# Službeni list L 166/2014

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 166 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 57.5. lipnja 2014. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 166

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 57.5. lipnja 2014.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Odluka Vijeća 2014/326/ZVSP od 28. siječnja 2014. o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Koreje o uspostavi okvira za sudjelovanje Republike Koreje u operacijama Europske unije za upravljanje krizama | 1 |
| | | Sporazum između Europske unije i Republike Koreje o uspostavi okvira za sudjelovanje Republike Koreje u operacijama Europske unije za upravljanje krizama | 3 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 601/2014 оd 4. lipnja 2014. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu kategorija hrane od mesa i uporabe određenih prehrambenih aditiva u mesnim pripravcima (
  1
  ) | 11 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 602/2014 оd 4. lipnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda za olakšavanje konvergencije nadzornih praksi u pogledu provedbe dodatnih pondera rizika u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 22 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 603/2014 оd 4. lipnja 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 25 |
| | | ODLUKE |
| | | 2014/327/EU |
| | * | Odluka Vijeća od 6. svibnja 2014. o utvrđivanju stajališta koje Unija treba zauzeti na 53. sjednici Odbora stručnjaka za prijevoz opasnih tvari OTIF-a u pogledu određenih izmjena Dodatka C Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) primjenjivih od 1. siječnja 2015. | 27 |
| | | 2014/328/EU |
| | * | Odluka Europske središnje banke od 12. ožujka 2014. o izmjeni Odluke ESB/2013/35 o dodatnim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja (ESB/2014/11) | 31 |
| | | SMJERNICE |
| | | 2014/329/EU |
| | * | Smjernica Europske središnje banke od 12. ožujka 2014. o izmjeni Smjernice ESB/2011/14 o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava (ESB/2014/10) | 33 |
| | | 2014/330/EU |
| | * | Smjernica Europske središnje banke od 12. ožujka 2014. o izmjeni Smjernice ESB/2013/4 o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja i o izmjeni Smjernice ESB/2007/9 (ESB/2014/12) | 42 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Odluka Vijeća 2014/326/ZVSP od 28. siječnja 2014. o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Koreje o uspostavi okvira za sudjelovanje Republike Koreje u operacijama Europske unije za upravljanje krizama

1

Sporazum između Europske unije i Republike Koreje o uspostavi okvira za sudjelovanje Republike Koreje u operacijama Europske unije za upravljanje krizama

3

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) br. 601/2014 оd 4. lipnja 2014. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu kategorija hrane od mesa i uporabe određenih prehrambenih aditiva u mesnim pripravcima (
  1
  )

1

11

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 602/2014 оd 4. lipnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda za olakšavanje konvergencije nadzornih praksi u pogledu provedbe dodatnih pondera rizika u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

22

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 603/2014 оd 4. lipnja 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

25

ODLUKE

2014/327/EU

*

Odluka Vijeća od 6. svibnja 2014. o utvrđivanju stajališta koje Unija treba zauzeti na 53. sjednici Odbora stručnjaka za prijevoz opasnih tvari OTIF-a u pogledu određenih izmjena Dodatka C Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) primjenjivih od 1. siječnja 2015.

27

2014/328/EU

*

Odluka Europske središnje banke od 12. ožujka 2014. o izmjeni Odluke ESB/2013/35 o dodatnim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja (ESB/2014/11)

(ESB/2014/11)

31

SMJERNICE

2014/329/EU

*

Smjernica Europske središnje banke od 12. ožujka 2014. o izmjeni Smjernice ESB/2011/14 o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava (ESB/2014/10)

(ESB/2014/10)

33

2014/330/EU

*

Smjernica Europske središnje banke od 12. ožujka 2014. o izmjeni Smjernice ESB/2013/4 o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja i o izmjeni Smjernice ESB/2007/9 (ESB/2014/12)

(ESB/2014/12)

42

| | | III.   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 407/13/COL od 23. listopada 2013. o 90. izmjeni postupovnih i materijalnih pravila u području državnih potpora uvođenjem novog poglavlja o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014.–2020. i produženjem valjanosti poglavlja o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007.–2013. i kriterija za dubinsku ocjenu regionalnih potpora za velike ulagačke projekte | 44 |

III.   Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 407/13/COL od 23. listopada 2013. o 90. izmjeni postupovnih i materijalnih pravila u području državnih potpora uvođenjem novog poglavlja o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014.–2020. i produženjem valjanosti poglavlja o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007.–2013. i kriterija za dubinsku ocjenu regionalnih potpora za velike ulagačke projekte

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 166/1

---

ODLUKA VIJEĆA 2014/326/ZVSP

od 28. siječnja 2014.

o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Koreje o uspostavi okvira za sudjelovanje Republike Koreje u operacijama Europske unije za upravljanje krizama

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 37., u vezi s člankom 218. stavcima 5. i 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Uvjete sudjelovanja trećih država u operacijama Europske unije za upravljanje krizama trebalo bi utvrditi sporazumom o uspostavi okvira za takvo moguće buduće sudjelovanje, a ne utvrđivanjem tih uvjeta za svaki pojedinačni slučaj za svaku dotičnu operaciju. |
| --- | --- |

(1)

Uvjete sudjelovanja trećih država u operacijama Europske unije za upravljanje krizama trebalo bi utvrditi sporazumom o uspostavi okvira za takvo moguće buduće sudjelovanje, a ne utvrđivanjem tih uvjeta za svaki pojedinačni slučaj za svaku dotičnu operaciju.

| (2) | Nakon donošenja Odluke Vijeća 13. studenog 2012. o odobravanju otvaranja pregovora, Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dogovorio je sporazum između Europske unije i Republike Koreje o uspostavi okvira za sudjelovanje Republike Koreje u operacijama Europske unije za upravljanje krizama („Sporazum”). |
| --- | --- |

(2)

Nakon donošenja Odluke Vijeća 13. studenog 2012. o odobravanju otvaranja pregovora, Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dogovorio je sporazum između Europske unije i Republike Koreje o uspostavi okvira za sudjelovanje Republike Koreje u operacijama Europske unije za upravljanje krizama („Sporazum”).

| (3) | Sporazum bi trebalo odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi trebalo odobriti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sporazum između Europske unije i Republike Koreje o uspostavi okvira za sudjelovanje Republike Koreje u operacijama Europske unije za upravljanje krizama odobrava se u ime Europske unije.

Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.

Članak 2.

Predsjednik Vijeća ovlašćuje se imenovati osobu(-e) opunomoćenu(-e) za potpisivanje Sporazuma kako bi on obvezivao Uniju.

Članak 3.

Predsjednik Vijeća, u ime Unije, daje obavijest predviđenu člankom 16. stavkom 1. Sporazuma. (1)

Članak 4.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. siječnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

G. STOURNARAS

---

(1)  Glavno tajništvo Vijeća objavljuje datum stupanja Sporazuma na snagu u Službenom listu Europske unije.

1

Službenom listu Europske unije

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 166/3

---

PRIJEVOD

SPORAZUM

između Europske unije i Republike Koreje o uspostavi okvira za sudjelovanje Republike Koreje u operacijama Europske unije za upravljanje krizama

EUROPSKA UNIJA („Unija”) ili („EU”),

s jedne strane, i

REPUBLIKA KOREJA,

s druge strane,

dalje u tekstu „stranke”,

Budući da:

| (1) | Unija može poduzeti mjere u području upravljanja krizama, uključujući mirovne operacije ili humanitarne operacije. |
| --- | --- |

(1)

Unija može poduzeti mjere u području upravljanja krizama, uključujući mirovne operacije ili humanitarne operacije.

| (2) | Unija odlučuje hoće li pozvati treće države da sudjeluju u operaciji EU-a za upravljanje krizama. Republika Koreja može prihvatiti poziv Unije i ponuditi svoj doprinos. U tom slučaju Unija odlučuje o prihvaćanju tog predloženog doprinosa. |
| --- | --- |

(2)

Unija odlučuje hoće li pozvati treće države da sudjeluju u operaciji EU-a za upravljanje krizama. Republika Koreja može prihvatiti poziv Unije i ponuditi svoj doprinos. U tom slučaju Unija odlučuje o prihvaćanju tog predloženog doprinosa.

| (3) | Uvjete sudjelovanja Republike Koreje u operacijama EU-a za krizno upravljanje trebalo bi utvrditi u sporazumu o uspostavljanju okvira za takvo moguće buduće sudjelovanje, a ne određivanjem uvjeta od slučaja do slučaja za svaku pojedinu operaciju. |
| --- | --- |

(3)

Uvjete sudjelovanja Republike Koreje u operacijama EU-a za krizno upravljanje trebalo bi utvrditi u sporazumu o uspostavljanju okvira za takvo moguće buduće sudjelovanje, a ne određivanjem uvjeta od slučaja do slučaja za svaku pojedinu operaciju.

| (4) | Takav sporazum ne bi trebao dovoditi u pitanje samostalnost odlučivanja Unije, kao što ne smije utjecati ni na pojedinačno odlučivanje Republike Koreje za sudjelovanje u EU-ovoj operaciji upravljanja krizama, u skladu sa svojim pravnim sustavom. |
| --- | --- |

(4)

Takav sporazum ne bi trebao dovoditi u pitanje samostalnost odlučivanja Unije, kao što ne smije utjecati ni na pojedinačno odlučivanje Republike Koreje za sudjelovanje u EU-ovoj operaciji upravljanja krizama, u skladu sa svojim pravnim sustavom.

| (5) | Takav bi se sporazum trebao odnositi samo na buduće operacije EU-a za krizno upravljanje i ne bi trebao dovoditi u pitanje postojeće sporazume kojima se uređuje sudjelovanje Republike Koreje u već započetim operacijama EU-a za krizno upravljanje. |
| --- | --- |

(5)

Takav bi se sporazum trebao odnositi samo na buduće operacije EU-a za krizno upravljanje i ne bi trebao dovoditi u pitanje postojeće sporazume kojima se uređuje sudjelovanje Republike Koreje u već započetim operacijama EU-a za krizno upravljanje.

SPORAZUMJELE SU SE:

ODJELJAK I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Odluke o sudjelovanju

1.   Nakon odluke Unije da pozove Republiku Koreju na sudjelovanje u operaciji EU-a za upravljanje krizama, Unija razmjenjuje sve relevantne informacije i procjene vezane uz tu operaciju kako bi Republici Koreji olakšao razmatranje poziva Unije.

2.   EU dostavlja Republici Koreji, čim prije je to moguće, obavijest o mogućem doprinosu Republike Koreje u zajedničkim troškovima ili troškovima kako su određeni u operativnom proračunu, u skladu s člancima 8. i 12., kako bi pomogla Republici Koreji u oblikovanju predloženog doprinosa.

3.   Nakon što je Republika Koreja odlučila predložiti svoj doprinos, Republika Koreja određuje i pruža informacije Uniji o svojem predloženom doprinosu, uključujući one o sastavu kontingenta korejskog osoblja.

4.   Unija procjenjuje korejski doprinos u dogovoru s Republikom Korejom. U svakom trenutku tijekom procesa savjetovanja i procjene Republika Koreja može odlučiti revidirati svoj predloženi doprinos.

5.   Unija, pisanim putem, Republici Koreji priopćuje ishod svoje procjene i odluke o predloženom doprinosu Republike Koreje kako bi osigurao sudjelovanje Republike Koreje u skladu s odredbama ovog Sporazuma.

6.   Republika Koreja se može, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Unije te nakon savjetovanja između stranaka, u svako doba, u cijelosti ili djelomično, povući iz sudjelovanja u operaciji EU-a za upravljanje krizama.

Članak 2.

Okvir

1.   Republika Koreja se pridružuje Odluci Vijeća kojom Vijeće Europske unije odluči da će Unija izvoditi operaciju za krizno upravljanje, kao i svakoj drugoj odluci kojom Vijeće Europske unije odluči produljiti operaciju EU-a za krizno upravljanje, u skladu s odredbama ovog Sporazuma i svim potrebnim provedbenim dogovorima.

2.   Doprinos Republike Koreje operaciji EU-a za krizno upravljanje ne dovodi u pitanje autonomiju odlučivanja Unije.

Članak 3.

Status osoblja i snaga Republike Koreje

1.   Status osoblja dodijeljenog operaciji EU-a za krizno upravljanje i/ili snaga kojima Republika Koreja doprinosi operaciji EU-a za krizno upravljanje uređuje se sporazumom o statusu misije/snaga, ako je zaključen, između Unije i države(-a) u kojoj(-ima) se operacija izvodi.

2.   Status osoblja kojim se pomaže u glavnom stožeru ili u zapovjednim dijelovima smještenima izvan države (država) u kojoj (kojima) se odvija EU-ova operacija upravljanja krizama uređuju se dogovorima između dotičnih stožera i zapovjednih dijelova i nadležnih tijela Republike Koreje.

3.   Republika Koreja ostvaruje nadležnost nad svojim osobljem koje sudjeluje u operaciji EU-a za upravljanje krizama ne dovodeći u pitanje sporazum o statusu misije/snaga, a kako je navedeno u stavku 1. ovog članka. Ako snage Republike Koreje djeluju na plovilu ili zrakoplovu države članice Europske unije, ta država može ostvarivati nadležnost podložnu postojećim i/ili budućim sporazumima i u skladu s njenim zakonima i propisima te s međunarodnim pravom.

4.   Republika Koreja je odgovorna za rješavanje svih tražbina vezanih uz njezino sudjelovanje u operaciji EU-a za upravljanje krizama koje podnese njezino osoblje te je nadležna za pokretanje bilo kojeg postupka, posebice sudskog ili disciplinskog postupka, protiv svojeg osoblja u skladu sa svojim zakonima i propisima.

5.   Stranke su suglasne da će se odreći svih međusobnih tražbina, osim ugovornih tražbina, za štetu, gubitak ili uništenje imovine koja je u vlasništvu ili koju koristi jedna od stranaka, ili za ozljedu ili smrt osoblja jedne od stranaka, koji nastanu u izvršavanju njihovih službenih dužnosti povezanih s aktivnostima sukladno ovomu Sporazumu, osim u slučaju grube nepažnje ili zlonamjernog ponašanja.

6.   Republika Koreja se potpisivanjem ovog Sporazuma obvezuje na donošenje izjave o odricanju od svih potraživanja u odnosu na bilo koju državu sudionicu u operaciji EU-a za upravljanje krizama u kojoj sudjeluje i Republika Koreja.

7.   Unija se obvezuje, pri potpisivanju ovog Sporazuma, osigurati izjavu država članica u pogledu odricanja od zahtjeva za naknadu štete u vezi s bilo kakvim budućim sudjelovanjem Republike Koreje u operaciji EU-a za krizno upravljanje.

Članak 4.

Klasificirani podaci

1.   Republika Koreja poduzima primjerene mjere kako bi osigurala da su klasificirani podaci EU-a zaštićeni u skladu sa sigurnosnim propisima Vijeća Europske unije, koji su sadržani u Odluci Vijeća 2013/488/EU (1), i u skladu s daljnjim smjernicama koje izdaju nadležna tijela, uključujući i one koje izdaje zapovjednik operacije EU-a u svezi s EU-ovom vojnom operacijom upravljanja krizama ili voditelj misije u vezi s civilnom operacijom EU-a za upravljanje krizama.

2.   Ako stranke sklope sporazum o sigurnosnim postupcima za razmjenu klasificiranih podataka, takav sporazum se primjenjuje u okviru operacije EU-a za upravljanje krizama.

ODELJAK II.

ODREDBE O SUDJELOVANJU U CIVILNIM OPERACIJAMA ZA UPRAVLJANJE KRIZAMA

Članak 5.

Osoblje upućeno u civilnu operaciju EU-a za krizno upravljanje

1.   Republika Koreja

| (a) | osigurava da osoblje koje ona upućuje u civilnu operaciju EU-a za krizno upravljanje svoju misiju obavlja u skladu s:






  i. | Odlukom Vijeća i naknadnim izmjenama iz članka 2. stavka 1.; |
| --- | --- | --- |

(a)

osigurava da osoblje koje ona upućuje u civilnu operaciju EU-a za krizno upravljanje svoju misiju obavlja u skladu s:

i.

Odlukom Vijeća i naknadnim izmjenama iz članka 2. stavka 1.;

| ii. | planom operacije; |
| --- | --- |

ii.

planom operacije;

| iii. | provedbenim mjerama. |
| --- | --- |

iii.

provedbenim mjerama.

| (b) | pravodobno obavještava voditelja misije i visokog predstavnika Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku (dalje u tekstu "VP") o svim promjenama u svojem doprinosu civilnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje. |
| --- | --- |

(b)

pravodobno obavještava voditelja misije i visokog predstavnika Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku (dalje u tekstu "VP") o svim promjenama u svojem doprinosu civilnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje.

