozarē, kaut arī ir noteikta prasība šo plānu pastāvīgi pārskatīt (PJG Tunzivju pārvaldības plāna 4. pants, PJG Zivsaimniecības pārvaldības akta 28. pants). Plāns nodrošina tiesisko satvaru to 100 kuģu darbībām, kas zvejo tunzivis ar riņķvadiem, bet PJG nav paplašinājusi plāna darbības jomu, lai ņemtu vērā to, ka reāli darbojas vairāk nekā 200 kuģu. |
| --- | --- |

(74)

PJG 1998. gada Tunzivju pārvaldības plāns ir ne tikai novecojis, bet arī neataino reālo situāciju PJG zvejas darbībās, aktivitātēs un nozarē, kaut arī ir noteikta prasība šo plānu pastāvīgi pārskatīt (PJG Tunzivju pārvaldības plāna 4. pants, PJG Zivsaimniecības pārvaldības akta 28. pants). Plāns nodrošina tiesisko satvaru to 100 kuģu darbībām, kas zvejo tunzivis ar riņķvadiem, bet PJG nav paplašinājusi plāna darbības jomu, lai ņemtu vērā to, ka reāli darbojas vairāk nekā 200 kuģu.

| (75) | Jāatzīmē arī tas, ka pretēji IPOA IUU 25., 26. un 27. punkta ieteikumiem PJG nav izstrādājusi NPOA IUU. To PJG atzina savā 2013. gada 5. jūlija informācijā Komisijai. |
| --- | --- |

(75)

Jāatzīmē arī tas, ka pretēji IPOA IUU 25., 26. un 27. punkta ieteikumiem PJG nav izstrādājusi NPOA IUU. To PJG atzina savā 2013. gada 5. jūlija informācijā Komisijai.

| (76) | Otrs regulējuma nepilnības aspekts ir tas, ka PJG nav pieņēmusi skaidrus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem un saskaņā ar UNCLOS, UNFSA un WCPFC uzliktajiem pienākumiem attiecībā uz visiem ūdeņiem tās jurisdikcijā, tostarp arhipelāga ūdeņiem. Patiešām, Komisijas apmeklējumu laikā 2011. un 2012. gadā tika konstatēts, ka saglabāšanas un pārvaldības noteikumi nav pietiekami pārredzami un skaidri (kā paskaidrots 77. līdz 82. apsvērumā), kā arī tie neatbilst labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem un nav uz tiem pamatoti (kā paskaidrots 83. līdz 89. apsvērumā). |
| --- | --- |

(76)

Otrs regulējuma nepilnības aspekts ir tas, ka PJG nav pieņēmusi skaidrus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem un saskaņā ar UNCLOS, UNFSA un WCPFC uzliktajiem pienākumiem attiecībā uz visiem ūdeņiem tās jurisdikcijā, tostarp arhipelāga ūdeņiem. Patiešām, Komisijas apmeklējumu laikā 2011. un 2012. gadā tika konstatēts, ka saglabāšanas un pārvaldības noteikumi nav pietiekami pārredzami un skaidri (kā paskaidrots 77. līdz 82. apsvērumā), kā arī tie neatbilst labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem un nav uz tiem pamatoti (kā paskaidrots 83. līdz 89. apsvērumā).

| (77) | PJG jurisdikcijā esošie ūdeņi ir teritoriālā jūra, arhipelāga ūdeņi un EEZ. Saskaņā ar WCPFC konvencijas 3. pantu WCPFC kompetences jomā principā ir visi Klusā okeāna ūdeņi, tostarp PJG jurisdikcijā esošie ūdeņi. |
| --- | --- |

(77)

PJG jurisdikcijā esošie ūdeņi ir teritoriālā jūra, arhipelāga ūdeņi un EEZ. Saskaņā ar WCPFC konvencijas 3. pantu WCPFC kompetences jomā principā ir visi Klusā okeāna ūdeņi, tostarp PJG jurisdikcijā esošie ūdeņi.

| (78) | Tomēr PJG informēja Komisiju, ka tā uzskata, ka ūdeņi, kuri ir tās nacionālajā jurisdikcijā (teritoriālā jūra, arhipelāga ūdeņi, EEZ), neietilpst konvencijas apgabalā, kaut arī WCPFC ir deleģējusi tās līgumslēdzējām pusēm saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanu. Turklāt, kaut arī PNA ierobežo zvejas piepūli, iedalot kuģu dienas (Kuģu dienu sistēma (VDS)) visās nolīguma pušu EEZ, šī ierobežošana neattiecas uz PJG teritoriālajiem un arhipelāga ūdeņiem. |
| --- | --- |

(78)

Tomēr PJG informēja Komisiju, ka tā uzskata, ka ūdeņi, kuri ir tās nacionālajā jurisdikcijā (teritoriālā jūra, arhipelāga ūdeņi, EEZ), neietilpst konvencijas apgabalā, kaut arī WCPFC ir deleģējusi tās līgumslēdzējām pusēm saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanu. Turklāt, kaut arī PNA ierobežo zvejas piepūli, iedalot kuģu dienas (Kuģu dienu sistēma (VDS)) visās nolīguma pušu EEZ, šī ierobežošana neattiecas uz PJG teritoriālajiem un arhipelāga ūdeņiem.

| (79) | Saskaņā ar UNCLOS 61. līdz 64. pantu, UNFSA 5., 7., 8., 9., 10. pantu, kā arī WCPFC konvencijas vispārīgo mērķi un atbilstošajiem noteikumiem (jo īpaši 2., 5., 7., 8. pantu) krasta valstij ir skaidrs pienākums, atbildība un saistības pieņemt pasākumus atbilstoši tiem, ko īsteno reģionā un atklātā jūrā, lai nodrošinātu transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu ilgtspēju ilgtermiņā un tuvinātos šo krājumu optimālas izmantošanas mērķim. FAO Rīcības kodeksā, jo īpaši 7.1., 7.2., 7.3. un 8.1. punktā, ir ieteikta arī laba prakse šo saistību izpildei. |
| --- | --- |

(79)

Saskaņā ar UNCLOS 61. līdz 64. pantu, UNFSA 5., 7., 8., 9., 10. pantu, kā arī WCPFC konvencijas vispārīgo mērķi un atbilstošajiem noteikumiem (jo īpaši 2., 5., 7., 8. pantu) krasta valstij ir skaidrs pienākums, atbildība un saistības pieņemt pasākumus atbilstoši tiem, ko īsteno reģionā un atklātā jūrā, lai nodrošinātu transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu ilgtspēju ilgtermiņā un tuvinātos šo krājumu optimālas izmantošanas mērķim. FAO Rīcības kodeksā, jo īpaši 7.1., 7.2., 7.3. un 8.1. punktā, ir ieteikta arī laba prakse šo saistību izpildei.

| (80) | Atbildē Komisijai uz 2011. gada apmeklējuma ziņojumu PJG paskaidroja, ka visām WCPFC komisijas dalībvalstīm ir pienākums īstenot WCPFC apstiprinātos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, un atsaucās uz PJG VZI oficiālajā tīmekļa vietnē (18) publicētajiem zvejniecību pārvaldības plāniem, kuri būtu jāpiemēro visos PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos (teritoriālajā jūrā, arhipelāga ūdeņos, EEZ), jo īpaši attiecībā uz transzonālo zivju krājumiem, lai nodrošinātu, ka tie tiek vienādā mērā saglabāti visā migrācijas maršruta garumā. Tomēr šķiet, ka šie plāni attiecas tikai uz darbībām PJG EEZ, bet nekādi atbilstoši pasākumi nav paredzēti darbību reglamentēšanai PJG arhipelāga ūdeņos. |
| --- | --- |

(80)

Atbildē Komisijai uz 2011. gada apmeklējuma ziņojumu PJG paskaidroja, ka visām WCPFC komisijas dalībvalstīm ir pienākums īstenot WCPFC apstiprinātos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, un atsaucās uz PJG VZI oficiālajā tīmekļa vietnē (18) publicētajiem zvejniecību pārvaldības plāniem, kuri būtu jāpiemēro visos PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos (teritoriālajā jūrā, arhipelāga ūdeņos, EEZ), jo īpaši attiecībā uz transzonālo zivju krājumiem, lai nodrošinātu, ka tie tiek vienādā mērā saglabāti visā migrācijas maršruta garumā. Tomēr šķiet, ka šie plāni attiecas tikai uz darbībām PJG EEZ, bet nekādi atbilstoši pasākumi nav paredzēti darbību reglamentēšanai PJG arhipelāga ūdeņos.

| (81) | Šī situācija rada neskaidrību un nepārredzamību, kas papildus nepietiekamajai PJG tiesību aktu un procedūru pārredzamībai zvejas kuģu reģistrācijas un licencēšanas jomā, kā paskaidrots šā lēmuma 3.1. un 3.2. iedaļā, apdraud un mazina iespēju efektīvi īstenot PJG zvejas resursu lietderīgu saglabāšanu un pārvaldību. Pašreizējā PJG prakse ir atbilstošos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus paredzēt ar tunzivju zvejas kuģu licencēšanas nosacījumiem, kuri netiek atklāti. Tāpēc piemērotie pasākumi var būt dažādi un atkarīgi arī no individuālajiem licencēšanas nosacījumiem, kuri netiek atklāti. |
| --- | --- |

(81)

Šī situācija rada neskaidrību un nepārredzamību, kas papildus nepietiekamajai PJG tiesību aktu un procedūru pārredzamībai zvejas kuģu reģistrācijas un licencēšanas jomā, kā paskaidrots šā lēmuma 3.1. un 3.2. iedaļā, apdraud un mazina iespēju efektīvi īstenot PJG zvejas resursu lietderīgu saglabāšanu un pārvaldību. Pašreizējā PJG prakse ir atbilstošos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus paredzēt ar tunzivju zvejas kuģu licencēšanas nosacījumiem, kuri netiek atklāti. Tāpēc piemērotie pasākumi var būt dažādi un atkarīgi arī no individuālajiem licencēšanas nosacījumiem, kuri netiek atklāti.

| (82) | Jāsecina, ka pretrunā 79. apsvērumā minētajiem pienākumiem nav skaidru, pārredzamu un atbilstošu saglabāšanas un pārvaldības noteikumu attiecībā uz PJG arhipelāga ūdeņiem. |
| --- | --- |

(82)

Jāsecina, ka pretrunā 79. apsvērumā minētajiem pienākumiem nav skaidru, pārredzamu un atbilstošu saglabāšanas un pārvaldības noteikumu attiecībā uz PJG arhipelāga ūdeņiem.

| (83) | Saskaņā ar UNCLOS 61. pantu, UNFSA 5. un 6. pantu, kā arī WCPFC konvencijas 5. un 6. pantu krasta valstīm ir jānosaka savā EEZ pieļaujamā dzīvo resursu nozveja, pamatojoties uz tām pieejamajiem labākajiem zinātniskajiem pierādījumiem un piesardzīgu pieeju; krasta valstīm ir arī jānodrošina, ka, īstenojot atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, dzīvie resursi un krājumi EEZ un citos to jurisdikcijā esošos ūdeņos nav apdraudēti pārmērīgas izmantošanas dēļ. FAO Rīcības kodeksā, jo īpaši 7.3., 7.4. un 7.5. punktā ir ieteikta laba prakse šo saistību izpildei. |
| --- | --- |

(83)

Saskaņā ar UNCLOS 61. pantu, UNFSA 5. un 6. pantu, kā arī WCPFC konvencijas 5. un 6. pantu krasta valstīm ir jānosaka savā EEZ pieļaujamā dzīvo resursu nozveja, pamatojoties uz tām pieejamajiem labākajiem zinātniskajiem pierādījumiem un piesardzīgu pieeju; krasta valstīm ir arī jānodrošina, ka, īstenojot atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, dzīvie resursi un krājumi EEZ un citos to jurisdikcijā esošos ūdeņos nav apdraudēti pārmērīgas izmantošanas dēļ. FAO Rīcības kodeksā, jo īpaši 7.3., 7.4. un 7.5. punktā ir ieteikta laba prakse šo saistību izpildei.

| (84) | Tā kā PJG uzskata, ka WCPFC noteikumi neattiecas uz tās jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem, nav pilnīgi skaidrs, kādi dati tiek vākti un ziņoti WCPFC; tie var neaptvert visu PJZ zvejas ūdeņu novērtējumu. WCPFC Zinātniskās komitejas ziņojumos regulāri tiek pievērsta uzmanība datu trūkumam. Piemēram, 7. sesijas ziņojuma 89. punktā WCPFC Zinātniskā komiteja norādīja uz dažām neatbilstībām zvejas žurnāla informācijā, kuru sniedz to kuģu flotes, kas ar riņķvadiem zvejo svītrainās tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un lielacu tunzivis, un, ņemot vērā to, ka zinātniskiem nolūkiem ir svarīgi iegūt precīzus datus par to sugu nozvejas sastāvu, kuras tiek zvejotas ar riņķvadiem, ieteica šo problēmu nodot izskatīšanai Tehniskajā un atbilstības komitejā (19). Ziņojuma 37. punktā tā uzsvēra ka ir neskaidrības par to sugu nozvejas sastāvu, kuras tiek zvejotas ar riņķvadiem, un mudināja PJG turpināt uzlabot riņķvadu nozvejas sugu sastāva novērtēšanas metodes. WCPFC Zinātniskā komiteja 8. sesijā vēlreiz pievērsa uzmanību jautājumam par nepietiekamajiem datiem un neatbilstībām (20) saistībā ar nozveju un nozvejas sastāvu, komentēja ziņošanas pienākumus saskaņā ar fraktēšanas kārtību un sniedza ieteikumus pārvaldības uzlabošanai (21). Tika skatīts arī jautājums par to, ka dažas līgumslēdzējas puses, tostarp valstis, kuras darbojas PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos, nesniedz datus vai sniedz neuzticamus datus. |
| --- | --- |

(84)

Tā kā PJG uzskata, ka WCPFC noteikumi neattiecas uz tās jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem, nav pilnīgi skaidrs, kādi dati tiek vākti un ziņoti WCPFC; tie var neaptvert visu PJZ zvejas ūdeņu novērtējumu. WCPFC Zinātniskās komitejas ziņojumos regulāri tiek pievērsta uzmanība datu trūkumam. Piemēram, 7. sesijas ziņojuma 89. punktā WCPFC Zinātniskā komiteja norādīja uz dažām neatbilstībām zvejas žurnāla informācijā, kuru sniedz to kuģu flotes, kas ar riņķvadiem zvejo svītrainās tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un lielacu tunzivis, un, ņemot vērā to, ka zinātniskiem nolūkiem ir svarīgi iegūt precīzus datus par to sugu nozvejas sastāvu, kuras tiek zvejotas ar riņķvadiem, ieteica šo problēmu nodot izskatīšanai Tehniskajā un atbilstības komitejā (19). Ziņojuma 37. punktā tā uzsvēra ka ir neskaidrības par to sugu nozvejas sastāvu, kuras tiek zvejotas ar riņķvadiem, un mudināja PJG turpināt uzlabot riņķvadu nozvejas sugu sastāva novērtēšanas metodes. WCPFC Zinātniskā komiteja 8. sesijā vēlreiz pievērsa uzmanību jautājumam par nepietiekamajiem datiem un neatbilstībām (20) saistībā ar nozveju un nozvejas sastāvu, komentēja ziņošanas pienākumus saskaņā ar fraktēšanas kārtību un sniedza ieteikumus pārvaldības uzlabošanai (21). Tika skatīts arī jautājums par to, ka dažas līgumslēdzējas puses, tostarp valstis, kuras darbojas PJG jurisdikcijā esošajos ūdeņos, nesniedz datus vai sniedz neuzticamus datus.

| (85) | Ziņojumos ir arī teikts, ka pagaidām novērošana vēl neaptver 100 %, kā to prasa WCPFC, un PJG pagaidām nav izpildījusi šo prasību saskaņā ar pēdējo gada ziņojumu, ko tā iesniedza Zinātniskajai komitejai 2012. gadā (22). |
| --- | --- |

(85)

Ziņojumos ir arī teikts, ka pagaidām novērošana vēl neaptver 100 %, kā to prasa WCPFC, un PJG pagaidām nav izpildījusi šo prasību saskaņā ar pēdējo gada ziņojumu, ko tā iesniedza Zinātniskajai komitejai 2012. gadā (22).

| (86) | WCPFC Zinātniskā komiteja savā 7. sanāksmē informēja, ka tad, ja turpināsies pašreizējā svītrainās tunzivs zvejas prakse, nozvejas līmenis, visticamāk, samazināsies un nozvejai būtu jāsamazinās, jo krājumi ir izzvejoti līdz maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam. Tāpēc būtu jāuzrauga zvejas piepūles palielināšana (23). |
| --- | --- |

(86)

WCPFC Zinātniskā komiteja savā 7. sanāksmē informēja, ka tad, ja turpināsies pašreizējā svītrainās tunzivs zvejas prakse, nozvejas līmenis, visticamāk, samazināsies un nozvejai būtu jāsamazinās, jo krājumi ir izzvejoti līdz maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam. Tāpēc būtu jāuzrauga zvejas piepūles palielināšana (23).

| (87) | PJG neīsteno nekādus WCPFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus savos arhipelāga ūdeņos, un tā nav apstiprinājusi atbilstošus pasākumus. Ņemot vērā to, ka tunzivju resursi ir tālu migrējoši un transzonāli, kā arī ņemot vērā nozīmi, kas piešķirama tunzivju krājumiem un zvejas darbībām PJG arhipelāga ūdeņos, kuri ir svarīga tunzivju sugu nārstošanas ģeogrāfiskā teritorija, šī situācija apdraud visus tunzivju saglabāšanas centienus kopumā. Tādā veidā PJG nenodrošina saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanu visos tās jurisdikcijā esošajos ūdeņos atbilstoši WCPFC prasībām un atbilstoši tās pienākumam nodrošināt, ka krasta valsts jurisdikcijā esošās sugas netiek apdraudētas pārmērīgas izmantošanas dēļ. |
| --- | --- |

(87)

PJG neīsteno nekādus WCPFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus savos arhipelāga ūdeņos, un tā nav apstiprinājusi atbilstošus pasākumus. Ņemot vērā to, ka tunzivju resursi ir tālu migrējoši un transzonāli, kā arī ņemot vērā nozīmi, kas piešķirama tunzivju krājumiem un zvejas darbībām PJG arhipelāga ūdeņos, kuri ir svarīga tunzivju sugu nārstošanas ģeogrāfiskā teritorija, šī situācija apdraud visus tunzivju saglabāšanas centienus kopumā. Tādā veidā PJG nenodrošina saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanu visos tās jurisdikcijā esošajos ūdeņos atbilstoši WCPFC prasībām un atbilstoši tās pienākumam nodrošināt, ka krasta valsts jurisdikcijā esošās sugas netiek apdraudētas pārmērīgas izmantošanas dēļ.

| (88) | Komisija arī novērtēja jebkādu PJG rīcību vai bezdarbību, kas varētu samazināt piemērojamo tiesību aktu, noteikumu vai starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(88)

Komisija arī novērtēja jebkādu PJG rīcību vai bezdarbību, kas varētu samazināt piemērojamo tiesību aktu, noteikumu vai starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti.

| (89) | Attiecībā uz šo PJG Tunzivju pārvaldības plānā ir noteikts KPN ierobežojums 338 000 tonnu gadā (33. pants) un to licenču skaits, kas izdodamas tunzivis ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, ierobežots līdz 100 (32. panta 2. punkts). Tomēr pašlaik nozveja pārsniedz 700 000 tonnu, bet izdoto licenču skaits ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem PJG ūdeņos ir vairāk nekā 200. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējie pasākumi neatbilst PJG starptautiskajiem pienākumiem saistībā ar saglabāšanu un pārvaldību. Tā kā tunzivs krājumi ir transzonāli un tālu migrējoši, saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem ir jābūt atbilstošiem un saskaņotiem visā migrācijas teritorijā, lai tie būtu efektīvi un ilgtspējīgi, un tas ir arī WCPFC konvencijas vispārīgais mērķis (24); pašreizējais Tunzivju pārvaldības plāns neļauj izpildīt šīs saistības. |
| --- | --- |

(89)

Attiecībā uz šo PJG Tunzivju pārvaldības plānā ir noteikts KPN ierobežojums 338 000 tonnu gadā (33. pants) un to licenču skaits, kas izdodamas tunzivis ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, ierobežots līdz 100 (32. panta 2. punkts). Tomēr pašlaik nozveja pārsniedz 700 000 tonnu, bet izdoto licenču skaits ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem PJG ūdeņos ir vairāk nekā 200. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējie pasākumi neatbilst PJG starptautiskajiem pienākumiem saistībā ar saglabāšanu un pārvaldību. Tā kā tunzivs krājumi ir transzonāli un tālu migrējoši, saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem ir jābūt atbilstošiem un saskaņotiem visā migrācijas teritorijā, lai tie būtu efektīvi un ilgtspējīgi, un tas ir arī WCPFC konvencijas vispārīgais mērķis (24); pašreizējais Tunzivju pārvaldības plāns neļauj izpildīt šīs saistības.

| (90) | Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā paskaidroto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas savāktajiem faktiem, kā arī uz valsts sniegtajiem paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu varētu secināt, ka PJG nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(90)

Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā paskaidroto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas savāktajiem faktiem, kā arī uz valsts sniegtajiem paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu varētu secināt, ka PJG nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi

| (91) | Jāatgādina, ka saskaņā ar ANO tautas attīstības indeksu (25) PJG tiek uzskatīta par zema līmeņa attīstības valsti (2012. gadā 156. no 186 valstīm), bet tā ir ceļā uz vidēja līmeņa attīstības valsti. To apstiprina arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (26), II pielikums, kurā PJG ir minēta pie valstīm ar zemāku vidēju ienākumu līmeni. Tomēr saskaņā ar jaunāko informāciju ESAO/AVK palīdzības saņēmēju 2013. gada 1. janvāra sarakstā, kas sagatavots, lai ziņotu par 2012. gadu (27), PJG ir minēta kā valsts ar zemāku vidēju ienākumu līmeni. |
| --- | --- |

(91)

Jāatgādina, ka saskaņā ar ANO tautas attīstības indeksu (25) PJG tiek uzskatīta par zema līmeņa attīstības valsti (2012. gadā 156. no 186 valstīm), bet tā ir ceļā uz vidēja līmeņa attīstības valsti. To apstiprina arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (26), II pielikums, kurā PJG ir minēta pie valstīm ar zemāku vidēju ienākumu līmeni. Tomēr saskaņā ar jaunāko informāciju ESAO/AVK palīdzības saņēmēju 2013. gada 1. janvāra sarakstā, kas sagatavots, lai ziņotu par 2012. gadu (27), PJG ir minēta kā valsts ar zemāku vidēju ienākumu līmeni.

| (92) | Jānorāda, ka 2010. gada 4. februārī Komisija saņēma PJG kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu. PJG apstiprināja, ka atbilstoši NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktam tā ir noteikusi to normatīvo un administratīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanas kārtību, kuri ir jāņem vērā tās zvejas kuģiem. |
| --- | --- |

(92)

Jānorāda, ka 2010. gada 4. februārī Komisija saņēma PJG kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu. PJG apstiprināja, ka atbilstoši NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktam tā ir noteikusi to normatīvo un administratīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanas kārtību, kuri ir jāņem vērā tās zvejas kuģiem.

| (93) | Komisija informēja PJG par vairākām nepilnībām, ko tā atklāja pirmā apmeklējuma laikā 2011. gada novembrī. Gadu vēlāk, otrā apmeklējuma laikā 2012. gada novembrī, Komisija secināja, ka situācija PJG nav mainījusies. |
| --- | --- |

(93)

Komisija informēja PJG par vairākām nepilnībām, ko tā atklāja pirmā apmeklējuma laikā 2011. gada novembrī. Gadu vēlāk, otrā apmeklējuma laikā 2012. gada novembrī, Komisija secināja, ka situācija PJG nav mainījusies.

| (94) | PJG VZI informācijā, ko tā sniedza 2013. gada 5. jūlijā, apstiprina, ka ES pastāvīgi sniedz palīdzību PJG zivsaimniecības iestādēm, izmantojot dažādas reģionālas un apakšreģionālas programmas; 2011. gadā tika sniegta arī tehniska palīdzība cīņā pret NNN zveju (28). |
| --- | --- |

(94)

PJG VZI informācijā, ko tā sniedza 2013. gada 5. jūlijā, apstiprina, ka ES pastāvīgi sniedz palīdzību PJG zivsaimniecības iestādēm, izmantojot dažādas reģionālas un apakšreģionālas programmas; 2011. gadā tika sniegta arī tehniska palīdzība cīņā pret NNN zveju (28).

| (95) | Tāpēc Komisija ir ņēmusi vērā PJG attīstības ierobežojumus un kopš 2011. gada ir devusi pietiekami daudz laika PJG veikt pasākumus, lai novērstu to, ka netiek atbilstoši efektīvi un nekaitīgā veidā pildīti pienākumi, ko tai paredz starptautiskie tiesību akti. |
| --- | --- |

(95)

Tāpēc Komisija ir ņēmusi vērā PJG attīstības ierobežojumus un kopš 2011. gada ir devusi pietiekami daudz laika PJG veikt pasākumus, lai novērstu to, ka netiek atbilstoši efektīvi un nekaitīgā veidā pildīti pienākumi, ko tai paredz starptautiskie tiesību akti.

| (96) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka valsts attīstības līmenis var negatīvi ietekmēt PJG attīstības stāvokli zivsaimniecības pārvaldības jomā. Tomēr, ņemot vērā PJG atklāto nepilnību veidu, Savienības sniegto palīdzību un veiktās darbības situācijas labošanai, nav gūti nekādi ar faktiem apstiprināti pierādījumi tam, ka PJG nespēja pildīt pienākumus, kas tai uzlikti ar starptautiskajiem tiesību aktiem, ir nepietiekamas attīstības rezultāts. PJG attīstības līmenis, kas paaugstinās, nešķiet pietiekams attaisnojums vai pamatojums PJG kā karoga un jo īpaši krasta valsts rīcībai zivsaimniecības jomā un nepietiekamai darbībai, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju un attiecīgi nodrošinātu zvejas darbību efektīvu uzraudzību, kontroli un novērošanu tās jurisdikcijā esošajos ūdeņos. |
| --- | --- |

(96)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka valsts attīstības līmenis var negatīvi ietekmēt PJG attīstības stāvokli zivsaimniecības pārvaldības jomā. Tomēr, ņemot vērā PJG atklāto nepilnību veidu, Savienības sniegto palīdzību un veiktās darbības situācijas labošanai, nav gūti nekādi ar faktiem apstiprināti pierādījumi tam, ka PJG nespēja pildīt pienākumus, kas tai uzlikti ar starptautiskajiem tiesību aktiem, ir nepietiekamas attīstības rezultāts. PJG attīstības līmenis, kas paaugstinās, nešķiet pietiekams attaisnojums vai pamatojums PJG kā karoga un jo īpaši krasta valsts rīcībai zivsaimniecības jomā un nepietiekamai darbībai, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju un attiecīgi nodrošinātu zvejas darbību efektīvu uzraudzību, kontroli un novērošanu tās jurisdikcijā esošajos ūdeņos.

| (97) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka PJG attīstības stāvokli un vispārējos rādītājus attiecībā uz zivsaimniecību valsts attīstības līmenis neietekmē. |
| --- | --- |

(97)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka PJG attīstības stāvokli un vispārējos rādītājus attiecībā uz zivsaimniecību valsts attīstības līmenis neietekmē.