2.   Osoblje koje je Republika Koreja uputila u civilnu operaciju EU-a za krizno upravljanje prolazi kroz liječnički pregled, cijepljenje, a njegovu zdravstvenu sposobnost za obavljanje dužnosti potvrđuje njegovo nadležno tijelo te će predočiti presliku te potvrde.

3.   Osoblje koje dodijeli Republika Koreja izvršava svoje dužnosti i postupa isključivo u interesu civilne operacije EU-a za krizno upravljanje.

Članak 6.

Zapovjedni lanac

1.   Cjelokupno osoblje ostaje pod punim zapovjedništvom svojih nacionalnih tijela.

2.   Nacionalna tijela prenose operativni nadzor na zapovjednika civilne operacije Unije.

3.   Zapovjednik civilne operacije preuzima odgovornost za civilnu operaciju EU-a za krizno upravljanje i na terenu izvršava zapovjedništvo i nadzor nad operacijom.

4.   Voditelj misije preuzima odgovornost za civilnu operaciju EU-a za krizno upravljanje i njome svakodnevno upravlja te na terenu izvršava zapovjedništvo i nadzor nad operacijom.

5.   Republika Koreja, u skladu s pravnim instrumentima iz članka 2. stavka 1., ima ista prava i obveze u svakodnevnome upravljanju operacijom kao i države članice EU-a koje sudjeluju u operaciji.

6.   Voditelj misije odgovoran je za stegovni nadzor nad osobljem civilne operacije EU-a za krizno upravljanje. Stegovne mjere, prema potrebi, poduzima nadležno nacionalno tijelo.

7.   Republika Koreja određuje kontaktnu točku nacionalnog kontingenta ("NPC"), koja zastupa njezin nacionalni kontingent u operaciji. NPC izvješćuje voditelja misije o nacionalnim pitanjima i odgovoran je za svakodnevnu disciplinu u kontingentu.

8.   Unija donosi odluku o završetku operacije nakon savjetovanja s Republikom Korejom ako ona na dan prestanka operacije još uvijek doprinosi civilnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje.

Članak 7.

Financijski aspekti

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 8., Republika Koreja snosi sve troškove povezane sa svojim sudjelovanjem u operaciji, osim tekućih troškova, kako je utvrđeno u operativnom proračunu operacije.

2.   U slučaju smrti, povrede, gubitka ili štete fizičkih ili pravnih osoba iz države(-a) u kojoj(-ima) se operacije izvode, Republika Koreja, ako se utvrdi njezina odgovornost, plaća nadoknadu pod uvjetima koji su predviđeni u važećem sporazumu o statusu misije iz članka 3. stavka 1.

Članak 8.

Doprinos operativnom proračunu

1.   Podložno stavku 4., Republika Koreja doprinosi financiranju operativnog proračuna civilne operacije EU-a za krizno upravljanje.

2.   Financijski doprinos Republike Koreje operativnom proračunu izračunava se na temelju jedne od sljedećih formula, odnosno one koja daje niži izračun:

| (a) | dio referentnog iznosa koji je razmjeran omjeru bruto nacionalnog dohotka (BND) Republike Koreje i sveukupnog BND-a svih država prinosnica operativnom proračunu operacije; ili |
| --- | --- |

(a)

dio referentnog iznosa koji je razmjeran omjeru bruto nacionalnog dohotka (BND) Republike Koreje i sveukupnog BND-a svih država prinosnica operativnom proračunu operacije; ili

| (b) | dio referentnog iznosa za operativni proračun koji je razmjeran omjeru broja osoblja iz Republike Koreje koje sudjeluje u operaciji i sveukupnog broja osoblja svih država koje sudjeluju u operaciji. |
| --- | --- |

(b)

dio referentnog iznosa za operativni proračun koji je razmjeran omjeru broja osoblja iz Republike Koreje koje sudjeluje u operaciji i sveukupnog broja osoblja svih država koje sudjeluju u operaciji.

3.   Neovisno o stavku 1. i 2., Republika Koreja ne daje doprinos za financiranje dnevnica osoblja iz država članica Europske unije.

4.   Neovisno o stavku 1., Unija, u načelu, oslobađa Republiku Koreju od financijskih doprinosa određenoj civilnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje, kada:

| (a) | Unija odlučuje da Republika Koreja pruža značajan doprinos koji je od važnosti za tu operaciju; ili |
| --- | --- |

(a)

Unija odlučuje da Republika Koreja pruža značajan doprinos koji je od važnosti za tu operaciju; ili

| (b) | Republika Koreja ima BND po glavi stanovnika koji nije viši ni od koje države članice Unije. |
| --- | --- |

(b)

Republika Koreja ima BND po glavi stanovnika koji nije viši ni od koje države članice Unije.

5.   Podložno stavku 1., sve dogovore o plaćanju doprinosa od strane Republike Koreje za operativni proračun civilne operacije EU-a za upravljanje krizama sklapaju nadležna tijela stranaka te, između ostalog, uključuju sljedeće odredbe o:

| (a) | iznosu predmetnog financijskog doprinosa; |
| --- | --- |

(a)

iznosu predmetnog financijskog doprinosa;

| (b) | dogovorima za plaćanje financijskog doprinosa; i |
| --- | --- |

(b)

dogovorima za plaćanje financijskog doprinosa; i

| (c) | postupku revizije. |
| --- | --- |

(c)

postupku revizije.

ODELJAK III.

ODREDBE O SUDJELOVANJU U VOJNIM OPERACIJAMA ZA UPRAVLJANJE KRIZAMA

Članak 9.

Sudjelovanje u vojnoj operaciji EU-a za upravljanje krizama

1.   Republika Koreja osigurava da njezine snage i osoblje koje sudjeluju u vojnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje obavljaju svoju misiju u skladu s:

| (a) | Odlukom Vijeća i naknadnim izmjenama iz članka 2. stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

Odlukom Vijeća i naknadnim izmjenama iz članka 2. stavka 1.;

| (b) | planom operacije; i |
| --- | --- |

(b)

planom operacije; i

| (c) | provedbenim mjerama. |
| --- | --- |

(c)

provedbenim mjerama.

2.   Republika Koreja pravodobno obavještava zapovjednika misije EU-a o svakoj promjeni svog doprinosa u operaciji.

3.   Osoblje koje upućuje Republika Koreja izvršava svoje zadatke i postupa isključivo u interesu civilne operacije EU-a za upravljanje krizama.

Članak 10.

Zapovjedni lanac

1.   Cjelokupne snage i osoblje koji sudjeluju u vojnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje ostaje pod punim zapovjedništvom svojih nacionalnih tijela.

2.   Nacionalna tijela operativni i taktički nadzor nad svojim snagama i nad svojim osobljem prenose na zapovjednika operacije EU-a, koji ima pravo svoju ovlast delegirati.

3.   Republika Koreja, u skladu s pravnim instrumentima iz članka 2. stavka 1., ima ista prava i obveze u svakodnevnome upravljanju operacijom kao i države članice EU-a koje sudjeluju u operaciji.

4.   Zapovjednik operacije EU-a može, nakon savjetovanja s Republikom Korejom, u svakom trenutku zahtijevati povlačenje doprinosa Republike Koreje.

5.   Republika Koreja imenuje visokog vojnog predstavnika („VVP”) koji zastupa njezin nacionalni kontingent u vojnoj operaciji EU-a za upravljanje krizama. VVP se sa zapovjednikom snaga EU-a savjetuje u svim pitanjima vezanima za operaciju i odgovoran je za svakodnevnu disciplinu korejskog kontingenta.

Članak 11.

Financijski aspekti

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 12., Republika Koreja snosi sve troškove povezane sa svojim sudjelovanjem u operaciji, osim troškova za koje je predviđeno zajedničko financiranje, kako je to utvrđeno u pravnim instrumentima iz članka 2. stavka 1., kao i u Odluci Vijeća 2011/871/ZVSP (2).

2.   U slučaju smrti, povrede, gubitka ili štete fizičkih ili pravnih osoba iz države(-a) u kojoj(-ima) se operacije izvode, Republika Koreja, ako se utvrdi njezina odgovornost, plaća odštetu pod uvjetima koji su predviđeni u važećem sporazumu o statusu snaga iz članka 3. stavka 1.

Članak 12.

Doprinos zajedničkim troškovima

1.   Republika Koreja doprinosi financiranju zajedničkih troškova vojne operacije EU-a za upravljanje krizama u skladu s člankom 3.

2.   Financijski doprinos Republike Koreje zajedničkim troškovima izračunava se na temelju jedne od sljedećih dviju formula, odnosno one koja daje niži izračun:

| (a) | udio zajedničkih troškova koji je razmjeran omjeru BND-a Republike Koreje u sveukupnom BND-u svih država koje doprinose zajedničkim troškovima operacije ili |
| --- | --- |

(a)

udio zajedničkih troškova koji je razmjeran omjeru BND-a Republike Koreje u sveukupnom BND-u svih država koje doprinose zajedničkim troškovima operacije ili

| (b) | dio zajedničkih troškova koji je razmjeran omjeru broja osoblja iz Republike Koreje koje sudjeluje u operaciji i sveukupnog broja osoblja svih država koje sudjeluju u operaciji. |
| --- | --- |

(b)

dio zajedničkih troškova koji je razmjeran omjeru broja osoblja iz Republike Koreje koje sudjeluje u operaciji i sveukupnog broja osoblja svih država koje sudjeluju u operaciji.

Kada se koristi formula iz točke (b) i Republika Koreja doprinosi samo vojnom zapovjedništvu operacije ili snaga, omjer koji se koristi jest omjer između njezina osoblja i sveukupnog broja osoblja odnosnog zapovjedništva. U ostalim slučajevima koristi se omjer između osoblja koje dodjeljuje Republika Koreja i sveukupnog osoblja operacije.

3.   Bez obzira na stavak 1., Unija, u načelu, oslobađa Republiku Koreju od financijskih doprinosa zajedničkim troškovima određene vojne operacije EU-a za krizno upravljanje kada:

| (a) | Unija odlučuje da Republika Koreja pruža značajan doprinos koji je od važnosti za tu operaciju; ili |
| --- | --- |

(a)

Unija odlučuje da Republika Koreja pruža značajan doprinos koji je od važnosti za tu operaciju; ili

| (b) | Republika Koreja ima BND po glavi stanovnika koji nije viši od BND-a niti jedne države članice Unije. |
| --- | --- |

(b)

Republika Koreja ima BND po glavi stanovnika koji nije viši od BND-a niti jedne države članice Unije.

4.   Podložno stavku 1., sve dogovore o plaćanju doprinosa od strane Republike Koreje za zajedničke troškove sklapaju nadležna tijela stranaka te, između ostalog, uključuju sljedeće odredbe o:

| (a) | iznosu predmetnog financijskog doprinosa; |
| --- | --- |

(a)

iznosu predmetnog financijskog doprinosa;

| (b) | dogovorima za plaćanje financijskog doprinosa; i |
| --- | --- |

(b)

dogovorima za plaćanje financijskog doprinosa; i

| (c) | postupku revizije. |
| --- | --- |

(c)

postupku revizije.

ODJELJAK IV.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 13.

Aranžmani za provedbu Sporazuma

Ne dovodeći u pitanje članak 8. stavak 5. ni članak 12. stavak 4., svi potrebni tehnički i upravni dogovori u vezi s provedbom ovog Sporazuma sklapaju se između nadležnih tijela stranaka.

Članak 14.

Neispunjavanje obveza

Ako jedna od stranaka ne ispuni svoje obveze iz ovog Sporazuma, druga stranka ima pravo otkazati ovaj Sporazum pisanom obaviješću u roku od jednog mjeseca.

Članak 15.

Rješavanje sporova

Sporovi vezani uz tumačenje ili primjenu ovog Sporazuma rješavaju se diplomatskim putem između stranaka.

Članak 16.

Stupanje na snagu, trajanje i prestanak važenja

1.   Ovaj Sporazum stupa na snagu prvog dana prvog mjeseca od dana kada se stranke uzajamno obavijeste o dovršetku unutarnjih pravnih postupaka potrebnih za njegovo stupanje na snagu.

2.   Ovaj Sporazum podliježe redovitom preispitivanju.

3.   Ovaj se Sporazum može izmijeniti na temelju uzajamnog pisanog sporazuma među strankama. Izmjene stupaju na snagu u skladu s postupkom utvrđenim u stavku 1.

4.   Ovaj sporazum ostaje na snazi tijekom početnog razdoblja od pet godina te se automatski produljuje na dodatna razdoblja od pet godina, osim ako jedna stranka obavijesti drugu stranku u pisanom obliku o svojoj namjeri da raskine ovaj Sporazum barem šest mjeseci prije njegova isteka.

U POTVRDU TOGA, dolje potpisani, u tu svrhu propisno ovlašteni, potpisali su ovaj Sporazum.

Sastavljeno u Seulu dana dvadeset trećeg svibnja godine dvije tisuće četrnaeste, u dva primjerka na engleskom i korejskom jeziku, pri čemu su oba teksta jednako vjerodostojna. U slučaju razlika u tumačenju, engleski tekst prevladava.

Za Europsku uniju

Za Republiku Koreju

---

(1)  Odluka Vijeća 2013/488/EU od 23. rujna 2013. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 274, 15.10.2013, str. 1.).

1

(2)  Odluka Vijeća 2011/871/ZVSP od 19. prosinca 2011. o uspostavljanju mehanizama za provedbu financiranja zajedničkih troškova operacija Europske unije koje su vojnog ili obrambenog karaktera (Athena) (SL L 343, 23.12.2011., str. 35.).

2

---

IZJAVA DRŽAVA ČLANICA EU-A KOJE PRIMJENJUJU ODLUKU VIJEĆA EU-A O OPERACIJAMA EU-A ZA UPRAVLJANJE KRIZAMA U KOJIMA SUDJELUJE REPUBLIKA KOREJA U POGLEDU ODRICANJA OD TRAŽBINA

„Države članice EU-a koje primjenjuju Odluku Vijeća EU-a o operaciji EU-a za upravljanje krizama u kojoj sudjeluje Republika Koreja nastojat će, koliko im to dopuštaju njihovi unutarnji pravni sustavi, odreći se, koliko god je to moguće, tražbina prema Republici Koreji zbog ozljede, smrti svojeg osoblja ili štete ili gubitka imovine u svojem vlasništvu i koja se koristi u operaciji EU-a za upravljanje krizama, ako:

| — | je takvu ozljedu, smrt, štetu ili gubitak prouzročilo osoblje koje je Republika Koreja dodijelila operaciji EU-a za upravljanje krizama, tijekom izvršavanja svojih dužnosti povezanih s operacijom EU-a za upravljanje krizama, osim u slučaju grube nepažnje ili zlonamjernog ponašanja; ili |
| --- | --- |

—

je takvu ozljedu, smrt, štetu ili gubitak prouzročilo osoblje koje je Republika Koreja dodijelila operaciji EU-a za upravljanje krizama, tijekom izvršavanja svojih dužnosti povezanih s operacijom EU-a za upravljanje krizama, osim u slučaju grube nepažnje ili zlonamjernog ponašanja; ili

| — | su takva ozljeda, smrt, šteta ili gubitak nastali zbog uporabe imovine u vlasništvu Republike Koreje, pod uvjetom da je imovina korištena u vezi s operacijom, i osim u slučaju grube nepažnje ili zlonamjernog ponašanja osoblja koje je Republika Koreja dodijelila operaciji EU-a za upravljanje krizama, pri korištenju te imovine.”. |
| --- | --- |

—

su takva ozljeda, smrt, šteta ili gubitak nastali zbog uporabe imovine u vlasništvu Republike Koreje, pod uvjetom da je imovina korištena u vezi s operacijom, i osim u slučaju grube nepažnje ili zlonamjernog ponašanja osoblja koje je Republika Koreja dodijelila operaciji EU-a za upravljanje krizama, pri korištenju te imovine.”.