4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGU TREŠO VALSTU NOTEIKŠANAS IESPĒJAMĪBU

| (98) | Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus par to, ka Papua-Jaungvineja nav izpildījusi pienākumus, kuri saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo šai valstij par iespējamību, ka tā var tikt noteikta kā valsts, ko Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(98)

Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus par to, ka Papua-Jaungvineja nav izpildījusi pienākumus, kuri saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo šai valstij par iespējamību, ka tā var tikt noteikta kā valsts, ko Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti NNN zvejas apkarošanā.

| (99) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Papua-Jaungvinejai par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par nesadarbīgu trešo valsti. Komisijai attiecībā uz Papua-Jaungvineju būtu arī jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, ir jānosaka termiņš, kurā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Papua-Jaungvinejai par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par nesadarbīgu trešo valsti. Komisijai attiecībā uz Papua-Jaungvineju būtu arī jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, ir jānosaka termiņš, kurā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju.

| (100) | Turklāt paziņošana Papua-Jaungvinejai par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, ko Komisija uzskata par nesadarbīgu, šā lēmuma īstenošanas nolūkā nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā, |
| --- | --- |

(100)

Turklāt paziņošana Papua-Jaungvinejai par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, ko Komisija uzskata par nesadarbīgu, šā lēmuma īstenošanas nolūkā nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Ar šo Papua-Jaungvinejas Neatkarīgajai Valstij paziņo par iespējamību, ka tā var tikt noteikta kā trešā valsts, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā.

Briselē, 2014. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Maria DAMANAKI

---

(1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Nauru nolīgums (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

3

(4)  WCPFC Zinātniskās komitejas 8. regulārā sesija, 2012. gada 7.–15. augusts, Busana, Korejas Republika, gada ziņojums Komisijai, 1. daļa: zivsaimniecības pētnieciskā un statistiskā informācija, Papua-Jaungvineja, WCPFC-SC8-AR/CCM-18 (http://www.wcpfc.int/doc/AR-CCM-18/Papua-New-Guinea-2).

4

WCPFC

(5)  Informācija no PJG valsts zivsaimniecības iestādes prezentācijas Komisijas apmeklējuma laikā 2011. gada novembrī “Pārskats par to, kā PJG zivsaimniecības nozare īsteno ES NNN zvejas regulu” un no PJG 2000. gada zivsaimniecības pārvaldības noteikumiem, kas apstiprināti 2000. gada 25. oktobrī un oficiāli publicēti 2000. gada 23. novembrī (http://www.fisheries.gov.pg/LinkClick.aspx?fileticket=25a9q0dguoo%3d&tabid=86).

5

(6)  WCPFC Zinātniskās komitejas 8. regulārā sesija, WCPFC-SC8-AR/CCM-18.

6

WCPFC

(7)  OV C 354, 17.11.2012., 1. lpp.

7

(8)  Nr. 48, 1998. g. 1998. gada Zivsaimniecības pārvaldības akts, Valsts tunzivju zvejas pārvaldības plāns, apstiprināts 1999. gada 2. februārī, oficiāli publicēts 1999. gada 11. februārī (Nr. G22) (http://www.fisheries.gov.pg/LinkClick.aspx?fileticket=8cFbiMpj%2ffU%3d&tabid=87).

8

(9)  Papua-Jaungvinejas Neatkarīgās Valsts 1998. gada Zivsaimniecības pārvaldības akts, Nr. 48, 1998. g., apstiprināts 1999. gada 2. februārī, oficiāli publicēts 1999. gada 11. februārī (Nr. G22) (http://www.fisheries.gov.pg/LinkClick.aspx?fileticket=43Of6hMc9e8%3d&tabid=86).

9

(10)  Papua-Jaungvinejas Neatkarīgās Valsts 2000. gada Zivsaimniecības pārvaldības noteikumi Nr. 2, 2000. g.

10

(11)  WCPFC Saglabāšanas un pārvaldības pasākums 2009-06, 2. iedaļa.

11

WCPFC

(12)  Konvencija par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā, Honolulu, 2000. gada 5. septembris (http://www.wcpfc.int/doc/convention-conservation-and-management-highly-migratory-fish-stocks-western-and-central-pacific).

12

(13)  Sk. pieejamo informāciju par ES un PJG tirdzniecības attiecībām: http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/regions/pacific/; Partnerattiecību pagaidu nolīgums starp Eiropas Kopienu un Klusā okeāna valstīm (OV L 272, 16.10.2009., 2. lpp.).

13

(14)  Informācija izgūta no http://hdr.undp.org/en/statistics

14

(15)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

15

(16)  http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm

16

(17)  WCPFC Zinātniskās komitejas 8. regulārā sesija, WCPFC-SC8-AR/CCM-18.

17

WCPFC

(18)  http://www.fisheries.gov.pg/

18

(19)  WCPFC Zinātniskās komitejas kopsavilkuma ziņojums, 7. regulārā sesija, Ponpeja, Mikronēzijas Federatīvās Valstis, 2011. gada 9.–17. augusts (http://www.wcpfc.int/node/2896).

19

WCPFC

(20)  WCPFC Zinātniskās komitejas kopsavilkuma ziņojums, 8. regulārā sesija, 2012. gada 7.–15. augusts (http://www.wcpfc.int/node/4587), 3.1. iedaļa.

20

WCPFC

(21)  WCPFC Zinātniskās komitejas kopsavilkuma ziņojums, 8. regulārā sesija, 69.–71. punkts.

21

WCPFC

(22)  WCPFC Zinātniskās komitejas 8. regulārā sesija, WCPFC-SC8-AR/CCM-18.

22

WCPFC

(23)  WCPFC Zinātniskās komitejas kopsavilkuma ziņojums, 7. regulārā sesija, 35. un 36. punkts.

23

WCPFC

(24)  Konvencija par migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā, jo īpaši 2. un 5. pants.

24

(25)  Informācija izgūta no http://hdr.undp.org/en/statistics/

25

(26)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

26

(27)  AVK palīdzības saņēmēju saraksts (http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm).

27

(28)  Palīdzība jaunattīstības valstīm īstenot Regulu (EK) Nr. 1005/2008 par nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

28

EuropeAid

---

| 17.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/17

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2014. gada 10. jūnijs)

par trešās valsts informēšanu par to, ka Komisija var noteikt attiecīgajai valstij nesadarbīgas trešās valsts statusu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

(2014/C 185/03)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

1.   IEVADS

| (1) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (“NNN zvejas regula”) izveido Savienības sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (“NNN zvejas regula”) izveido Savienības sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

| (2) | NNN zvejas regulas VI nodaļā ir izklāstīta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz valstīm, kurām noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, nesadarbīgu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no nesadarbīgu valstu saraksta, nesadarbīgu valstu saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

NNN zvejas regulas VI nodaļā ir izklāstīta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz valstīm, kurām noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, nesadarbīgu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no nesadarbīgu valstu saraksta, nesadarbīgu valstu saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

| (3) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai būtu jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par nesadarbīgām valstīm. Šāda paziņošana ir provizoriska. Paziņošana trešām valstīm par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par nesadarbīgām valstīm, ir balstīta uz NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz šādām valstīm būtu jāveic visi 32. pantā minētie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā būtu jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, būtu jāparedz iespēja šīm valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veikti pasākumi. Komisijai būtu jādod attiecīgajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai būtu jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par nesadarbīgām valstīm. Šāda paziņošana ir provizoriska. Paziņošana trešām valstīm par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par nesadarbīgām valstīm, ir balstīta uz NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz šādām valstīm būtu jāveic visi 32. pantā minētie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā būtu jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, būtu jāparedz iespēja šīm valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veikti pasākumi. Komisijai būtu jādod attiecīgajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai.

| (4) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisija var noteikt trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisija var noteikt trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

| (5) | Nesadarbīgu trešo valstu statusa noteikšana pamatosies uz visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Nesadarbīgu trešo valstu statusa noteikšana pamatosies uz visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā.

| (6) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padome var izveidot nesadarbīgo valstu sarakstu. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padome var izveidot nesadarbīgo valstu sarakstu. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

| (7) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu trešo valstu karoga valstīm ir jāpaziņo Komisijai par pasākumiem šo valstu zvejas kuģiem piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu trešo valstu karoga valstīm ir jāpaziņo Komisijai par pasākumiem šo valstu zvejas kuģiem piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei.

| (8) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisija administratīvi sadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz šīs regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisija administratīvi sadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz šīs regulas īstenošanu.

2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ FILIPĪNU REPUBLIKU

| (9) | Komisija 2010. gada 15. janvārī saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu pieņēma Filipīnu Republikas (Filipīnas) kā karoga valsts paziņojumu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2010. gada 15. janvārī saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu pieņēma Filipīnu Republikas (Filipīnas) kā karoga valsts paziņojumu.

| (10) | Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) atbalstu 2012. gada 23.–27. janvārī apmeklēja Filipīnas, īstenojot administratīvo sadarbību, kas paredzēta NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(10)

Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) atbalstu 2012. gada 23.–27. janvārī apmeklēja Filipīnas, īstenojot administratīvo sadarbību, kas paredzēta NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktā.

| (11) | Apmeklējuma mērķis bija pārbaudīt informāciju par Filipīnu izveidotajiem mehānismiem, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu tiesību aktus, noteikumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par Filipīnu veiktajiem pasākumiem, lai pildītu to pienākumus cīņā pret NNN zveju, kā arī prasības un noteikumus, kas attiecas uz Savienības nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanu. |
| --- | --- |

(11)

Apmeklējuma mērķis bija pārbaudīt informāciju par Filipīnu izveidotajiem mehānismiem, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu tiesību aktus, noteikumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par Filipīnu veiktajiem pasākumiem, lai pildītu to pienākumus cīņā pret NNN zveju, kā arī prasības un noteikumus, kas attiecas uz Savienības nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanu.

| (12) | Filipīnas 2012. gada 3. februārī iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(12)

Filipīnas 2012. gada 3. februārī iesniedza papildu informāciju.

| (13) | Galīgais apmeklējuma ziņojums Filipīnām tika nosūtīts 2012. gada 21. februārī. |
| --- | --- |

(13)

Galīgais apmeklējuma ziņojums Filipīnām tika nosūtīts 2012. gada 21. februārī.

| (14) | Filipīnu piezīmes par galīgo apmeklējuma ziņojumu tika saņemtas 2012. gada 24. martā. |
| --- | --- |

(14)

Filipīnu piezīmes par galīgo apmeklējuma ziņojumu tika saņemtas 2012. gada 24. martā.

| (15) | Komisijas nākamais apmeklējums Filipīnās, lai pārbaudītu pēc pirmā apmeklējuma veiktos pasākumus, bija 2012. gada 25.–27. jūnijā. |
| --- | --- |

(15)

Komisijas nākamais apmeklējums Filipīnās, lai pārbaudītu pēc pirmā apmeklējuma veiktos pasākumus, bija 2012. gada 25.–27. jūnijā.

| (16) | Komisija 2012. gada 28. jūnijā iesniedza Filipīnām rakstveida apsvērumus par Filipīnu plānu risināt ar NNN zveju saistītos jautājumus. |
| --- | --- |

(16)

Komisija 2012. gada 28. jūnijā iesniedza Filipīnām rakstveida apsvērumus par Filipīnu plānu risināt ar NNN zveju saistītos jautājumus.

| (17) | Filipīnas 2012. gada 4. oktobrī, 2012. gada 12. decembrī un 2013. gada 14. februārī iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(17)

Filipīnas 2012. gada 4. oktobrī, 2012. gada 12. decembrī un 2013. gada 14. februārī iesniedza papildu informāciju.

| (18) | 2013. gada 8. februārī starp Filipīnām un Komisijas dienestiem notika videokonference. |
| --- | --- |

(18)

2013. gada 8. februārī starp Filipīnām un Komisijas dienestiem notika videokonference.

| (19) | Filipīnas 2013. gada 22. aprīlī iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(19)

Filipīnas 2013. gada 22. aprīlī iesniedza papildu informāciju.

| (20) | Briselē 2013. gada 25. aprīlī notika tehniska sanāksme, kurā Filipīnas iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(20)

Briselē 2013. gada 25. aprīlī notika tehniska sanāksme, kurā Filipīnas iesniedza papildu informāciju.

| (21) | Nākamā tikšanās starp Filipīnām un Komisijas dienestiem notika Briselē 2013. gada 11. jūnijā. |
| --- | --- |

(21)

Nākamā tikšanās starp Filipīnām un Komisijas dienestiem notika Briselē 2013. gada 11. jūnijā.

| (22) | Filipīnas 2013. gada 14. jūnijā iesniedza papildu informāciju. Ar šiem dokumentiem Filipīnas iestādes informēja Komisiju par virzību, kas panākta attiecībā uz rīcības plānu ar NNN zveju saistīto problēmu risināšanai, un iesniedza nacionālā rīcības plāna projektu NNN zvejas apkarošanai un sākotnējos likumprojektus zivsaimniecības tiesību aktu pārskatīšanai. |
| --- | --- |

(22)

Filipīnas 2013. gada 14. jūnijā iesniedza papildu informāciju. Ar šiem dokumentiem Filipīnas iestādes informēja Komisiju par virzību, kas panākta attiecībā uz rīcības plānu ar NNN zveju saistīto problēmu risināšanai, un iesniedza nacionālā rīcības plāna projektu NNN zvejas apkarošanai un sākotnējos likumprojektus zivsaimniecības tiesību aktu pārskatīšanai.

| (23) | Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) palīdzību un pēc Filipīnu iestāžu lūguma 2013. gada 22.–26. jūlijā Manilā organizēja kapacitātes palielināšanai veltītu semināru, kurā galvenā uzmanība tika pievērsta ostas valsts pasākumiem un riska analīzei. |
| --- | --- |

(23)

Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) palīdzību un pēc Filipīnu iestāžu lūguma 2013. gada 22.–26. jūlijā Manilā organizēja kapacitātes palielināšanai veltītu semināru, kurā galvenā uzmanība tika pievērsta ostas valsts pasākumiem un riska analīzei.

| (24) | Filipīnas 2013. gada 11. novembrī iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(24)

Filipīnas 2013. gada 11. novembrī iesniedza papildu informāciju.

| (25) | Tikšanās starp Filipīnām un Komisijas dienestiem notika Briselē 2013. gada 22. novembrī. |
| --- | --- |

(25)

Tikšanās starp Filipīnām un Komisijas dienestiem notika Briselē 2013. gada 22. novembrī.

| (26) | Komisija 2013. gada decembrī saņēma informāciju no Filipīnu iestādēm, ka šī valsts ir parakstījusi izpildrīkojumu, ar ko pieņem nacionālo rīcības plānu NNN zvejas apkarošanai. Turklāt iestādes nosūtīja Komisijai saprašanās memorandu, kas tika parakstīts 2013. gada 9. decembrī un ar ko izveidoja Apvienoto komiteju sadarbībai zivsaimniecības jomā starp Filipīnu un Papua-Jaungvinejas iestādēm. |
| --- | --- |

(26)

Komisija 2013. gada decembrī saņēma informāciju no Filipīnu iestādēm, ka šī valsts ir parakstījusi izpildrīkojumu, ar ko pieņem nacionālo rīcības plānu NNN zvejas apkarošanai. Turklāt iestādes nosūtīja Komisijai saprašanās memorandu, kas tika parakstīts 2013. gada 9. decembrī un ar ko izveidoja Apvienoto komiteju sadarbībai zivsaimniecības jomā starp Filipīnu un Papua-Jaungvinejas iestādēm.

| (27) | Komisija 2014. gada februārī saņēma dokumentus, kuros jo īpaši ietilpa nacionālais rīcības plāns NNN zvejas apkarošanai, jaunais projekts zivsaimniecības tiesību aktu pārskatīšanai un noteikumu projekts par izsekojamību. Zivsaimniecības tiesību akta projekts tika iesniegts Senātam un Filipīnu valdības Pārstāvju palātai. |
| --- | --- |

(27)

Komisija 2014. gada februārī saņēma dokumentus, kuros jo īpaši ietilpa nacionālais rīcības plāns NNN zvejas apkarošanai, jaunais projekts zivsaimniecības tiesību aktu pārskatīšanai un noteikumu projekts par izsekojamību. Zivsaimniecības tiesību akta projekts tika iesniegts Senātam un Filipīnu valdības Pārstāvju palātai.

| (28) | Tikšanās starp Filipīnām un Komisijas dienestiem notika Briselē 2014. gada 5. martā. Filipīnas papildu informāciju iesniedza 2014. gada 25. martā, 2014. gada 3. maijā un 2014. gada 15. maijā. |
| --- | --- |

(28)

Tikšanās starp Filipīnām un Komisijas dienestiem notika Briselē 2014. gada 5. martā. Filipīnas papildu informāciju iesniedza 2014. gada 25. martā, 2014. gada 3. maijā un 2014. gada 15. maijā.

| (29) | Iepriekš minētās sarakstes laikā Filipīnas ir konstruktīvi sadarbojušās ar Komisiju. Tika gūti ievērojami panākumi, risinot galvenās problēmas, kas konstatētas uz vietas veikto apmeklējumu laikā. Taču, neraugoties uz to, joprojām pastāv virkne nepilnību, kas nav pilnībā novērstas. |
| --- | --- |

(29)

Iepriekš minētās sarakstes laikā Filipīnas ir konstruktīvi sadarbojušās ar Komisiju. Tika gūti ievērojami panākumi, risinot galvenās problēmas, kas konstatētas uz vietas veikto apmeklējumu laikā. Taču, neraugoties uz to, joprojām pastāv virkne nepilnību, kas nav pilnībā novērstas.

| (30) | Filipīnas ir Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC), Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) un Indijas okeāna tunzivju komisijas (ICCAT) locekle. Filipīnas arī sadarbojas ar Dienvidu zilo tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT), nebūdama tās locekle. Filipīnas ir ratificējušas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS). |
| --- | --- |

(30)

Filipīnas ir Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC), Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) un Indijas okeāna tunzivju komisijas (ICCAT) locekle. Filipīnas arī sadarbojas ar Dienvidu zilo tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT), nebūdama tās locekle. Filipīnas ir ratificējušas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS).

| (31) | Lai novērtētu Filipīnu kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts to starptautisko pienākumu izpildi, ko paredz 30. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās 30. apsvērumā minētās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), Komisija lūdza sniegt un analizēja visu informāciju, ko tā šim darbam uzskatīja par nepieciešamu. |
| --- | --- |

(31)

Lai novērtētu Filipīnu kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts to starptautisko pienākumu izpildi, ko paredz 30. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās 30. apsvērumā minētās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), Komisija lūdza sniegt un analizēja visu informāciju, ko tā šim darbam uzskatīja par nepieciešamu.

| (32) | Komisija izmantoja informāciju, kas iegūta no pieejamajiem datiem, ko publicē atbilstošās RZPO, kā arī publiski pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(32)

Komisija izmantoja informāciju, kas iegūta no pieejamajiem datiem, ko publicē atbilstošās RZPO, kā arī publiski pieejamo informāciju.

3.   IESPĒJAMĪBA, KA FILIPĪNAS VAR NOTEIKT PAR NESADARBĪGU TREŠO VALSTI

| (33) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Filipīnām kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Šīs pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā parametrus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Filipīnām kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Šīs pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā parametrus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā.

3.1.   NNN zvejas kuģu un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu regulāra konstatēšana (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

| (34) | Attiecībā uz Filipīnu karoga NNN zvejas kuģiem, pamatojoties uz informāciju, kas izgūta no RZPO kuģu sarakstiem, provizoriskajos un galīgajos NNN zvejas kuģu sarakstos šādu kuģu nav un nav arī datu par Filipīnu karoga NNN zvejas kuģu esību agrāk, kas ļautu Komisijai analizēt Filipīnu veiktos pasākumus attiecībā uz atkārtotām NNN zvejas darbībām saskaņā ar 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz Filipīnu karoga NNN zvejas kuģiem, pamatojoties uz informāciju, kas izgūta no RZPO kuģu sarakstiem, provizoriskajos un galīgajos NNN zvejas kuģu sarakstos šādu kuģu nav un nav arī datu par Filipīnu karoga NNN zvejas kuģu esību agrāk, kas ļautu Komisijai analizēt Filipīnu veiktos pasākumus attiecībā uz atkārtotām NNN zvejas darbībām saskaņā ar 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (35) | Komisija saskaņā ar 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu pārbaudīja arī Filipīnu veiktos pasākumus attiecībā uz to zvejas produktu piekļuvi tirgum, kuru izcelsme ir NNN zveja. |
| --- | --- |

(35)

Komisija saskaņā ar 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu pārbaudīja arī Filipīnu veiktos pasākumus attiecībā uz to zvejas produktu piekļuvi tirgum, kuru izcelsme ir NNN zveja.

| (36) | Pamatojoties uz visu tās rīcībā esošo informāciju, Komisija uzskata, ka Filipīnas nevar nodrošināt, ka zvejas produkti, kas nokļūst Filipīnās vai Filipīnās esošos apstrādes uzņēmumos, nav iegūti NNN zvejā. Iemesls ir sistēmiskas problēmas, kas ierobežo Filipīnu iestāžu iespējas izsekot nozveju, jo nav pieejama oficiāla informācija par izkrautām, importētām un/vai apstrādātām zivīm. Galvenie elementi, kas ir Komisijas novērtējuma pamatā, ir apkopoti turpmāk. |
| --- | --- |

(36)

Pamatojoties uz visu tās rīcībā esošo informāciju, Komisija uzskata, ka Filipīnas nevar nodrošināt, ka zvejas produkti, kas nokļūst Filipīnās vai Filipīnās esošos apstrādes uzņēmumos, nav iegūti NNN zvejā. Iemesls ir sistēmiskas problēmas, kas ierobežo Filipīnu iestāžu iespējas izsekot nozveju, jo nav pieejama oficiāla informācija par izkrautām, importētām un/vai apstrādātām zivīm. Galvenie elementi, kas ir Komisijas novērtējuma pamatā, ir apkopoti turpmāk.

| (37) | Filipīnām ir liela zvejas flote, kas zvejo zivis tās jurisdikcijā esošajos ūdeņos, kā arī tāljūrā un ūdeņos, kas ir citu valstu jurisdikcijā. Saskaņā ar informāciju, kas Komisijai tika sniegta pirmā apmeklējuma laikā 2012. gadā, un publiski pieejamo informāciju floti veidoja aptuveni 9 300 komerciālās zvejas kuģu un aptuveni 470 000bancas (nelieli mazapjoma zvejas kuģi) (2). Amatierzvejnieki nedarbojas ūdeņos ārpus valsts jurisdikcijas, un to nozveja vismaz daļēji tiek eksportēta uz ES. Filipīnām ir liela tāljūras flote, kurā 2014. gada martā bija 68 kuģi, kas zvejo tunzivis (“tunzivju kuģi”) un kas reģistrēti IOTC atļauju saņēmušo zvejas kuģu sarakstā, un 18 tunzivju kuģi, kas reģistrēti ICCAT atļauju saņēmušo zvejas kuģu sarakstā. Saskaņā ar informāciju, ko Filipīnas 2012. gada un 2013. gada zvejas ziņojumos sniedza WCPFC, Filipīnām minētajā RZPO reģistrēti bija 622 zvejas kuģi (tostarp kravas kuģi un pārvadātājkuģi) pēc 2012. gada 1. jūlija datiem un 722 zvejas kuģi pēc 2013. gada 11. jūnija datiem (3). Filipīnu kuģi galvenokārt zvejo tunzivis. Filipīnu iesniegtie ikgadējie tunzivju nozvejas dati ietver visas tunzivju nozvejas, kas izkrautas Filipīnu ostās, neatkarīgi no tā, kur tās tika gūtas, un neizšķirot šīs nozvejas pēc to izcelsmes vai nozvejotājkuģa karoga valsts. Tas rada šaubas par spēju efektīvi izsekot šīs nozvejas, kā tas sīkāk aprakstīts 46.–55. apsvērumā. |
| --- | --- |

(37)

Filipīnām ir liela zvejas flote, kas zvejo zivis tās jurisdikcijā esošajos ūdeņos, kā arī tāljūrā un ūdeņos, kas ir citu valstu jurisdikcijā. Saskaņā ar informāciju, kas Komisijai tika sniegta pirmā apmeklējuma laikā 2012. gadā, un publiski pieejamo informāciju floti veidoja aptuveni 9 300 komerciālās zvejas kuģu un aptuveni 470 000bancas (nelieli mazapjoma zvejas kuģi) (2). Amatierzvejnieki nedarbojas ūdeņos ārpus valsts jurisdikcijas, un to nozveja vismaz daļēji tiek eksportēta uz ES. Filipīnām ir liela tāljūras flote, kurā 2014. gada martā bija 68 kuģi, kas zvejo tunzivis (“tunzivju kuģi”) un kas reģistrēti IOTC atļauju saņēmušo zvejas kuģu sarakstā, un 18 tunzivju kuģi, kas reģistrēti ICCAT atļauju saņēmušo zvejas kuģu sarakstā. Saskaņā ar informāciju, ko Filipīnas 2012. gada un 2013. gada zvejas ziņojumos sniedza WCPFC, Filipīnām minētajā RZPO reģistrēti bija 622 zvejas kuģi (tostarp kravas kuģi un pārvadātājkuģi) pēc 2012. gada 1. jūlija datiem un 722 zvejas kuģi pēc 2013. gada 11. jūnija datiem (3). Filipīnu kuģi galvenokārt zvejo tunzivis. Filipīnu iesniegtie ikgadējie tunzivju nozvejas dati ietver visas tunzivju nozvejas, kas izkrautas Filipīnu ostās, neatkarīgi no tā, kur tās tika gūtas, un neizšķirot šīs nozvejas pēc to izcelsmes vai nozvejotājkuģa karoga valsts. Tas rada šaubas par spēju efektīvi izsekot šīs nozvejas, kā tas sīkāk aprakstīts 46.–55. apsvērumā.

| (38) | Pamatojoties uz Filipīnu Zvejas un ūdens resursu biroja (BFAR) sniegtajiem datiem, Filipīnu kuģu ierastās starptautiskās zvejas vietas ir Sulavesi jūra, Indonēzijas ūdeņi, Malaizijas ūdeņi, Palau ūdeņi, Papua-Jaungvinejas ūdeņi, Klusā okeāna rietumu daļa un ICCAT un IOTC apgabali. Filipīnas ir noslēgušas zvejniecības nolīgumus ar Papua-Jaungvineju, Kiribati un Zālamana salām. Saskaņā ar informāciju, kas tika sniegta 2014. gada 5. marta sanāksmē, lielākā daļa zvejas kuģu (seineri) zvejo Papua-Jaungvinejas ūdeņos (46) un WCPFC tāljūras zonās (33). Līdz šim tikai divi zvejas kuģi zvejo Zālamana salu ūdeņos. Papua-Jaungvinejā izkrautās nozvejas tiek sūtītas arī uz ES tirgu (konservētas tunzivis). Turklāt, pēc 2014. gada marta datiem, seši aktīvi Filipīnu kuģi zvejo IOTC apgabalā un astoņi kuģi – ICCAT apgabalā. Vienīgie ārvalstu fraktētie zvejas kuģi ir zivju pārvadātājkuģi, kas darbojas tikai WCPFC apgabalā. Šobrīd nevienam ārvalstu zvejas kuģim nav atļauts zvejot Filipīnu EEZ. |
| --- | --- |

(38)

Pamatojoties uz Filipīnu Zvejas un ūdens resursu biroja (BFAR) sniegtajiem datiem, Filipīnu kuģu ierastās starptautiskās zvejas vietas ir Sulavesi jūra, Indonēzijas ūdeņi, Malaizijas ūdeņi, Palau ūdeņi, Papua-Jaungvinejas ūdeņi, Klusā okeāna rietumu daļa un ICCAT un IOTC apgabali. Filipīnas ir noslēgušas zvejniecības nolīgumus ar Papua-Jaungvineju, Kiribati un Zālamana salām. Saskaņā ar informāciju, kas tika sniegta 2014. gada 5. marta sanāksmē, lielākā daļa zvejas kuģu (seineri) zvejo Papua-Jaungvinejas ūdeņos (46) un WCPFC tāljūras zonās (33). Līdz šim tikai divi zvejas kuģi zvejo Zālamana salu ūdeņos. Papua-Jaungvinejā izkrautās nozvejas tiek sūtītas arī uz ES tirgu (konservētas tunzivis). Turklāt, pēc 2014. gada marta datiem, seši aktīvi Filipīnu kuģi zvejo IOTC apgabalā un astoņi kuģi – ICCAT apgabalā. Vienīgie ārvalstu fraktētie zvejas kuģi ir zivju pārvadātājkuģi, kas darbojas tikai WCPFC apgabalā. Šobrīd nevienam ārvalstu zvejas kuģim nav atļauts zvejot Filipīnu EEZ.

| (39) | Filipīnu flotes sastāvs apvienojumā ar dažādiem tādu zvejas produktu avotiem, kas iekļūst piegādes ķēdē, kā arī ar nepilnīga izsekojamības sistēma rada nepārprotamu risku, ka Filipīnu tirgū var nokļūt NNN zvejas produkti. |
| --- | --- |

(39)

Filipīnu flotes sastāvs apvienojumā ar dažādiem tādu zvejas produktu avotiem, kas iekļūst piegādes ķēdē, kā arī ar nepilnīga izsekojamības sistēma rada nepārprotamu risku, ka Filipīnu tirgū var nokļūt NNN zvejas produkti.

| (40) | Ņemot vērā Filipīnu tunzivju apstrādes nozari, Komisija analizēja situāciju attiecībā uz šīs nozares darbībām un ietekmi, ko nozares darbības varētu radīt saistībā ar NNN izcelsmes zvejas produktu iekļūšanu Filipīnu tirgū. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā Filipīnu tunzivju apstrādes nozari, Komisija analizēja situāciju attiecībā uz šīs nozares darbībām un ietekmi, ko nozares darbības varētu radīt saistībā ar NNN izcelsmes zvejas produktu iekļūšanu Filipīnu tirgū.

| (41) | Starptautiskajā nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plānā (IPOA IUU) sniegtas norādes par starptautiski pieņemtiem tirgus pasākumiem, kas atbalsta NNN zvejā gūtu zivju un zvejas produktu tirdzniecības apjoma samazināšanu vai likvidēšanu, kā arī rīcības plāna 71. punktā ierosināts, ka valstīm jāveic pasākumi, lai uzlabotu savu tirgu pārredzamību ar mērķi nodrošināt zivju un zivju produktu izsekojamību. Tāpat arī FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā, it īpaši tā 11. pantā, ir aprakstīta laba pēczvejas pasākumu prakse un atbildīga starptautiskā tirdzniecība. Kodeksa 11.1.11. punktā valstīm tiek prasīts nodrošināt, lai zivis un zvejas produkti starptautiskā un iekšzemes mērogā tiktu tirgoti saskaņā ar pareizas saglabāšanas un pārvaldības praksi, uzlabojot zivju un zvejas produktu izcelsmes noteikšanu. |
| --- | --- |

(41)

Starptautiskajā nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plānā (IPOA IUU) sniegtas norādes par starptautiski pieņemtiem tirgus pasākumiem, kas atbalsta NNN zvejā gūtu zivju un zvejas produktu tirdzniecības apjoma samazināšanu vai likvidēšanu, kā arī rīcības plāna 71. punktā ierosināts, ka valstīm jāveic pasākumi, lai uzlabotu savu tirgu pārredzamību ar mērķi nodrošināt zivju un zivju produktu izsekojamību. Tāpat arī FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā, it īpaši tā 11. pantā, ir aprakstīta laba pēczvejas pasākumu prakse un atbildīga starptautiskā tirdzniecība. Kodeksa 11.1.11. punktā valstīm tiek prasīts nodrošināt, lai zivis un zvejas produkti starptautiskā un iekšzemes mērogā tiktu tirgoti saskaņā ar pareizas saglabāšanas un pārvaldības praksi, uzlabojot zivju un zvejas produktu izcelsmes noteikšanu.

| (42) | Apstrādes uzņēmumi izejvielas saņem no Filipīnu karoga kuģiem, kuri darbojas ūdeņos, kas atrodas Filipīnu valsts jurisdikcijā, tāljūrā un ūdeņos, kas atrodas trešo valstu jurisdikcijā, kā arī no kuģiem, kas peld ar ārvalstu karogu un izkrauj zivis Filipīnās, un no importa avotiem. |
| --- | --- |

(42)

Apstrādes uzņēmumi izejvielas saņem no Filipīnu karoga kuģiem, kuri darbojas ūdeņos, kas atrodas Filipīnu valsts jurisdikcijā, tāljūrā un ūdeņos, kas atrodas trešo valstu jurisdikcijā, kā arī no kuģiem, kas peld ar ārvalstu karogu un izkrauj zivis Filipīnās, un no importa avotiem.

| (43) | Daži kuģi, kas izkrauj zivis Filipīnās, peld ar Korejas un Papua-Jaungvinejas karogu. Šajā sakarībā jāatgādina, ka Komisija 2013. gada 26. novembrī (4) paziņoja Korejai, ka tā tiek uzskatīta par tādu valsti, kas varētu tikt noteikta par nesadarbīgu trešo valsti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, savukārt Papua-Jaungvinejai Komisija par to paziņoja tajā pašā dienā, kad Filipīnām. Zivju izcelsmes avoti ir arī Filipīnu zvejas uzņēmumi, kas darbojas Papua-Jaungvinejā (5). |
| --- | --- |

(43)

Daži kuģi, kas izkrauj zivis Filipīnās, peld ar Korejas un Papua-Jaungvinejas karogu. Šajā sakarībā jāatgādina, ka Komisija 2013. gada 26. novembrī (4) paziņoja Korejai, ka tā tiek uzskatīta par tādu valsti, kas varētu tikt noteikta par nesadarbīgu trešo valsti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, savukārt Papua-Jaungvinejai Komisija par to paziņoja tajā pašā dienā, kad Filipīnām. Zivju izcelsmes avoti ir arī Filipīnu zvejas uzņēmumi, kas darbojas Papua-Jaungvinejā (5).

| (44) | Turklāt zivīm, ko importē un apstrādā Filipīnās, izcelsme var būt trešās valstis, tai skaitā valstis, kuras nav saņēmušas Komisijas paziņojumu, piemēram, Vanuatu, Kiribati un Mikronēzijas Federatīvās Valstis (6). Šajā sakarībā jāatgādina, ka Vanuatu, Kiribati un Mikronēzijas Federatīvās Valstis nevar eksportēt zvejas produktus uz Eiropas Savienību, jo Komisija nav apstiprinājusi šo karoga valstu paziņojumus saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu. |
| --- | --- |

(44)

Turklāt zivīm, ko importē un apstrādā Filipīnās, izcelsme var būt trešās valstis, tai skaitā valstis, kuras nav saņēmušas Komisijas paziņojumu, piemēram, Vanuatu, Kiribati un Mikronēzijas Federatīvās Valstis (6). Šajā sakarībā jāatgādina, ka Vanuatu, Kiribati un Mikronēzijas Federatīvās Valstis nevar eksportēt zvejas produktus uz Eiropas Savienību, jo Komisija nav apstiprinājusi šo karoga valstu paziņojumus saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu.

| (45) | Atbilstoši FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksa 11.1.11. punktā izklāstītajiem pamatprincipiem Filipīnām būtu jāspēj uzraudzīt zivju un zvejas produktu izcelsmi un tādējādi nodrošināt, ka ES netiek eksportētas prasībām neatbilstošas zivis. Tomēr Filipīnas neīsteno izsekojamības sistēmu, kas būtu vajadzīga, lai nepieļautu, ka tās ES importē un reeksportē izejvielas un zivju produktus no valstīm, kas nav saņēmušas paziņojumu, un valstīm, kas noteiktas par nesadarbīgām valstīm. Darboties spējīga izsekojamības sistēma patiešām būtu nepieciešama, sākot no izkraušanas posma līdz eksportēšanas posmam vai no importēšanas posma līdz eksportēšanas posmam. Tomēr šāda sistēma Filipīnās nav ieviesta, un, tā kā nepietiekami tiek kontrolētas un uzraudzītas zvejas darbības, jo īpaši izkraušanas darbības, par maz tiek veiktas inspekcijas jūrā un ostā, nepietiekami tiek pārbaudīti zvejas žurnāli, NNN zvejas produkti var viegli iekļūt Filipīnās un ES tirgū. Turklāt tā ir ierasta prakse, ka zivis, kas nāk no Filipīnu karoga kuģiem, tiek zvejotas trešo valstu ūdeņos un pēc tam tās vai nu izkrauj trešās valstīs turpmākai apstrādei, vai pārkrauj citā kuģī trešo valstu ūdeņos un pēc tam nosūta turpmākai apstrādei citā valstī. Tādēļ daudzi riskanti darījumi notiek ārpus Filipīnu ūdeņiem. Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 94. pantu Filipīnu iestādēm būtu jābūt pilnībā atbildīgām par saviem kuģiem. Tomēr Filipīnas neīsteno nevienu pasākumu, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu to, ka iestādes pārbauda informācijas patiesumu, un darījumu izsekojamību, kas attiecas uz šīs valsts kuģu darbībām. |
| --- | --- |

(45)

Atbilstoši FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksa 11.1.11. punktā izklāstītajiem pamatprincipiem Filipīnām būtu jāspēj uzraudzīt zivju un zvejas produktu izcelsmi un tādējādi nodrošināt, ka ES netiek eksportētas prasībām neatbilstošas zivis. Tomēr Filipīnas neīsteno izsekojamības sistēmu, kas būtu vajadzīga, lai nepieļautu, ka tās ES importē un reeksportē izejvielas un zivju produktus no valstīm, kas nav saņēmušas paziņojumu, un valstīm, kas noteiktas par nesadarbīgām valstīm. Darboties spējīga izsekojamības sistēma patiešām būtu nepieciešama, sākot no izkraušanas posma līdz eksportēšanas posmam vai no importēšanas posma līdz eksportēšanas posmam. Tomēr šāda sistēma Filipīnās nav ieviesta, un, tā kā nepietiekami tiek kontrolētas un uzraudzītas zvejas darbības, jo īpaši izkraušanas darbības, par maz tiek veiktas inspekcijas jūrā un ostā, nepietiekami tiek pārbaudīti zvejas žurnāli, NNN zvejas produkti var viegli iekļūt Filipīnās un ES tirgū. Turklāt tā ir ierasta prakse, ka zivis, kas nāk no Filipīnu karoga kuģiem, tiek zvejotas trešo valstu ūdeņos un pēc tam tās vai nu izkrauj trešās valstīs turpmākai apstrādei, vai pārkrauj citā kuģī trešo valstu ūdeņos un pēc tam nosūta turpmākai apstrādei citā valstī. Tādēļ daudzi riskanti darījumi notiek ārpus Filipīnu ūdeņiem. Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 94. pantu Filipīnu iestādēm būtu jābūt pilnībā atbildīgām par saviem kuģiem. Tomēr Filipīnas neīsteno nevienu pasākumu, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu to, ka iestādes pārbauda informācijas patiesumu, un darījumu izsekojamību, kas attiecas uz šīs valsts kuģu darbībām.

| (46) | Filipīnas pieņēma Zivsaimniecības administratīvo rīkojumu Nr. 241 par kuģu satelītnovērošanas sistēmas ieviešanu tāljūrā. Tomēr Filipīnām nav operatīvas piekļuves vajadzīgajai informācijai par dažu to Filipīnu kuģu atrašanās vietu vai darbībām, kas darbojas trešo valstu ūdeņos, piemēram, Papua-Jaungvinejā. Tas mazina Filipīnu kā karoga valsts spēju uzņemties pilnu atbildību attiecībā uz nozvejas sertifikātu izdošanas pareizību. Sīkāka analīze par problēmām, kas saistītas ar novērošanu, kontroli un uzraudzību, ir sniegta 3.2. iedaļā. |
| --- | --- |

(46)

Filipīnas pieņēma Zivsaimniecības administratīvo rīkojumu Nr. 241 par kuģu satelītnovērošanas sistēmas ieviešanu tāljūrā. Tomēr Filipīnām nav operatīvas piekļuves vajadzīgajai informācijai par dažu to Filipīnu kuģu atrašanās vietu vai darbībām, kas darbojas trešo valstu ūdeņos, piemēram, Papua-Jaungvinejā. Tas mazina Filipīnu kā karoga valsts spēju uzņemties pilnu atbildību attiecībā uz nozvejas sertifikātu izdošanas pareizību. Sīkāka analīze par problēmām, kas saistītas ar novērošanu, kontroli un uzraudzību, ir sniegta 3.2. iedaļā.

| (47) | Lai gan izkraušanas deklarācijas ir svarīgas izsekojamības jomā, lai nodrošinātu kontroli un tādējādi nezaudētu priekšstatu par uzņēmumu ieejas un izejas datiem, tās netiek izmantotas visām nozvejām, kas tiek izkrautas Filipīnās. Lai šāds dokuments būtu pilnībā ticams, tā saturs (attiecībā uz nozvejoto zivju daudzumu un sugām) ir jākontrolē un jāapstiprina neatkarīgai iestādei; pamatoties uz uzņēmuma sniegtajiem datiem, kā daudzos gadījumos to dara Filipīnas, vien nepietiek. Turklāt, lai efektīvi uzraudzītu zvejas darbības, izkraušanas deklarācijas aizpildīšanai jābūt obligātam zvejas kuģu pienākumam neatkarīgi no tā, kur tie izkrauj savu nozveju, savukārt pašlaik šī prasība attiecas tikai uz Filipīnās veiktiem izkrāvumiem. Filipīnu iestādes nav īstenojušas nevienu saskaņotu pasākumu kopumu par dokumentu pārbaudi attiecībā uz izkrāvumiem vai pārkrāvumiem citā kuģī, kas tiek veikti trešās valstīs. Attiecībā uz nozvejām, kuru izcelsme ir Papua-Jaungvineja, Komisija pirmā apmeklējuma laikā Filipīnās 2012. gadā konstatēja, ka iestādes ne vienmēr bija informētas par to, vai zivis bija izkrautas Papua-Jaungvinejā vai pārkrautas citā kuģī Papua-Jaungvinejas ūdeņos pirms to nosūtīšanas uz Filipīnām. |
| --- | --- |

(47)

Lai gan izkraušanas deklarācijas ir svarīgas izsekojamības jomā, lai nodrošinātu kontroli un tādējādi nezaudētu priekšstatu par uzņēmumu ieejas un izejas datiem, tās netiek izmantotas visām nozvejām, kas tiek izkrautas Filipīnās. Lai šāds dokuments būtu pilnībā ticams, tā saturs (attiecībā uz nozvejoto zivju daudzumu un sugām) ir jākontrolē un jāapstiprina neatkarīgai iestādei; pamatoties uz uzņēmuma sniegtajiem datiem, kā daudzos gadījumos to dara Filipīnas, vien nepietiek. Turklāt, lai efektīvi uzraudzītu zvejas darbības, izkraušanas deklarācijas aizpildīšanai jābūt obligātam zvejas kuģu pienākumam neatkarīgi no tā, kur tie izkrauj savu nozveju, savukārt pašlaik šī prasība attiecas tikai uz Filipīnās veiktiem izkrāvumiem. Filipīnu iestādes nav īstenojušas nevienu saskaņotu pasākumu kopumu par dokumentu pārbaudi attiecībā uz izkrāvumiem vai pārkrāvumiem citā kuģī, kas tiek veikti trešās valstīs. Attiecībā uz nozvejām, kuru izcelsme ir Papua-Jaungvineja, Komisija pirmā apmeklējuma laikā Filipīnās 2012. gadā konstatēja, ka iestādes ne vienmēr bija informētas par to, vai zivis bija izkrautas Papua-Jaungvinejā vai pārkrautas citā kuģī Papua-Jaungvinejas ūdeņos pirms to nosūtīšanas uz Filipīnām.

| (48) | Filipīnas savos tiesību aktos ir ieviesušas nozvejas sertifikācijas sistēmu. 13. iedaļā Zivsaimniecības administratīvajā rīkojumā Nr. 238 par normām un noteikumiem, kas reglamentē to, kā tiek īstenota Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008 par nozvejas sertifikācijas sistēmu, ir noteikts “nozvejas apstiprināšanas sertifikāts” (catch validation certificate jeb CVC), kas ar Zivsaimniecības administratīvo rīkojumu Nr. 238-1 tika pārdēvēts par “ar nozvejas izcelsmi saistīto izkraušanas deklarāciju” (catch origin landing declaration jeb COLD). COLD izmantošana ir obligāta tikai kuģiem, kas nozveju izkrauj kādā konkrētā Filipīnu ostā; tas izslēdz Rīkojuma Nr. 238-1 piemērošanu Filipīnu karoga kuģiem, kas izkrauj nozveju citās valstīs, un tā ir regulāra parādība. |
| --- | --- |

(48)

Filipīnas savos tiesību aktos ir ieviesušas nozvejas sertifikācijas sistēmu. 13. iedaļā Zivsaimniecības administratīvajā rīkojumā Nr. 238 par normām un noteikumiem, kas reglamentē to, kā tiek īstenota Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008 par nozvejas sertifikācijas sistēmu, ir noteikts “nozvejas apstiprināšanas sertifikāts” (catch validation certificate jeb CVC), kas ar Zivsaimniecības administratīvo rīkojumu Nr. 238-1 tika pārdēvēts par “ar nozvejas izcelsmi saistīto izkraušanas deklarāciju” (catch origin landing declaration jeb COLD). COLD izmantošana ir obligāta tikai kuģiem, kas nozveju izkrauj kādā konkrētā Filipīnu ostā; tas izslēdz Rīkojuma Nr. 238-1 piemērošanu Filipīnu karoga kuģiem, kas izkrauj nozveju citās valstīs, un tā ir regulāra parādība.

| (49) | Attiecībā uz komerciālās zvejas kuģiem zivju izkraušanas sertifikātu aizpilda pēc izkraušanas un to paraksta BFAR inspektori. Problēma ir tāda, ka izkraušanas sertifikāti ietver informāciju par nozvejotājkuģiem, pat ja nozveju izkrauj zivju pārvadātājkuģis. Tāpēc inspektori, neko nezinādami par zvejas darbībām, var apstiprināt tādu kuģu izkrāvumus, kas joprojām atrodas jūrā. Turklāt pašreizējā zivju izkraušanas sertifikācijas sistēma nenodrošina pietiekamu izsekojamību, jo tā nesasaista kopā visu pieejamo un vajadzīgo informāciju, piemēram, par izkrāvējkuģi un apstrādes rūpnīcu, kurai piegādā nozvejotās zivis. |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz komerciālās zvejas kuģiem zivju izkraušanas sertifikātu aizpilda pēc izkraušanas un to paraksta BFAR inspektori. Problēma ir tāda, ka izkraušanas sertifikāti ietver informāciju par nozvejotājkuģiem, pat ja nozveju izkrauj zivju pārvadātājkuģis. Tāpēc inspektori, neko nezinādami par zvejas darbībām, var apstiprināt tādu kuģu izkrāvumus, kas joprojām atrodas jūrā. Turklāt pašreizējā zivju izkraušanas sertifikācijas sistēma nenodrošina pietiekamu izsekojamību, jo tā nesasaista kopā visu pieejamo un vajadzīgo informāciju, piemēram, par izkrāvējkuģi un apstrādes rūpnīcu, kurai piegādā nozvejotās zivis.

| (50) | Mazapjoma zvejas gadījumā kontrole jūrā vai izkraušanas vietā praktiski netiek veikta; zivju nozvejas ziņojumus neparaksta vietējo pašvaldību pārstāvji, bet apstiprina apstrādes uzņēmumi, kad tie saņem izejvielas. Iestādes paskaidroja, ka līdzekļu trūkuma dēļ ļoti reti ir gadījumi, kad attiecīgās iestādes pārstāvis ir klāt izkraušanas laikā. Tādēļ, tā kā zivju nozvejas ziņojuma aizpildīšanas laikā nav klāt oficiāls iestāžu pārstāvis, vienam kuģim iespējams deklarēt vairākus izkrāvumus, kuros kopā ir gan nozveja no reģistrētiem un licencētiem kuģiem, gan nozveja no nereģistrētiem un nelicencētiem mazapjoma zvejas kuģiem. Tas rada problēmas, jo šādi ziņojumi ir viens no galvenajiem dokumentiem, kurus izmanto vienkāršotu nozvejas sertifikātu izsniegšanā. |
| --- | --- |

(50)

Mazapjoma zvejas gadījumā kontrole jūrā vai izkraušanas vietā praktiski netiek veikta; zivju nozvejas ziņojumus neparaksta vietējo pašvaldību pārstāvji, bet apstiprina apstrādes uzņēmumi, kad tie saņem izejvielas. Iestādes paskaidroja, ka līdzekļu trūkuma dēļ ļoti reti ir gadījumi, kad attiecīgās iestādes pārstāvis ir klāt izkraušanas laikā. Tādēļ, tā kā zivju nozvejas ziņojuma aizpildīšanas laikā nav klāt oficiāls iestāžu pārstāvis, vienam kuģim iespējams deklarēt vairākus izkrāvumus, kuros kopā ir gan nozveja no reģistrētiem un licencētiem kuģiem, gan nozveja no nereģistrētiem un nelicencētiem mazapjoma zvejas kuģiem. Tas rada problēmas, jo šādi ziņojumi ir viens no galvenajiem dokumentiem, kurus izmanto vienkāršotu nozvejas sertifikātu izsniegšanā.

| (51) | Tā vietā, lai pārbaudītu un apstiprinātu nozvejas sertifikātos sniegtos datus, pamatojoties uz savu novērtējumu, BFAR balstās uz operatoru vai apstrādes uzņēmumu sniegto informāciju. Filipīnas nav izstrādājušas saskaņotu kontroles sistēmu, lai pārskatītu uzņēmumu izsekojamības procedūras. Piemēram, neraugoties uz lielo skaitu dokumentu, kas jāiesniedz pirms nozvejas sertifikāta (parastais un vienkāršotais) apstiprināšanas, BFAR nevar pārbaudīt, vai svars, kas norādīts nozvejas sertifikātā, ir pareizs, jo tas neveic pārbaudes rūpnīcās. Tāpēc nozvejas sertifikātu apstiprināšanu var uzskatīt par “aklu”, un pastāv reāls risks, ka NNN zvejā gūta nozveja var nokļūt eksporta plūsmās. |
| --- | --- |

(51)

Tā vietā, lai pārbaudītu un apstiprinātu nozvejas sertifikātos sniegtos datus, pamatojoties uz savu novērtējumu, BFAR balstās uz operatoru vai apstrādes uzņēmumu sniegto informāciju. Filipīnas nav izstrādājušas saskaņotu kontroles sistēmu, lai pārskatītu uzņēmumu izsekojamības procedūras. Piemēram, neraugoties uz lielo skaitu dokumentu, kas jāiesniedz pirms nozvejas sertifikāta (parastais un vienkāršotais) apstiprināšanas, BFAR nevar pārbaudīt, vai svars, kas norādīts nozvejas sertifikātā, ir pareizs, jo tas neveic pārbaudes rūpnīcās. Tāpēc nozvejas sertifikātu apstiprināšanu var uzskatīt par “aklu”, un pastāv reāls risks, ka NNN zvejā gūta nozveja var nokļūt eksporta plūsmās.

| (52) | Komisijas pirmā apmeklējuma laikā 2012. gadā tika konstatēti gadījumi, kad nepietiekami tikuši kontrolēti apstrādātie daudzumi, un daudzumi, kas iegūti pēc apstrādes, lielākoties bija tādi paši kā pirms apstrādes. Konservētu tunzivju gadījumā tas ir neiespējami, jo dažas zivju daļas ir jāizmet, un tas var liecināt par iespējamu NNN zvejas produktu iekļūšanu ražošanas un eksporta plūsmās. |
| --- | --- |

(52)

Komisijas pirmā apmeklējuma laikā 2012. gadā tika konstatēti gadījumi, kad nepietiekami tikuši kontrolēti apstrādātie daudzumi, un daudzumi, kas iegūti pēc apstrādes, lielākoties bija tādi paši kā pirms apstrādes. Konservētu tunzivju gadījumā tas ir neiespējami, jo dažas zivju daļas ir jāizmet, un tas var liecināt par iespējamu NNN zvejas produktu iekļūšanu ražošanas un eksporta plūsmās.

| (53) | Komisijas pirmā apmeklējuma laikā 2012. gadā tika konstatēts arī tas, ka uzņēmumi, kas pieprasīja nozvejas sertifikātu, neoficiāli tika pilnvaroti izdot nozvejas sertifikāta numuru, kurā jābūt vairākiem īpašiem kodiem, kā to noteicis BFAR (lai varētu identificēt, piemēram, eksportētāju vai reģionu), un kārtas numuru. Tā kā nav datubāzes vai elektroniskas sistēmas, šie numuri netiek kontrolēti, un tas rada zināmu risku, ka ļaunprātīgos nolūkos vienu un to pašu numuru var izmantot dažādiem sūtījumiem. |
| --- | --- |

(53)

Komisijas pirmā apmeklējuma laikā 2012. gadā tika konstatēts arī tas, ka uzņēmumi, kas pieprasīja nozvejas sertifikātu, neoficiāli tika pilnvaroti izdot nozvejas sertifikāta numuru, kurā jābūt vairākiem īpašiem kodiem, kā to noteicis BFAR (lai varētu identificēt, piemēram, eksportētāju vai reģionu), un kārtas numuru. Tā kā nav datubāzes vai elektroniskas sistēmas, šie numuri netiek kontrolēti, un tas rada zināmu risku, ka ļaunprātīgos nolūkos vienu un to pašu numuru var izmantot dažādiem sūtījumiem.