---

IZJAVA REPUBLIKE KOREJE U POGLEDU ODRICANJA OD TRAŽBINA PROTIV BILO KOJE DRŽAVE KOJA SUDJELUJE U OPERACIJAMA EU-A ZA UPRAVLJANJE KRIZAMA

„Nakon što je pristala sudjelovati u operaciji EU-a za upravljanje krizama, Republika Koreja će nastojati, koliko joj to dopušta njezin unutarnji pravni sustav, odreći se, koliko god je to moguće, tražbina prema bilo kojoj drugoj državi koja sudjeluje u operaciji EU-a za upravljanje krizama zbog ozljede, smrti svoga osoblja ili štete ili gubitka imovine u svojem vlasništvu i koja se koristi u operaciji EU-a za upravljanje krizama, ako:

| — | je takvu ozljedu, smrt, štetu ili gubitak prouzročilo osoblje tijekom izvršavanja svojih dužnosti povezanih s operacijom EU-a za upravljanje krizama, osim u slučaju grube nepažnje ili zlonamjernog ponašanja ili |
| --- | --- |

—

je takvu ozljedu, smrt, štetu ili gubitak prouzročilo osoblje tijekom izvršavanja svojih dužnosti povezanih s operacijom EU-a za upravljanje krizama, osim u slučaju grube nepažnje ili zlonamjernog ponašanja ili

| — | su takva ozljeda, smrt, šteta ili gubitak nastali zbog uporabe imovine u vlasništvu država koje sudjeluju u operaciji EU-a za upravljanje krizama, pod uvjetom da je imovina korištena u vezi s operacijom, osim u slučaju grube nepažnje ili zlonamjernog ponašanja osoblja operacije EU-a za upravljanje krizama koje koristi tu imovinu.”. |
| --- | --- |

—

su takva ozljeda, smrt, šteta ili gubitak nastali zbog uporabe imovine u vlasništvu država koje sudjeluju u operaciji EU-a za upravljanje krizama, pod uvjetom da je imovina korištena u vezi s operacijom, osim u slučaju grube nepažnje ili zlonamjernog ponašanja osoblja operacije EU-a za upravljanje krizama koje koristi tu imovinu.”.

---

UREDBE

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 166/11

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 601/2014

оd 4. lipnja 2014.

o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu kategorija hrane od mesa i uporabe određenih prehrambenih aditiva u mesnim pripravcima

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (1), a posebno njezin članak 10. stavak 3.,

budući da:

| (1) | U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 utvrđen je popis prehrambenih aditiva Unije odobrenih za uporabu u hrani te uvjeti njihove uporabe. |
| --- | --- |

(1)

U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 utvrđen je popis prehrambenih aditiva Unije odobrenih za uporabu u hrani te uvjeti njihove uporabe.

| (2) | Taj se popis na inicijativu Komisije ili na temelju zahtjeva može izmijeniti u skladu sa zajedničkim postupkom iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1331/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2). |
| --- | --- |

(2)

Taj se popis na inicijativu Komisije ili na temelju zahtjeva može izmijeniti u skladu sa zajedničkim postupkom iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1331/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2).

| (3) | Popis prehrambenih aditiva Unije utvrđen je na temelju prehrambenih aditiva čija je uporaba u hrani dopuštena u skladu s Direktivom 94/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), Direktivom 94/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Direktivom 95/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) i nakon revizije njihove sukladnosti s člancima 6., 7. i 8. Uredbe (EZ) br. 1333/2008. Popis Unije uključuje prehrambene aditive na temelju kategorija hrane kojoj se smiju dodati. |
| --- | --- |

(3)

Popis prehrambenih aditiva Unije utvrđen je na temelju prehrambenih aditiva čija je uporaba u hrani dopuštena u skladu s Direktivom 94/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), Direktivom 94/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Direktivom 95/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) i nakon revizije njihove sukladnosti s člancima 6., 7. i 8. Uredbe (EZ) br. 1333/2008. Popis Unije uključuje prehrambene aditive na temelju kategorija hrane kojoj se smiju dodati.

| (4) | U dijelu D popisa Unije Kategorijom 8. obuhvaćeno je meso i uključene su potkategorije 8.1.: Neprerađeno meso i 8.2.: Prerađeno meso. Kategorija 8.1. dalje se dijeli na kategorije 8.1.1.: Neprerađeno meso, osim mesnih pripravaka kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i 8.1.2.: Mesni pripravci kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004. |
| --- | --- |

(4)

U dijelu D popisa Unije Kategorijom 8. obuhvaćeno je meso i uključene su potkategorije 8.1.: Neprerađeno meso i 8.2.: Prerađeno meso. Kategorija 8.1. dalje se dijeli na kategorije 8.1.1.: Neprerađeno meso, osim mesnih pripravaka kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i 8.1.2.: Mesni pripravci kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004.

| (5) | Točkom 1.15. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 853/2004 mesni pripravci definiraju se kao svježe meso, uključujući meso usitnjeno na komadiće, kojemu su dodani hrana, začini ili aditivi ili koje je bilo podvrgnuto postupcima koji ne mijenjaju unutarnju strukturu mišićnih vlakana niti uništavaju značajke svježeg mesa. U međuvremenu razjašnjeno je da mesni pripravci mogu biti prerađeni ili neprerađeni. (7) Međutim, ako su nakon prerade značajke svježeg mesa u cijelosti uklonjene, proizvod se ne smije više smatrati mesnim pripravkom već bi trebao biti obuhvaćen definicijom „mesnih proizvoda” kako je utvrđeno u točki 7.1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 853/2004. U interesu pravne jasnoće primjereno je koristiti za potrebe kategorije 8 izraze „svježe meso”, „mesni pripravci” i „mesni proizvodi” kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 853/2004. Stoga potkategorije pod kategorijom 8 u Dijelu D popisa Unije treba na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(5)

Točkom 1.15. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 853/2004 mesni pripravci definiraju se kao svježe meso, uključujući meso usitnjeno na komadiće, kojemu su dodani hrana, začini ili aditivi ili koje je bilo podvrgnuto postupcima koji ne mijenjaju unutarnju strukturu mišićnih vlakana niti uništavaju značajke svježeg mesa. U međuvremenu razjašnjeno je da mesni pripravci mogu biti prerađeni ili neprerađeni. (7) Međutim, ako su nakon prerade značajke svježeg mesa u cijelosti uklonjene, proizvod se ne smije više smatrati mesnim pripravkom već bi trebao biti obuhvaćen definicijom „mesnih proizvoda” kako je utvrđeno u točki 7.1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 853/2004. U interesu pravne jasnoće primjereno je koristiti za potrebe kategorije 8 izraze „svježe meso”, „mesni pripravci” i „mesni proizvodi” kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 853/2004. Stoga potkategorije pod kategorijom 8 u Dijelu D popisa Unije treba na odgovarajući način izmijeniti.

| (6) | Uporaba prehrambenih aditiva koji pripadaju skupini I. kako je utvrđeno u Dijelu C popisa Unije općenito je dopuštena u prerađenom mesu, dok je odobrenje za uporabu prehrambenih aditiva koji pripadaju toj skupini u neprerađenom mesu ograničeno i dopušteno samo za svaki pojedinačni slučaj. |
| --- | --- |

(6)

Uporaba prehrambenih aditiva koji pripadaju skupini I. kako je utvrđeno u Dijelu C popisa Unije općenito je dopuštena u prerađenom mesu, dok je odobrenje za uporabu prehrambenih aditiva koji pripadaju toj skupini u neprerađenom mesu ograničeno i dopušteno samo za svaki pojedinačni slučaj.

| (7) | U vrijeme utvrđivanja popisa Unije iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 mesni pripravci kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004 smatrali su se neprerađenim mesom za koje je odobren samo ograničen broj aditiva. Međutim, zbog različitih tumačenja definicije mesnih pripravaka došlo je do toga da se uporaba određenih aditiva u određenim kategorijama mesa razlikuje između država članica. |
| --- | --- |

(7)

U vrijeme utvrđivanja popisa Unije iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 mesni pripravci kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004 smatrali su se neprerađenim mesom za koje je odobren samo ograničen broj aditiva. Međutim, zbog različitih tumačenja definicije mesnih pripravaka došlo je do toga da se uporaba određenih aditiva u određenim kategorijama mesa razlikuje između država članica.

| (8) | Komisija je zaprimila zahtjeve da se neke od tih uporaba uvrste na popis odobrenih prehrambenih aditiva Unije. Ti su zahtjevi stavljeni na uvid svim državama članicama.Na popis Unije primjereno je uvrstiti one uporabe koje ispunjavaju opće uvjete uporabe prehrambenih aditiva utvrđenih Uredbom (EZ) br. 1333/2008, uzimajući u obzir potrebu zadržavanja određenih tradicionalnih proizvoda na tržištu u nekim državama članicama. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je zaprimila zahtjeve da se neke od tih uporaba uvrste na popis odobrenih prehrambenih aditiva Unije. Ti su zahtjevi stavljeni na uvid svim državama članicama.Na popis Unije primjereno je uvrstiti one uporabe koje ispunjavaju opće uvjete uporabe prehrambenih aditiva utvrđenih Uredbom (EZ) br. 1333/2008, uzimajući u obzir potrebu zadržavanja određenih tradicionalnih proizvoda na tržištu u nekim državama članicama.

| (9) | Na zahtjev nekih država članica i/ili mesne industrije određene uporabe Curcumin (E 100), karmina (E 120), karamela (E 150a-d), ekstrakta paprike (E 160c) i Beetroot Red (E 162), koje se tradicionalno koriste u nekim državama članicama za bojenje proizvoda vrste „merguez” i drugih tradicionalnih proizvoda kao što su: salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, ćevapčići i pljeskavice, ispitane su i primjereno ih je odobriti. |
| --- | --- |

(9)

Na zahtjev nekih država članica i/ili mesne industrije određene uporabe Curcumin (E 100), karmina (E 120), karamela (E 150a-d), ekstrakta paprike (E 160c) i Beetroot Red (E 162), koje se tradicionalno koriste u nekim državama članicama za bojenje proizvoda vrste „merguez” i drugih tradicionalnih proizvoda kao što su: salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, ćevapčići i pljeskavice, ispitane su i primjereno ih je odobriti.

| (10) | Na zahtjev nekih država članica uporaba octene kiseline i acetata (E 260 – 263), mliječne kiseline i laktata (E 270, E 325- 327), askorbinske kiseline i askorbata (E 300 – 302), limunske kiseline i citrata (E 330 – 333) kao regulatora kiselosti, konzervansâ i/ili antioksidansâ za sprječavanje oksidacije i/ili užeglosti i za jačanje mikrobiološke stabilnosti ispitana je i primjereno ju je odobriti za sve mesne pripravke kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli. |
| --- | --- |

(10)

Na zahtjev nekih država članica uporaba octene kiseline i acetata (E 260 – 263), mliječne kiseline i laktata (E 270, E 325- 327), askorbinske kiseline i askorbata (E 300 – 302), limunske kiseline i citrata (E 330 – 333) kao regulatora kiselosti, konzervansâ i/ili antioksidansâ za sprječavanje oksidacije i/ili užeglosti i za jačanje mikrobiološke stabilnosti ispitana je i primjereno ju je odobriti za sve mesne pripravke kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli.

| (11) | Na zahtjev nekih država članica uporaba fosforne kiseline – fosfata – di-, tri- i polifosfata (E 338 – 452) u funkciji tvari za zadržavanje vlage kako bi se spriječio gubitak mesnih sokova tijekom daljnje prerade, posebno u slučaju ubrizgane salamure, ispitana je i primjereno ju je odobriti. Međutim, kako bi se ograničilo daljnje izlaganje dodatnim fosfatima u hrani, proširenje uporabe tih fosfata trebalo bi biti ograničeno na Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraa i burger meat s najmanjim sadržajem povrća i/ili žitarica od 4 % pomiješanih s mesom te finsku božićnu soljenu šunku. |
| --- | --- |

(11)

Na zahtjev nekih država članica uporaba fosforne kiseline – fosfata – di-, tri- i polifosfata (E 338 – 452) u funkciji tvari za zadržavanje vlage kako bi se spriječio gubitak mesnih sokova tijekom daljnje prerade, posebno u slučaju ubrizgane salamure, ispitana je i primjereno ju je odobriti. Međutim, kako bi se ograničilo daljnje izlaganje dodatnim fosfatima u hrani, proširenje uporabe tih fosfata trebalo bi biti ograničeno na Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraa i burger meat s najmanjim sadržajem povrća i/ili žitarica od 4 % pomiješanih s mesom te finsku božićnu soljenu šunku.

| (12) | Na zahtjev nekih država članica i/ili mesne industrije, uporaba nitrita (E 249 – 250) kao konzervansâ u sljedećim tradicionalnim proizvodima: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkai tatar wołowy (danie tatarskie)ispitana je i primjereno ju je odobriti. |
| --- | --- |

(12)

Na zahtjev nekih država članica i/ili mesne industrije, uporaba nitrita (E 249 – 250) kao konzervansâ u sljedećim tradicionalnim proizvodima: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkai tatar wołowy (danie tatarskie)ispitana je i primjereno ju je odobriti.

| (13) | Na zahtjev nekih država članica i/ili mesne industrije uporaba alginata, (E 401 – 404), karaginana (E 407), prerađene morske alge euchema (E 407a), karuba gume (E 410), guar gume (E 412), tragakanta (E 413), ksantan gume (E 415), acetiliranog diškrob fosfata (E 1414) i hidroksi propil diškrob fosfata (E 1442) u funkciji tvari za zadržavanje vlage ili stabilizatora kako bi se smanjilo curenje vode u pakiranju i spriječio gubitak mesnih sokova tijekom daljnje prerade ispitana je. Te bi uporabe trebalo odobriti za mesne pripravke u koje su ubrizgani sastojci i mesne pripravke koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom i koji su zajedno povezani, kao npr. rolade koje sadržavaju mljeveno meso. Aditivi za hranu koji se koriste u mesnim pripravcima kako bi se spriječio gubitak mesnih sokova tijekom daljnje prerade ne obmanjuju potrošače. |
| --- | --- |

(13)

Na zahtjev nekih država članica i/ili mesne industrije uporaba alginata, (E 401 – 404), karaginana (E 407), prerađene morske alge euchema (E 407a), karuba gume (E 410), guar gume (E 412), tragakanta (E 413), ksantan gume (E 415), acetiliranog diškrob fosfata (E 1414) i hidroksi propil diškrob fosfata (E 1442) u funkciji tvari za zadržavanje vlage ili stabilizatora kako bi se smanjilo curenje vode u pakiranju i spriječio gubitak mesnih sokova tijekom daljnje prerade ispitana je. Te bi uporabe trebalo odobriti za mesne pripravke u koje su ubrizgani sastojci i mesne pripravke koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom i koji su zajedno povezani, kao npr. rolade koje sadržavaju mljeveno meso. Aditivi za hranu koji se koriste u mesnim pripravcima kako bi se spriječio gubitak mesnih sokova tijekom daljnje prerade ne obmanjuju potrošače.

| (14) | Na zahtjev nekih država članica i/ili mesne industrije uporaba natrijevih karbonata (E 500) u funkciji tvari za zadržavanje vlage u pripravcima od mesa peradi i sljedećim proizvodima: mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčići i pljeskavice, kako bi se očuvala čvrstoća i sočnost tijekom daljnje prerade, ispitana je i primjereno ju je odobriti. Njihova uporaba u pripravcima od mesa peradi osim toga omogućuje duže i učinkovitije kuhanje mesa peradi čime se očuva sočnost i izbjegava konzumacija nedovoljno kuhane peradi. |
| --- | --- |

(14)

Na zahtjev nekih država članica i/ili mesne industrije uporaba natrijevih karbonata (E 500) u funkciji tvari za zadržavanje vlage u pripravcima od mesa peradi i sljedećim proizvodima: mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčići i pljeskavice, kako bi se očuvala čvrstoća i sočnost tijekom daljnje prerade, ispitana je i primjereno ju je odobriti. Njihova uporaba u pripravcima od mesa peradi osim toga omogućuje duže i učinkovitije kuhanje mesa peradi čime se očuva sočnost i izbjegava konzumacija nedovoljno kuhane peradi.

| (15) | Na zahtjev jedne države članice i/ili mesne industrije uporaba acetiliranog diškrobnog fosfata (E 1414) i hidroksi propil diškrobnog fosfata (E 1442) kako bi se smanjilo curenje vode u pripravcima u koje su ubrizgani sastojci, u mesnim pripravcima koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom i koji su zajedno povezani, kao npr. rolade koje sadržavaju mljeveno meso i održala sočnost tijekom pripreme sljedećih proizvoda: gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap i seftalia ispitana je i primjereno ju je odobriti. |
| --- | --- |

(15)

Na zahtjev jedne države članice i/ili mesne industrije uporaba acetiliranog diškrobnog fosfata (E 1414) i hidroksi propil diškrobnog fosfata (E 1442) kako bi se smanjilo curenje vode u pripravcima u koje su ubrizgani sastojci, u mesnim pripravcima koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom i koji su zajedno povezani, kao npr. rolade koje sadržavaju mljeveno meso i održala sočnost tijekom pripreme sljedećih proizvoda: gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap i seftalia ispitana je i primjereno ju je odobriti.

| (16) | U pogledu tradicionalnih proizvoda tražene uporabe prehrambenih aditiva trebaju ispunjivati opće uvjete za uporabu utvrđene u članku 6. Uredbe (EZ) br. 1333/2008, a osobito ne smiju obmanjivati potrošače u državama članicama ili regijama u kojima se ti proizvodi tradicionalno koriste. |
| --- | --- |

(16)