| (54) | Izsekojamības problēmu pastiprina nekontrolēta jūrā veikta pārkraušana citā kuģī. Zvejas produktu iekļūšana Filipīnu tirgū ir iespējama ar pārvadātājkuģiem, un, ņemot vērā nepilnības izkrāvumu kontrolē un izsekojamībā, kā paskaidrots 49. apsvērumā, pastāv risks, ka Filipīnās var tikt importētas zivis, kas gūtas NNN zvejā. Pārkraušana citā kuģī ir plaši izplatīta, jo lielākajā daļā komerciālās flotes zvejas darbību, izņemot lielos ar āķu jedām zvejojošos kuģus, kas zvejo IOTC apgabalā, palīdz pārvadātājkuģi, kas izkrauj zivis no zvejas kuģiem, kurus dēvē par nozvejotājkuģiem, un nogādā tās uz ostu vai apstrādes rūpnīcām. |
| --- | --- |

(54)

Izsekojamības problēmu pastiprina nekontrolēta jūrā veikta pārkraušana citā kuģī. Zvejas produktu iekļūšana Filipīnu tirgū ir iespējama ar pārvadātājkuģiem, un, ņemot vērā nepilnības izkrāvumu kontrolē un izsekojamībā, kā paskaidrots 49. apsvērumā, pastāv risks, ka Filipīnās var tikt importētas zivis, kas gūtas NNN zvejā. Pārkraušana citā kuģī ir plaši izplatīta, jo lielākajā daļā komerciālās flotes zvejas darbību, izņemot lielos ar āķu jedām zvejojošos kuģus, kas zvejo IOTC apgabalā, palīdz pārvadātājkuģi, kas izkrauj zivis no zvejas kuģiem, kurus dēvē par nozvejotājkuģiem, un nogādā tās uz ostu vai apstrādes rūpnīcām.

| (55) | Šajā sakarībā ir jāatgādina, ka nepietiekama pārkraušanas kontrole mazina iestāžu spēju kontrolēt nozveju, ko guvuši ar riņķvadiem zvejojošie kuģi, un tas rada risku, ka par nozveju var tik sniegti nepilnīgi dati. Ierobežotā patruļkuģu klātbūtne, ierobežotais nodrošinājums ar novērotājiem uz kuģa (izņemot periodos, kad aizliegts izmantot zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), piemēram, vasarā) un šobrīd vājais VMS darbības stāvoklis var arī veicināt NNN zvejas darbības. Ir arī nepilnības mazapjoma zvejniecību kontrolē, piemēram, ierobežota kontrole izkraušanas laikā un ierobežota uzraudzība jūrā. Turklāt visās pašvaldībās vēl nav ieviesta licencēšanas sistēma. |
| --- | --- |

(55)

Šajā sakarībā ir jāatgādina, ka nepietiekama pārkraušanas kontrole mazina iestāžu spēju kontrolēt nozveju, ko guvuši ar riņķvadiem zvejojošie kuģi, un tas rada risku, ka par nozveju var tik sniegti nepilnīgi dati. Ierobežotā patruļkuģu klātbūtne, ierobežotais nodrošinājums ar novērotājiem uz kuģa (izņemot periodos, kad aizliegts izmantot zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), piemēram, vasarā) un šobrīd vājais VMS darbības stāvoklis var arī veicināt NNN zvejas darbības. Ir arī nepilnības mazapjoma zvejniecību kontrolē, piemēram, ierobežota kontrole izkraušanas laikā un ierobežota uzraudzība jūrā. Turklāt visās pašvaldībās vēl nav ieviesta licencēšanas sistēma.

| (56) | Filipīnu iestādes dažādos iesniegtajos dokumentos ir atzinušas savu sistēmu trūkumus attiecībā uz izsekojamību. 25. februārī iesniegtajos dokumentos Filipīnas iepazīstināja ar izsekojamības nodrošināšanas noteikumiem. Tomēr Komisija līdz šim nav konstatējusi ievērojamus panākumus izsekojamības jomā. |
| --- | --- |

(56)

Filipīnu iestādes dažādos iesniegtajos dokumentos ir atzinušas savu sistēmu trūkumus attiecībā uz izsekojamību. 25. februārī iesniegtajos dokumentos Filipīnas iepazīstināja ar izsekojamības nodrošināšanas noteikumiem. Tomēr Komisija līdz šim nav konstatējusi ievērojamus panākumus izsekojamības jomā.

| (57) | Tāpēc, kā izklāstīts 46. līdz 54. apsvērumā, nepietiekama importa nozvejas sertifikātu un apstrādes uzņēmumu kontrole, kā arī vairāki iespējamie zivju iegūšanas avoti rada stimulu tāljūras flotei eksportēt NNN zvejas produktus kopā ar legāli nozvejotām zivīm neatkarīgi no tā, vai tās ir vietējos ūdeņos vai ārvalstu ūdeņos gūta nozveja. Jūrā veikto darbību (zveja un pārkraušana) ierobežotā kontrole vēl vairāk pastiprina šo problēmu, kā aprakstīts 3.2. iedaļas 67.–75. apsvērumā. |
| --- | --- |

(57)

Tāpēc, kā izklāstīts 46. līdz 54. apsvērumā, nepietiekama importa nozvejas sertifikātu un apstrādes uzņēmumu kontrole, kā arī vairāki iespējamie zivju iegūšanas avoti rada stimulu tāljūras flotei eksportēt NNN zvejas produktus kopā ar legāli nozvejotām zivīm neatkarīgi no tā, vai tās ir vietējos ūdeņos vai ārvalstu ūdeņos gūta nozveja. Jūrā veikto darbību (zveja un pārkraušana) ierobežotā kontrole vēl vairāk pastiprina šo problēmu, kā aprakstīts 3.2. iedaļas 67.–75. apsvērumā.

| (58) | Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodekss (FAO Rīcības kodekss) iesaka ieviest pārredzamību zivsaimniecības tiesību aktos un to sagatavošanas procesā, kā arī attiecīgos politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas un pārvaldības procesos (attiecīgi 6.13. punkts un 7.1.9. punkts). Tas nodrošina principus un standartus, kas piemērojami visu zvejniecību saglabāšanai, pārvaldībai un attīstībai un, citstarp, attiecas arī uz zivju un zvejas produktu zveju, apstrādi un tirdzniecību, zvejas darbībām un pētījumiem zivsaimniecības jomā. FAO Rīcības kodeksa 11.2. un 11.3. punktā norādīts precīzāk, ka starptautiskajai tirdzniecībai ar zivīm un zvejas produktiem nevajadzētu ietekmēt zivsaimniecības ilgtspējīgu attīstību un ka tai jābūt balstītai uz pārredzamiem pasākumiem, kā arī uz pārredzamiem, vienkāršiem un visaptverošiem tiesību aktiem, noteikumiem un administratīvajām procedūrām. |
| --- | --- |

(58)

Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodekss (FAO Rīcības kodekss) iesaka ieviest pārredzamību zivsaimniecības tiesību aktos un to sagatavošanas procesā, kā arī attiecīgos politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas un pārvaldības procesos (attiecīgi 6.13. punkts un 7.1.9. punkts). Tas nodrošina principus un standartus, kas piemērojami visu zvejniecību saglabāšanai, pārvaldībai un attīstībai un, citstarp, attiecas arī uz zivju un zvejas produktu zveju, apstrādi un tirdzniecību, zvejas darbībām un pētījumiem zivsaimniecības jomā. FAO Rīcības kodeksa 11.2. un 11.3. punktā norādīts precīzāk, ka starptautiskajai tirdzniecībai ar zivīm un zvejas produktiem nevajadzētu ietekmēt zivsaimniecības ilgtspējīgu attīstību un ka tai jābūt balstītai uz pārredzamiem pasākumiem, kā arī uz pārredzamiem, vienkāršiem un visaptverošiem tiesību aktiem, noteikumiem un administratīvajām procedūrām.

| (59) | Lai gan Filipīnu mērķis ir izveidot kopīgu zvejas kuģu reģistrācijas sistēmu, šobrīd eksistē kuģu reģistrācijas sistēma, ko uztur reģistrācijas iestāde (par jūras transportu atbildīgā iestāde (MARINA)), un zvejas licencēšanas sistēma. Situācijas novērtējums pirmajā Komisijas veiktā apmeklējuma laikā 2012. gadā liecina, ka kuģu reģistrācijas sistēmā pastāv būtiski trūkumi. Pastāv nekonsekvence starp kuģu skaitu, ko reģistrējusi MARINA un abas licencēšanas iestādes (Lauksaimniecības ministrija (BFAR) / vietējās pašvaldības vienības (LGU)), kā arī trūkst strukturētas sadarbības starp šīm struktūrām. Pēc Komisijas apmeklējumiem BFAR un MARINA noslēdza saprašanās memorandu par savstarpēju sadarbību. Turklāt liels skaits mazu zvejas kuģu, kas zvejo pašvaldību ūdeņos, nav reģistrēti atbildīgajās LGU (novērtēts, ka to īpatsvars ir aptuveni līdz pat 50 %), un tas sarežģī kontroles veikšanu. Turklāt Komisija apmeklējumu laikā konstatēja, ka pastāv nepilnības arī zvejas licenču pārvaldībā, jo dati izsniegtajās licencēs un iestāžu reģistrētie dati ir nepilnīgi. |
| --- | --- |

(59)

Lai gan Filipīnu mērķis ir izveidot kopīgu zvejas kuģu reģistrācijas sistēmu, šobrīd eksistē kuģu reģistrācijas sistēma, ko uztur reģistrācijas iestāde (par jūras transportu atbildīgā iestāde (MARINA)), un zvejas licencēšanas sistēma. Situācijas novērtējums pirmajā Komisijas veiktā apmeklējuma laikā 2012. gadā liecina, ka kuģu reģistrācijas sistēmā pastāv būtiski trūkumi. Pastāv nekonsekvence starp kuģu skaitu, ko reģistrējusi MARINA un abas licencēšanas iestādes (Lauksaimniecības ministrija (BFAR) / vietējās pašvaldības vienības (LGU)), kā arī trūkst strukturētas sadarbības starp šīm struktūrām. Pēc Komisijas apmeklējumiem BFAR un MARINA noslēdza saprašanās memorandu par savstarpēju sadarbību. Turklāt liels skaits mazu zvejas kuģu, kas zvejo pašvaldību ūdeņos, nav reģistrēti atbildīgajās LGU (novērtēts, ka to īpatsvars ir aptuveni līdz pat 50 %), un tas sarežģī kontroles veikšanu. Turklāt Komisija apmeklējumu laikā konstatēja, ka pastāv nepilnības arī zvejas licenču pārvaldībā, jo dati izsniegtajās licencēs un iestāžu reģistrētie dati ir nepilnīgi.

| (60) | Kuģu reģistrācijas nosacījumiem vajadzētu būt saistītiem ar zvejas licencēm, kā noteikts IPOA-IUU 40. pantā, un tiem jābūt skaidriem, pārredzamiem un publiski pieejamiem. Tomēr Filipīnās tika novērota liela neatbilstība starp reģistrēto komerciālās zvejas kuģu skaitu un valstī reģistrēto kuģu skaitu. Saskaņā ar MARINA datiem 2010. gadā tika reģistrēti tikai 3 700 zvejas kuģi, kuros ietilpst mazapjoma zvejas kuģi, bet 2011. gadā licence tika piešķirta gandrīz 8 000 komerciālās zvejas kuģiem. Tāpēc MARINA pārvaldītā datubāze nav atjaunināta, jo licenci saņēmušo kuģu ir vairāk par reģistrētajiem kuģiem, kas faktiski nav iespējams. Iekļaut mazapjoma zvejas kuģus un komerciālās zvejas kuģus vienā datubāzē nav pareizi, ņemot vērā to, ka LGU pareizus datus nesūta regulāri. Rezultātā kopējie dati ir nepareizi. Tas ļauj secināt, ka reģistrs netiek atjaunināts. |
| --- | --- |

(60)

Kuģu reģistrācijas nosacījumiem vajadzētu būt saistītiem ar zvejas licencēm, kā noteikts IPOA-IUU 40. pantā, un tiem jābūt skaidriem, pārredzamiem un publiski pieejamiem. Tomēr Filipīnās tika novērota liela neatbilstība starp reģistrēto komerciālās zvejas kuģu skaitu un valstī reģistrēto kuģu skaitu. Saskaņā ar MARINA datiem 2010. gadā tika reģistrēti tikai 3 700 zvejas kuģi, kuros ietilpst mazapjoma zvejas kuģi, bet 2011. gadā licence tika piešķirta gandrīz 8 000 komerciālās zvejas kuģiem. Tāpēc MARINA pārvaldītā datubāze nav atjaunināta, jo licenci saņēmušo kuģu ir vairāk par reģistrētajiem kuģiem, kas faktiski nav iespējams. Iekļaut mazapjoma zvejas kuģus un komerciālās zvejas kuģus vienā datubāzē nav pareizi, ņemot vērā to, ka LGU pareizus datus nesūta regulāri. Rezultātā kopējie dati ir nepareizi. Tas ļauj secināt, ka reģistrs netiek atjaunināts.

| (61) | Dažādie zvejas kuģu tipi (darbojas vietējā zvejniecībā un komerciālā zvejniecībā, sīkāk iedalīti mazos, vidēji lielos un lielos kuģos), dažādās zvejas licences (BFAR izdod komerciālās zvejas kuģiem, un LGU pēc saviem ieskatiem izdod mazapjoma zvejas kuģiem) un izrietošā licencēšanas sistēmas sarežģītība samazina iespēju izsekot zvejas darbības un uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumu īstenošanu. Ticamas un pilnīgas informācijas trūkums par kuģu reģistrāciju un licencēm tieši ietekmē iespēju izsniegt pareizus nozvejas sertifikātus. |
| --- | --- |

(61)

Dažādie zvejas kuģu tipi (darbojas vietējā zvejniecībā un komerciālā zvejniecībā, sīkāk iedalīti mazos, vidēji lielos un lielos kuģos), dažādās zvejas licences (BFAR izdod komerciālās zvejas kuģiem, un LGU pēc saviem ieskatiem izdod mazapjoma zvejas kuģiem) un izrietošā licencēšanas sistēmas sarežģītība samazina iespēju izsekot zvejas darbības un uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumu īstenošanu. Ticamas un pilnīgas informācijas trūkums par kuģu reģistrāciju un licencēm tieši ietekmē iespēju izsniegt pareizus nozvejas sertifikātus.

| (62) | Tā kā ir konstatēts, ka izsekojamība ir nepietiekama un Filipīnu iestādēm trūkst pieejamas informācijas par izkrautajām zivīm, tās nevar nodrošināt, ka zvejas produkti, kas nonāk Filipīnās vai Filipīnās esošos apstrādes uzņēmumos, nav gūti NNN zvejā, kā aprakstīts 43.–56. apsvērumā |
| --- | --- |

(62)

Tā kā ir konstatēts, ka izsekojamība ir nepietiekama un Filipīnu iestādēm trūkst pieejamas informācijas par izkrautajām zivīm, tās nevar nodrošināt, ka zvejas produkti, kas nonāk Filipīnās vai Filipīnās esošos apstrādes uzņēmumos, nav gūti NNN zvejā, kā aprakstīts 43.–56. apsvērumā

| (63) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 4. punkta b) apakšpunktu varētu secināt, ka Filipīnas nav izpildījušas pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām kā krasta un tirgus valstij uzlikti, lai novērstu NNN zvejā iegūtu produktu piekļuvi Filipīnu tirgum. |
| --- | --- |

(63)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 4. punkta b) apakšpunktu varētu secināt, ka Filipīnas nav izpildījušas pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām kā krasta un tirgus valstij uzlikti, lai novērstu NNN zvejā iegūtu produktu piekļuvi Filipīnu tirgum.

3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkta a), b), c) un d) apakšpunkts)

| (64) | Komisija vispirms analizēja, vai Filipīnu iestādes efektīvi sadarbojas ar Komisiju un reaģē uz Komisijas prasībām veikt izmeklēšanu, sniegt informāciju vai veikt turpmākus pasākumus attiecībā uz NNN zveju un ar to saistītām darbībām. |
| --- | --- |

(64)

Komisija vispirms analizēja, vai Filipīnu iestādes efektīvi sadarbojas ar Komisiju un reaģē uz Komisijas prasībām veikt izmeklēšanu, sniegt informāciju vai veikt turpmākus pasākumus attiecībā uz NNN zveju un ar to saistītām darbībām.

| (65) | Filipīnu iestādes, kas iesaistītas ES NNN zvejas regulā paredzētās nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanā, kopumā sadarbojas un reaģē uz pieprasījumiem sniegt informāciju vai veikt pārbaudes, taču sniegto atbilžu ticamību ierobežo pārredzamības trūkums un mazas vai neesošas iespējas nodrošināt zvejas produktu izsekojamību, kā izklāstīts lēmuma 3.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(65)

Filipīnu iestādes, kas iesaistītas ES NNN zvejas regulā paredzētās nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanā, kopumā sadarbojas un reaģē uz pieprasījumiem sniegt informāciju vai veikt pārbaudes, taču sniegto atbilžu ticamību ierobežo pārredzamības trūkums un mazas vai neesošas iespējas nodrošināt zvejas produktu izsekojamību, kā izklāstīts lēmuma 3.1. iedaļā.

| (66) | Otrkārt, saistībā ar vispārējo novērtējumu par to, kā Filipīnas ievēro prasību pildīt savus pienākumus kā karoga, ostas vai krasta valsts, Komisija arī analizēja, vai Filipīnas sadarbojas ar citām karoga valstīm NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(66)

Otrkārt, saistībā ar vispārējo novērtējumu par to, kā Filipīnas ievēro prasību pildīt savus pienākumus kā karoga, ostas vai krasta valsts, Komisija arī analizēja, vai Filipīnas sadarbojas ar citām karoga valstīm NNN zvejas apkarošanā.

| (67) | Kā minēts 46. apsvērumā, Filipīnām nav pieejama vajadzīgā informācija par to savu kuģu atrašanās vietu vai darbībām, kas darbojas trešo valstu ūdeņos, piemēram, Papua-Jaungvinejas ūdeņos. Lai gan sadarbība ir nepietiekama, Filipīnas joprojām ļauj kuģiem, kas peld ar tās karogu, zvejot trešo valstu ūdeņos, un tādēļ tās kā karoga valsts nevar uzņemties pilnu atbildību attiecībā uz savu kuģu darbībām ārpus Filipīnu ūdeņiem un informācijas patiesumu, apstiprinot nozvejas sertifikātus. |
| --- | --- |

(67)

Kā minēts 46. apsvērumā, Filipīnām nav pieejama vajadzīgā informācija par to savu kuģu atrašanās vietu vai darbībām, kas darbojas trešo valstu ūdeņos, piemēram, Papua-Jaungvinejas ūdeņos. Lai gan sadarbība ir nepietiekama, Filipīnas joprojām ļauj kuģiem, kas peld ar tās karogu, zvejot trešo valstu ūdeņos, un tādēļ tās kā karoga valsts nevar uzņemties pilnu atbildību attiecībā uz savu kuģu darbībām ārpus Filipīnu ūdeņiem un informācijas patiesumu, apstiprinot nozvejas sertifikātus.

| (68) | Treškārt, karoga valsts pienākumos ietilpst prasība administratīvos, tehniskos un sociālos jautājumos efektīvi īstenot savu jurisdikciju un kontroli pār kuģiem, kuri peld ar tās karogu, kā noteikts UNCLOS 94. pantā un IPOA IUU. IPOA IUU 24. punktā karoga valstīm ieteikts nodrošināt visaptverošu un reālu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību, sākot no izkraušanas vietas līdz galamērķim, tostarp ieviest kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) saskaņā ar attiecīgajiem valsts, reģionālajiem un starptautiskajiem standartiem. Tas ietver prasību, lai uz tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem būtu uzstādīta VMS. Tas ietver arī pienākumu iesniegt zvejas žurnālā reģistrēto informāciju par nozveju, par ko Komisija pirmā apmeklējuma laikā 2012. gada janvārī konstatēja, ka Filipīnās tas tiek darīts tikai licences atjaunošanas laikā, ko veic ik pēc trim gadiem. Pārbaužu rezultāti liecina, ka Filipīnas nav izpildījušas saskaņā ar UNCLOS paredzētos pienākumus un nav ņēmušas vērā ieteikumus, kas iekļauti IPOA IUU, jo īpaši par Filipīnu kontroli pār savu floti, un pieņemtajiem un īstenotajiem pārraudzības, kontroles un uzraudzības pasākumiem. |
| --- | --- |

(68)

Treškārt, karoga valsts pienākumos ietilpst prasība administratīvos, tehniskos un sociālos jautājumos efektīvi īstenot savu jurisdikciju un kontroli pār kuģiem, kuri peld ar tās karogu, kā noteikts UNCLOS 94. pantā un IPOA IUU. IPOA IUU 24. punktā karoga valstīm ieteikts nodrošināt visaptverošu un reālu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību, sākot no izkraušanas vietas līdz galamērķim, tostarp ieviest kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) saskaņā ar attiecīgajiem valsts, reģionālajiem un starptautiskajiem standartiem. Tas ietver prasību, lai uz tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem būtu uzstādīta VMS. Tas ietver arī pienākumu iesniegt zvejas žurnālā reģistrēto informāciju par nozveju, par ko Komisija pirmā apmeklējuma laikā 2012. gada janvārī konstatēja, ka Filipīnās tas tiek darīts tikai licences atjaunošanas laikā, ko veic ik pēc trim gadiem. Pārbaužu rezultāti liecina, ka Filipīnas nav izpildījušas saskaņā ar UNCLOS paredzētos pienākumus un nav ņēmušas vērā ieteikumus, kas iekļauti IPOA IUU, jo īpaši par Filipīnu kontroli pār savu floti, un pieņemtajiem un īstenotajiem pārraudzības, kontroles un uzraudzības pasākumiem.

| (69) | Filipīnu grūtības kontrolēt savu floti ir daļēji saistītas ar administratīvo spēju trūkumu, jo zvejas flote ir lielāka par spēju kontrolēt kuģus. Komisija novēroja būtisku neatbilstību starp Filipīnu administratīvajām spējām uzraudzīt un kontrolēt to kuģu zvejas darbības, kuri darbojas Filipīnu ūdeņos, un reģistrēto kuģu / izsniegto zvejas licenču skaitu (aptuveni 9 300 komerciālās zvejas kuģiem un aptuveni 470 000bancas). Šī situācija apstiprina, ka salīdzinājumā ar zvejas darbību apmēriem ūdeņos, kas ir tās jurisdikcijā, Filipīnām ir nepietiekamas noteikumu izpildes spējas, neskatoties uz personāla un budžeta resursu pieaugumu, kas paredzēts 2014. gadā. Komisija uzskata, ka Filipīnu iestādēm trūkstošie līdzekļi, lai varētu veikt pasākumus jūrā, ierobežo jebkādus noteikumu izpildes centienus. |
| --- | --- |

(69)

Filipīnu grūtības kontrolēt savu floti ir daļēji saistītas ar administratīvo spēju trūkumu, jo zvejas flote ir lielāka par spēju kontrolēt kuģus. Komisija novēroja būtisku neatbilstību starp Filipīnu administratīvajām spējām uzraudzīt un kontrolēt to kuģu zvejas darbības, kuri darbojas Filipīnu ūdeņos, un reģistrēto kuģu / izsniegto zvejas licenču skaitu (aptuveni 9 300 komerciālās zvejas kuģiem un aptuveni 470 000bancas). Šī situācija apstiprina, ka salīdzinājumā ar zvejas darbību apmēriem ūdeņos, kas ir tās jurisdikcijā, Filipīnām ir nepietiekamas noteikumu izpildes spējas, neskatoties uz personāla un budžeta resursu pieaugumu, kas paredzēts 2014. gadā. Komisija uzskata, ka Filipīnu iestādēm trūkstošie līdzekļi, lai varētu veikt pasākumus jūrā, ierobežo jebkādus noteikumu izpildes centienus.

| (70) | Filipīnas 2012. gadā pieņēma Zivsaimniecības administratīvo rīkojumu Nr. 241 par noteikumiem un kuģu satelītnovērošanas sistēmas ieviešanu tāljūrā. Rīkojumā prasīts, ka VMS jāuzstāda uz visiem licenci saņēmušajiem komerciālās zvejas kuģiem, kas peld ar Filipīnu karogu un kuriem BFAR ir atļāvusi darboties tāljūrā, un arī uz tiem zvejas kuģiem, kuriem ir piekļuves tiesības zvejot citu valstu EEZ. Rīkojumā noteikts, ka VMS vispirms jāuzstāda uz visiem Filipīnu karoga kuģiem, kuriem atļauts veikt tunzivju zveju tāljūrā vai kuriem ir piekļuves tiesības zvejot citu valstu EEZ. Grafiks, kādā VMS pēc tam uzstāda uz citiem zvejas kuģiem / zvejas rīkiem, kas darbojas pārējos zvejas apgabalos, tiks noteikts turpmākās apspriedēs ar ieinteresētajām aprindām, ja vien citādi nav paredzēts citos tiesību aktos un spēkā esošajos zivsaimniecības administratīvajos rīkojumos. Līdz šim konstatētie fakti liecina, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem noteikumiem, Filipīnas ir tikai daļēji īstenojušas ar VMS saistītos pienākumus. |
| --- | --- |

(70)

Filipīnas 2012. gadā pieņēma Zivsaimniecības administratīvo rīkojumu Nr. 241 par noteikumiem un kuģu satelītnovērošanas sistēmas ieviešanu tāljūrā. Rīkojumā prasīts, ka VMS jāuzstāda uz visiem licenci saņēmušajiem komerciālās zvejas kuģiem, kas peld ar Filipīnu karogu un kuriem BFAR ir atļāvusi darboties tāljūrā, un arī uz tiem zvejas kuģiem, kuriem ir piekļuves tiesības zvejot citu valstu EEZ. Rīkojumā noteikts, ka VMS vispirms jāuzstāda uz visiem Filipīnu karoga kuģiem, kuriem atļauts veikt tunzivju zveju tāljūrā vai kuriem ir piekļuves tiesības zvejot citu valstu EEZ. Grafiks, kādā VMS pēc tam uzstāda uz citiem zvejas kuģiem / zvejas rīkiem, kas darbojas pārējos zvejas apgabalos, tiks noteikts turpmākās apspriedēs ar ieinteresētajām aprindām, ja vien citādi nav paredzēts citos tiesību aktos un spēkā esošajos zivsaimniecības administratīvajos rīkojumos. Līdz šim konstatētie fakti liecina, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem noteikumiem, Filipīnas ir tikai daļēji īstenojušas ar VMS saistītos pienākumus.

| (71) | Kā Filipīnas norādīja Komisijai iesniegtajā NPOA IUU, VMS attiecas uz Filipīnu karoga zvejas kuģiem, kas darbojas tāljūras zonā Nr. 1 un zvejas vietās, kas ir citu RZPO jurisdikcijā. Saskaņā ar Zivsaimniecības administratīvo rīkojumu Nr. 241 visiem Filipīnu karoga zvejas kuģiem, kas darbojas tāljūrā, ir pienākums uzstādīt VMS uztvērējraidītājus. Tomēr Filipīnas Komisijai nav sniegušas informāciju par to nodomiem un plāniem pakāpeniski paplašināt VMS piemērošanas jomu, to uzstādot uz zvejas kuģiem, kas darbojas Filipīnu EEZ, kā tas ir prasīts UNCLOS 94. pantā un IPOA-IUU 24. pantā, lai nodrošinātu visaptverošu un reālu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību. |
| --- | --- |

(71)

Kā Filipīnas norādīja Komisijai iesniegtajā NPOA IUU, VMS attiecas uz Filipīnu karoga zvejas kuģiem, kas darbojas tāljūras zonā Nr. 1 un zvejas vietās, kas ir citu RZPO jurisdikcijā. Saskaņā ar Zivsaimniecības administratīvo rīkojumu Nr. 241 visiem Filipīnu karoga zvejas kuģiem, kas darbojas tāljūrā, ir pienākums uzstādīt VMS uztvērējraidītājus. Tomēr Filipīnas Komisijai nav sniegušas informāciju par to nodomiem un plāniem pakāpeniski paplašināt VMS piemērošanas jomu, to uzstādot uz zvejas kuģiem, kas darbojas Filipīnu EEZ, kā tas ir prasīts UNCLOS 94. pantā un IPOA-IUU 24. pantā, lai nodrošinātu visaptverošu un reālu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību.

| (72) | Pirmā Komisijas apmeklējuma laikā Filipīnās 2012. gadā Komisija konstatēja, ka Zvejas uzraudzības centrs (FMC) bija tikai izveides/izmēģinājuma stadijā. Turklāt Filipīnu FMC nebija pieejami VMS darbības dati, it īpaši par Filipīnu karoga kuģiem, kas darbojas Papua-Jaungvinejas ūdeņos. Turklāt VMS uzstādīšana nebija obligāta virknei kuģu. Kuģu skaits, kas faktiski paziņoja datus Filipīnu iestādēm, bija nenozīmīgs. Saskaņā ar informāciju, kas tika ievākta apmeklējuma laikā 2012. gadā, no 613 Filipīnu karoga kuģiem, kas tolaik bija reģistrēti WCPFC, tikai par 53 kuģiem Filipīnu iestādēm bija “tikai skatīšanas” piekļuve VMS. Šīs “tikai skatīšanas” piekļuves tiesības faktiski bija ekrānuzņēmums ar informāciju par kuģiem, kas ienāk starptautiskajos ūdeņos WCPFC konvencijas apgabalā un iziet no tiem, bet ne faktisko atrašanās vietu. Tika arī ziņots par problēmām attiecībā uz VMS uzstādīšanu uz zvejas kuģiem, kas darbojas ICCAT un IOTC apgabalos. 2014. gada 15. maija paziņojumā Filipīnas informēja, ka kompetentā iestāde no Papua-Jaungvinejas iestādēm patlaban saņem VMS noteiktās atrašanās vietas tikai par dažiem Filipīnu nozvejotājkuģiem. Turklāt saskaņā ar Filipīnu sniegto informāciju tās nesaņem VMS datus par pārvadātājkuģiem, kas Papua-Jaungvinejas ūdeņos darbojas kopā ar nozvejotājkuģiem. |
| --- | --- |

(72)

Pirmā Komisijas apmeklējuma laikā Filipīnās 2012. gadā Komisija konstatēja, ka Zvejas uzraudzības centrs (FMC) bija tikai izveides/izmēģinājuma stadijā. Turklāt Filipīnu FMC nebija pieejami VMS darbības dati, it īpaši par Filipīnu karoga kuģiem, kas darbojas Papua-Jaungvinejas ūdeņos. Turklāt VMS uzstādīšana nebija obligāta virknei kuģu. Kuģu skaits, kas faktiski paziņoja datus Filipīnu iestādēm, bija nenozīmīgs. Saskaņā ar informāciju, kas tika ievākta apmeklējuma laikā 2012. gadā, no 613 Filipīnu karoga kuģiem, kas tolaik bija reģistrēti WCPFC, tikai par 53 kuģiem Filipīnu iestādēm bija “tikai skatīšanas” piekļuve VMS. Šīs “tikai skatīšanas” piekļuves tiesības faktiski bija ekrānuzņēmums ar informāciju par kuģiem, kas ienāk starptautiskajos ūdeņos WCPFC konvencijas apgabalā un iziet no tiem, bet ne faktisko atrašanās vietu. Tika arī ziņots par problēmām attiecībā uz VMS uzstādīšanu uz zvejas kuģiem, kas darbojas ICCAT un IOTC apgabalos. 2014. gada 15. maija paziņojumā Filipīnas informēja, ka kompetentā iestāde no Papua-Jaungvinejas iestādēm patlaban saņem VMS noteiktās atrašanās vietas tikai par dažiem Filipīnu nozvejotājkuģiem. Turklāt saskaņā ar Filipīnu sniegto informāciju tās nesaņem VMS datus par pārvadātājkuģiem, kas Papua-Jaungvinejas ūdeņos darbojas kopā ar nozvejotājkuģiem.

| (73) | Turklāt Filipīnu iestādēm nebija pilnīga priekšstata par savas valsts kuģiem vai trešo valstu kuģiem, kas, iespējams, darbojas Filipīnu EEZ. |
| --- | --- |

(73)

Turklāt Filipīnu iestādēm nebija pilnīga priekšstata par savas valsts kuģiem vai trešo valstu kuģiem, kas, iespējams, darbojas Filipīnu EEZ.

| (74) | Kompetentajām iestādēm nav arī informācijas par zvejas piepūli, ar kādu Filipīnu kuģi darbojas Papua-Jaungvinejas ūdeņos. |
| --- | --- |

(74)

Kompetentajām iestādēm nav arī informācijas par zvejas piepūli, ar kādu Filipīnu kuģi darbojas Papua-Jaungvinejas ūdeņos.

| (75) | Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ Filipīnas nav ievērojušas UNCLOS 94. pantu. Šādas operatīvās nepilnības ir pretrunā IPOA IUU 24. punktam. |
| --- | --- |

(75)

Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ Filipīnas nav ievērojušas UNCLOS 94. pantu. Šādas operatīvās nepilnības ir pretrunā IPOA IUU 24. punktam.

| (76) | Ceturtkārt, attiecībā uz reāliem izpildes pasākumiem IPOA IUU 21. punktā dalībvalstīm ieteikts nodrošināt, lai sankcijas par NNN zveju būtu pietiekami smagas, lai reāli aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju un atņemtu pārkāpējiem ieguvumus no NNN zvejas. Kā paskaidrots turpmāk, Filipīnām nav tiesiskā regulējuma vai kontroles pār savu floti un ūdeņiem, kas vajadzīga, lai pienācīgi sodītu pārkāpējus. |
| --- | --- |

(76)

Ceturtkārt, attiecībā uz reāliem izpildes pasākumiem IPOA IUU 21. punktā dalībvalstīm ieteikts nodrošināt, lai sankcijas par NNN zveju būtu pietiekami smagas, lai reāli aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju un atņemtu pārkāpējiem ieguvumus no NNN zvejas. Kā paskaidrots turpmāk, Filipīnām nav tiesiskā regulējuma vai kontroles pār savu floti un ūdeņiem, kas vajadzīga, lai pienācīgi sodītu pārkāpējus.

| (77) | Pamatojoties uz informāciju, kas iegūta Komisijas apmeklējumu laikā, tika arī konstatēts, ka par NNN zvejas darbībām nav izveidota pietiekama sankciju sistēma, un sankcijas nav efektīvas atbilstības nodrošināšanai un neattur no pārkāpumiem to izdarīšanas vietā, un neatņem pārkāpējiem ieguvumus no nelikumīgām darbībām. |
| --- | --- |

(77)

Pamatojoties uz informāciju, kas iegūta Komisijas apmeklējumu laikā, tika arī konstatēts, ka par NNN zvejas darbībām nav izveidota pietiekama sankciju sistēma, un sankcijas nav efektīvas atbilstības nodrošināšanai un neattur no pārkāpumiem to izdarīšanas vietā, un neatņem pārkāpējiem ieguvumus no nelikumīgām darbībām.

| (78) | Attiecībā uz Filipīnu ieviestajiem noteikumu izpildes pasākumiem Komisijas veiktā apmeklējuma laikā atklājās, ka ir nepieciešams pārskatīt sankcijas, ko piemēro par pārkāpumiem, kā paredzēts Republikas aktā Nr. 8550 vai Filipīnu 1998. gada Zvejniecības kodeksā (RA 8550), kas ir galvenais valstī šobrīd spēkā esošais zivsaimniecības tiesību akts. |
| --- | --- |

(78)

Attiecībā uz Filipīnu ieviestajiem noteikumu izpildes pasākumiem Komisijas veiktā apmeklējuma laikā atklājās, ka ir nepieciešams pārskatīt sankcijas, ko piemēro par pārkāpumiem, kā paredzēts Republikas aktā Nr. 8550 vai Filipīnu 1998. gada Zvejniecības kodeksā (RA 8550), kas ir galvenais valstī šobrīd spēkā esošais zivsaimniecības tiesību akts.

| (79) | Filipīnu iestādes iesniegtajos dokumentos ir atzinušas, ka tās nav ieviesušas preventīvu sankciju sistēmu. Pašreizējais sankciju apmērs ir nepietiekams un nav proporcionāls pārkāpumu smagumam, pārkāpumu potenciālajai ietekmei uz zvejas resursiem un potenciālajam ieguvumam, kas pārkāpējiem varētu rasties no šādām nelikumīgām darbībām. Piemēram, par koraļļu rifa iznīcināšanu Kotabato piekrastē, kura vērtība ir EUR 11,5 miljardi, likumpārkāpējs tiktu sodīts ar PHP 2 000–20 000 (aptuveni EUR 32–320) lielu naudassodu. |
| --- | --- |

(79)

Filipīnu iestādes iesniegtajos dokumentos ir atzinušas, ka tās nav ieviesušas preventīvu sankciju sistēmu. Pašreizējais sankciju apmērs ir nepietiekams un nav proporcionāls pārkāpumu smagumam, pārkāpumu potenciālajai ietekmei uz zvejas resursiem un potenciālajam ieguvumam, kas pārkāpējiem varētu rasties no šādām nelikumīgām darbībām. Piemēram, par koraļļu rifa iznīcināšanu Kotabato piekrastē, kura vērtība ir EUR 11,5 miljardi, likumpārkāpējs tiktu sodīts ar PHP 2 000–20 000 (aptuveni EUR 32–320) lielu naudassodu.

| (80) | Pēc Komisijas apmeklējumiem 2012. gadā Filipīnu iestādes iesniedza projektu, ar kuru groza Filipīnu 1998. gada Zvejniecības kodeksu. Šķiet, ka ierosinātais naudassods, lai gan lielāks par to, kas paredzēts spēkā esošajos tiesību aktos, joprojām nav pietiekami bargs, lai pārkāpējiem reāli atņemtu ieguvumus no NNN zvejas. Piemēram, saskaņā ar šo projektu naudassods, kas paredzēts par koraļļu rifiem un citiem jūras biotopiem kaitējošu zvejas rīku izmantošanu un kas šajā projektā ir viens no lielākajiem naudassodiem, ir trīs reizes lielāks par zivju vērtību, kas nozvejotas zvejas darbību laikā, vai divi miljoni PHP (aptuveni EUR 35 000) atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Ir skaidrs, ka naudassoda apmērs nav pietiekams, ņemot vērā koraļļu rifu augsto ekonomisko vērtību, kā minēts 79. apsvērumā. Turklāt projekts ir iesniegts Senātā un Pārstāvju palātā, bet tas vēl nav pieņemts, un tāpēc nav juridiski saistošs. Filipīnu iestādes nav iesniegušas precīzu grafiku minētā projekta ieviešanai un īstenošanai. |
| --- | --- |

(80)

Pēc Komisijas apmeklējumiem 2012. gadā Filipīnu iestādes iesniedza projektu, ar kuru groza Filipīnu 1998. gada Zvejniecības kodeksu. Šķiet, ka ierosinātais naudassods, lai gan lielāks par to, kas paredzēts spēkā esošajos tiesību aktos, joprojām nav pietiekami bargs, lai pārkāpējiem reāli atņemtu ieguvumus no NNN zvejas. Piemēram, saskaņā ar šo projektu naudassods, kas paredzēts par koraļļu rifiem un citiem jūras biotopiem kaitējošu zvejas rīku izmantošanu un kas šajā projektā ir viens no lielākajiem naudassodiem, ir trīs reizes lielāks par zivju vērtību, kas nozvejotas zvejas darbību laikā, vai divi miljoni PHP (aptuveni EUR 35 000) atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Ir skaidrs, ka naudassoda apmērs nav pietiekams, ņemot vērā koraļļu rifu augsto ekonomisko vērtību, kā minēts 79. apsvērumā. Turklāt projekts ir iesniegts Senātā un Pārstāvju palātā, bet tas vēl nav pieņemts, un tāpēc nav juridiski saistošs. Filipīnu iestādes nav iesniegušas precīzu grafiku minētā projekta ieviešanai un īstenošanai.

| (81) | Turklāt spēkā esošajos tiesību aktos nav iekļauta NNN zvejas definīcija, noteikumi par smagiem pārkāpumiem vai īpašas sankcijas likumpārkāpējiem. Jaunajā projektā paredzēta NNN zvejas definīcija un cīņa pret likumpārkāpējiem. Tomēr tas neietver administratīvus uzraudzības pasākumus sistemātiskā veidā. Turklāt, lai gan Filipīnu iesniegtais projekts paplašina 1998. gada Zvejniecības kodeksa piemērošanas jomu uz darbībām, kas ir izdarītas tāljūrā vai trešo valstu ūdeņos, pašreiz spēkā esošie tiesību akti attiecas tikai uz Filipīnu jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem. Līdz ar to Filipīnu iestādēm nav juridiska pamata piemērot sankcijas par NNN zvejas darbībām, ko veic kuģi, kas peld ar Filipīnu karogu un darbojas ārpus valsts jurisdikcijas. |
| --- | --- |

(81)

Turklāt spēkā esošajos tiesību aktos nav iekļauta NNN zvejas definīcija, noteikumi par smagiem pārkāpumiem vai īpašas sankcijas likumpārkāpējiem. Jaunajā projektā paredzēta NNN zvejas definīcija un cīņa pret likumpārkāpējiem. Tomēr tas neietver administratīvus uzraudzības pasākumus sistemātiskā veidā. Turklāt, lai gan Filipīnu iesniegtais projekts paplašina 1998. gada Zvejniecības kodeksa piemērošanas jomu uz darbībām, kas ir izdarītas tāljūrā vai trešo valstu ūdeņos, pašreiz spēkā esošie tiesību akti attiecas tikai uz Filipīnu jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem. Līdz ar to Filipīnu iestādēm nav juridiska pamata piemērot sankcijas par NNN zvejas darbībām, ko veic kuģi, kas peld ar Filipīnu karogu un darbojas ārpus valsts jurisdikcijas.

| (82) | Tādēļ sankcijas to pašreizējā veidā nav visaptverošas un pietiekami bargas, lai nodrošinātu to preventīvo funkciju. Sankciju apmērs nav pietiekams, lai nodrošinātu atbilstību, lai atturētu no pārkāpumiem jebkurā vietā un atņemtu likumpārkāpējiem labumu, kas rodas no nelikumīgajām darbībām, kā noteikts WCPFC konvencijas 25. panta 7. punktā. Turklāt iespēju uzlikt sankcijas un reāli veikt pasākumus pēc pārkāpumiem vēl vairāk mazina skaidrības un pārredzamības trūkums tiesību aktos un procedūrās, jo īpaši saistībā ar kuģu reģistrāciju un licencēšanu, informācijas un datu izsekojamību un ticamību par izkrāvumiem un nozveju (kā aprakstīts 45.–62. apsvērumā), kā arī saistībā ar resursu saglabāšanu un pārvaldību (kā aprakstīts 100.–102. apsvērumā). Šāda situācija ļoti apgrūtina noteikumu efektīvu izpildi un NNN zvejas pārkāpumu noteikšanu. Filipīnu veikums attiecībā uz reāliem noteikumu izpildes pasākumiem neatbilst tās pienākumiem saskaņā ar UNCLOS 94. pantu vai saskaņā ar ieteikumiem IPOA IUU 21. punktā. |
| --- | --- |

(82)

Tādēļ sankcijas to pašreizējā veidā nav visaptverošas un pietiekami bargas, lai nodrošinātu to preventīvo funkciju. Sankciju apmērs nav pietiekams, lai nodrošinātu atbilstību, lai atturētu no pārkāpumiem jebkurā vietā un atņemtu likumpārkāpējiem labumu, kas rodas no nelikumīgajām darbībām, kā noteikts WCPFC konvencijas 25. panta 7. punktā. Turklāt iespēju uzlikt sankcijas un reāli veikt pasākumus pēc pārkāpumiem vēl vairāk mazina skaidrības un pārredzamības trūkums tiesību aktos un procedūrās, jo īpaši saistībā ar kuģu reģistrāciju un licencēšanu, informācijas un datu izsekojamību un ticamību par izkrāvumiem un nozveju (kā aprakstīts 45.–62. apsvērumā), kā arī saistībā ar resursu saglabāšanu un pārvaldību (kā aprakstīts 100.–102. apsvērumā). Šāda situācija ļoti apgrūtina noteikumu efektīvu izpildi un NNN zvejas pārkāpumu noteikšanu. Filipīnu veikums attiecībā uz reāliem noteikumu izpildes pasākumiem neatbilst tās pienākumiem saskaņā ar UNCLOS 94. pantu vai saskaņā ar ieteikumiem IPOA IUU 21. punktā.

| (83) | Saskaņā ar UNCLOS 63. un 64. pantu krasta un karoga valstīm jāsadarbojas attiecībā uz transzonāliem un tālu migrējošiem zivju krājumiem. Turklāt FAO Rīcības kodeksa 7.1.3. punktā ieteikts, ka valstīm, kas iesaistītas transzonālo un pārrobežu zivju krājumu izmantošanā, ir jāizveido divpusējs nolīgums par organizatoriskiem pasākumiem, lai garantētu reālu sadarbību ar mērķi nodrošināt resursu reālu saglabāšanu un pārvaldību. Šis jautājums ir sīkāk aprakstīts IPOA IUU 28. un 51. punktā, kurā sīki izklāstītas tiešas valstu sadarbības metodes, tostarp krasta valstīm pieejamo datu vai informācijas apmaiņa. Filipīnu un Papua-Jaungvinejas nedalīšanās ar informāciju, kas ļautu salīdzināt informāciju, kura vajadzīga, lai apstiprinātu nozvejas sertifikātus, ierobežo šo noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(83)

Saskaņā ar UNCLOS 63. un 64. pantu krasta un karoga valstīm jāsadarbojas attiecībā uz transzonāliem un tālu migrējošiem zivju krājumiem. Turklāt FAO Rīcības kodeksa 7.1.3. punktā ieteikts, ka valstīm, kas iesaistītas transzonālo un pārrobežu zivju krājumu izmantošanā, ir jāizveido divpusējs nolīgums par organizatoriskiem pasākumiem, lai garantētu reālu sadarbību ar mērķi nodrošināt resursu reālu saglabāšanu un pārvaldību. Šis jautājums ir sīkāk aprakstīts IPOA IUU 28. un 51. punktā, kurā sīki izklāstītas tiešas valstu sadarbības metodes, tostarp krasta valstīm pieejamo datu vai informācijas apmaiņa. Filipīnu un Papua-Jaungvinejas nedalīšanās ar informāciju, kas ļautu salīdzināt informāciju, kura vajadzīga, lai apstiprinātu nozvejas sertifikātus, ierobežo šo noteikumu piemērošanu.

| (84) | Šajā sakarībā WCPFC konvencijas (7) 25. panta 10. punktā ir noteikts, ka katrs minētās komisijas loceklis gadījumā, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka zvejas kuģis, kas peld ar citas valsts karogu, ir iesaistījies darbībā, kas mazina to saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, kas skar konvencijas apgabalu, par to ziņo attiecīgajai karoga valstij. Tomēr Papua-Jaungvineja un Filipīnas savstarpēji neapmainās ar VMS informāciju, kas uzskatāma par ārkārtīgi svarīgu, lai kuģi ievērotu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Tas ietekmē šā noteikuma īstenošanu. |
| --- | --- |

(84)

Šajā sakarībā WCPFC konvencijas (7) 25. panta 10. punktā ir noteikts, ka katrs minētās komisijas loceklis gadījumā, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka zvejas kuģis, kas peld ar citas valsts karogu, ir iesaistījies darbībā, kas mazina to saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, kas skar konvencijas apgabalu, par to ziņo attiecīgajai karoga valstij. Tomēr Papua-Jaungvineja un Filipīnas savstarpēji neapmainās ar VMS informāciju, kas uzskatāma par ārkārtīgi svarīgu, lai kuģi ievērotu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Tas ietekmē šā noteikuma īstenošanu.

| (85) | Attiecībā uz analizēto NNN zvejas gadījumu vēsturi, būtību, apstākļiem, pakāpi un smagumu iespēju novērtēt šos elementus vienlīdz negatīvi ietekmē aprakstītais skaidrības un pārredzamības trūkums. Šādu nepilnību rezultātā nav iespējams ticamā veidā noteikt iespējamo ar NNN zveju saistīto darbību dimensiju. Tomēr vispārzināms ir fakts, ka pārredzamības trūkums apvienojumā ar reālas kontroles neiespējamību veicina nelikumīgas darbības. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz analizēto NNN zvejas gadījumu vēsturi, būtību, apstākļiem, pakāpi un smagumu iespēju novērtēt šos elementus vienlīdz negatīvi ietekmē aprakstītais skaidrības un pārredzamības trūkums. Šādu nepilnību rezultātā nav iespējams ticamā veidā noteikt iespējamo ar NNN zveju saistīto darbību dimensiju. Tomēr vispārzināms ir fakts, ka pārredzamības trūkums apvienojumā ar reālas kontroles neiespējamību veicina nelikumīgas darbības.

| (86) | Attiecībā uz Filipīnu iestāžu pašreizējām iespējām jāatzīmē, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (8) Filipīnas tiek uzskatītas par vidēja līmeņa attīstības valsti (2012. gadā 114. no 186 valstīm). To apstiprina arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (9), II pielikums, kur Filipīnas ir iekļautas to valstu un teritoriju kategorijā, kurās ir vidēji zemi ienākumi, kā arī 2013. gada 1. janvārī publicētā informācija no Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Palīdzības komitejas (OECD/DAC) par 2012. gadu (10). Šajā sakarā ierobežotās kompetento iestāžu finansiālās un administratīvās iespējas var uzskatīt par vienu no faktoriem, kas mazina Filipīnu spēju pildīt sadarbības un noteikumu izpildes pienākumus. |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz Filipīnu iestāžu pašreizējām iespējām jāatzīmē, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (8) Filipīnas tiek uzskatītas par vidēja līmeņa attīstības valsti (2012. gadā 114. no 186 valstīm). To apstiprina arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (9), II pielikums, kur Filipīnas ir iekļautas to valstu un teritoriju kategorijā, kurās ir vidēji zemi ienākumi, kā arī 2013. gada 1. janvārī publicētā informācija no Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Palīdzības komitejas (OECD/DAC) par 2012. gadu (10). Šajā sakarā ierobežotās kompetento iestāžu finansiālās un administratīvās iespējas var uzskatīt par vienu no faktoriem, kas mazina Filipīnu spēju pildīt sadarbības un noteikumu izpildes pienākumus.

| (87) | Tomēr būtu jāņem vērā tas, ka Filipīnu administratīvās spējas tiek nepārtraukti stiprinātas ar Savienības finansiālā un tehniskā atbalsta palīdzību. Konkrētāk, Savienība 2011. gadā Filipīnās jau ir finansējusi īpašus tehniskās palīdzības pasākumus attiecībā uz cīņu pret NNN zveju (11). Turklāt 2013. gada 22.–26. jūlijā Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras palīdzību un pēc Filipīnu iestāžu pieprasījuma organizēja kapacitātes palielināšanas darbsemināru Manilā, koncentrējoties uz ostas valsts pasākumiem un riska analīzi. |
| --- | --- |

(87)

Tomēr būtu jāņem vērā tas, ka Filipīnu administratīvās spējas tiek nepārtraukti stiprinātas ar Savienības finansiālā un tehniskā atbalsta palīdzību. Konkrētāk, Savienība 2011. gadā Filipīnās jau ir finansējusi īpašus tehniskās palīdzības pasākumus attiecībā uz cīņu pret NNN zveju (11). Turklāt 2013. gada 22.–26. jūlijā Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras palīdzību un pēc Filipīnu iestāžu pieprasījuma organizēja kapacitātes palielināšanas darbsemināru Manilā, koncentrējoties uz ostas valsts pasākumiem un riska analīzi.

| (88) | Neatkarīgi no (86). un (87). apsvērumā sniegtās analīzes jāatzīmē, ka 2012. gada apmeklējumos iegūtā informācija nedod pamatu uzskatīt, ka Filipīnu iestādēm trūkst finanšu resursu, drīzāk tām nav nepieciešamās tiesiskās un administratīvās vides un pilnvaru efektīvi un reāli pildīt savus pienākumus. |
| --- | --- |

(88)

Neatkarīgi no (86). un (87). apsvērumā sniegtās analīzes jāatzīmē, ka 2012. gada apmeklējumos iegūtā informācija nedod pamatu uzskatīt, ka Filipīnu iestādēm trūkst finanšu resursu, drīzāk tām nav nepieciešamās tiesiskās un administratīvās vides un pilnvaru efektīvi un reāli pildīt savus pienākumus.

| (89) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas savāktajiem faktiem, kā arī visiem valsts sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 5. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu Filipīnas nav izpildījušas savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem Filipīnām uzlikti kā krasta un tirgus valstij attiecībā uz sadarbību un noteikumu izpildi. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas savāktajiem faktiem, kā arī visiem valsts sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 5. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu Filipīnas nav izpildījušas savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem Filipīnām uzlikti kā krasta un tirgus valstij attiecībā uz sadarbību un noteikumu izpildi.