U pogledu tradicionalnih proizvoda tražene uporabe prehrambenih aditiva trebaju ispunjivati opće uvjete za uporabu utvrđene u članku 6. Uredbe (EZ) br. 1333/2008, a osobito ne smiju obmanjivati potrošače u državama članicama ili regijama u kojima se ti proizvodi tradicionalno koriste.

| (17) | Kako bi se osigurala ujednačena primjena uporabe aditiva obuhvaćenih ovom Uredbom, tradicionalni mesni pripravci opisani su u smjernicama iz Dijela E Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 o prehrambenim aditivima, kojima se opisuju kategorije hrane (8). |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se osigurala ujednačena primjena uporabe aditiva obuhvaćenih ovom Uredbom, tradicionalni mesni pripravci opisani su u smjernicama iz Dijela E Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 o prehrambenim aditivima, kojima se opisuju kategorije hrane (8).

| (18) | Načelo prijenosa iz članka 18. stavka 1. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1333/2008 trebalo bi biti dopušteno za mesne pripravke kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004. |
| --- | --- |

(18)

Načelo prijenosa iz članka 18. stavka 1. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1333/2008 trebalo bi biti dopušteno za mesne pripravke kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004.

| (19) | U skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1331/2008 Komisija je dužna zatražiti mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (u daljnjem tekstu „Agencije”) kako bi ažurirala popis prehrambenih aditiva Unije iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 ako postoji mogućnost da se takvim ažuriranjem utječe na zdravlje ljudi. Octena kiselina i acetati (E 260 – 263), mliječna kiselina i laktati (E 270, E 325 – 327), askorbinska kiselina i askorbati (E 300 – 302), limunska kiselina i citrati (E 330 – 333),alginati, (E 401 – 404), karaginan (E 407), prerađena morska alga euchema (E 407a), karuba guma (E 410), guar guma (E 412), tragakant (E 413), ksantan guma (E 415), natrijevi karbonati (E 500), acetilirani diškrob fosfat (E 1414) i hidroksi propil diškrob fosfat (E 1442) pripadaju skupini aditiva za koje nije utvrđen prihvatljivi dnevni unos. To podrazumijeva da ne predstavljaju opasnost po zdravlje na razinama koje su potrebne da se njima postigne željeni tehnološki učinak. Proširena uporaba tih aditiva stoga predstavlja ažuriranje Unijina popisa za koje nije vjerojatno da će utjecati na zdravlje ljudi. Uporaba curcumin (E 100), karmina (E 120), karamela (E 150a-d), ekstrakta paprike (E 160c), Beetroot Red (E 162), nitrita (E 249 – 250), fosforne kiseline – fosfata – di-, tri- i polifosfata (E 338 – 452) proširit će se samo na određene proizvode koji su tradicionalno upotrebljavani, stoga proširena uporaba tih aditiva predstavlja ažuriranje Unijina popisa za koje nije vjerojatno da će utjecati na zdravlje ljudi. Stoga nije potrebno zatražiti mišljenje Agencije. |
| --- | --- |

(19)

U skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1331/2008 Komisija je dužna zatražiti mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (u daljnjem tekstu „Agencije”) kako bi ažurirala popis prehrambenih aditiva Unije iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 ako postoji mogućnost da se takvim ažuriranjem utječe na zdravlje ljudi. Octena kiselina i acetati (E 260 – 263), mliječna kiselina i laktati (E 270, E 325 – 327), askorbinska kiselina i askorbati (E 300 – 302), limunska kiselina i citrati (E 330 – 333),alginati, (E 401 – 404), karaginan (E 407), prerađena morska alga euchema (E 407a), karuba guma (E 410), guar guma (E 412), tragakant (E 413), ksantan guma (E 415), natrijevi karbonati (E 500), acetilirani diškrob fosfat (E 1414) i hidroksi propil diškrob fosfat (E 1442) pripadaju skupini aditiva za koje nije utvrđen prihvatljivi dnevni unos. To podrazumijeva da ne predstavljaju opasnost po zdravlje na razinama koje su potrebne da se njima postigne željeni tehnološki učinak. Proširena uporaba tih aditiva stoga predstavlja ažuriranje Unijina popisa za koje nije vjerojatno da će utjecati na zdravlje ljudi. Uporaba curcumin (E 100), karmina (E 120), karamela (E 150a-d), ekstrakta paprike (E 160c), Beetroot Red (E 162), nitrita (E 249 – 250), fosforne kiseline – fosfata – di-, tri- i polifosfata (E 338 – 452) proširit će se samo na određene proizvode koji su tradicionalno upotrebljavani, stoga proširena uporaba tih aditiva predstavlja ažuriranje Unijina popisa za koje nije vjerojatno da će utjecati na zdravlje ljudi. Stoga nije potrebno zatražiti mišljenje Agencije.

| (20) | Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(20)

Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (21) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
| --- | --- |

(21)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. lipnja 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 354, 31.12.2008., str. 16.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 1331/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o uspostavi zajedničkog postupka odobravanja prehrambenih aditiva, prehrambenih enzima i prehrambenih aroma (SL L 354, 31.12.2008., str. 1.).

2

(3)  Direktiva 94/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 1994. o sladilima za uporabu u hrani (SL L 237, 10.9.1994., str. 3.).

3

(4)  Direktiva 94/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 1994. o bojilima za uporabu u hrani (SL L 237, 10.9.1994., str. 13.).

4

(5)  Direktiva 95/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 1995. o prehrambenim aditivima osim bojila i sladila (SL L 61, 18.3.1995., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju određenih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (SL L 139, 30.4.2004., str. 55.).

6

(7)  Smjernice Glavne uprave za zdravlje i potrošače za provedbu određenih odredaba Uredbe (EZ) br. 853/2004 o higijenskim pravilima za hranu životinjskog podrijetla http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/guide_en.htm

7

(8)  http://ec.europa.eu/food/food/fAEF/additives/guidance_en.htm

8

---

PRILOG

Prilog II. Uredbi (EC) br. 1333/2008 mijenja se kako slijedi:

| (1) | Dio A mijenja se kako slijedi:
  U tablici 1. unos za točku 1. zamjenjuje se sljedećim:






  „1 | Neprerađena hrana kako je definirana u članku 3. Uredbe (EZ) br. 1333/2008, isključujući mesne pripravke kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004” |
| --- | --- | --- |

(1)

Dio A mijenja se kako slijedi:

U tablici 1. unos za točku 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1

Neprerađena hrana kako je definirana u članku 3. Uredbe (EZ) br. 1333/2008, isključujući mesne pripravke kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004”

| (2) | U dijelu D, unosi za kategoriju 08. Meso zamjenjuju se sljedećim:






  „08. | Meso |
| --- | --- | --- |
| 08.1 | Svježe meso, isključujući mesne pripravke kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004 |
| 08.2 | Mesni pripravci kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004 |
| 08.3 | Mesni proizvodi |
| 08.3.1 | Toplinski neobrađeni mesni proizvodi |
| 08.3.2 | Toplinski obrađeni mesni proizvodi |
| 08.3.3 | Crijeva i ovici i ukrasi za meso |
| 08.3.4 | Tradicionalno salamureni mesni proizvodi s posebnim odredbama u pogledu nitritia i nitrata |
| 08.3.4.1 | Tradicionalni proizvodi obrađeni postupkom mokrog salamurenja (mesni proizvodi potopljeni u tekuću salamuru koja sadrži nitrite i/ili nitrate, sol i druge sastojke) |
| 08.3.4.2 | Tradicionalni proizvodi obrađeni postupkom suhog salamurenja. (Postupak suhog soljenja uključuje utrljavanje suhe salamure koja sadrži nitrite i/ili nitrate, sol i druge sastojke na površinu mesa, nakon čega slijedi stabilizacija/zrenje) |
| 08.3.4.3 | Ostali tradicionalni suhomesnati proizvodi. (Kombinirana uporaba mokrog i suhog salamurenja ili kada se nitrit i/ili nitrat dodaju složenom proizvodu ili se salamura ubrizgava u proizvod prije kuhanja)” |

(2)

U dijelu D, unosi za kategoriju 08. Meso zamjenjuju se sljedećim:

„08.

Meso

08.1

Svježe meso, isključujući mesne pripravke kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004

08.2

Mesni pripravci kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004

08.3

Mesni proizvodi

08.3.1

Toplinski neobrađeni mesni proizvodi

08.3.2

Toplinski obrađeni mesni proizvodi

08.3.3

Crijeva i ovici i ukrasi za meso

08.3.4

Tradicionalno salamureni mesni proizvodi s posebnim odredbama u pogledu nitritia i nitrata

08.3.4.1

Tradicionalni proizvodi obrađeni postupkom mokrog salamurenja (mesni proizvodi potopljeni u tekuću salamuru koja sadrži nitrite i/ili nitrate, sol i druge sastojke)

08.3.4.2

Tradicionalni proizvodi obrađeni postupkom suhog salamurenja. (Postupak suhog soljenja uključuje utrljavanje suhe salamure koja sadrži nitrite i/ili nitrate, sol i druge sastojke na površinu mesa, nakon čega slijedi stabilizacija/zrenje)

08.3.4.3

Ostali tradicionalni suhomesnati proizvodi. (Kombinirana uporaba mokrog i suhog salamurenja ili kada se nitrit i/ili nitrat dodaju složenom proizvodu ili se salamura ubrizgava u proizvod prije kuhanja)”

| (3) | Dio E mijenja se kako slijedi:






  (a) | unos za kategoriju 08.1 se briše. |
| --- | --- | --- |

(3)

Dio E mijenja se kako slijedi:

(a)

unos za kategoriju 08.1 se briše.

| (b) | naslov kategorije 08.1.1 zamjenjuje se sljedećim:






  „08.1 | Svježe meso, isključujući mesne pripravke kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004” |
| --- | --- | --- |

(b)

naslov kategorije 08.1.1 zamjenjuje se sljedećim:

„08.1

Svježe meso, isključujući mesne pripravke kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004”

| (c) | kategorija 8.1.2 mijenja se kako slijedi:






  i. | naslov se zamjenjuje sljedećim:






  „08.2 | Mesni pripravci kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004” |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

kategorija 8.1.2 mijenja se kako slijedi:

i.

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„08.2

Mesni pripravci kako su definirani Uredbom (EZ) br. 853/2004”

| ii. | unosi za E 120, E 150a-d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 i E 338 - 452 zamjenjuju se sljedećim: | „E 120 | Cochineal, Carminic acid, Karmini | 100 | | samo breakfast sausages s najmanjim sadržajem žitarica od 6 %, burger meat s najmanjim sadržajem povrća i/ili žitarica od 4 % pomiješanih s mesom (u tim proizvodima meso mora biti mljeveno tako da mišić i masno tkivo budu u cijelosti raspršeni tako da vlakna čine emulziju s masti, dajući tim proizvodima njihov tipičan izgled), proizvodi vrste” merguez„, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, ćevapčići i pljeskavice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 150a-d | Karameli | quantum satis | | samo breakfast sausages s najmanjim sadržajem žitarica od 6 %, burger meat s najmanjim sadržajem povrća i/ili žitarica od 4 % pomiješanih s mesom (u tim proizvodima meso mora biti mljeveno tako da mišić i masno tkivo budu u cijelosti raspršeni tako da vlakna čine emulziju s masti, dajući tim proizvodima njihov tipičan izgled), proizvodi vrste” merguez„, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco |
| | E 261 | Kalijev acetat | quantum satis | | samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 262 | Natrijevi acetati | quantum satis | | samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 300 | Askorbinska kiselina | quantum satis | | samo gehakt pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 301 | Natrijev askorbat | quantum satis | | samo gehakt pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 302 | Kalcijev askorbat | quantum satis | | samo gehakt pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 325 | Natrijev laktat | quantum satis | | samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 326 | Kalijev laktat | quantum satis | | samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 330 | Limunska kiselina | quantum satis | | samo gehakt pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 331 | Natrijevi citrati | quantum satis | | samo gehakt pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 332 | Kalijevi citrati | quantum satis | | samo gehakt pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 333 | Kalcijevi citrati | quantum satis | | samo gehakt pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 338 - 452 | Fosforna kiselina — fosfati — di-, tri- i polifosfati | 5 000 | (1) (4) | samo breakfast sausages: u tim proizvodima meso mora biti mljeveno tako da mišić i masno tkivo budu u cijelosti raspršeni tako da vlakna čine emulziju s masti, dajući tim proizvodima njihov tipičan izgled; finska soljena božićna šunka, burger meat s najmanjim sadržajem povrća i/ili žitarica od 4 % pomiješanih s mesom, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk i ahjupraad” |

ii.

unosi za E 120, E 150a-d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 i E 338 - 452 zamjenjuju se sljedećim:

„E 120

Cochineal, Carminic acid, Karmini

100

samo breakfast sausages s najmanjim sadržajem žitarica od 6 %, burger meat s najmanjim sadržajem povrća i/ili žitarica od 4 % pomiješanih s mesom (u tim proizvodima meso mora biti mljeveno tako da mišić i masno tkivo budu u cijelosti raspršeni tako da vlakna čine emulziju s masti, dajući tim proizvodima njihov tipičan izgled), proizvodi vrste” merguez„, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, ćevapčići i pljeskavice

E 150a-d

Karameli

quantum satis

samo breakfast sausages s najmanjim sadržajem žitarica od 6 %, burger meat s najmanjim sadržajem povrća i/ili žitarica od 4 % pomiješanih s mesom (u tim proizvodima meso mora biti mljeveno tako da mišić i masno tkivo budu u cijelosti raspršeni tako da vlakna čine emulziju s masti, dajući tim proizvodima njihov tipičan izgled), proizvodi vrste” merguez„, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco

E 261

Kalijev acetat

quantum satis

samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 262

Natrijevi acetati

quantum satis

samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 300

Askorbinska kiselina

quantum satis

samo gehakt pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 301

Natrijev askorbat

quantum satis

samo gehakt pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 302

Kalcijev askorbat

quantum satis

samo gehakt pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 325

Natrijev laktat

quantum satis

samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 326

Kalijev laktat

quantum satis

samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 330

Limunska kiselina

quantum satis

samo gehakt pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 331

Natrijevi citrati

quantum satis

samo gehakt pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 332

Kalijevi citrati

quantum satis

samo gehakt pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 333

Kalcijevi citrati

quantum satis

samo gehakt pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 338 - 452

Fosforna kiselina — fosfati — di-, tri- i polifosfati

5 000

(1) (4)

samo breakfast sausages: u tim proizvodima meso mora biti mljeveno tako da mišić i masno tkivo budu u cijelosti raspršeni tako da vlakna čine emulziju s masti, dajući tim proizvodima njihov tipičan izgled; finska soljena božićna šunka, burger meat s najmanjim sadržajem povrća i/ili žitarica od 4 % pomiješanih s mesom, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk i ahjupraad”

| iii. | Sljedeći unosi umeću se po rednom broju: | „E 100 | Curcumin | 20 | | samo proizvodi vrste” merguez„, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 160c | Ekstrakt paprike | 10 | | samo proizvodi vrste” merguez„, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap |
| | E 162 | Beetroot Red | quantum satis | | samo proizvodi vrste” merguez„, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap |
| | E 249 - 250 | Nitriti | 150 | (7) (7') | samo lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka i tatar wołowy (danie tatarskie) |
| | E 260 | Octena kiselina | quantum satis | | samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 263 | Kalcijev acetat | quantum satis | | samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 270 | Mliječna kiselina | quantum satis | | samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 327 | Kalcijev laktat | quantum satis | | samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli |
| | E 401 | Natrijev alginat | quantum satis | | samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki |
| | E 402 | Kalijev alginat | quantum satis | | samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki |
| | E 403 | Amonijev alginat | quantum satis | | samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki |
| | E 404 | Kalcijev alginat | quantum satis | | samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki |
| | E 407 | Karagenan | quantum satis | | samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki |
| | E 407a | Prerađena morska alga euchema | quantum satis | | samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki |
| | E 410 | Karuba guma | quantum satis | | samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki |
| | E 412 | Guar guma | quantum satis | | samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki |
| | E 413 | Tragakant | quantum satis | | samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki |
| | E 415 | Ksantan guma | quantum satis | | samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki |
| | E 500 | Natrijevi karbonati | quantum satis | | samo pripravci od mesa peradi, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčići i pljeskavice |
| | E 1414 | Acetilirani diškrobni fosfat | quantum satis | | samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap i seftalia |
| | E 1442 | Hidroksi propil diškrobni fosfat | quantum satis | | samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap i seftalia |
| | | (7): Najveća količina koja se smije dodati tijekom proizvodnje |
| | | (7'): Najveća količina izražena kao natrijev nitrit” |

iii.

Sljedeći unosi umeću se po rednom broju:

„E 100

Curcumin

20

samo proizvodi vrste” merguez„, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco

E 160c

Ekstrakt paprike

10

samo proizvodi vrste” merguez„, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap

E 162

Beetroot Red

quantum satis

samo proizvodi vrste” merguez„, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap

E 249 - 250

Nitriti

150

(7) (7')

samo lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka i tatar wołowy (danie tatarskie)

E 260

Octena kiselina

quantum satis

samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 263

Kalcijev acetat

quantum satis

samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 270

Mliječna kiselina

quantum satis

samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 327

Kalcijev laktat

quantum satis

samo pretpakirani pripravci svježeg mljevenog mesa i mesni pripravci kojima su dodani drugi sastojci osim aditiva ili soli

E 401

Natrijev alginat

quantum satis

samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki

E 402

Kalijev alginat

quantum satis

samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki

E 403

Amonijev alginat

quantum satis

samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki

E 404

Kalcijev alginat

quantum satis

samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki

E 407

Karagenan

quantum satis

samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki

E 407a

Prerađena morska alga euchema

quantum satis

samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki

E 410

Karuba guma

quantum satis

samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki

E 412

Guar guma

quantum satis

samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki

E 413

Tragakant

quantum satis

samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki

E 415

Ksantan guma

quantum satis

samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom. Osim sljedećih proizvoda: bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros i souvlaki

E 500

Natrijevi karbonati

quantum satis

samo pripravci od mesa peradi, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčići i pljeskavice

E 1414

Acetilirani diškrobni fosfat

quantum satis

samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap i seftalia

E 1442

Hidroksi propil diškrobni fosfat

quantum satis

samo pripravci u koje su ubrizgani sastojci; mesni pripravci koji se sastoje od međusobno pomiješanih dijelova mesa s kojima se postupalo na različite načine: mljevenjem, rezanjem ili preradom, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap i seftalia

(7): Najveća količina koja se smije dodati tijekom proizvodnje

(7'): Najveća količina izražena kao natrijev nitrit”

| (d) | naslov kategorije 08.2. zamjenjuje se sljedećim:






  „08.3 | Mesni proizvodi” |
| --- | --- | --- |

(d)

naslov kategorije 08.2. zamjenjuje se sljedećim:

„08.3

Mesni proizvodi”

| (e) | naslov kategorije 08.2.1. zamjenjuje se sljedećim:






  „08.3.1 | Toplinski neobrađeni mesni proizvodi” |
| --- | --- | --- |

(e)

naslov kategorije 08.2.1. zamjenjuje se sljedećim:

„08.3.1

Toplinski neobrađeni mesni proizvodi”

| (f) | naslov kategorije 08.2.2. zamjenjuje se sljedećim:






  „08.3.2 | Toplinski obrađeni mesni proizvodi” |
| --- | --- | --- |

(f)

naslov kategorije 08.2.2. zamjenjuje se sljedećim:

„08.3.2

Toplinski obrađeni mesni proizvodi”

| (g) | naslov kategorije 08.2.3. zamjenjuje se sljedećim:






  „08.3.3 | Crijeva i ovici i ukrasi za meso” |
| --- | --- | --- |

(g)

naslov kategorije 08.2.3. zamjenjuje se sljedećim:

„08.3.3

Crijeva i ovici i ukrasi za meso”

| (h) | naslov kategorije 08.2.4. zamjenjuje se sljedećim:






  „08.3.4 | Tradicionalno salamureni mesni proizvodi s posebnim odredbama u pogledu s nitrita i nitrata” |
| --- | --- | --- |

(h)

naslov kategorije 08.2.4. zamjenjuje se sljedećim:

„08.3.4

Tradicionalno salamureni mesni proizvodi s posebnim odredbama u pogledu s nitrita i nitrata”

| i. | naslov kategorije 08.2.4.1. zamjenjuje se sljedećim:






  „08.3.4.1 | Tradicionalni proizvodi obrađeni postupkom mokrog salamurenja (mesni proizvodi potopljeni u tekuću salamuru koja sadrži nitrite i/ili nitrate, sol i druge sastojke)” |
| --- | --- | --- |

i.

naslov kategorije 08.2.4.1. zamjenjuje se sljedećim:

„08.3.4.1

Tradicionalni proizvodi obrađeni postupkom mokrog salamurenja (mesni proizvodi potopljeni u tekuću salamuru koja sadrži nitrite i/ili nitrate, sol i druge sastojke)”

| (j) | naslov kategorije 08.2.4.2. zamjenjuje se sljedećim:






  „08.3.4.2 | Tradicionalni proizvodi obrađeni postupkom suhog salamurenja (postupak suhog soljenja uključuje utrljavanje suhe salamure koja sadrži nitrite i/ili nitrate, sol i druge sastojke na površinu mesa, nakon čega slijedi stabilizacija/zrenje)” |
| --- | --- | --- |

(j)

naslov kategorije 08.2.4.2. zamjenjuje se sljedećim:

„08.3.4.2

Tradicionalni proizvodi obrađeni postupkom suhog salamurenja (postupak suhog soljenja uključuje utrljavanje suhe salamure koja sadrži nitrite i/ili nitrate, sol i druge sastojke na površinu mesa, nakon čega slijedi stabilizacija/zrenje)”

| (k) | naslov kategorije 08.2.4.3. zamjenjuje se sljedećim:






  „08.3.4.3 | Ostali tradicionalni suhomesnati proizvodi (kombinirana uporaba mokrog i suhog salamurenja ili kada se nitrit i/ili nitrat dodaju složenom proizvodu ili se salamura ubrizgava u proizvod prije kuhanja)” |
| --- | --- | --- |

(k)

naslov kategorije 08.2.4.3. zamjenjuje se sljedećim:

„08.3.4.3

Ostali tradicionalni suhomesnati proizvodi (kombinirana uporaba mokrog i suhog salamurenja ili kada se nitrit i/ili nitrat dodaju složenom proizvodu ili se salamura ubrizgava u proizvod prije kuhanja)”

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 166/22

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 602/2014

оd 4. lipnja 2014.

o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda za olakšavanje konvergencije nadzornih praksi u pogledu provedbe dodatnih pondera rizika u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), a posebno njezin članak 410. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Primjereno je utvrditi provedbene tehničke standarde kako bi se olakšala konvergencija nadzornih praksi u pogledu provedbe jedinstvenog pristupa pri ocjeni značajne neusklađenosti institucija sa zahtjevima, uzrokovane nemarom ili propustom, te pri primjeni dodatnih pondera rizika. Kako bi se olakšala konvergencija nadzornih praksi pri primjeni dodatnih pondera rizika, potrebno je utvrditi odgovarajuću formulu. Tom se formulom treba uvesti razmjerni dodatni ponder rizika od najmanje 250 % koji bi se sa svakim sljedećim kršenjem članaka 405., 406. ili 409. Uredbe (EU) br. 575/2013 postupno povećavao. U formulu treba uvesti odgovarajući faktor kako bi se omogućila primjena nižeg dodatnog pondera rizika u slučajevima izloženosti izuzetih u skladu s člankom 405. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(1)

Primjereno je utvrditi provedbene tehničke standarde kako bi se olakšala konvergencija nadzornih praksi u pogledu provedbe jedinstvenog pristupa pri ocjeni značajne neusklađenosti institucija sa zahtjevima, uzrokovane nemarom ili propustom, te pri primjeni dodatnih pondera rizika. Kako bi se olakšala konvergencija nadzornih praksi pri primjeni dodatnih pondera rizika, potrebno je utvrditi odgovarajuću formulu. Tom se formulom treba uvesti razmjerni dodatni ponder rizika od najmanje 250 % koji bi se sa svakim sljedećim kršenjem članaka 405., 406. ili 409. Uredbe (EU) br. 575/2013 postupno povećavao. U formulu treba uvesti odgovarajući faktor kako bi se omogućila primjena nižeg dodatnog pondera rizika u slučajevima izloženosti izuzetih u skladu s člankom 405. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013.

| (2) | Ova Uredba temelji se na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koje je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo. |
| --- | --- |

(2)

Ova Uredba temelji se na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koje je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo.

| (3) | Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo provelo je otvorena javna savjetovanja o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, napravilo analizu mogućih povezanih troškova i koristi te zatražilo mišljenje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2), |
| --- | --- |

(3)

Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo provelo je otvorena javna savjetovanja o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, napravilo analizu mogućih povezanih troškova i koristi te zatražilo mišljenje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Opća razmatranja

1.   Nadležna tijela moraju osigurati da se svi dodatni ponderi rizika uvedeni u skladu s člankom 407. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuju na sve relevantne sekuritizacijske pozicije koje drži institucija, a na koje utječe značajno kršenje članaka 405., 406. ili 409. Uredbe (EU) br. 575/2013.

2.   Ako institucija ispravi kršenje zahtjeva iz članaka 405., 406. ili 409. Uredbe (EU) br. 575/2013, dodatni ponder rizika prestaje se primjenjivati čim se nadležno tijelo obavijesti o ispravku kršenja.

3.   Pri ocjeni potrebe za uvođenjem dodatnog pondera rizika nadležna tijela razmatraju materijalnu značajnost kršenja članaka 405., 406. ili 409. Uredbe (EU) br. 575/2013 i njegovu važnost za analizu rizika sekuritizacijske pozicije. Materijalna značajnost kršenja razmatra se i iz kvantitativnog i kvalitativnog aspekta te, prema potrebi, i na razini subjekta i na konsolidiranoj razini. Pri ocjeni materijalne značajnosti nadležna tijela razmatraju, među ostalim, trajanje kršenja, iznos obuhvaćenih pozicija te činjenicu je li institucija pokušala proaktivno ispraviti kršenje.

4.   Pri ocjeni je li institucija zbog nemara ili propusta u bilo kojem značajnom aspektu propustila ispuniti zahtjeve iz članka 405. Uredbe (EU) br. 575/2013, na nadležna tijela ne smije utjecati mogući propust inicijatora, sponzora ili izvornog zajmodavca u pogledu objavljivanja spremnosti zadržavanja značajnog ekonomskog udjela u visini od najmanje 5 % u odnosu na ranije sekuritizacije ako institucija može dokazati da je takvu okolnost na odgovarajući način uzela u obzir.

5.   U slučaju značajnog kršenja zahtjeva za objavu iz članka 409. Uredbe (EU) br. 575/2013 zbog nemara ili propusta institucije, nadležna tijela uvode dodatni ponder rizika za zadržane pozicije inicijatora, sponzora ili izvornog zajmodavca u relevantnoj sekuritizaciji ili drugoj izloženosti istoj.

6.   Za sekuritizacijske pozicije izdane 1. siječnja 2011. ili nakon tog datuma, a prije 1. siječnja 2014., pri ocjeni jesu li institucije zbog nemara ili propusta u bilo kojem značajnom aspektu propustile ispuniti zahtjeve iz članaka 405., 406. ili 409. Uredbe (EU) br. 575/2013, nadležna tijela mogu uzeti u obzir jesu li te institucije u razdoblju od datuma izdavanja do 31. prosinca 2013. stalno ispunjavale zahtjeve utvrđene u članku 122.a Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija (3) te u smjernicama Odbora europskih nadzornih tijela za bankarstvo koje se odnose na članak 122.a Direktive 2006/48/EZ (4).

Članak 2.

Izračun dodatnog pondera rizika

Ako institucija u bilo kojem značajnom aspektu ne ispunjava relevantne zahtjeve predviđene člancima 405., 406. ili 409. Uredbe (EU) br. 575/2013, nadležna tijela primjenjuju sljedeću formulu za određivanje ukupnog pondera rizika („ukupni RW”) u skladu s pristupom utvrđenim člankom 245. stavkom 6. i člankom 337. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013:

Ukupni RW = min[12,5; izvorni RW × (1 + (2,5 + 2,5 × trajanje kršenjau godinama) × (1 – izuzeće iz članka 405postotak))]

pri čemu vrijedi sljedeće:

| | 12,5 – faktor koji predstavlja najveću vrijednost ukupnog pondera rizika; |
| --- | --- |

12,5 – faktor koji predstavlja najveću vrijednost ukupnog pondera rizika;

| | „Izvorni RW” – ponder rizika koji bi se primjenjivao na sekuritizacijske pozicije da nije uveden dodatni ponder rizika; |
| --- | --- |

„Izvorni RW” – ponder rizika koji bi se primjenjivao na sekuritizacijske pozicije da nije uveden dodatni ponder rizika;

| | 2,5 – najniži faktor koji se primjenjuje na izvorni ponder rizika kako bi se izračunao dodatni ponder rizika; |
| --- | --- |

2,5 – najniži faktor koji se primjenjuje na izvorni ponder rizika kako bi se izračunao dodatni ponder rizika;

| | „Trajanje kršenjau godinama” – trajanje kršenja izraženo u godinama, zaokruženo na najbliže razdoblje u trajanju od 12 mjeseci. Ta varijabla iznosi „0” za kršenje kraće od 12 mjeseci, „1” za kršenje duže od 12 mjeseci, ali kraće od 24 mjeseca, „2” za kršenje duže od 24 mjeseca, ali kraće od 36 mjeseci itd. Trajanje se u pravilu mjeri od početka kršenja za sekuritizaciju, iako nadležna tijela mogu, uzimajući u obzir posebnosti sekuritizacije, odrediti druge početne datume. „Kršenje” znači kršenje jednog ili više zahtjeva iz članaka 405., 406. ili 409. koje može dovesti do primjene dodatnog pondera rizika. Kršenje se pretvara u „daljnje kršenje” protjekom vremena bez ispravljanja kršenja, zbog čega se dodatni ponder rizika postupno povećava. |
| --- | --- |

„Trajanje kršenjau godinama” – trajanje kršenja izraženo u godinama, zaokruženo na najbliže razdoblje u trajanju od 12 mjeseci. Ta varijabla iznosi „0” za kršenje kraće od 12 mjeseci, „1” za kršenje duže od 12 mjeseci, ali kraće od 24 mjeseca, „2” za kršenje duže od 24 mjeseca, ali kraće od 36 mjeseci itd. Trajanje se u pravilu mjeri od početka kršenja za sekuritizaciju, iako nadležna tijela mogu, uzimajući u obzir posebnosti sekuritizacije, odrediti druge početne datume. „Kršenje” znači kršenje jednog ili više zahtjeva iz članaka 405., 406. ili 409. koje može dovesti do primjene dodatnog pondera rizika. Kršenje se pretvara u „daljnje kršenje” protjekom vremena bez ispravljanja kršenja, zbog čega se dodatni ponder rizika postupno povećava.

| | „Izuzeće iz članka 405postotak” – varijabla koja iznosi 0,5 ako se članak 405. stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuje na sekuritizacijske pozicije prema kojima se računa dodatni ponder rizika, odnosno 0 ako se to izuzeće ne primjenjuje. |
| --- | --- |

„Izuzeće iz članka 405postotak” – varijabla koja iznosi 0,5 ako se članak 405. stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuje na sekuritizacijske pozicije prema kojima se računa dodatni ponder rizika, odnosno 0 ako se to izuzeće ne primjenjuje.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. lipnja 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

2

(3)  Direktiva 2006/48/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o započinjanju i izvođenju djelatnosti kreditnih institucija (SL L 177, 30.6.2006., str. 1.).

3

(4)  http://www.eba.europa.eu/documents/10180/106202/Guidelines.pdf

4

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 166/25

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 603/2014

оd 4. lipnja 2014.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. lipnja 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | AL | 46,1 |
| MK | 77,0 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 66,5 |
| 0707 00 05 | MK | 28,8 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 67,4 |
| 0709 93 10 | TR | 110,5 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 50 10 | AR | 120,1 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 118,3 |
| 0808 10 80 | AR | 101,9 |
| BR | 87,5 |
| CL | 97,8 |
| CN | 97,8 |
| NZ | 144,5 |
| US | 161,9 |
| UY | 70,3 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 106,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,9 |
| ZZ | 190,9 |
| 0809 29 00 | TR | 395,0 |
| ZZ | 395,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

AL

46,1

MK

77,0

TR

76,3

ZZ

66,5

0707 00 05

MK

28,8

TR

106,0

ZZ

67,4

0709 93 10

TR

110,5

ZZ

110,5

0805 50 10

AR

120,1

ZA

116,4

ZZ

118,3

0808 10 80

AR

101,9

BR

87,5

CL

97,8

CN

97,8

NZ

144,5

US

161,9

UY

70,3

ZA

91,4

ZZ

106,6

0809 10 00

TR

190,9

ZZ

190,9

0809 29 00

TR

395,0

ZZ

395,0

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 166/27

---

ODLUKA VIJEĆA

od 6. svibnja 2014.

o utvrđivanju stajališta koje Unija treba zauzeti na 53. sjednici Odbora stručnjaka za prijevoz opasnih tvari OTIF-a u pogledu određenih izmjena Dodatka C Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) primjenjivih od 1. siječnja 2015.