3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

| (90) | Filipīnas ir ratificējušas UNCLOS. Turklāt Filipīnas ir ICCAT, IOTC un WCPFC līgumslēdzēja puse un sadarbojas ar CCSBT, nebūdama tās dalībniece. |
| --- | --- |

(90)

Filipīnas ir ratificējušas UNCLOS. Turklāt Filipīnas ir ICCAT, IOTC un WCPFC līgumslēdzēja puse un sadarbojas ar CCSBT, nebūdama tās dalībniece.

| (91) | Komisija vispirms analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz Filipīnu kā IOTC un WCPFC līgumslēdzējas dalībvalsts statusu. |
| --- | --- |

(91)

Komisija vispirms analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz Filipīnu kā IOTC un WCPFC līgumslēdzējas dalībvalsts statusu.

| (92) | IOTC Atbilstības ziņojumā par Filipīnām, ar ko 2012. gada sesijā (12) iepazīstināja Atbilstības komiteja (CoC), ir atzīmēts, ka Filipīnas savos tiesību aktos nav iekļāvušas IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus attiecībā uz jūras bruņurupučiem un lapshaizivīm (Rezolūcija 10/6 un 10/12 par jūrasputniem un lapshaizivīm). Turklāt tika atzīmēts, ka Filipīnas nebija pilnībā ievērojušas IOTC datu ziņošanas prasības, jo īpaši par zivju izmēru sastopamības biežumu, par ko tika ziņots tikai daļēji. Komiteja aicināja Filipīnas veikt turpmākus uzlabojumus datu vākšanā un paziņošanā (Rezolūcija 10/02 par obligātās ziņošanas prasībām). Filipīnas nav sniegušas aktīvo kuģu sarakstu par 2011. gadu (Rezolūcija 10/08 par aktīvo kuģu sarakstu). Turklāt tās nav iesniegušas novērotāju ziņojumus (Rezolūcija 11/04 par reģionālo novērotāju programmu). IOTC priekšsēdētājs ar 2011. gada 22. martu datētā vēstulē šo valsti informēja par komitejas bažām par Filipīnu atbilstības līmeni attiecībā uz to IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanas līmeni, kurus Atbilstības komiteja noteica tās 8. sesijā 2011. gadā. |
| --- | --- |

(92)

IOTC Atbilstības ziņojumā par Filipīnām, ar ko 2012. gada sesijā (12) iepazīstināja Atbilstības komiteja (CoC), ir atzīmēts, ka Filipīnas savos tiesību aktos nav iekļāvušas IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus attiecībā uz jūras bruņurupučiem un lapshaizivīm (Rezolūcija 10/6 un 10/12 par jūrasputniem un lapshaizivīm). Turklāt tika atzīmēts, ka Filipīnas nebija pilnībā ievērojušas IOTC datu ziņošanas prasības, jo īpaši par zivju izmēru sastopamības biežumu, par ko tika ziņots tikai daļēji. Komiteja aicināja Filipīnas veikt turpmākus uzlabojumus datu vākšanā un paziņošanā (Rezolūcija 10/02 par obligātās ziņošanas prasībām). Filipīnas nav sniegušas aktīvo kuģu sarakstu par 2011. gadu (Rezolūcija 10/08 par aktīvo kuģu sarakstu). Turklāt tās nav iesniegušas novērotāju ziņojumus (Rezolūcija 11/04 par reģionālo novērotāju programmu). IOTC priekšsēdētājs ar 2011. gada 22. martu datētā vēstulē šo valsti informēja par komitejas bažām par Filipīnu atbilstības līmeni attiecībā uz to IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanas līmeni, kurus Atbilstības komiteja noteica tās 8. sesijā 2011. gadā.

| (93) | Saskaņā ar informāciju, kas iegūta no IOTC Atbilstības ziņojuma, kurš publicēts 2012. gada 10. martā (13), Filipīnas neievēroja šādus ziņošanas pienākumus: Rezolūcija 09/02 par flotes attīstības plānu – informācija nav iesniegta; Rezolūcija 07/02 par to licencēto kuģu sarakstu, kuru lielākais garums ir 24 metri vai vairāk, – trūkst dažu obligāto datu vai tie neatbilst IOTC standartam. Attiecībā uz VMS Filipīnas nav ievērojušas Rezolūciju 10/01 un Rezolūciju 06/03, jo īstenošanas ziņojumā nav sniegta informācija par VMS datu kopsavilkumu un VMS ziņojums par virzību un īstenošanu. Filipīnas nebija ievērojušas Rezolūciju 10/12 par aizliegumu zvejot Alopiidae dzimtas lapshaizivis un Rezolūciju 10/06 par ziņojumu par jūrasputniem un ietekmes mazināšanas pasākumu īstenošanu uz dienvidiem no 25°, jo tās nav sniegušas pieprasīto informāciju. Attiecībā uz novērotājiem Filipīnas nav ievērojušas Rezolūciju 11/04 – tās nav sniegušas informāciju par novērotāju nodrošinājuma līmeni, kā arī novērotāju ziņojumus. Filipīnas nav ievērojušas arī Rezolūciju 01/06 par statistikas dokumentu programmu, jo tās nav iesniegušas gada ziņojumu. |
| --- | --- |

(93)

Saskaņā ar informāciju, kas iegūta no IOTC Atbilstības ziņojuma, kurš publicēts 2012. gada 10. martā (13), Filipīnas neievēroja šādus ziņošanas pienākumus: Rezolūcija 09/02 par flotes attīstības plānu – informācija nav iesniegta; Rezolūcija 07/02 par to licencēto kuģu sarakstu, kuru lielākais garums ir 24 metri vai vairāk, – trūkst dažu obligāto datu vai tie neatbilst IOTC standartam. Attiecībā uz VMS Filipīnas nav ievērojušas Rezolūciju 10/01 un Rezolūciju 06/03, jo īstenošanas ziņojumā nav sniegta informācija par VMS datu kopsavilkumu un VMS ziņojums par virzību un īstenošanu. Filipīnas nebija ievērojušas Rezolūciju 10/12 par aizliegumu zvejot Alopiidae dzimtas lapshaizivis un Rezolūciju 10/06 par ziņojumu par jūrasputniem un ietekmes mazināšanas pasākumu īstenošanu uz dienvidiem no 25°, jo tās nav sniegušas pieprasīto informāciju. Attiecībā uz novērotājiem Filipīnas nav ievērojušas Rezolūciju 11/04 – tās nav sniegušas informāciju par novērotāju nodrošinājuma līmeni, kā arī novērotāju ziņojumus. Filipīnas nav ievērojušas arī Rezolūciju 01/06 par statistikas dokumentu programmu, jo tās nav iesniegušas gada ziņojumu.

| (94) | IOTC Atbilstības ziņojumā par Filipīnām, kas publicēts 2013. gada 2. aprīlī (14), Atbilstības komiteja norādīja, ka bažas par Filipīnu atbilstību, kas minētas 2012. gada atbilstības ziņojumā, Filipīnām ar 2012. gada 26. aprīli datētā vēstulē paziņoja IOTC priekšsēdētājs. Pēc tam, kad bija pārskatīts 2013. gada atbilstības ziņojums par Filipīnām, Atbilstības komiteja konstatēja nozīmīgas neatbilstības. Filipīnas savos tiesību aktos nav transponējušas aizliegumu izmantot lielizmēra dreifējošos tīklus saskaņā ar Rezolūciju 12/11. Tās nav īstenojušas novērotāju programmu, kas paredzēta Rezolūcijā 11/04. Tās nav sniegušas obligāto ziņojumu par jūrā veiktiem pārkrāvumiem citā kuģī, kā prasīts Rezolūcijā 12/05. Turklāt Filipīnas nav iesniegušas obligāto VMS ziņojumu par panākto virzību un īstenošanu, kā prasīts Rezolūcijā 06/03. Filipīnas neiesniedza arī obligāto ziņojumu par eksporta un importa salīdzinājumu, kā prasīts Rezolūcijā 01/06. |
| --- | --- |

(94)

IOTC Atbilstības ziņojumā par Filipīnām, kas publicēts 2013. gada 2. aprīlī (14), Atbilstības komiteja norādīja, ka bažas par Filipīnu atbilstību, kas minētas 2012. gada atbilstības ziņojumā, Filipīnām ar 2012. gada 26. aprīli datētā vēstulē paziņoja IOTC priekšsēdētājs. Pēc tam, kad bija pārskatīts 2013. gada atbilstības ziņojums par Filipīnām, Atbilstības komiteja konstatēja nozīmīgas neatbilstības. Filipīnas savos tiesību aktos nav transponējušas aizliegumu izmantot lielizmēra dreifējošos tīklus saskaņā ar Rezolūciju 12/11. Tās nav īstenojušas novērotāju programmu, kas paredzēta Rezolūcijā 11/04. Tās nav sniegušas obligāto ziņojumu par jūrā veiktiem pārkrāvumiem citā kuģī, kā prasīts Rezolūcijā 12/05. Turklāt Filipīnas nav iesniegušas obligāto VMS ziņojumu par panākto virzību un īstenošanu, kā prasīts Rezolūcijā 06/03. Filipīnas neiesniedza arī obligāto ziņojumu par eksporta un importa salīdzinājumu, kā prasīts Rezolūcijā 01/06.

| (95) | Turklāt saskaņā ar informāciju, kas iegūta no 2013. gada 2. aprīlī publicētā IOTC Atbilstības ziņojuma, Filipīnas nebija ievērojušas vai bija tikai daļēji ievērojušas Rezolūciju 10/08 par aktīvo kuģu sarakstu un Rezolūciju 07/02 par to licencēto kuģu sarakstu, kuru lielākais garums ir 24 metri vai vairāk, jo nebija sniegta obligātā informācija (īpašnieks, mērķsugas, bruto tilpība, atļautais periods, darbības osta). Attiecībā uz VMS, līdzīgi kā iepriekšējā gadā, Filipīnas nav ievērojušas Rezolūciju 06/03 un Rezolūciju 12/13, jo īstenošanas ziņojumā nav sniegta informācija par VMS datu kopsavilkumu un īstenošanu. Filipīnas tikai daļēji ir ievērojušas obligātās statistikas prasības, kas paredzētas Rezolūcijā 10/02. Filipīnas nav ievērojušas arī Rezolūciju 12/05 par pārkraušanu jūrā, jo tās nav iesniegušas obligāti paziņojamo informāciju. Attiecībā uz novērotājiem Filipīnas nav ievērojušas vai ir daļēji ievērojušas Rezolūciju 11/04; konkrētāk, tās nav nodrošinājušas novērotāju klātbūtni vajadzīgajā apmērā saistībā ar to, ka Indijas okeāns ir augsta riska apgabals un neiesniedza nedz obligātos novērotāju ziņojumus, nedz arī gada ziņojumu. |
| --- | --- |

(95)

Turklāt saskaņā ar informāciju, kas iegūta no 2013. gada 2. aprīlī publicētā IOTC Atbilstības ziņojuma, Filipīnas nebija ievērojušas vai bija tikai daļēji ievērojušas Rezolūciju 10/08 par aktīvo kuģu sarakstu un Rezolūciju 07/02 par to licencēto kuģu sarakstu, kuru lielākais garums ir 24 metri vai vairāk, jo nebija sniegta obligātā informācija (īpašnieks, mērķsugas, bruto tilpība, atļautais periods, darbības osta). Attiecībā uz VMS, līdzīgi kā iepriekšējā gadā, Filipīnas nav ievērojušas Rezolūciju 06/03 un Rezolūciju 12/13, jo īstenošanas ziņojumā nav sniegta informācija par VMS datu kopsavilkumu un īstenošanu. Filipīnas tikai daļēji ir ievērojušas obligātās statistikas prasības, kas paredzētas Rezolūcijā 10/02. Filipīnas nav ievērojušas arī Rezolūciju 12/05 par pārkraušanu jūrā, jo tās nav iesniegušas obligāti paziņojamo informāciju. Attiecībā uz novērotājiem Filipīnas nav ievērojušas vai ir daļēji ievērojušas Rezolūciju 11/04; konkrētāk, tās nav nodrošinājušas novērotāju klātbūtni vajadzīgajā apmērā saistībā ar to, ka Indijas okeāns ir augsta riska apgabals un neiesniedza nedz obligātos novērotāju ziņojumus, nedz arī gada ziņojumu.

| (96) | Dažas no iepriekš minētajām problēmām, kas ir RZPO noteikumu pārkāpumi, ir arī vispārīgo UNCLOS paredzēto pienākumu pārkāpumi, kas aprakstīti turpmāk. |
| --- | --- |

(96)

Dažas no iepriekš minētajām problēmām, kas ir RZPO noteikumu pārkāpumi, ir arī vispārīgo UNCLOS paredzēto pienākumu pārkāpumi, kas aprakstīti turpmāk.

| (97) | Valsts tiesību aktos nav transponēts aizliegums izmantot lielizmēra dreifējošos tīklus saskaņā ar IOTC Rezolūciju 12/11, kā aprakstīts 94. apsvērumā, un tas negatīvi ietekmē Filipīnu spēju pildīt savas saistības saskaņā ar UNCLOS 118. pantu, kas valstīm uzliek par pienākumu savstarpēji sadarboties dzīvo resursu saglabāšanā un pārvaldībā tāljūras apgabalos. |
| --- | --- |

(97)

Valsts tiesību aktos nav transponēts aizliegums izmantot lielizmēra dreifējošos tīklus saskaņā ar IOTC Rezolūciju 12/11, kā aprakstīts 94. apsvērumā, un tas negatīvi ietekmē Filipīnu spēju pildīt savas saistības saskaņā ar UNCLOS 118. pantu, kas valstīm uzliek par pienākumu savstarpēji sadarboties dzīvo resursu saglabāšanā un pārvaldībā tāljūras apgabalos.

| (98) | Turklāt, kā aprakstīts 93.–97. apsvērumā, Filipīnas nav ievērojušas reģistrēšanas un laicīgas ziņošanas prasības, ko noteikusi IOTC. Konkrētāk, tās IOTC nav iesniegušas statistikas datus, flotes attīstības plānu, VMS reģistrētos datus un ziņojumus, novērotāju ziņojumus un ziņojumus par pārkrāvumiem citā kuģī. Šie trūkumi neatbilst UNCLOS 119. panta 2. punktam, kurā noteikts, ka regulāri jāiesniedz pieejamā zinātniskā informācija, nozvejas un zvejniecības statistika un cita informācija attiecībā uz zivju resursu saglabāšanu un jāapmainās ar šo informāciju ar kompetento starptautisko organizāciju starpniecību, vai tās būtu apakšreģionālas, reģionālas vai pasaules mēroga organizācijas. |
| --- | --- |

(98)

Turklāt, kā aprakstīts 93.–97. apsvērumā, Filipīnas nav ievērojušas reģistrēšanas un laicīgas ziņošanas prasības, ko noteikusi IOTC. Konkrētāk, tās IOTC nav iesniegušas statistikas datus, flotes attīstības plānu, VMS reģistrētos datus un ziņojumus, novērotāju ziņojumus un ziņojumus par pārkrāvumiem citā kuģī. Šie trūkumi neatbilst UNCLOS 119. panta 2. punktam, kurā noteikts, ka regulāri jāiesniedz pieejamā zinātniskā informācija, nozvejas un zvejniecības statistika un cita informācija attiecībā uz zivju resursu saglabāšanu un jāapmainās ar šo informāciju ar kompetento starptautisko organizāciju starpniecību, vai tās būtu apakšreģionālas, reģionālas vai pasaules mēroga organizācijas.

| (99) | Turklāt VMS reģistrēto datu kopsavilkuma un VMS ziņojuma neiesniegšana IOTC, kā arī Filipīnu iestāžu vispārējas grūtības saņemt VMS signālus no Filipīnas karoga kuģiem, kuri darbojas trešās valsts ūdeņos, neatbilst UNCLOS 62. panta 4. punkta e) apakšpunktam attiecībā uz prasību no zvejas kuģiem pieprasīt VMS ziņojumu par atrašanās vietu. Šāda neatbilstība nav saskaņā arī ar IPOA IUU 24.3. punktu, kas paredz, ka valstīm jānodrošina visaptveroša un reāla zvejas uzraudzība, kontrole un pārraudzība no tās uzsākšanas līdz izkraušanas vietai, galamērķim, tostarp ieviešot kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) saskaņā ar attiecīgajiem valsts, reģionālajiem un starptautiskajiem standartiem, tai skaitā prasību, lai uz tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem būtu uzstādīta VMS. |
| --- | --- |

(99)

Turklāt VMS reģistrēto datu kopsavilkuma un VMS ziņojuma neiesniegšana IOTC, kā arī Filipīnu iestāžu vispārējas grūtības saņemt VMS signālus no Filipīnas karoga kuģiem, kuri darbojas trešās valsts ūdeņos, neatbilst UNCLOS 62. panta 4. punkta e) apakšpunktam attiecībā uz prasību no zvejas kuģiem pieprasīt VMS ziņojumu par atrašanās vietu. Šāda neatbilstība nav saskaņā arī ar IPOA IUU 24.3. punktu, kas paredz, ka valstīm jānodrošina visaptveroša un reāla zvejas uzraudzība, kontrole un pārraudzība no tās uzsākšanas līdz izkraušanas vietai, galamērķim, tostarp ieviešot kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) saskaņā ar attiecīgajiem valsts, reģionālajiem un starptautiskajiem standartiem, tai skaitā prasību, lai uz tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem būtu uzstādīta VMS.

| (100) | Turklāt saskaņā ar UNCLOS 62. panta 1. punktu un WCPFC konvencijas attiecīgajiem noteikumiem (jo īpaši 2., 5., 7., 8. pantu) krasta valstij ir skaidrs pienākums pieņemt pasākumus, kas saderīgi ar tiem pasākumiem, ko piemēro reģionā un tāljūrā, lai ilgtermiņā nodrošinātu transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu ilgtspēju un veicinātu to optimālu izmantošanu. Filipīnu tiesiskais regulējums paredz tikai ierobežotus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus visos ūdeņos, kas ir to jurisdikcijā. Šie pasākumi neatbilst Filipīnu pienākumiem, kas paredzēti starptautiskajos tiesību aktos un RZPO noteikumos. |
| --- | --- |

(100)

Turklāt saskaņā ar UNCLOS 62. panta 1. punktu un WCPFC konvencijas attiecīgajiem noteikumiem (jo īpaši 2., 5., 7., 8. pantu) krasta valstij ir skaidrs pienākums pieņemt pasākumus, kas saderīgi ar tiem pasākumiem, ko piemēro reģionā un tāljūrā, lai ilgtermiņā nodrošinātu transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu ilgtspēju un veicinātu to optimālu izmantošanu. Filipīnu tiesiskais regulējums paredz tikai ierobežotus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus visos ūdeņos, kas ir to jurisdikcijā. Šie pasākumi neatbilst Filipīnu pienākumiem, kas paredzēti starptautiskajos tiesību aktos un RZPO noteikumos.

| (101) | Konkrētāk, Filipīnu jurisdikcijā esošie ūdeņi ir apzīmēti kā teritoriālie ūdeņi, salu ūdeņi un EEZ ūdeņi. Saskaņā ar WCPFC konvencijas 3. pantu WCPFC kompetences apgabals principā ietver visus Klusā okeāna ūdeņus (kas dienvidos un austrumos ir norobežoti precīzi), tostarp Filipīnu jurisdikcijā esošos ūdeņus. Tā kā Filipīnas uzskata, ka WCPFC noteikumi neattiecas pilnībā uz ūdeņiem, kas ir tās jurisdikcijā, nav īsti skaidrs, kādi dati tiek vākti un nosūtīti WCPFC; šie dati neaptver novērtējumus par visiem Filipīnu zvejas ūdeņiem. Uzskatot, ka Filipīnu salu ūdeņi ir ārpus WCPFC pasākumu piemērošanas jomas, Filipīnas nav ievērojušas šos pasākumus. |
| --- | --- |

(101)

Konkrētāk, Filipīnu jurisdikcijā esošie ūdeņi ir apzīmēti kā teritoriālie ūdeņi, salu ūdeņi un EEZ ūdeņi. Saskaņā ar WCPFC konvencijas 3. pantu WCPFC kompetences apgabals principā ietver visus Klusā okeāna ūdeņus (kas dienvidos un austrumos ir norobežoti precīzi), tostarp Filipīnu jurisdikcijā esošos ūdeņus. Tā kā Filipīnas uzskata, ka WCPFC noteikumi neattiecas pilnībā uz ūdeņiem, kas ir tās jurisdikcijā, nav īsti skaidrs, kādi dati tiek vākti un nosūtīti WCPFC; šie dati neaptver novērtējumus par visiem Filipīnu zvejas ūdeņiem. Uzskatot, ka Filipīnu salu ūdeņi ir ārpus WCPFC pasākumu piemērošanas jomas, Filipīnas nav ievērojušas šos pasākumus.

| (102) | Turklāt, kā tika konstatēts Komisijas pirmā apmeklējuma laikā 2012. gadā, spēkā ir tikai daži saglabāšanas pasākumi, un lielākajai to daļai ir ļoti ierobežota ietekme. Neskaidra ir arī vietējo pašvaldību nozīme saglabāšanas pasākumu īstenošanā pašvaldību ūdeņos. Pastāv 915 vietējās pašvaldības; šķiet, ka tās darbojas neatkarīgi no BFAR, kura šīm pašvaldībām nevar noteikt politiku un noteikumus jautājumos, kas skar to jurisdikciju, proti, pašvaldību ūdeņus. |
| --- | --- |

(102)

Turklāt, kā tika konstatēts Komisijas pirmā apmeklējuma laikā 2012. gadā, spēkā ir tikai daži saglabāšanas pasākumi, un lielākajai to daļai ir ļoti ierobežota ietekme. Neskaidra ir arī vietējo pašvaldību nozīme saglabāšanas pasākumu īstenošanā pašvaldību ūdeņos. Pastāv 915 vietējās pašvaldības; šķiet, ka tās darbojas neatkarīgi no BFAR, kura šīm pašvaldībām nevar noteikt politiku un noteikumus jautājumos, kas skar to jurisdikciju, proti, pašvaldību ūdeņus.

| (103) | Minētās situācijas dēļ trūkst skaidrības un pārredzamības, kas līdz ar pārredzamības trūkumu Filipīnu tiesību aktos un procedūrās attiecībā uz zvejas kuģu reģistrāciju un licencēšanu, kā paskaidrots lēmuma 3.1. un 3.2. iedaļā, kavē un ierobežo iespēju reāli īstenot efektīvus Filipīnu zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. |
| --- | --- |

(103)

Minētās situācijas dēļ trūkst skaidrības un pārredzamības, kas līdz ar pārredzamības trūkumu Filipīnu tiesību aktos un procedūrās attiecībā uz zvejas kuģu reģistrāciju un licencēšanu, kā paskaidrots lēmuma 3.1. un 3.2. iedaļā, kavē un ierobežo iespēju reāli īstenot efektīvus Filipīnu zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

| (104) | Filipīnu veikums, īstenojot starptautiskos instrumentus, nav saskaņā ar ieteikumiem IPOA IUU 10. punktā, kurā dalībvalstīm ieteikts prioritārā kārtā ratificēt, pieņemt vai pievienoties UNFSA. Komisija uzskata: tā kā Filipīnām ir ievērojama to zvejas kuģu flote, kas iesaistījušies zvejas darbībās attiecībā uz tālu migrējošām sugām (galvenokārt tunzivis ICCAT, IOTC un WCPFC apgabalā), šis ieteikums ir īpaši svarīgs. |
| --- | --- |

(104)

Filipīnu veikums, īstenojot starptautiskos instrumentus, nav saskaņā ar ieteikumiem IPOA IUU 10. punktā, kurā dalībvalstīm ieteikts prioritārā kārtā ratificēt, pieņemt vai pievienoties UNFSA. Komisija uzskata: tā kā Filipīnām ir ievērojama to zvejas kuģu flote, kas iesaistījušies zvejas darbībās attiecībā uz tālu migrējošām sugām (galvenokārt tunzivis ICCAT, IOTC un WCPFC apgabalā), šis ieteikums ir īpaši svarīgs.

| (105) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu varētu secināt, ka Filipīnas nav izpildījušas pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(105)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu varētu secināt, ka Filipīnas nav izpildījušas pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi

| (106) | Jāatgādina, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (15) Filipīnas tiek uzskatītas par vidēja līmeņa attīstības valsti (2012. gadā 114. no 186 valstīm). To apstiprina arī Regulas (EK) Nr. 1905/2006 II pielikums, kur Filipīnas ir iekļautas to valstu un teritoriju kategorijā, kurās ir vidēji zemi ienākumi, kā arī 2013. gada 1. janvārī publicētā informācija no Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Palīdzības komitejas (OECD/DAC) par 2012. gadu (16). |
| --- | --- |

(106)

Jāatgādina, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (15) Filipīnas tiek uzskatītas par vidēja līmeņa attīstības valsti (2012. gadā 114. no 186 valstīm). To apstiprina arī Regulas (EK) Nr. 1905/2006 II pielikums, kur Filipīnas ir iekļautas to valstu un teritoriju kategorijā, kurās ir vidēji zemi ienākumi, kā arī 2013. gada 1. janvārī publicētā informācija no Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Palīdzības komitejas (OECD/DAC) par 2012. gadu (16).

| (107) | Būtu jāatzīmē, ka Komisija 2010. gada 15. janvārī saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu pieņēma Filipīnu kā karoga valsts paziņojumu. Filipīnas pēc tam apstiprināja, kā prasīts NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktā, ka tās ir ieviesušas valsts pasākumus, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu tiesību aktus, noteikumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro Filipīnu zvejas kuģiem. |
| --- | --- |

(107)

Būtu jāatzīmē, ka Komisija 2010. gada 15. janvārī saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu pieņēma Filipīnu kā karoga valsts paziņojumu. Filipīnas pēc tam apstiprināja, kā prasīts NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktā, ka tās ir ieviesušas valsts pasākumus, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu tiesību aktus, noteikumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro Filipīnu zvejas kuģiem.

| (108) | Komisija informēja Filipīnas par dažādām nepilnībām, ko tā konstatēja pirmā apmeklējuma laikā 2012. gada janvārī. Dažus mēnešus vēlāk otrā apmeklējuma laikā 2012. gada jūnijā Komisija konstatēja, ka stāvoklis nav mainījies. Komisija centās panākt sadarbību ar Filipīnu iestādēm un virzību koriģējošo pasākumu īstenošanā attiecībā uz konstatētajiem trūkumiem. Filipīnas nav veikušas pietiekamus koriģējošus pasākumus un nav panākušas pozitīvas izmaiņas, lai novērstu konstatētās nepilnības. |
| --- | --- |

(108)

Komisija informēja Filipīnas par dažādām nepilnībām, ko tā konstatēja pirmā apmeklējuma laikā 2012. gada janvārī. Dažus mēnešus vēlāk otrā apmeklējuma laikā 2012. gada jūnijā Komisija konstatēja, ka stāvoklis nav mainījies. Komisija centās panākt sadarbību ar Filipīnu iestādēm un virzību koriģējošo pasākumu īstenošanā attiecībā uz konstatētajiem trūkumiem. Filipīnas nav veikušas pietiekamus koriģējošus pasākumus un nav panākušas pozitīvas izmaiņas, lai novērstu konstatētās nepilnības.

| (109) | Jānorāda arī tas, ka Savienība 2011. gadā Filipīnās jau ir finansējusi īpašus tehniskās palīdzības pasākumus attiecībā uz cīņu pret NNN zveju (17). |
| --- | --- |

(109)

Jānorāda arī tas, ka Savienība 2011. gadā Filipīnās jau ir finansējusi īpašus tehniskās palīdzības pasākumus attiecībā uz cīņu pret NNN zveju (17).

| (110) | Turklāt 2013. gada 22.–26. jūlijā Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras palīdzību un pēc Filipīnu iestāžu pieprasījuma organizēja kapacitātes palielināšanas darbsemināru Manilā, koncentrējoties uz ostas valsts pasākumiem un riska analīzi. |
| --- | --- |

(110)

Turklāt 2013. gada 22.–26. jūlijā Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras palīdzību un pēc Filipīnu iestāžu pieprasījuma organizēja kapacitātes palielināšanas darbsemināru Manilā, koncentrējoties uz ostas valsts pasākumiem un riska analīzi.

| (111) | Komisija ir ņēmusi vērā Filipīnu attīstības ierobežojumus un ir devusi tām pietiekamu laiku, lai kopš 2012. gada saskaņotā, reālā un izdevīgā veidā īstenotu pasākumus ar mērķi mazināt Filipīnu neatbilstību starptautiskajos tiesību aktos paredzētajiem pienākumiem. |
| --- | --- |

(111)

Komisija ir ņēmusi vērā Filipīnu attīstības ierobežojumus un ir devusi tām pietiekamu laiku, lai kopš 2012. gada saskaņotā, reālā un izdevīgā veidā īstenotu pasākumus ar mērķi mazināt Filipīnu neatbilstību starptautiskajos tiesību aktos paredzētajiem pienākumiem.

| (112) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Filipīnu zivsaimniecības pārvaldības statusu var ietekmēt vispārējais attīstības līmenis. Tomēr, ņemot vērā konstatēto Filipīnu trūkumu būtību, Savienības sniegto palīdzību un pasākumus, kas veikti, lai labotu situāciju, netika konstatēts neviens apstiprinošs elements, kas norādītu, ka iemesls tam, kāpēc Filipīnas nav izpildījušas pienākumus, kas tām uzlikti saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, ir nepietiekams valsts attīstības līmenis. Filipīnu attīstības līmenis neattaisno un nepamato Filipīnu kā karoga valsts un krasta valsts vispārējos rādītājus, kā arī pasākumu trūkumu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju un nodrošinātu zvejas darbību atbilstīgu efektīvu uzraudzību, kontroli un pārraudzību ūdeņos, kuri ir Filipīnu jurisdikcijā. |
| --- | --- |

(112)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā lēmuma iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Filipīnu zivsaimniecības pārvaldības statusu var ietekmēt vispārējais attīstības līmenis. Tomēr, ņemot vērā konstatēto Filipīnu trūkumu būtību, Savienības sniegto palīdzību un pasākumus, kas veikti, lai labotu situāciju, netika konstatēts neviens apstiprinošs elements, kas norādītu, ka iemesls tam, kāpēc Filipīnas nav izpildījušas pienākumus, kas tām uzlikti saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, ir nepietiekams valsts attīstības līmenis. Filipīnu attīstības līmenis neattaisno un nepamato Filipīnu kā karoga valsts un krasta valsts vispārējos rādītājus, kā arī pasākumu trūkumu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju un nodrošinātu zvejas darbību atbilstīgu efektīvu uzraudzību, kontroli un pārraudzību ūdeņos, kuri ir Filipīnu jurisdikcijā.

| (113) | Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā paskaidroto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas savāktajiem faktiem, kā arī valsts sniegtajiem paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Filipīnu attīstības statusu un veikumu kopumā attiecībā uz zvejniecību nav pasliktinājis to attīstības līmenis. |
| --- | --- |

(113)

Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā paskaidroto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas savāktajiem faktiem, kā arī valsts sniegtajiem paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Filipīnu attīstības statusu un veikumu kopumā attiecībā uz zvejniecību nav pasliktinājis to attīstības līmenis.