(2014/327/EU)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Unija je pristupila Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu od 9. svibnja 1980. kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. (dalje u tekstu „Konvencija COTIF-a”), na temelju Odluke Vijeća 2013/103/EU (1) o pristupanju Europske unije prethodno navedenoj Konvenciji. |
| --- | --- |

(1)

Unija je pristupila Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu od 9. svibnja 1980. kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. (dalje u tekstu „Konvencija COTIF-a”), na temelju Odluke Vijeća 2013/103/EU (1) o pristupanju Europske unije prethodno navedenoj Konvenciji.

| (2) | Sve države članice, uz iznimku Cipra i Malte, primjenjuju Konvenciju COTIF-a. |
| --- | --- |

(2)

Sve države članice, uz iznimku Cipra i Malte, primjenjuju Konvenciju COTIF-a.

| (3) | Direktivom 2008/68/EZ (2) utvrđuju se zahtjevi za prijevoz opasnih tvari cestom, željeznicom ili unutarnjim plovnim putovima unutar država članica ili među njima, pozivajući se na Pravilnik o međunarodnom prijevozu opasnih tvari željeznicom, koji se kao Dodatak C nalazi u Konvenciji COTIF-a (Prilog RID). Osim toga, člankom 4. te Direktive predviđeno je da se „Prijevoz opasnih tvari između država članica i trećih zemalja odobrava ako je u skladu sa zahtjevima ADR-a, RID-a ili ADN-a, osim ako je u prilozima navedeno drukčije.” Stoga je Unija u pogledu tog predmeta izvršila svoju nadležnost. |
| --- | --- |

(3)

Direktivom 2008/68/EZ (2) utvrđuju se zahtjevi za prijevoz opasnih tvari cestom, željeznicom ili unutarnjim plovnim putovima unutar država članica ili među njima, pozivajući se na Pravilnik o međunarodnom prijevozu opasnih tvari željeznicom, koji se kao Dodatak C nalazi u Konvenciji COTIF-a (Prilog RID). Osim toga, člankom 4. te Direktive predviđeno je da se „Prijevoz opasnih tvari između država članica i trećih zemalja odobrava ako je u skladu sa zahtjevima ADR-a, RID-a ili ADN-a, osim ako je u prilozima navedeno drukčije.” Stoga je Unija u pogledu tog predmeta izvršila svoju nadležnost.

| (4) | Očekuje se da će Odbor stručnjaka za prijevoz opasnih tvari, osnovan u skladu s člankom 13.1. točkom (d) Konvencije COTIF-a, na svojoj 53. sjednici koja se treba održati 22. svibnja 2014. odlučiti o određenim izmjenama Priloga RID. Te izmjene, koje se odnose na tehničke norme ili jedinstvene tehničke propise, imaju za cilj osigurati siguran i učinkovit prijevoz opasnih tvari, uzimajući u obzir znanstveni i tehnički napredak u sektoru te razvoj novih tvari i predmeta koji predstavljaju opasnost tijekom prijevoza. |
| --- | --- |

(4)

Očekuje se da će Odbor stručnjaka za prijevoz opasnih tvari, osnovan u skladu s člankom 13.1. točkom (d) Konvencije COTIF-a, na svojoj 53. sjednici koja se treba održati 22. svibnja 2014. odlučiti o određenim izmjenama Priloga RID. Te izmjene, koje se odnose na tehničke norme ili jedinstvene tehničke propise, imaju za cilj osigurati siguran i učinkovit prijevoz opasnih tvari, uzimajući u obzir znanstveni i tehnički napredak u sektoru te razvoj novih tvari i predmeta koji predstavljaju opasnost tijekom prijevoza.

| (5) | Odbor za prijevoz opasnih tvari, osnovan na temelju članka 9. Direktive 2008/68/EZ, vodio je preliminarne rasprave o tim izmjenama. |
| --- | --- |

(5)

Odbor za prijevoz opasnih tvari, osnovan na temelju članka 9. Direktive 2008/68/EZ, vodio je preliminarne rasprave o tim izmjenama.

| (6) | Većina predloženih izmjena opravdana je i korisna, te bi ih stoga Unija trebala podržati. Dvije predložene izmjene treba dodatno procijeniti s obzirom na tehnički i znanstveni napredak. Europska agencija za željeznice, u suradnji s odgovarajućim tijelima, posebno bi trebala nastaviti s radom na utvrđivanju održivog rješenja za otkrivanje iskliznuća s tračnica i ublažavanje njihovih posljedica, uključujući buduću provedbu ovog rješenja. Nadalje, ako se potonje izmjene odobre u ovom trenutku, Unija bi trebala sastaviti prigovor u skladu s postupkom utvrđenim u članku 35. stavku 4. naslova VII. Konvencije COTIF-a, |
| --- | --- |

(6)

Većina predloženih izmjena opravdana je i korisna, te bi ih stoga Unija trebala podržati. Dvije predložene izmjene treba dodatno procijeniti s obzirom na tehnički i znanstveni napredak. Europska agencija za željeznice, u suradnji s odgovarajućim tijelima, posebno bi trebala nastaviti s radom na utvrđivanju održivog rješenja za otkrivanje iskliznuća s tračnica i ublažavanje njihovih posljedica, uključujući buduću provedbu ovog rješenja. Nadalje, ako se potonje izmjene odobre u ovom trenutku, Unija bi trebala sastaviti prigovor u skladu s postupkom utvrđenim u članku 35. stavku 4. naslova VII. Konvencije COTIF-a,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište Europske unije

1.   Stajalište koje Europska unija treba zauzeti na 53. sjednici Odbora stručnjaka za prijevoz opasnih tvari u okviru Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu mora biti u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

2.   Manje izmjene dokumenata navedenih u Prilogu ovoj Odluci mogu se dogovoriti s predstavnicima Unije u gore spomenutom tijelu bez dodatne odluke Vijeća.

Članak 2.

Nakon njezina donošenja, Odluka prethodno navedenog tijela objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 6. svibnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

Ch. VASILAKOS

---

(1)  Odluka Vijeća 2013/103/EU od 16. lipnja 2011. o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. (SL L 51, 23.2.2013., str. 1.).

1

(2)  Direktiva 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari (SL L 260, 30.9.2008., str. 13.).

2

---

PRILOG

| Prijedlog | Referentni dokument | Predmet | Komentari | Stajalište EU-a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Prilog I. dokumentu OTIF/RID/CE/GTP/2012-A | Izmjene dogovorene u okviru stalne radne skupine | Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a | Suglasnost s izmjenama |
| 2. | Prilog I. dokumentu OTIF/RID/CE/GTP/2012-A | Izmjene koje stalna radna skupina treba dodatno proučiti | Te odredbe u referentnom su dokumentu napisane u uglatim zagradama. | Suglasnost s izmjenama |
| 3. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/1 | Prijelazne odredbe za određene oznake | Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a | Suglasnost s izmjenama |
| 4. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/2 | Primjena posebne odredbe TE 25 | Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a | Suglasnost s izmjenama |
| 5. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/5 | Pregled određenih oznaka | Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a | Suglasnost s izmjenama |
| 6. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/6 | Informacije koje treba dostaviti upravitelju infrastrukture | Stalna radna skupina odabrala je drugu opciju navedenu u referentnom dokumentu. | Suglasnost s izmjenama |
| 7. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/11 | Upotreba tehničkog rječnika | Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a | Suglasnost s izmjenama |
| 8. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/12 | Posljedice brisanja brošure Međunarodne unije željeznica (UIC) 573 | Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a | Suglasnost s izmjenama |
| 9. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 i OTIF/RID/CE/GTP/2013/15 | Primjena posebne odredbe TE 22 | Prijedlog nije dovoljno razrađen za donošenje odluke | Odgoda odluke |
| 10. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 i OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14 | Urednička revizija upućivanja na odredbe EU-a u vezi sa željezničkim prometom | Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a | Suglasnost s izmjenama |
| 11. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/16 | Prijevoz opasnih tvari u putničkim vlakovima | Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a | Dogovor oko izmjene kako je revidirana u okviru stalne radne skupine |
| 12. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Različite konsolidirane izmjene dogovorene u okviru stalne radne skupine | Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a | Suglasnost s izmjenama |
| | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Izmjene koje stalna radna skupina treba dodatno proučiti | — | — |
| 13. | Idem | Izmjene za koje je potrebno zajedničko stajalište sa zajedničkog sastanka između UN-ECE-a i OTIF-a | Treba olakšati učinkovit intermodalni prijevoz | Suglasnost s izmjenama kako je preporučeno u okviru zajedničkog sastanka |
| 14. | Idem i OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3 | Odredbe koje se odnose na obveznu primjenu detektora iskliznuća iz tračnica u određenim vagonima | EU će ponovno razmotriti svoje stajalište prije sljedećeg preispitivanja pravila. | Odgoda odluke |
| 15. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/3 OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 i OTIF/RID/CE/GTP/2013/18 | Usklađivanje pravila s pravilima iz Priloga 2. Sporazumu o međunarodnom prijevozu robe željeznicom (SMGS) Organizacije za suradnju među željeznicama (OSJD) | Trebalo bi olakšati učinkovit prijevoz opasnih tvari između zemalja članica OSJD-a koje su članice EU-a i onih zemalja koje to nisu | Suglasnost s izmjenama |
| 16. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4 | Prijevoz ugljena | U stalnoj radnoj skupini nije postignut konsenzus o tehničkim detaljima | Utvrđivanje stajališta EU-a na licu mjesta |
| 17. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8 | Revizija poglavlja 7.7 RID-a | O prijedlogu ovog referentnog dokumenta raspravljat će se tijekom rasprave općenitijeg karaktera o reviziji poglavlja 7.7. | Utvrđivanje stajališta EU-a na licu mjesta |
| 18. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12 | Usklađivanje s pravilima koja se primjenjuju u cestovnom prijevozu | Tim prijedlozima izmjenjuju se prijedlozi u referentnom dokumentu OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17 | Suglasnost s izmjenama |

Prijedlog

Referentni dokument

Predmet

Komentari

Stajalište EU-a

1.

Prilog I. dokumentu OTIF/RID/CE/GTP/2012-A

Izmjene dogovorene u okviru stalne radne skupine

Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a

Suglasnost s izmjenama

2.

Prilog I. dokumentu OTIF/RID/CE/GTP/2012-A

Izmjene koje stalna radna skupina treba dodatno proučiti

Te odredbe u referentnom su dokumentu napisane u uglatim zagradama.

Suglasnost s izmjenama

3.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/1

Prijelazne odredbe za određene oznake

Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a

Suglasnost s izmjenama

4.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/2

Primjena posebne odredbe TE 25

Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a

Suglasnost s izmjenama

5.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/5

Pregled određenih oznaka

Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a

Suglasnost s izmjenama

6.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/6

Informacije koje treba dostaviti upravitelju infrastrukture

Stalna radna skupina odabrala je drugu opciju navedenu u referentnom dokumentu.

Suglasnost s izmjenama

7.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/11

Upotreba tehničkog rječnika

Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a

Suglasnost s izmjenama

8.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/12

Posljedice brisanja brošure Međunarodne unije željeznica (UIC) 573

Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a

Suglasnost s izmjenama

9.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 i OTIF/RID/CE/GTP/2013/15

Primjena posebne odredbe TE 22

Prijedlog nije dovoljno razrađen za donošenje odluke

Odgoda odluke

10.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 i OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14

Urednička revizija upućivanja na odredbe EU-a u vezi sa željezničkim prometom

Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a

Suglasnost s izmjenama

11.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/16

Prijevoz opasnih tvari u putničkim vlakovima

Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a

Dogovor oko izmjene kako je revidirana u okviru stalne radne skupine

12.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Različite konsolidirane izmjene dogovorene u okviru stalne radne skupine

Tehnički konsenzus stalne radne skupine OTIF-a

Suglasnost s izmjenama

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Izmjene koje stalna radna skupina treba dodatno proučiti

—

—

13.

Idem

Izmjene za koje je potrebno zajedničko stajalište sa zajedničkog sastanka između UN-ECE-a i OTIF-a

Treba olakšati učinkovit intermodalni prijevoz

Suglasnost s izmjenama kako je preporučeno u okviru zajedničkog sastanka

14.

Idem i OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3

Odredbe koje se odnose na obveznu primjenu detektora iskliznuća iz tračnica u određenim vagonima

EU će ponovno razmotriti svoje stajalište prije sljedećeg preispitivanja pravila.

Odgoda odluke

15.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/3 OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 i OTIF/RID/CE/GTP/2013/18

Usklađivanje pravila s pravilima iz Priloga 2. Sporazumu o međunarodnom prijevozu robe željeznicom (SMGS) Organizacije za suradnju među željeznicama (OSJD)

Trebalo bi olakšati učinkovit prijevoz opasnih tvari između zemalja članica OSJD-a koje su članice EU-a i onih zemalja koje to nisu

Suglasnost s izmjenama

16.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4

Prijevoz ugljena

U stalnoj radnoj skupini nije postignut konsenzus o tehničkim detaljima

Utvrđivanje stajališta EU-a na licu mjesta

17.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8

Revizija poglavlja 7.7 RID-a

O prijedlogu ovog referentnog dokumenta raspravljat će se tijekom rasprave općenitijeg karaktera o reviziji poglavlja 7.7.

Utvrđivanje stajališta EU-a na licu mjesta

18.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12

Usklađivanje s pravilima koja se primjenjuju u cestovnom prijevozu

Tim prijedlozima izmjenjuju se prijedlozi u referentnom dokumentu OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17

Suglasnost s izmjenama

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 166/31

---

ODLUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 12. ožujka 2014.

o izmjeni Odluke ESB/2013/35 o dodatnim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja

(ESB/2014/11)

(2014/328/EU)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 127. stavak 2. prvu alineju,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 3. stavak 1. prvu alineju te članak 12. stavak 1., članak 14. stavak 3. i članak 18. stavak 2.,

Uzimajući u obzir Smjernicu ESB/2011/14 od 20. rujna 2011. o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava (1) i Odluke ESB/2013/6 od 20. ožujka 2013. o pravilima u vezi s uporabom vlastitih nepokrivenih bankovnih obveznica za koje jamči država kao instrumenata osiguranja za operacije monetarne politike Eurosustava (2),

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 18. stavkom 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, Europska središnja banka (ESB) i nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro (u daljnjem tekstu: nacionalne središnje banke) mogu sklapati kreditne poslove s kreditnim institucijama i drugim sudionicima na tržištu, a da se pritom odobravanje kredita temelji na odgovarajućem osiguranju. Uobičajeni uvjeti pod kojima su ESB i nacionalne središnje banke spremni sklapati kreditne poslove, uključujući kriterije kojima se određuje prihvatljivost instrumenata osiguranja za potrebe takvih poslova, utvrđeni su u Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14 kao i u Odluci ESB/2013/6 i Odluci ESB/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 18. stavkom 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, Europska središnja banka (ESB) i nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro (u daljnjem tekstu: nacionalne središnje banke) mogu sklapati kreditne poslove s kreditnim institucijama i drugim sudionicima na tržištu, a da se pritom odobravanje kredita temelji na odgovarajućem osiguranju. Uobičajeni uvjeti pod kojima su ESB i nacionalne središnje banke spremni sklapati kreditne poslove, uključujući kriterije kojima se određuje prihvatljivost instrumenata osiguranja za potrebe takvih poslova, utvrđeni su u Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14 kao i u Odluci ESB/2013/6 i Odluci ESB/2013/35 (3).

| (2) | U skladu s Prilogom I. odjeljkom 1.6. Smjernice ESB/2011/14, Upravno vijeće može, u svako doba, izmijeniti instrumente, uvjete, kriterije i postupke za provođenje operacija monetarne politike Eurosustava. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s Prilogom I. odjeljkom 1.6. Smjernice ESB/2011/14, Upravno vijeće može, u svako doba, izmijeniti instrumente, uvjete, kriterije i postupke za provođenje operacija monetarne politike Eurosustava.

| (3) | Upravno Vijeće je 17. srpnja 2013. odlučilo dodatno pojačati svoj okvir za kontrolu rizika, prilagodbom kriterija prihvatljivosti i korektivnih faktora primijenjenih na instrumente osiguranja prihvaćene u operacijama monetarne politike Eurosustava te donošenjem određenih dodatnih mjera radi poboljšanja cjelokupne dosljednosti okvira i njegove praktične primjene. Ove su mjere utvrđene u Odluci ESB/2013/35 |
| --- | --- |

(3)

Upravno Vijeće je 17. srpnja 2013. odlučilo dodatno pojačati svoj okvir za kontrolu rizika, prilagodbom kriterija prihvatljivosti i korektivnih faktora primijenjenih na instrumente osiguranja prihvaćene u operacijama monetarne politike Eurosustava te donošenjem određenih dodatnih mjera radi poboljšanja cjelokupne dosljednosti okvira i njegove praktične primjene. Ove su mjere utvrđene u Odluci ESB/2013/35

| (4) | U odnosu na zahtjeve vezane uz kreditni rejting za vrijednosne papire osigurane imovinom, potrebno je uvesti daljnja poboljšanja Odluke ESB/2013/35, a koju je stoga potrebno na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

U odnosu na zahtjeve vezane uz kreditni rejting za vrijednosne papire osigurane imovinom, potrebno je uvesti daljnja poboljšanja Odluke ESB/2013/35, a koju je stoga potrebno na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Izmjena

Članak 6. Odluke ESB/2013/35 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Prag kreditne kvalitete primjenjiv na vrijednosne papire osigurane imovinom, kao što je utvrđeno u Prilogu I. odjeljku 6.3. Smjernice ESB/2011/14, odgovara 2. stupnju kreditne kvalitete na usklađenoj ljestvici kreditnih rejtinga Eurosustava (‚jednostruki A’) (4). Svi vrijednosni papiri osigurani imovinom moraju imati barem dvije kreditne procjene na razini ‚jednostrukog A’ od bilo kojeg prihvaćenog VIKP-a za izdanje.

  (4)  ‚Jednostruki A’ rejting je rejting od najmanje ‚A3’ prema agenciji Moody's, ‚A-’ prema agenciji Fitch ili agenciji Standard & Poor's, ili ‚AL’ prema agenciji DBRS.”" |
| --- | --- |

1.

Stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Prag kreditne kvalitete primjenjiv na vrijednosne papire osigurane imovinom, kao što je utvrđeno u Prilogu I. odjeljku 6.3. Smjernice ESB/2011/14, odgovara 2. stupnju kreditne kvalitete na usklađenoj ljestvici kreditnih rejtinga Eurosustava (‚jednostruki A’) (4). Svi vrijednosni papiri osigurani imovinom moraju imati barem dvije kreditne procjene na razini ‚jednostrukog A’ od bilo kojeg prihvaćenog VIKP-a za izdanje.

(4)  ‚Jednostruki A’ rejting je rejting od najmanje ‚A3’ prema agenciji Moody's, ‚A-’ prema agenciji Fitch ili agenciji Standard & Poor's, ili ‚AL’ prema agenciji DBRS.”"

| 2. | Stavak 3. se briše. |
| --- | --- |

2.

Stavak 3. se briše.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu 1. travnja 2014.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 12. ožujka 2014.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  SL L 331, 14.12.2011., str. 1.

1

(2)  SL L 95, 5.4.2013., str. 22.

2

(3)  Odluka ESB/2013/35 od 26. rujna 2013. o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja (SL L 301, 12.11.2013., str. 6.).

3

---

SMJERNICE

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 166/33

---

SMJERNICA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 12. ožujka 2014.

o izmjeni Smjernice ESB/2011/14 o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava

(ESB/2014/10)

(2014/329/EU)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvu alineju njegovog članka 127. stavka 2.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno prvu alineju njegovog članka 3. stavka 1. te članak12. stavak 1., članak 14. stavak 3. i članak 18. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Ostvarenje jedinstvene monetarne politike podrazumijeva utvrđivanje instrumenata i postupaka kojima će se koristiti Eurosustav, koji se sastoji od nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu: „nacionalne središnje banke”) i Europske središnje banke (ESB), kako bi se ta politika provodila na jedinstven način u državama članicama čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(1)

Ostvarenje jedinstvene monetarne politike podrazumijeva utvrđivanje instrumenata i postupaka kojima će se koristiti Eurosustav, koji se sastoji od nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu: „nacionalne središnje banke”) i Europske središnje banke (ESB), kako bi se ta politika provodila na jedinstven način u državama članicama čija je valuta euro.

| (2) | ESB ima ovlast utvrditi potrebne smjernice za provođenje monetarne politike Eurosustava, a nacionalne središnje banke imaju obvezu postupati u skladu s tim smjernicama. |
| --- | --- |

(2)

ESB ima ovlast utvrditi potrebne smjernice za provođenje monetarne politike Eurosustava, a nacionalne središnje banke imaju obvezu postupati u skladu s tim smjernicama.

| (3) | U skladu s člankom 18. stavkom 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, ESB i nacionalne središnje banke mogu sklapati kreditne poslove s kreditnim institucijama i drugim sudionicima na tržištu a da se pritom odobravanje kredita temelji na odgovarajućem osiguranju. Uvjeti pod kojima su ESB i nacionalne središnje banke spremne sklapati kreditne poslove, uključujući kriterije kojima se određuje prihvatljivost instrumenata osiguranja za potrebe takvih poslova, utvrđeni su u Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14 (1), kao i u Odluci ESB/2013/6 (2) i Odluci ESB/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 18. stavkom 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, ESB i nacionalne središnje banke mogu sklapati kreditne poslove s kreditnim institucijama i drugim sudionicima na tržištu a da se pritom odobravanje kredita temelji na odgovarajućem osiguranju. Uvjeti pod kojima su ESB i nacionalne središnje banke spremne sklapati kreditne poslove, uključujući kriterije kojima se određuje prihvatljivost instrumenata osiguranja za potrebe takvih poslova, utvrđeni su u Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14 (1), kao i u Odluci ESB/2013/6 (2) i Odluci ESB/2013/35 (3).

| (4) | Smjernicu ESB/2011/14 potrebno je izmijeniti na način da odražava promjene u okviru instrumenata osiguranja Eurosustava koje se odnose na: (a) proširenje izvještajnih zahtjeva u vezi s podacima na razini pojedinačnoga kredita na vrijednosne papire osigurane imovinom, koji su osigurani potraživanjima po kreditnim karticama. Time se namjerava održati njihovu prihvatljivost kao osiguranja za kreditne operacije Eurosustava u svjetlu zahtjeva za homogenost imovine koja stvara novčani tok i koja osigurava vrijednosne papire osigurane imovinom, utvrđenih u predzadnjem stavku odjeljka 6.2.1.1. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14; i (b) reviziju raspoređivanja određenih kreditnih rejtinga u okviru usklađene ljestvice kreditnih rejtinga Eurosustava. |
| --- | --- |

(4)

Smjernicu ESB/2011/14 potrebno je izmijeniti na način da odražava promjene u okviru instrumenata osiguranja Eurosustava koje se odnose na: (a) proširenje izvještajnih zahtjeva u vezi s podacima na razini pojedinačnoga kredita na vrijednosne papire osigurane imovinom, koji su osigurani potraživanjima po kreditnim karticama. Time se namjerava održati njihovu prihvatljivost kao osiguranja za kreditne operacije Eurosustava u svjetlu zahtjeva za homogenost imovine koja stvara novčani tok i koja osigurava vrijednosne papire osigurane imovinom, utvrđenih u predzadnjem stavku odjeljka 6.2.1.1. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14; i (b) reviziju raspoređivanja određenih kreditnih rejtinga u okviru usklađene ljestvice kreditnih rejtinga Eurosustava.

| (5) | Smjernicu ESB/2011/14 potrebno je izmijeniti na način da odražava promjene zbog uvođenja značajnih poboljšanja korespondentnoga centralnobankarskog modela Eurosustava (CCBM). Prvo, odlučeno je da se zahtjev za repatrijaciju kojim se zahtijevalo od drugih ugovornih strana Eurosustava da prije nego što mobiliziraju imovinu kao kolateral za kreditne operacije Eurosustava, prenesu tu imovinu u sustav namire vrijednosnih papira (SSS) odgovarajućeg izdavatelja, ukloni od 26. svibnja 2014. Stvorio bi se novi kanal za mobilizaciju koji spaja CCBM vezama između sustava namire vrijednosnih papira, kao takav, pri čemu bi svaka druga ugovorna strana Eurosustava mogla koristiti bilo koji SSS/prihvatljivu vezu za mobiliziranje prihvatljive imovine kao kolaterala Eurosustava. Drugo, usluge upravljanja kolateralom od agenta trećih strana, na način kako ih nude agenti treće strane tržištu, trebale bi se poduprijeti na prekograničnoj osnovi preko CCBM-a od 29. rujna 2014., |
| --- | --- |

(5)

Smjernicu ESB/2011/14 potrebno je izmijeniti na način da odražava promjene zbog uvođenja značajnih poboljšanja korespondentnoga centralnobankarskog modela Eurosustava (CCBM). Prvo, odlučeno je da se zahtjev za repatrijaciju kojim se zahtijevalo od drugih ugovornih strana Eurosustava da prije nego što mobiliziraju imovinu kao kolateral za kreditne operacije Eurosustava, prenesu tu imovinu u sustav namire vrijednosnih papira (SSS) odgovarajućeg izdavatelja, ukloni od 26. svibnja 2014. Stvorio bi se novi kanal za mobilizaciju koji spaja CCBM vezama između sustava namire vrijednosnih papira, kao takav, pri čemu bi svaka druga ugovorna strana Eurosustava mogla koristiti bilo koji SSS/prihvatljivu vezu za mobiliziranje prihvatljive imovine kao kolaterala Eurosustava. Drugo, usluge upravljanja kolateralom od agenta trećih strana, na način kako ih nude agenti treće strane tržištu, trebale bi se poduprijeti na prekograničnoj osnovi preko CCBM-a od 29. rujna 2014.,

DONIJELO JE OVU SMJERNICU:

Članak 1.

Izmjene Priloga I.

Prilog I. Smjernici ESB/2011/14 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Smjernici.

Članak 2.

Stupanje na snagu i provedba

1.   Ova Smjernica stupa na snagu na dan kada su o njoj obaviještene nacionalne središnje banke.

2.   Nacionalne središnje banke poduzimaju potrebne mjere kako bi se uskladile sa stavcima 3., 8., 15. i 16. Priloga ovoj Smjernici, te ih primijenile od 1. travnja 2014. Nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o pravnim tekstovima i sredstvima koji se odnose na te mjere najkasnije do 24. ožujka 2014.

3.   Nacionalne središnje banke poduzimaju potrebne mjere kako bi se uskladile sa stavcima 1, 2., 4. do 7., te 10. do 13. Priloga ovoj Smjernici, te ih primijenile od 26. svibnja 2014. Nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o pravnim tekstovima i sredstvima koji se odnose na te mjere najkasnije do 24. ožujka 2014.

4.   Nacionalne središnje banke poduzimaju potrebne mjere kako bi se uskladile sa stavcima 9. i 14. Priloga ovoj Smjernici, te ih primijenile od 29. rujna 2014. Nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o pravnim tekstovima i sredstvima koji se odnose na te mjere najkasnije do 24. ožujka 2014.

Članak 3.

Adresati

Ova je Smjernica upućena svim središnjim bankama Eurosustava.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 12. ožujka 2014.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  Smjernica ESB/2011/14 od 20. rujna 2011. o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava (SL L 331, 14.12.2011., str. 1.).

1

(2)  Odluka ESB/2013/6 od 20. ožujka 2013. o pravilima u vezi s uporabom vlastitih nepokrivenih bankovnih obveznica za koje jamči država kao instrumenata osiguranja za operacije monetarne politike Eurosustava (SL L 95, 5.4.2013., str. 22.).

2

(3)  Odluka ESB/2013/35 od 26. rujna 2013. o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja (SL L 301, 12.11.2013., str. 6.).

3

---

PRILOG

Prilog I. Smjernici ESB/2011/14 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U odjeljku „Kratice” dodaje se sljedeći pojam:


  „TPA
  agent treća strana”. |
| --- | --- |

1.

U odjeljku „Kratice” dodaje se sljedeći pojam:

„TPA
  agent treća strana”.

| 2. | U odjeljku 1.5. zadnja rečenica zamjenjuje se sljedećim:
  „Sva prihvatljiva imovina može se koristiti na prekograničnoj osnovi, pomoću korespondentnoga centralnobankarskog modela (CCBM), a u slučaju utržive imovine, putem prihvatljivih veza između sustava namire vrijednosnih papira u EGP-u (SSS).” |
| --- | --- |

2.

U odjeljku 1.5. zadnja rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„Sva prihvatljiva imovina može se koristiti na prekograničnoj osnovi, pomoću korespondentnoga centralnobankarskog modela (CCBM), a u slučaju utržive imovine, putem prihvatljivih veza između sustava namire vrijednosnih papira u EGP-u (SSS).”

| 3. | U odjeljku 6.2.1.1.2. predzadnji stavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Kako bi bio prihvatljiv, vrijednosni papir osiguran imovinom mora biti osiguran imovinom koja stvara novčani tok, a koju Eurosustav smatra homogenom, tj. da imovina koja stvara novčani tok i koja osigurava vrijednosni papir osiguran imovinom pripada jednoj od sljedećih kategorija imovine: (a) stambenim hipotekama; (b) hipotekama na poslovnim nekretninama; (c) kreditima malim i srednjim poduzećima; (d) kreditima za kupnju automobila; (e) potrošačkim kreditima; (f) potraživanjima po leasingu; ili (g) potraživanjima po kreditnim karticama. Vrijednosni papiri osigurani imovinom nisu prihvatljivi za operacije monetarne politike Eurosustava ako se skup imovine koji ih osigurava sastoji od heterogene imovine.” |
| --- | --- |

3.

U odjeljku 6.2.1.1.2. predzadnji stavak zamjenjuje se sljedećim:

„Kako bi bio prihvatljiv, vrijednosni papir osiguran imovinom mora biti osiguran imovinom koja stvara novčani tok, a koju Eurosustav smatra homogenom, tj. da imovina koja stvara novčani tok i koja osigurava vrijednosni papir osiguran imovinom pripada jednoj od sljedećih kategorija imovine: (a) stambenim hipotekama; (b) hipotekama na poslovnim nekretninama; (c) kreditima malim i srednjim poduzećima; (d) kreditima za kupnju automobila; (e) potrošačkim kreditima; (f) potraživanjima po leasingu; ili (g) potraživanjima po kreditnim karticama. Vrijednosni papiri osigurani imovinom nisu prihvatljivi za operacije monetarne politike Eurosustava ako se skup imovine koji ih osigurava sastoji od heterogene imovine.”

| 4. | U odjeljku 6.2.1.3. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:
  „Dužnički instrument mora biti izdan u EGP-u pri središnjoj banci ili pri središnjem depozitoriju vrijednosnih papira (CSD) koji je pozitivno ocijenjen od Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u ‚Okviru za procjenu sustava namire vrijednosnih papira i veza radi utvrđivanja njihove prihvatljivosti za uporabu u kreditnim operacijama Eurosustava’ (dalje u tekstu: ‚Okvir za procjenu korisnika Eurosustava’) (1)
   (2).

  (1)  Okvir za procjenu korisnika Eurosustava objavljen je na mrežnoj stranici ESB-a: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."


  (2)  Da bi međunarodni dužnički vrijednosni papiri u globalnom obliku na donositelja (en. global bearer form) koji su izdani 1. siječnja 2007. preko međunarodnoga središnjeg depozitorija vrijednosnih papira Euroclear Bank (Belgija) i Clearstream Banking Luxembourg, bili prihvatljivi, moraju biti izdani u obliku novih globalnih zapisa (en. new global notes), te biti deponirani pri zajedničkom skrbniku, koji je međunarodni središnji depozitorij vrijednosnih papira, ili, ako je to primjenjivo, CSD koji je pozitivno ocijenjen od Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u Okviru za procjenu korisnika Eurosustava. Međunarodni dužnički vrijednosni papiri u globalnom obliku na donositelja, koji su bili izdani u obliku klasičnih globalnih zapisa (en. classical global notes) prije 1. siječnja 2007. i zamjenjivi vrijednosni papiri izdani pod istom oznakom ISIN na taj datum ili nakon njega, ostaju prihvatljivi do dospijeća. Uvjet za prihvatljivost međunarodnih dužničkih vrijednosnih papira u globalnom obliku na ime (en. global registered form), izdanih preko međunarodnoga središnjeg depozitorija vrijednosnih papira Euroclear Bank (Belgija) i Clearstream Banking Luxembourg nakon 30. rujna 2010., jest da budu izdani u obliku nove skrbničke strukture za međunarodne dužničke vrijednosne papire. Međunarodni dužnički vrijednosni papiri u globalnom obliku na ime, koji su izdani prije tog datuma ili na taj datum, ostaju prihvatljivi do njihovog dospijeća. Međunarodni dužnički vrijednosni papiri u globalnom obliku na ime, koji su izdani prije tog datuma ili na taj datum, ostaju prihvatljivi do njihovog dospijeća. Međunarodni dužnički vrijednosni papiri u obliku pojedinačnih zapisa koji su izdani prije tog datuma ili na taj datum, ostaju prihvatljivi do njihovog dospijeća.”" |
| --- | --- |

4.