4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGU TREŠO VALSTU NOTEIKŠANAS IESPĒJAMĪBU

| (114) | Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus attiecībā uz to, ka Filipīnas nav izpildījušas pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, un nav veikušas pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo šai valstij par iespējamību, ka tā var tikt noteikta kā valsts, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(114)

Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus attiecībā uz to, ka Filipīnas nav izpildījušas pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, un nav veikušas pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo šai valstij par iespējamību, ka tā var tikt noteikta kā valsts, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu NNN zvejas apkarošanā.

| (115) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai jāpaziņo Filipīnām par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par nesadarbīgu trešo valsti. Turklāt Komisijai attiecībā uz Filipīnām būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie pasākumi. Pienācīgas pārvaldības labad būtu jānosaka laikposms, kurā šī valsts var sniegt rakstiskas atbildes uz šo paziņojumu un mainīt situāciju. |
| --- | --- |

(115)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai jāpaziņo Filipīnām par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par nesadarbīgu trešo valsti. Turklāt Komisijai attiecībā uz Filipīnām būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie pasākumi. Pienācīgas pārvaldības labad būtu jānosaka laikposms, kurā šī valsts var sniegt rakstiskas atbildes uz šo paziņojumu un mainīt situāciju.

| (116) | Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Filipīnām par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā, |
| --- | --- |

(116)

Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Filipīnām par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Ar šo Filipīnu Republikai tiek paziņots par iespējamību, ka to var noteikt par trešo valsti, ko Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

Briselē, 2014. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Maria DAMANAKI

---

(1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

1

(2)  Lauksaimniecības ministrijas Zvejas un ūdens resursu birojs (Department of Agriculture – Bureau of Fisheries and Aquatic Resources), Philippine Fisheries Profile 2011, http://www.bfar.da.gov.ph/pages/AboutUs/maintabs/publications/pdf%20files/2011%20Fisheries%20Profile%20(Final)%20(4).pdf

2

Department of Agriculture – Bureau of Fisheries and Aquatic Resources

, Philippine Fisheries Profile 2011

(3)  http://www.wcpfc.int/system/files/AR-CCM-19-Philippines-Rev-2.pdf

3

http://www.wcpfc.int/system/files/AR-CCM-19-Philippines-Part-1.pdf

(4)  OV C 346, 27.11.2013., 26. lpp.

4

(5)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  Konvencija par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā, Honolulu, 2000. gada 5. septembris (http://www.wcpfc.int/doc/convention-conservation-and-management-highly-migratory-fish-stocks-western-and-central-pacific).

7

(8)  Informācija izgūta no http://hdr.undp.org/en/statistics

8

(9)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

9

(10)  DAC saraksts ar ODA saņēmējiem (http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm)

10

DAC

ODA

(11)  Palīdzība jaunattīstības valstīm pareizi īstenot Regulu (EK) Nr. 1005/2008 par nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, EuropeAid/129609/C/Ser/Multi.

11

(12)  IOTC Atbilstības ziņojums par Filipīnām, Atbilstības komiteja, komitejas 9. sesija, ziņojums publicēts 2012. gada 10. martā, IOTC-2012-CoC09-CR22; CoC09-IR22.

12

IOTC

(13)  IOTC Atbilstības ziņojums, 10.3.2012., IOTC- 2012-CoC 09-CR22_Rev 2[E].

13

IOTC

(14)  IOTC Atbilstības ziņojums, 2.4.2013., IOTC- 2013-CoC 10-CR22[E].

14

IOTC

(15)  Skatīt 8. zemsvītras piezīmi.

15

(16)  Skatīt 10. zemsvītras piezīmi.

16

(17)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

17

---

| 17.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/32

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2014/C 185/04)

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar ES noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas divu euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām divu euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts
  : Francija

Piemiņas monētas tematika
  : cīņa pret AIDS saistībā ar Pasaules dienu pret AIDS

Dizainparauga apraksts
  : Uz monētas attēlota sarkana lente, kas simbolizē cīņu pret AIDS. Sarkano lenti, kas ir izveidota pēc apvienības Visual AIDS Artist Caucus un amerikāņu mākslinieka Frenka Mūra (Frank Moore) ierosmes, valkā pie sirds, lai simboliski apliecinātu solidaritāti ar slimniekiem, un tai ir apgriezta V burta forma. Iecere paredz, ka vienudien lente pārtaps par V burtu, kas nozīmē uzvaru (victory) pār slimību. Uz monētas redzamas trīs lentes. Viena no tām ir vērsta kā parasti un BU (brilliant uncirculated) un proof kvalitātes versijās nokrāsota sarkanā krāsā. Abas pārējās lentes ir apvērstas pretējā virzienā un kopā ar divu V burtu attēlojumu pastiprina tik vēlamās uzvaras simboliku. UNESCO Pasaules dienas pret AIDS datums 1. decembris ir redzams monētas augšpusē.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga divpadsmit zvaigznes.

Emisijas apjoms
  : trīs miljoni monētu

Emisijas datums
  : 2014. gada novembris

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

| 17.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/33

---

Eiropas Komisijas paziņojums par Medicīnisko pretlīdzekļu kopīgā iepirkuma nolīguma 7. panta 3. punktu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1082/2013/ES

(2014/C 185/05)

Medicīnisko pretlīdzekļu kopīgā iepirkuma nolīguma mērķis ir atvieglot praktisku jautājumu koordinēšanu saistībā ar tajā ietvertajiem kopīgajiem iepirkumiem. Tas nepiešķir Savienībai vai tās institūcijām nekādas kompetences vai publisko tiesību pilnvaras sabiedrības veselības jomā. Nolīguma 7. panta 3. punkts attiecas tikai uz lēmumu pieņemšanas procesiem saistībā ar kopīgā iepirkuma procesa iekšējo administratīvo pārvaldību. To paredzēts izmantot tikai kā galējo līdzekli, ja nepieciešams izvairīties no tādām situācijām kā lēmumu bloķēšana.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 17.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/34

---

Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/C 185/06)

| Dalībvalsts | Zviedrija |
| --- | --- |
| Maršruts, uz ko attiecas šīs saistības | Gällivare–Arlanda, Hemavan–Arlanda, Lycksele–Arlanda, Pajala–Luleå, Sveg–Arlanda, Vilhelmina–Arlanda, Östersund–Umeå, Hagfors–Arlanda un Torsby–Arlanda |
| Līguma darbības periods | No 2015. gada 25. oktobra līdz 2019. gada 26. oktobrim |
| Piedāvājumu iesniegšanas termiņš | 60 dienas no šā uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus publicēšanas dienas |
| Adrese, kurā bez maksas var saņemt uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus tekstu un visu attiecīgo informāciju, un/vai dokumentus, kas saistīti ar atklāto konkursu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām | Uzziņām:





  Zviedrijas Transporta administrācija |
| SE-781 87 Borlänge |
| SVERIGE |
| Tīmekļa vietne: |
| http://www.trafikverket.se/Foretag/Upphandling/Aktuella-upphandlingar/ |
| RFT atsauce: TRV 2014/12198 |
| Tālr.: +46 771921921 |
| Kontaktpersonas: |
| Anna Fürst |
| E-pasts: anna.furst@trafikverket.se |
| Johan Holmér |
| E-pasts: johan.holmer@trafikverket.se |

Dalībvalsts

Zviedrija

Maršruts, uz ko attiecas šīs saistības

Gällivare–Arlanda, Hemavan–Arlanda, Lycksele–Arlanda, Pajala–Luleå, Sveg–Arlanda, Vilhelmina–Arlanda, Östersund–Umeå, Hagfors–Arlanda un Torsby–Arlanda

Līguma darbības periods

No 2015. gada 25. oktobra līdz 2019. gada 26. oktobrim

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš

60 dienas no šā uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus publicēšanas dienas

Adrese, kurā bez maksas var saņemt uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus tekstu un visu attiecīgo informāciju, un/vai dokumentus, kas saistīti ar atklāto konkursu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām

Uzziņām:

Zviedrijas Transporta administrācija

SE-781 87 Borlänge

SVERIGE

Tīmekļa vietne:

http://www.trafikverket.se/Foretag/Upphandling/Aktuella-upphandlingar/

RFT atsauce: TRV 2014/12198

Tālr.: +46 771921921

Kontaktpersonas:

Anna Fürst

E-pasts: anna.furst@trafikverket.se

Johan Holmér

E-pasts: johan.holmer@trafikverket.se

---

| 17.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/35

---

Likvidācijas procedūra

Lēmums sākt likvidācijas procedūru pret sabiedrību LA VIE ANONYMI ELLINIKI ASFALISTIKI ETAIRIA YGEIAS (Grieķijas Veselības apdrošināšanas sabiedrība)

(Publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/17/EK par apdrošināšanas sabiedrību sanāciju un darbības izbeigšanu 14. pantu)

(2014/C 185/07)

| Apdrošināšanas uzņēmums | LA VIE ANONYMI ELLINIKI ASFALISTIKI ETAIRIA YGEIAS, juridiskā adrese:






  Filadelfeos & Kefalariou 1 |
| --- | --- |
| 145 62 Kifissia |
| GRIEĶIJA |

Apdrošināšanas uzņēmums

LA VIE ANONYMI ELLINIKI ASFALISTIKI ETAIRIA YGEIAS, juridiskā adrese:

Filadelfeos & Kefalariou 1

145 62 Kifissia

GRIEĶIJA

Spēkā stāšanās datums un lēmuma veids

Grieķijas Bankas Kredītu un apdrošināšanas jautājumu komisijas 2014. gada 21. februāra Lēmums 103/1 par sabiedrības darījumdarbības licences darbības galīgu izbeigšanu un sabiedrības likvidāciju

Stājas spēkā: 21.2.2014.

Kompetentās iestādes

Grieķijas Banka, Privātās apdrošināšanas uzraudzības nodaļa

Adrese:

| El. Venizelou 21 |
| --- |
| 102 50 Athens |
| GRIEĶIJA |

El. Venizelou 21

102 50 Athens

GRIEĶIJA

Uzraudzības iestādes

Grieķijas Banka, Privātās apdrošināšanas uzraudzības nodaļa

Adrese:

| El. Venizelou 21 |
| --- |
| 102 50 Athens |
| GRIEĶIJA |

El. Venizelou 21

102 50 Athens

GRIEĶIJA

Ieceltais likvidators

Eleni Atherinou

(likvidācijas procedūras uzraudzītājs)

Adrese:

| Ζefyrou 24 |
| --- |
| 145 63 Kifissia |
| GRIEĶIJA |

Ζefyrou 24

145 63 Kifissia

GRIEĶIJA

Piemērojamais tiesību akts

Grieķijas tiesību akts, Valdības dekrēta Nr. 400/1970 3. panta 3. punkts, 7. līdz 9. pants, 10., 12.a, 17.a līdz 17.c pants

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Parlaments

| 17.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/36

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus IX-2015/01 – “Dotācijas Eiropas līmeņa politiskajām partijām”

(2014/C 185/08)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 10. panta 4. punktu Eiropas līmeņa politiskās partijas veicina Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas izteikšanu. Turklāt Līguma par Eiropas Savienības darbību 224. pants nosaka, ka Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot regulas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, paredz noteikumus attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 10. panta 4. punktā minētajām Eiropas līmeņa politiskajām partijām un jo īpaši attiecībā uz to finansēšanu.

Šajā sakarībā Parlaments izsludina uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus attiecībā uz dotāciju piešķiršanu Eiropas līmeņa politiskajām partijām.

1.   Pamatakti

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu (1) (turpmāk “Regula (EK) Nr. 2004/2003”).

Eiropas Parlamenta Prezidija 2004. gada 29. marta Lēmums, ar ko paredz īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 2004/2003 (2) (turpmāk “Prezidija 2004. gada 29. marta lēmums”).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) (turpmāk “Finanšu regula”).

Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (4) (turpmāk “Piemērošanas noteikumi”).

2.   Mērķis

Saskaņā ar Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 2. pantu “katru gadu pirms pirmā pusgada beigām Eiropas Parlaments publicē uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saistībā ar dotāciju piešķiršanu partiju un fondu finansēšanai nākamajā gadā”.

Šis uzaicinājums iesniegt priekšlikumus attiecas uz dotāciju pieteikumiem 2015. finanšu gadam, aptverot laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Dotācijas mērķis ir atbalstīt tās saņēmēja ikgadējo darba programmu.

3.   Pieņemamība

Pieņems tikai tos pieteikumus, kuri būs iesniegti rakstiski, izmantojot Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 1. pielikumā iekļauto pieteikuma veidlapu, un kuri Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam būs nosūtīti norādītajā termiņā.

4.   Kritēriji un apliecinošie dokumenti

4.1.   Atbilstības kritēriji

Lai saņemtu dotāciju, Eiropas līmeņa politiskajai partijai jāatbilst Regulas (EK) Nr. 2004/2003 3. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, proti:

| a) | tā ir juridiska persona dalībvalstī, kurā atrodas tās mītnes vieta; |
| --- | --- |

a)

tā ir juridiska persona dalībvalstī, kurā atrodas tās mītnes vieta;

| b) | to vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu pārstāv Eiropas Parlamenta deputāti, vai tā ir pārstāvēta valstu vai reģionālajos parlamentos vai reģionālajās asamblejās, vai arī tā vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu pēdējās Eiropas Parlamenta vēlēšanās katrā no šīm dalībvalstīm ir saņēmusi vismaz trīs procentus vēlētāju balsu; |
| --- | --- |

b)

to vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu pārstāv Eiropas Parlamenta deputāti, vai tā ir pārstāvēta valstu vai reģionālajos parlamentos vai reģionālajās asamblejās, vai arī tā vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu pēdējās Eiropas Parlamenta vēlēšanās katrā no šīm dalībvalstīm ir saņēmusi vismaz trīs procentus vēlētāju balsu;

| c) | tā, jo īpaši savā programmā un darbībās, ievēro Eiropas Savienības izveides pamatprincipus, proti, brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principus; |
| --- | --- |

c)

tā, jo īpaši savā programmā un darbībās, ievēro Eiropas Savienības izveides pamatprincipus, proti, brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principus;

| d) | tā ir piedalījusies Eiropas Parlamenta vēlēšanās vai ir paudusi nodomu to darīt. |
| --- | --- |

d)

tā ir piedalījusies Eiropas Parlamenta vēlēšanās vai ir paudusi nodomu to darīt.

Sasakaņā ar Regulas (EK) Nr. 2004/2003 noteikumiem Eiropas Parlamenta deputāts var būt tikai vienas Eiropas līmeņa politiskās partijas biedrs (sk. Regulas (EK) Nr. 2004/2003 10. panta 1. punkta pēdējo daļu).

Ņemot vērā iepriekš minēto, politiskās partijas ir informētas, ka Eiropas Parlaments piemēro minētās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta noteikumus tādā veidā, ka Eiropas Parlamenta deputāts var būt tikai tādas Eiropas līmeņa politiskās partijas biedrs, kuras locekle ir viņa(-as) pārstāvētā valsts politiskā partija.

4.2.   Izslēgšanas kritēriji

Pieteikuma iesniedzējiem jāapliecina arī tas, ka viņi neatrodas nevienā no situācijām, kas aprakstītas Finanšu regulas 106. panta 1. punktā un 107. pantā.

4.3.   Atlases kritēriji

Pretendentiem jāsniedz pierādījumi par juridisko un finansiālo dzīvotspēju, kas nepieciešama, lai īstenotu finansējuma saņemšanas pieteikumā izklāstīto darba programmu, kā arī par tehnisko spēju un pārvaldības iemaņām, kuras nepieciešamas tās darba programmas veiksmīgai īstenošanai, par kuru tie iesniedz pieteikumu dotācijas saņemšanai.

4.4.   Piešķiršanas kritēriji

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2004/2003 10. pantu 2015. finanšu gadā pieejamās apropriācijas Eiropas līmeņa politiskajām partijām, kuru finansējuma pieteikums būs apstiprināts, pamatojoties uz atbilstības, izslēgšanas un atlases kritērijiem, tiks sadalītas šādi:

| a) | 15 % tiks sadalīti vienādās daļās; |
| --- | --- |

a)

15 % tiks sadalīti vienādās daļās;

| b) | 85 % tiks sadalīti starp tām partijām, kuru locekļi ir Eiropas Parlamenta deputāti, proporcionāli ievēlēto deputātu skaitam. |
| --- | --- |

b)

85 % tiks sadalīti starp tām partijām, kuru locekļi ir Eiropas Parlamenta deputāti, proporcionāli ievēlēto deputātu skaitam.

4.5.   Apliecinošie dokumenti

Iepriekš minēto kritēriju izvērtēšanas nolūkā pretendenti iesniedz šādus apliecinošos dokumentus:

| a) | pavadvēstules oriģinālu, kurā norādīta pieprasītās dotācijas summa; |
| --- | --- |

a)

pavadvēstules oriģinālu, kurā norādīta pieprasītās dotācijas summa;

| b) | pienācīgi aizpildītu un parakstītu Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 1. pielikumā iekļautā pieteikuma veidlapu (tostarp rakstisku svinīgo deklarāciju); |
| --- | --- |

b)

pienācīgi aizpildītu un parakstītu Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 1. pielikumā iekļautā pieteikuma veidlapu (tostarp rakstisku svinīgo deklarāciju);

| c) | politiskās partijas statūtus (5); |
| --- | --- |

c)

politiskās partijas statūtus (5);

| d) | oficiālu reģistrācijas apliecību (6); |
| --- | --- |

d)

oficiālu reģistrācijas apliecību (6);

| e) | nesenu pierādījumu par politiskās partijas pastāvēšanu; |
| --- | --- |

e)

nesenu pierādījumu par politiskās partijas pastāvēšanu;

| f) | valdes priekšsēdētāju/locekļu sarakstu (uzvārds, vārds, pilsonība, amats vai pienākumi partijā, kas iesniedz pieteikumu) (7); |
| --- | --- |

f)

valdes priekšsēdētāju/locekļu sarakstu (uzvārds, vārds, pilsonība, amats vai pienākumi partijā, kas iesniedz pieteikumu) (7);

| g) | dokumentus, kas apliecina, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst Regulas (EK) Nr. 2004/2003 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

g)

dokumentus, kas apliecina, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst Regulas (EK) Nr. 2004/2003 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem;

| h) | dokumentus, kas apliecina, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst Regulas (EK) Nr. 2004/2003 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem (8)
   (9); |
| --- | --- |

h)

dokumentus, kas apliecina, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst Regulas (EK) Nr. 2004/2003 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem (8)
   (9);

| i) | politiskās partijas politisko programmu (10); |
| --- | --- |

i)

politiskās partijas politisko programmu (10);

| j) | ārējās revīzijas institūcijas apstiprinātu visaptverošu finanšu pārskatu par 2013. gadu (11)
   (12); |
| --- | --- |

j)

ārējās revīzijas institūcijas apstiprinātu visaptverošu finanšu pārskatu par 2013. gadu (11)
   (12);

| k) | ikgadējās darba programmas aprakstu; |
| --- | --- |

k)

ikgadējās darba programmas aprakstu;

| l) | provizorisku darbības budžetu attiecīgajam periodam (no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim), kurā norādīti izdevumi, kas atbilst kritērijiem, lai saņemtu finansējumu no Kopienas budžeta. |
| --- | --- |

l)

provizorisku darbības budžetu attiecīgajam periodam (no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim), kurā norādīti izdevumi, kas atbilst kritērijiem, lai saņemtu finansējumu no Kopienas budžeta.

5.   Finansējums no ES budžeta

Parlamenta 2015. finanšu gada budžeta 402. pantā “Eiropas līmeņa politisko partiju finansēšana” paredzētais finansējums ir EUR 28 350 084. Tomēr tas vēl ir jāapstiprina budžeta lēmējinstitūcijai.

Maksimālā summa, ko Eiropas Parlaments izmaksā saņēmējam, nepārsniedz 85 % no Eiropas līmeņa politisko partiju attaisnotajām darbības izmaksām. Pierādījumus sniedz attiecīgā politiskā partija.

Saskaņā ar Finanšu regulu un Piemērošanas noteikumiem finansējumu piešķir kā darbības dotāciju. Dotācijas izmaksas kārtību un ar tās izlietojumu saistītos pienākumus izklāsta dotācijas piešķiršanas lēmumā, kura paraugs ir iekļauts Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 2.a pielikumā.

6.   Priekšlikumu iesniegšanas procedūra un termiņš

6.1.   Pieteikumu iesniegšana un tās termiņš

Pieteikumu iesniegšanas termiņš ir 2014. gada 30. septembris. Pēc šā datuma nosūtītos pieteikumus neizskatīs.

Pieteikumiem jābūt:

| a) | sagatavotiem, izmantojot dotācijas saņemšanas pieteikuma veidlapu (Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 1. pielikums); |
| --- | --- |

a)

sagatavotiem, izmantojot dotācijas saņemšanas pieteikuma veidlapu (Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 1. pielikums);

| b) | pretendenta vai viņa pienācīgi pilnvarota pārstāvja parakstītiem; |
| --- | --- |

b)

pretendenta vai viņa pienācīgi pilnvarota pārstāvja parakstītiem;

| c) | nosūtītiem dubultā aploksnē. Abām aploksnēm jābūt aizlīmētām. Papildus uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus norādītajai saņēmējas struktūrvienības adresei uz iekšējās aploksnes jābūt norādītai šādai informācijai:

  “CALL FOR PROPOSALS – 2015 GRANTS TO POLITICAL PARTIES AT EUROPEAN LEVEL



  NOT TO BE OPENED BY THE MAIL SERVICE OR BY ANY UNAUTHORISED PERSON”

  Ja izmanto pašlīmējošās aploksnes, tās aizlīmē ar līmlenti un nosūtītājs parakstās šķērsām pāri lentei. Ar nosūtītāja parakstu saprot ne tikai viņa ar roku uzrakstītu parakstu, bet arī viņa organizācijas zīmogu.
  Uz ārējās aploksnes norāda nosūtītāja adresi un šādu saņēmēja adresi:






  EUROPEAN PARLIAMENT |
| --- | --- |
| Mail Service |
| KAD 00D008 |
| 2929 Luxembourg |

c)

nosūtītiem dubultā aploksnē. Abām aploksnēm jābūt aizlīmētām. Papildus uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus norādītajai saņēmējas struktūrvienības adresei uz iekšējās aploksnes jābūt norādītai šādai informācijai:

“CALL FOR PROPOSALS – 2015 GRANTS TO POLITICAL PARTIES AT EUROPEAN LEVEL

NOT TO BE OPENED BY THE MAIL SERVICE OR BY ANY UNAUTHORISED PERSON”

Ja izmanto pašlīmējošās aploksnes, tās aizlīmē ar līmlenti un nosūtītājs parakstās šķērsām pāri lentei. Ar nosūtītāja parakstu saprot ne tikai viņa ar roku uzrakstītu parakstu, bet arī viņa organizācijas zīmogu.

Uz ārējās aploksnes norāda nosūtītāja adresi un šādu saņēmēja adresi:

EUROPEAN PARLIAMENT

Mail Service

KAD 00D008

2929 Luxembourg

Uz iekšējās aploksnes norāda šādu saņēmēja adresi:

| President of the European Parliament |
| --- |
| Attn. Mr Roger Vanhaeren, Director-General of Finance |
| SCH 05B031 |
| 2929 Luxembourg |

President of the European Parliament

Attn. Mr Roger Vanhaeren, Director-General of Finance

SCH 05B031

2929 Luxembourg

| d) | nosūtītiem ne vēlāk kā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus norādītā termiņa pēdējā dienā ar ierakstītu sūtījumu, kura nosūtīšanas datumu apliecina pasta zīmogs, vai ar kurjerpastu, kura nosūtīšanas datumu apliecina sūtījuma piegādes kvīts. |
| --- | --- |

d)

nosūtītiem ne vēlāk kā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus norādītā termiņa pēdējā dienā ar ierakstītu sūtījumu, kura nosūtīšanas datumu apliecina pasta zīmogs, vai ar kurjerpastu, kura nosūtīšanas datumu apliecina sūtījuma piegādes kvīts.

6.2.   Indikatīvā procedūra un grafiks

Eiropas līmeņa politiskajām partijām dotācijas piešķir saskaņā ar šādu procedūru un grafiku:

| a) | pieteikumu nosūtīšana Eiropas Parlamentam (ne vēlāk kā 2014. gada 30. septembrī); |
| --- | --- |

a)

pieteikumu nosūtīšana Eiropas Parlamentam (ne vēlāk kā 2014. gada 30. septembrī);

| b) | pieteikumu izskatīšana un atlase, ko veic Eiropas Parlamenta attiecīgā struktūrvienība. Izskata tikai par pieņemamiem atzītos pieteikumus, pamatojoties uz uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus izklāstītajiem atbilstības, izslēgšanas un atlases kritērijiem; |
| --- | --- |

b)

pieteikumu izskatīšana un atlase, ko veic Eiropas Parlamenta attiecīgā struktūrvienība. Izskata tikai par pieņemamiem atzītos pieteikumus, pamatojoties uz uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus izklāstītajiem atbilstības, izslēgšanas un atlases kritērijiem;

| c) | dotācijas piešķiršanas lēmums, ko pieņem Parlamenta Prezidijs (principā ne vēlāk kā 2015. gada 1. janvārī, kā noteikts Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 4. pantā); |
| --- | --- |

c)

dotācijas piešķiršanas lēmums, ko pieņem Parlamenta Prezidijs (principā ne vēlāk kā 2015. gada 1. janvārī, kā noteikts Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 4. pantā);

| d) | dotācijas piešķiršanas lēmumu paziņošana; |
| --- | --- |

d)

dotācijas piešķiršanas lēmumu paziņošana;

| e) | avansa maksājums 80 % apmērā (15 dienu laikā pēc dotācijas piešķiršanas lēmuma pieņemšanas). |
| --- | --- |

e)

avansa maksājums 80 % apmērā (15 dienu laikā pēc dotācijas piešķiršanas lēmuma pieņemšanas).

6.3.   Papildinformācija

Eiropas Parlamenta tīmekļa vietnē http://www.europarl.europa.eu/tenders/invitations.htm ir pieejami šādi dokumenti:

| a) | Regula (EK) Nr. 2004/2003; |
| --- | --- |

a)

Regula (EK) Nr. 2004/2003;

| b) | Prezidija 2004. gada 29. marta lēmums; |
| --- | --- |

b)

Prezidija 2004. gada 29. marta lēmums;

| c) | dotācijas saņemšanas pieteikuma veidlapa (Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 1. pielikums). |
| --- | --- |

c)

dotācijas saņemšanas pieteikuma veidlapa (Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 1. pielikums).

Visus jautājumus saistībā ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus attiecībā uz dotāciju piešķiršanu nosūta pa elektronisko pastu (norādot atsauci uz publikāciju) uz šādu e-pasta adresi: fin.part.fond.pol@europarl.europa.eu

6.4.   Personas datu apstrāde

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (13) personas dati, kas ietverti finansējuma saņemšanas pieteikumā un tā pielikumos, tiks apstrādāti, ievērojot godīguma, tiesiskuma un proporcionalitātes principus un tikai nolūkā īstenot attiecīgajos normatīvajos dokumentos paredzēto šīs darbības mērķi. Lai apstrādātu pieteikumus un aizsargātu Kopienu finanšu intereses, personas datus var apstrādāt kompetentie Eiropas Parlamenta dienesti un struktūras, un tie var tikt nosūtīti iekšējās revīzijas dienestiem, Eiropas Revīzijas palātai, Finanšu pārkāpumu komisijai vai Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF).

Eiropas Parlaments, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta dokumentiem (14), var publicēt un darīt publiski pieejamus Eiropas līmeņa politisko partiju biedru un pārstāvju vārdus, kas, izpildot Regulas (EK) Nr. 2004/2003 3. panta b) punkta pārstāvības prasību, norādīti finansējuma saņemšanas pieteikumā. Politiskās partijas tiek aicinātas saviem pieteikumiem pievienot attiecīgo partijas biedru vai pārstāvju parakstītu deklarāciju, ar kuru viņi apliecina, ka ir informēti par viņu vārda publiskošanu un piekrīt tai.

Jebkura iesaistītā persona var vērsties ar sūdzību pie Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  OV L 297, 15.11.2003., 1. lpp.

(2)  OV C 155, 12.6.2004., 1. lpp.

(3)  OV L 298., 26.10.2012., 1. lpp.

(4)  OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.

(5)  Vai apliecinājums, ka iepriekš iesniegtajos dokumentos nav bijis izmaiņu.

(6)  Vai apliecinājums, ka iepriekš iesniegtajos dokumentos nav bijis izmaiņu.

(7)  Vai apliecinājums, ka iepriekš iesniegtajos dokumentos nav bijis izmaiņu.

(8)  Vai apliecinājums, ka iepriekš iesniegtajos dokumentos nav bijis izmaiņu.

(9)  Tostarp 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta pirmajā daļā un 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto ievēlēto personu saraksti.

(10)  Vai apliecinājums, ka iepriekš iesniegtajos dokumentos nav bijis izmaiņu.

(11)  Vai apliecinājums, ka iepriekš iesniegtajos dokumentos nav bijis izmaiņu.

(12)  Izņemot gadījumus, kad Eiropas līmeņa politiskā partija tika nodibināta attiecīgajā gadā.

(13)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

(14)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

---

| 17.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/41

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus IX-2015/02 – “Dotācijas Eiropas līmeņa politiskajiem fondiem”

(2014/C 185/09)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 10. panta 4. punktu Eiropas līmeņa politiskās partijas veicina Eiropas politiskās apziņas veidošanos un ir Savienības pilsoņu gribas izpausme. Turklāt Līguma par Eiropas Savienības darbību 224. pants nosaka, ka Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot regulas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, paredz noteikumus attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 10. panta 4. punktā minētajām Eiropas līmeņa politiskajām partijām un jo īpaši attiecībā uz to finansējumu.

Regulā (EK) Nr. 2004/2003, ko pārskatīja 2007. gadā, atzīta Eiropas līmeņa politisko fondu nozīme, kuri kā organizācijas, kas saistītas ar Eiropas līmeņa politiskajām partijām, “(..) var ar saviem pasākumiem atbalstīt un stiprināt Eiropas līmeņa politisko partiju mērķus, jo īpaši – dodot ieguldījumu debatēs par Eiropas politikas jautājumiem un par Eiropas integrācijas procesu, tostarp kalpojot par katalizatoru jaunām idejām, analīzei un politikas risinājumiem”. Šajā regulā jo īpaši ir paredzēta ikgadēja darbības dotācija, ko Eiropas Parlaments piešķir politiskajiem fondiem, kuri iesniedz attiecīgu pieteikumu un kuri atbilst regulā izklāstītajiem nosacījumiem.

Šajā sakarībā Parlaments izsludina uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus attiecībā uz dotāciju piešķiršanu Eiropas līmeņa politiskajiem fondiem.

1.   Pamatakti

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu (1) (turpmāk “Regula (EK) Nr. 2004/2003”).

Eiropas Parlamenta Prezidija 2004. gada 29. marta Lēmums, ar ko paredz īstenošanas kārtību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2004/2003 (2) (turpmāk “Prezidija 2004. gada 29. marta lēmums”).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (3) (turpmāk “Finanšu regula”) .

Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (4) (turpmāk “Piemērošanas noteikumi”).

2.   Mērķis

Saskaņā ar Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 2. pantu “katru gadu pirms pirmā pusgada beigām Eiropas Parlaments publicē uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saistībā ar dotāciju piešķiršanu partiju un fondu finansēšanai nākamajā gadā”.

Šis uzaicinājums iesniegt priekšlikumus attiecas uz dotāciju pieteikumiem 2015. finanšu gadam, aptverot laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Dotācijas mērķis ir atbalstīt tās saņēmēja ikgadējo darba programmu.

3.   Pieņemamība

Pieņems tikai tos pieteikumus, kuri būs iesniegti rakstiski, izmantojot Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 1. pielikumā iekļauto pieteikuma veidlapu, un kuri Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam būs nosūtīti norādītajā termiņā.

4.   Kritēriji un apliecinošie dokumenti

4.1.   Atbilstības kritēriji

Lai saņemtu dotāciju, Eiropas līmeņa politiskajam fondam jāatbilst Regulas (EK) Nr. 2004/2003 3. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, proti:

| a) | tas ir saistīts ar kādu no Eiropas līmeņa politiskajām partijām, kas atzītas saskaņā ar minēto regulu, un attiecīgā partija to ir apliecinājusi; |
| --- | --- |

a)

tas ir saistīts ar kādu no Eiropas līmeņa politiskajām partijām, kas atzītas saskaņā ar minēto regulu, un attiecīgā partija to ir apliecinājusi;

| b) | tas ir juridiska persona dalībvalstī, kurā atrodas tā reģistrētais birojs. Šī juridiskā persona ir nošķirta no tās Eiropas līmeņa politiskās partijas statusa, ar kuru fonds ir saistīts; |
| --- | --- |

b)

tas ir juridiska persona dalībvalstī, kurā atrodas tā reģistrētais birojs. Šī juridiskā persona ir nošķirta no tās Eiropas līmeņa politiskās partijas statusa, ar kuru fonds ir saistīts;

| c) | tas, jo īpaši savā programmā un darbībās, ievēro Eiropas Savienības izveides pamatprincipus, proti, brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principus; |
| --- | --- |

c)

tas, jo īpaši savā programmā un darbībās, ievēro Eiropas Savienības izveides pamatprincipus, proti, brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principus;

| d) | tas neveicina peļņas gūšanu; |
| --- | --- |

d)

tas neveicina peļņas gūšanu;

| e) | tā vadības struktūra ir izveidota, ievērojot ģeogrāfiskā līdzsvara principu. |
| --- | --- |

e)

tā vadības struktūra ir izveidota, ievērojot ģeogrāfiskā līdzsvara principu.

Turklāt tam ir jāatbilst arī šādiem Regulas (EK) Nr. 2004/2003 3. panta 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem: “saskaņā ar šo regulu katra Eiropas līmeņa politiskā partija un fonds paši nosaka savu attiecību īpašo kārtību saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tostarp pienācīgu ikdienas pārvaldības un pārvaldes struktūru nodalījuma pakāpi starp Eiropas līmeņa politisko fondu, no vienas puses, un Eiropas līmeņa politisko partiju, ar kuru tas ir saistīts, no otras puses”.

4.2.   Izslēgšanas kritēriji

Pieteikuma iesniedzējiem jāapliecina arī tas, ka viņi neatrodas nevienā no situācijām, kas aprakstītas Finanšu regulas 106. panta 1. punktā un 107. pantā.

4.3.   Atlases kritēriji

Pretendentiem jāsniedz pierādījumi par juridisko un finansiālo dzīvotspēju, kas nepieciešama, lai īstenotu finansējuma saņemšanas pieteikumā izklāstīto darba programmu, kā arī par tehnisko spēju un pārvaldības iemaņām, kuras nepieciešamas tās darba programmas veiksmīgai īstenošanai, par kuru tie iesniedz pieteikumu dotācijas saņemšanai.

4.4.   Piešķiršanas kritēriji

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2004/2003 4. panta 5. punktu 2015. finanšu gadā pieejamās apropriācijas Eiropas līmeņa politiskajiem fondiem, kuru finansējuma pieteikums būs apstiprināts, pamatojoties uz atbilstības, izslēgšanas un atlases kritērijiem, tiks sadalītas šādi:

| a) | 15 % tiks sadalīti vienādās daļās; |
| --- | --- |

a)

15 % tiks sadalīti vienādās daļās;

| b) | 85 % tiks sadalīti starp tiem ar Eiropas līmeņa politiskajām partijām saistītajiem fondiem, kuru biedru vidū ir Eiropas Parlamentā ievēlēti deputāti, proporcionāli ievēlēto deputātu skaitam. |
| --- | --- |

b)

85 % tiks sadalīti starp tiem ar Eiropas līmeņa politiskajām partijām saistītajiem fondiem, kuru biedru vidū ir Eiropas Parlamentā ievēlēti deputāti, proporcionāli ievēlēto deputātu skaitam.

4.5.   apliecinošie dokumenti

Iepriekš minēto kritēriju izvērtēšanas nolūkā pretendenti iesniedz šādus apliecinošos dokumentus:

| a) | pavadvēstules oriģinālu, kurā norādīta pieprasītās dotācijas summa; |
| --- | --- |

a)

pavadvēstules oriģinālu, kurā norādīta pieprasītās dotācijas summa;

| b) | pienācīgi aizpildītu un parakstītua Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 1. pielikumā iekļautā pieteikuma veidlapu (tostarp rakstisku svinīgo deklarāciju); |
| --- | --- |

b)

pienācīgi aizpildītu un parakstītua Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 1. pielikumā iekļautā pieteikuma veidlapu (tostarp rakstisku svinīgo deklarāciju);

| c) | politiskā fonda statūtus (5); |
| --- | --- |

c)

politiskā fonda statūtus (5);

| d) | oficiālu reģistrācijas apliecību (6); |
| --- | --- |

d)

oficiālu reģistrācijas apliecību (6);

| e) | nesenu pierādījumu par politiskā fonda pastāvēšanu; |
| --- | --- |

e)

nesenu pierādījumu par politiskā fonda pastāvēšanu;

| f) | valdes priekšsēdētāju/locekļu sarakstu (uzvārds, vārds, pilsonība, amats vai pienākumi politiskajā fondā); |
| --- | --- |

f)

valdes priekšsēdētāju/locekļu sarakstu (uzvārds, vārds, pilsonība, amats vai pienākumi politiskajā fondā);

| g) | politiskā fonda politisko programmu (7); |
| --- | --- |

g)

politiskā fonda politisko programmu (7);

| h) | ārējās revīzijas institūcijas apstiprinātu visaptverošu finanšu pārskatu par 2013. gadu (8); |
| --- | --- |

h)

ārējās revīzijas institūcijas apstiprinātu visaptverošu finanšu pārskatu par 2013. gadu (8);

| i) | provizorisku darbības budžetu attiecīgajam periodam (no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim), norādot izdevumus, kas atbilst kritērijiem, lai saņemtu finansējumu no Savienības budžeta; |
| --- | --- |

i)

provizorisku darbības budžetu attiecīgajam periodam (no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim), norādot izdevumus, kas atbilst kritērijiem, lai saņemtu finansējumu no Savienības budžeta;

| j) | ikgadējās darba programmas aprakstu; |
| --- | --- |

j)

ikgadējās darba programmas aprakstu;

| k) | dokumentus, kas apliecina, ka politiskais fonds atbilst Regulas (EK) Nr. 2004/2003 3. panta 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

k)

dokumentus, kas apliecina, ka politiskais fonds atbilst Regulas (EK) Nr. 2004/2003 3. panta 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

5.   Finansējums no ES budžeta

Parlamenta 2015. finanšu gada budžeta 403. pantā “Eiropas līmeņa politisko fondu finansēšana” paredzēts finansējums EUR 13 668 000 apmērā. Tomēr tas vēl ir jāapstiprina budžeta lēmējinstitūcijai.

Maksimālā summa, ko Eiropas Parlaments izmaksā saņēmējam, nepārsniedz 85 % no Eiropas līmeņa politiskā fonda attaisnotajām darbības izmaksām. Pierādījumus sniedz attiecīgais politiskais fonds.

Saskaņā ar Finanšu regulu un Piemērošanas noteikumiem finansējumu piešķir kā darbības dotāciju. Dotācijas izmaksas kārtību un ar tās izlietojumu saistītos pienākumus izklāsta dotācijas piešķiršanas lēmumā, kura paraugs ir iekļauts Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 2.b pielikumā.

6.   Priekšlikumu iesniegšanas procedūra un termiņš

6.1.   Pieteikumu iesniegšana un tās termiņš

Pieteikumu iesniegšanas termiņš ir 2014. gada 30. septembris. Pēc šā datuma nosūtītos pieteikumus neizskatīs.

Pieteikumiem jābūt:

| a) | sagatavotiem, izmantojot dotācijas saņemšanas pieteikuma veidlapu (Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 1. pielikums); |
| --- | --- |

a)

sagatavotiem, izmantojot dotācijas saņemšanas pieteikuma veidlapu (Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 1. pielikums);

| b) | pretendenta vai viņa pienācīgi pilnvarota pārstāvja parakstītiem; |
| --- | --- |

b)

pretendenta vai viņa pienācīgi pilnvarota pārstāvja parakstītiem;

| c) | nosūtītiem dubultā aploksnē. Abām aploksnēm jābūt aizlīmētām. Papildus uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus norādītajai saņēmējas struktūrvienības adresei uz iekšējās aploksnes jābūt norādītai šādai informācijai:

  “CALL FOR PROPOSALS — 2015 GRANTS TO POLITICAL FOUNDATIONS AT EUROPEAN LEVEL



  NOT TO BE OPENED BY THE POSTAL SERVICE OR BY ANY UNAUTHORISED PERSON”

  Ja izmanto pašlīmējošās aploksnes, tās aizlīmē ar līmlenti un nosūtītājs parakstās šķērsām pāri lentei. Ar nosūtītāja parakstu saprot ne tikai viņa ar roku uzrakstītu parakstu, bet arī viņa organizācijas zīmogu.
  Uz ārējās aploksnes norāda nosūtītāja adresi un šādu saņēmēja adresi:






  EUROPEAN PARLIAMENT |
| --- | --- |
| Mail Service |
| KAD 00D008 |
| 2929 Luxembourg |

c)

nosūtītiem dubultā aploksnē. Abām aploksnēm jābūt aizlīmētām. Papildus uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus norādītajai saņēmējas struktūrvienības adresei uz iekšējās aploksnes jābūt norādītai šādai informācijai:

“CALL FOR PROPOSALS — 2015 GRANTS TO POLITICAL FOUNDATIONS AT EUROPEAN LEVEL

NOT TO BE OPENED BY THE POSTAL SERVICE OR BY ANY UNAUTHORISED PERSON”

Ja izmanto pašlīmējošās aploksnes, tās aizlīmē ar līmlenti un nosūtītājs parakstās šķērsām pāri lentei. Ar nosūtītāja parakstu saprot ne tikai viņa ar roku uzrakstītu parakstu, bet arī viņa organizācijas zīmogu.

Uz ārējās aploksnes norāda nosūtītāja adresi un šādu saņēmēja adresi:

EUROPEAN PARLIAMENT

Mail Service

KAD 00D008

2929 Luxembourg

Uz iekšējās aploksnes norāda šādu saņēmēja adresi:

| President of the European Parliament |
| --- |
| Attn. Mr Roger Vanhaeren, Director-General of Finance |
| SCH 05B031 |
| 2929 Luxembourg |

President of the European Parliament

Attn. Mr Roger Vanhaeren, Director-General of Finance

SCH 05B031

2929 Luxembourg

| d) | nosūtītiem ne vēlāk kā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus norādītā termiņa pēdējā dienā ar ierakstītu sūtījumu, kura nosūtīšanas datumu apliecina pasta zīmogs, vai ar kurjerpastu, kura nosūtīšanas datumu apliecina sūtījuma piegādes kvīts. |
| --- | --- |

d)

nosūtītiem ne vēlāk kā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus norādītā termiņa pēdējā dienā ar ierakstītu sūtījumu, kura nosūtīšanas datumu apliecina pasta zīmogs, vai ar kurjerpastu, kura nosūtīšanas datumu apliecina sūtījuma piegādes kvīts.

6.2.   Indikatīvā procedūra un grafiks

Eiropas līmeņa politiskajiem fondiem dotācijas piešķir saskaņā ar šādu procedūru un grafiku:

| a) | pieteikumu nosūtīšana Eiropas Parlamentam (ne vēlāk kā 2014. gada 30. septembrī); |
| --- | --- |

a)

pieteikumu nosūtīšana Eiropas Parlamentam (ne vēlāk kā 2014. gada 30. septembrī);

| b) | pieteikumu izskatīšana un atlase, ko veic Eiropas Parlamenta attiecīgā struktūrvienība. Izskatīs tikai par pieņemamiem atzītos pieteikumus, pamatojoties uz uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus izklāstītajiem atbilstības, izslēgšanas un atlases kritērijiem; |
| --- | --- |

b)

pieteikumu izskatīšana un atlase, ko veic Eiropas Parlamenta attiecīgā struktūrvienība. Izskatīs tikai par pieņemamiem atzītos pieteikumus, pamatojoties uz uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus izklāstītajiem atbilstības, izslēgšanas un atlases kritērijiem;

| c) | dotācijas piešķiršanas lēmums, ko pieņem Parlamenta Prezidijs (principā ne vēlāk kā 2015. gada 1. janvārī, kā noteikts Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 4. pantā), un pretendentu informēšana; |
| --- | --- |

c)

dotācijas piešķiršanas lēmums, ko pieņem Parlamenta Prezidijs (principā ne vēlāk kā 2015. gada 1. janvārī, kā noteikts Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 4. pantā), un pretendentu informēšana;

| d) | dotācijas piešķiršanas lēmumu paziņošana; |
| --- | --- |

d)

dotācijas piešķiršanas lēmumu paziņošana;

| e) | avansa maksājums 80 % apmērā (15 dienu laikā pēc dotācijas piešķiršanas lēmuma pieņemšanas). |
| --- | --- |

e)

avansa maksājums 80 % apmērā (15 dienu laikā pēc dotācijas piešķiršanas lēmuma pieņemšanas).

6.3.   Papildinformācija

Eiropas Parlamenta tīmekļa vietnē (http://www.europarl.europa.eu/tenders/invitations.htm) ir pieejami šādi dokumenti:

| a) | Regula (EK) Nr. 2004/2003; |
| --- | --- |

a)

Regula (EK) Nr. 2004/2003;

| b) | Prezidija 2004. gada 29. marta lēmums; |
| --- | --- |

b)

Prezidija 2004. gada 29. marta lēmums;

| c) | dotācijas saņemšanas pieteikuma veidlapa (Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 1. pielikums). |
| --- | --- |

c)

dotācijas saņemšanas pieteikuma veidlapa (Prezidija 2004. gada 29. marta lēmuma 1. pielikums).

Visus jautājumus saistībā ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus attiecībā uz dotāciju piešķiršanu nosūta pa elektronisko pastu (norādot atsauci uz publikāciju) uz šādu e-pasta adresi: fin.part.fond.pol@europarl.europa.eu

6.4.   Personas datu apstrāde

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (9) personas dati, kas ietverti finansējuma saņemšanas pieteikumā un tā pielikumos, tiks apstrādāti, ievērojot godīguma, tiesiskuma un proporcionalitātes principus un tikai nolūkā īstenot attiecīgajos normatīvajos dokumentos paredzēto šīs darbības mērķi. Lai apstrādātu pieteikumus un aizsargātu Kopienu finanšu intereses, personas datus var apstrādāt kompetentie Eiropas Parlamenta dienesti un struktūras, un tie var tikt nosūtīti iekšējās revīzijas dienestiem, Eiropas Revīzijas palātai, Finanšu pārkāpumu komisijai vai Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF).

Jebkura iesaistītā persona var vērsties ar sūdzību pie Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  OV L 297, 15.11.2003., 1. lpp.

(2)  OV C 155, 12.6.2004., 1. lpp.

(3)  OV L 298., 26.10.2012., 1. lpp.

(4)  OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.

(5)  Vai apliecinājums, ka iepriekš iesniegtajos dokumentos nav bijis izmaiņu.

(6)  Vai apliecinājums, ka iepriekš iesniegtajos dokumentos nav bijis izmaiņu.

(7)  Vai apliecinājums, ka iepriekš iesniegtajos dokumentos nav bijis izmaiņu.

(8)  Izņemot gadījumus, kad Eiropas līmeņa politiskā partija tika nodibināta attiecīgajā gadā.

(9)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 17.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/45

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7209 – Faurecia / Magneti Marelli / JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/C 185/10)

| 1. | Komisija 2014. gada 10. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Faurecia S.A. (Faurecia, Francija), kuru pilnībā kontrolē Peugeot SA, kurš ir mātesuzņēmums PSA Peugeot Citroen Group (PSA, Francija), un uzņēmums Magneti Marelli S.p.A. (Magneti Marelli, Itālija), ko kontrolē FIAT S.p.A., kurš ir mātesuzņēmums FIAT Group (FIAT, Itālija), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār kopuzņēmumu Francijā, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2014. gada 10. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Faurecia S.A. (Faurecia, Francija), kuru pilnībā kontrolē Peugeot SA, kurš ir mātesuzņēmums PSA Peugeot Citroen Group (PSA, Francija), un uzņēmums Magneti Marelli S.p.A. (Magneti Marelli, Itālija), ko kontrolē FIAT S.p.A., kurš ir mātesuzņēmums FIAT Group (FIAT, Itālija), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār kopuzņēmumu Francijā, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  Faurecia
  : ražo un piedāvā automobiļu aprīkojumu, tostarp automobiļu sēdekļus, salona sistēmas, ārējo aprīkojumu un emisijas kontroles tehnoloģijas,
  —   
  PSA
  : produkti un pakalpojumi autobūves nozarē,
  —   
  Magneti Marelli
  : ražo un piegādā augsta līmeņa tehnoloģijas un sistēmas autobūves nozarē, tostarp automobiļu apgaismojuma iekārtas, spēka piedziņas sistēmas, elektroniskās sistēmas, balstiekārtas sistēmas un amortizatorus, izpūtējus, plastmasas daļas un moduļus, apkopes daļas un pakalpojumus, un motorsporta izstrādājumus,
  —   
  FIAT
  : produkti un pakalpojumi autobūves nozarē. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  Faurecia
  : ražo un piedāvā automobiļu aprīkojumu, tostarp automobiļu sēdekļus, salona sistēmas, ārējo aprīkojumu un emisijas kontroles tehnoloģijas,

—   
  PSA
  : produkti un pakalpojumi autobūves nozarē,

—   
  Magneti Marelli
  : ražo un piegādā augsta līmeņa tehnoloģijas un sistēmas autobūves nozarē, tostarp automobiļu apgaismojuma iekārtas, spēka piedziņas sistēmas, elektroniskās sistēmas, balstiekārtas sistēmas un amortizatorus, izpūtējus, plastmasas daļas un moduļus, apkopes daļas un pakalpojumus, un motorsporta izstrādājumus,

—   
  FIAT
  : produkti un pakalpojumi autobūves nozarē.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7209 – Faurecia / Magneti Marelli / JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7209 – Faurecia / Magneti Marelli / JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

| 17.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/46

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7294 – Carlyle / Haier Group / Haier Biomedical And Laboratory Product)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/C 185/11)

| 1. | Eiropas Komisija 2014. gada 6. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Carlyle Group L.P. (Carlyle, ASV) un Haier Group Corporation (Haier Group, Ķīna) plāno Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūt kopīgu kontroli pār uzņēmumu Haier Biomedical and Laboratory Products Co., Ltd (HBML, Ķīna), ko pašreiz pilnībā kontrolē Haier Group. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisija 2014. gada 6. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Carlyle Group L.P. (Carlyle, ASV) un Haier Group Corporation (Haier Group, Ķīna) plāno Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūt kopīgu kontroli pār uzņēmumu Haier Biomedical and Laboratory Products Co., Ltd (HBML, Ķīna), ko pašreiz pilnībā kontrolē Haier Group.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  Carlyle
  : pasaules mēroga alternatīvo aktīvu pārvaldītājs,
  —   
  Haier Group
  : plaša patēriņa elektroierīču un sadzīves tehnikas starptautisks ražotājs un piegādātājs,
  —   
  HBML
  : piegādā vispārēju laboratorijas aprīkojumu, proti, medicīnas saldētavas, ledusskapjus/saldētavas un biomedicīnas velkmes skapjus. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  Carlyle
  : pasaules mēroga alternatīvo aktīvu pārvaldītājs,

—   
  Haier Group
  : plaša patēriņa elektroierīču un sadzīves tehnikas starptautisks ražotājs un piegādātājs,

—   
  HBML
  : piegādā vispārēju laboratorijas aprīkojumu, proti, medicīnas saldētavas, ledusskapjus/saldētavas un biomedicīnas velkmes skapjus.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7294 – Carlyle / Haier Group / Haier Biomedical And Laboratory Product uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7294 – Carlyle / Haier Group / Haier Biomedical And Laboratory Product uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---