U odjeljku 6.2.1.3. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„Dužnički instrument mora biti izdan u EGP-u pri središnjoj banci ili pri središnjem depozitoriju vrijednosnih papira (CSD) koji je pozitivno ocijenjen od Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u ‚Okviru za procjenu sustava namire vrijednosnih papira i veza radi utvrđivanja njihove prihvatljivosti za uporabu u kreditnim operacijama Eurosustava’ (dalje u tekstu: ‚Okvir za procjenu korisnika Eurosustava’) (1)
   (2).

(1)  Okvir za procjenu korisnika Eurosustava objavljen je na mrežnoj stranici ESB-a: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."

(2)  Da bi međunarodni dužnički vrijednosni papiri u globalnom obliku na donositelja (en. global bearer form) koji su izdani 1. siječnja 2007. preko međunarodnoga središnjeg depozitorija vrijednosnih papira Euroclear Bank (Belgija) i Clearstream Banking Luxembourg, bili prihvatljivi, moraju biti izdani u obliku novih globalnih zapisa (en. new global notes), te biti deponirani pri zajedničkom skrbniku, koji je međunarodni središnji depozitorij vrijednosnih papira, ili, ako je to primjenjivo, CSD koji je pozitivno ocijenjen od Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u Okviru za procjenu korisnika Eurosustava. Međunarodni dužnički vrijednosni papiri u globalnom obliku na donositelja, koji su bili izdani u obliku klasičnih globalnih zapisa (en. classical global notes) prije 1. siječnja 2007. i zamjenjivi vrijednosni papiri izdani pod istom oznakom ISIN na taj datum ili nakon njega, ostaju prihvatljivi do dospijeća. Uvjet za prihvatljivost međunarodnih dužničkih vrijednosnih papira u globalnom obliku na ime (en. global registered form), izdanih preko međunarodnoga središnjeg depozitorija vrijednosnih papira Euroclear Bank (Belgija) i Clearstream Banking Luxembourg nakon 30. rujna 2010., jest da budu izdani u obliku nove skrbničke strukture za međunarodne dužničke vrijednosne papire. Međunarodni dužnički vrijednosni papiri u globalnom obliku na ime, koji su izdani prije tog datuma ili na taj datum, ostaju prihvatljivi do njihovog dospijeća. Međunarodni dužnički vrijednosni papiri u globalnom obliku na ime, koji su izdani prije tog datuma ili na taj datum, ostaju prihvatljivi do njihovog dospijeća. Međunarodni dužnički vrijednosni papiri u obliku pojedinačnih zapisa koji su izdani prije tog datuma ili na taj datum, ostaju prihvatljivi do njihovog dospijeća.”"

| 5. | Odjeljak 6.2.1.4. zamjenjuje se sljedećim:
  „Dužnički instrument mora biti prenosiv. Mora se držati i namiriti u europodručju preko računa otvorenoga u Eurosustavu ili u sustavu namire vrijednosnih papira, koji je pozitivno ocijenjen od Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u Okviru za procjenu korisnika Eurosustava, tako da oblik i sadržaj, kao i unovčenje, uređuje pravo države članice.
  Ako CSD u kojemu se izdaje imovina i CSD u kojem se drži imovina nisu istovjetni, tada ta dva središnja depozitorija vrijednosnih papira moraju biti povezana vezom koja je pozitivno ocijenjena od Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u Okviru za procjenu korisnika Eurosustava (3).

  (3)  Popis prihvatljivih veza objavljen je na mrežnoj stranici ESB-a: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”" |
| --- | --- |

5.

Odjeljak 6.2.1.4. zamjenjuje se sljedećim:

„Dužnički instrument mora biti prenosiv. Mora se držati i namiriti u europodručju preko računa otvorenoga u Eurosustavu ili u sustavu namire vrijednosnih papira, koji je pozitivno ocijenjen od Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u Okviru za procjenu korisnika Eurosustava, tako da oblik i sadržaj, kao i unovčenje, uređuje pravo države članice.

Ako CSD u kojemu se izdaje imovina i CSD u kojem se drži imovina nisu istovjetni, tada ta dva središnja depozitorija vrijednosnih papira moraju biti povezana vezom koja je pozitivno ocijenjena od Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u Okviru za procjenu korisnika Eurosustava (3).

(3)  Popis prihvatljivih veza objavljen je na mrežnoj stranici ESB-a: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”"

| 6. | Odjeljak 6.2.1.5. zamjenjuje se sljedećim:
  „Dužnički instrument mora biti uvršten za trgovanje na uređenom tržištu, kao što je određeno u Direktivi 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata kojom se mijenjaju direktive Vijeća 85/611/EEZ i 93/6/EEZ i Direktiva 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 93/22/EEZ (4), ili koji su uvršteni za trgovanje na određenim neuređenim tržištima koje odredi ESB (5). Ocjena neuređenih tržišta koju daje Eurosustav, utemeljena je na trima načelima – sigurnosti, transparentnosti i dostupnosti (6).

  (4)  SL L 145, 30.4.2004., str. 1."


  (5)  Popis prihvatljivih neuređenih tržišta objavljuje se na mrežnoj stranici ESB-a, www.ecb.europa.eu te se ažurira najmanje jedanput godišnje."


  (6)  ‚Sigurnost’, ‚transparentnost’ i ‚dostupnost’ određeni su od Eurosustava samo u smislu obavljanja funkcije Eurosustava u svezi s upravljanjem kolateralom. Cilj postupka odabira nije usmjeren na procjenu istinske kvalitete različitih tržišta. Načela je potrebno tumačiti na sljedeći način: Sigurnost znači sigurnost glede transakcija, a posebno sigurnost što se tiče valjanosti i ovršivosti transakcija. Transparentnost znači neometani pristup informacijama o pravilima poslovanja i djelovanja tržišta, financijskim značajkama imovine, mehanizmu formiranja cijene te o relevantnim cijenama i količinama (kotacije, kamatne stope, opseg trgovanja, nenamireni iznos itd.). Dostupnost se odnosi na mogućnost Eurosustava da sudjeluje na tržištu i da ima pristup tržištu; tržište je dostupno za potrebe upravljanja kolateralom ako njegova pravila poslovanja i djelovanja omogućuju Eurosustavu da dođe do informacija i provede transakcije kada je to potrebno u tu svrhu.”" |
| --- | --- |

6.

Odjeljak 6.2.1.5. zamjenjuje se sljedećim:

„Dužnički instrument mora biti uvršten za trgovanje na uređenom tržištu, kao što je određeno u Direktivi 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata kojom se mijenjaju direktive Vijeća 85/611/EEZ i 93/6/EEZ i Direktiva 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 93/22/EEZ (4), ili koji su uvršteni za trgovanje na određenim neuređenim tržištima koje odredi ESB (5). Ocjena neuređenih tržišta koju daje Eurosustav, utemeljena je na trima načelima – sigurnosti, transparentnosti i dostupnosti (6).

(4)  SL L 145, 30.4.2004., str. 1."

(5)  Popis prihvatljivih neuređenih tržišta objavljuje se na mrežnoj stranici ESB-a, www.ecb.europa.eu te se ažurira najmanje jedanput godišnje."

(6)  ‚Sigurnost’, ‚transparentnost’ i ‚dostupnost’ određeni su od Eurosustava samo u smislu obavljanja funkcije Eurosustava u svezi s upravljanjem kolateralom. Cilj postupka odabira nije usmjeren na procjenu istinske kvalitete različitih tržišta. Načela je potrebno tumačiti na sljedeći način: Sigurnost znači sigurnost glede transakcija, a posebno sigurnost što se tiče valjanosti i ovršivosti transakcija. Transparentnost znači neometani pristup informacijama o pravilima poslovanja i djelovanja tržišta, financijskim značajkama imovine, mehanizmu formiranja cijene te o relevantnim cijenama i količinama (kotacije, kamatne stope, opseg trgovanja, nenamireni iznos itd.). Dostupnost se odnosi na mogućnost Eurosustava da sudjeluje na tržištu i da ima pristup tržištu; tržište je dostupno za potrebe upravljanja kolateralom ako njegova pravila poslovanja i djelovanja omogućuju Eurosustavu da dođe do informacija i provede transakcije kada je to potrebno u tu svrhu.”"

| 7. | U odjeljku 6.2.3.2. tablica 4. zamjenjuje se sljedećim:








  „Kriteriji prihvatljivosti | Utrživa imovina  (7) | Neutrživa imovina  (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vrsta imovine | Dužnički certifikati ESB-a
  Ostali utrživi dužnički instrumenti  (9) | Kreditna potraživanja | Hipotekarni dužnički instrumenti |
| Bonitetni standardi | Imovina mora zadovoljavati visoke bonitetne standarde. Visoki se bonitetni standardi ocjenjuju primjenom pravila ECAF-a za utrživu imovinu  (9). | Dužnik/garant mora zadovoljavati visoke bonitetne standarde. Kreditna sposobnost ocjenjuje se primjenom pravila ECAF-a za kreditna potraživanja. | Imovina mora zadovoljavati visoke bonitetne standarde. Visoki se bonitetni standardi ocjenjuju primjenom pravila ECAF-a za hipotekarne dužničke instrumente. |
| Mjesto izdanja | EGP  (9) | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo |
| Namira/postupci upravljanja | Mjesto namire: europodručje
  Instrumenti moraju biti deponirani centralno u nematerijaliziranom obliku pri nacionalnim središnjim bankama ili u sustavu namire vrijednosnih papira koji je pozitivno ocijenjen od Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u Okviru za procjenu korisnika Eurosustava | Postupci Eurosustava | Postupci Eurosustava |
| Vrsta izdavatelja/dužnika/garanti | Nacionalne središnje banke
  Javni sektor
  Privatni sektor:
  Međunarodne i nadnacionalne institucije | Javni sektor
  Nefinancijska društva
  Međunarodne i nadnacionalne institucije | Kreditne institucije |
| Mjesto osnivanja izdavatelja, dužnika i garanta | Izdavatelj  (9): EGP ili države skupine G10 izvan EGP-a
  Dužnik: EGP
  Garant  (9): EGP | Europodručje | Europodručje |
| Prihvatljiva tržišta | Uređena tržišta
  Neuređena tržišta koja prihvaća ESB | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo |
| Valuta | Euro | Euro | Euro |
| Minimalna veličina | Nije primjenjivo | Prag za minimalnu veličinu u vrijeme dostave kreditnog potraživanja:






  — | za domaće korištenje: prema izboru NSB-a, |

7.

U odjeljku 6.2.3.2. tablica 4. zamjenjuje se sljedećim:

„Kriteriji prihvatljivosti

Utrživa imovina  (7)

Neutrživa imovina  (8)

Vrsta imovine

Dužnički certifikati ESB-a

Ostali utrživi dužnički instrumenti  (9)

Kreditna potraživanja

Hipotekarni dužnički instrumenti

Bonitetni standardi

Imovina mora zadovoljavati visoke bonitetne standarde. Visoki se bonitetni standardi ocjenjuju primjenom pravila ECAF-a za utrživu imovinu  (9).

Dužnik/garant mora zadovoljavati visoke bonitetne standarde. Kreditna sposobnost ocjenjuje se primjenom pravila ECAF-a za kreditna potraživanja.

Imovina mora zadovoljavati visoke bonitetne standarde. Visoki se bonitetni standardi ocjenjuju primjenom pravila ECAF-a za hipotekarne dužničke instrumente.

Mjesto izdanja

EGP  (9)

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

Namira/postupci upravljanja

Mjesto namire: europodručje

Instrumenti moraju biti deponirani centralno u nematerijaliziranom obliku pri nacionalnim središnjim bankama ili u sustavu namire vrijednosnih papira koji je pozitivno ocijenjen od Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u Okviru za procjenu korisnika Eurosustava

Postupci Eurosustava

Postupci Eurosustava

Vrsta izdavatelja/dužnika/garanti

Nacionalne središnje banke

Javni sektor

Privatni sektor:

Međunarodne i nadnacionalne institucije

Javni sektor

Nefinancijska društva

Međunarodne i nadnacionalne institucije

Kreditne institucije

Mjesto osnivanja izdavatelja, dužnika i garanta

Izdavatelj  (9): EGP ili države skupine G10 izvan EGP-a

Dužnik: EGP

Garant  (9): EGP

Europodručje

Europodručje

Prihvatljiva tržišta

Uređena tržišta

Neuređena tržišta koja prihvaća ESB

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

Valuta

Euro

Euro

Euro

Minimalna veličina

Nije primjenjivo

Prag za minimalnu veličinu u vrijeme dostave kreditnog potraživanja:

—

za domaće korištenje: prema izboru NSB-a,

| — | za prekogranično korištenje: opći prag od 500 000 eura. |
| --- | --- |

—

za prekogranično korištenje: opći prag od 500 000 eura.

Nije primjenjivo

Mjerodavno pravo

Za vrijednosne papire osigurane imovinom stjecanje odnosne imovine mora biti uređeno pravom države članice EU-a. Pravo koje uređuje odnosna kreditna potraživanja mora biti pravo države EGP-a.

Mjerodavno pravo za ugovor o kreditnom potraživanju i mobilizaciji: pravo države članice

Ukupni broj različitih pravnih sustava koji se primjenjuju:

| (a) | druga ugovorna strana; |
| --- | --- |

(a)

druga ugovorna strana;

| (b) | vjerovnik; |
| --- | --- |

(b)

vjerovnik;

| (c) | dužnik; |
| --- | --- |

(c)

dužnik;

| (d) | garant (ako je primjenjivo); |
| --- | --- |

(d)

garant (ako je primjenjivo);

| (e) | kreditno potraživanje; i |
| --- | --- |

(e)

kreditno potraživanje; i

| (f) | na ugovor o mobilizacijine smije biti veći od dva |
| --- | --- |

(f)

na ugovor o mobilizacijine smije biti veći od dva

Nije primjenjivo

Prekogranična uporaba

Da

Da

Da

| 8. | U odjeljku 6.3.1. bilješke 67. i 69. zamjenjuju se sljedećim:






  „(*) | Usklađena ljestvica kreditnih rejtinga Eurosustava objavljena je na mrežnoj stranici ESB-a: www.ecb.europa.eu. Kreditni rejting koji pripada 3. stupnju kreditne kvalitete znači minimalni dugoročni rejting ‚BBB-’, koji dodjeljuje Fitch ili Standard&Poor's, ‚Baa3’ koji dodjeljuje Moody's ili ‚BBBL’ koji dodjeljuje DBRS.” |
| --- | --- | --- |

8.

U odjeljku 6.3.1. bilješke 67. i 69. zamjenjuju se sljedećim:

„(*)

Usklađena ljestvica kreditnih rejtinga Eurosustava objavljena je na mrežnoj stranici ESB-a: www.ecb.europa.eu. Kreditni rejting koji pripada 3. stupnju kreditne kvalitete znači minimalni dugoročni rejting ‚BBB-’, koji dodjeljuje Fitch ili Standard&Poor's, ‚Baa3’ koji dodjeljuje Moody's ili ‚BBBL’ koji dodjeljuje DBRS.”

| „(**) | ‚Trostruki A’ znači dugoročni rejting ‚AAA’, koji dodjeljuje Fitch, Standard&Poor's ili DBRS, ili ‚Aaa’ koji dodjeljuje Moody's.” |
| --- | --- |

„(**)

‚Trostruki A’ znači dugoročni rejting ‚AAA’, koji dodjeljuje Fitch, Standard&Poor's ili DBRS, ili ‚Aaa’ koji dodjeljuje Moody's.”

| 9. | U odjeljku 6.4.2. stavak (k) zamjenjuje se sljedećim:
  „Imovina se vrednuje svakog dana. Nacionalne središnje banke (10) svakodnevno izračunavaju zahtijevanu vrijednost odnosne imovine, uzimajući u obzir promjene u neotplaćenim iznosima kredita, načela vrednovanja, navedena u odjeljku 6.5. i zahtijevane korektivne faktore.

  (10)  Kada se koriste usluge koje pruža agent treća strana, postupak vrednovanja prenosi se agentu trećoj strani, na temelju informacija dostavljenim od strane odgovarajućeg NSB-a agentu trećoj strani.”" |
| --- | --- |

9.

U odjeljku 6.4.2. stavak (k) zamjenjuje se sljedećim:

„Imovina se vrednuje svakog dana. Nacionalne središnje banke (10) svakodnevno izračunavaju zahtijevanu vrijednost odnosne imovine, uzimajući u obzir promjene u neotplaćenim iznosima kredita, načela vrednovanja, navedena u odjeljku 6.5. i zahtijevane korektivne faktore.

(10)  Kada se koriste usluge koje pruža agent treća strana, postupak vrednovanja prenosi se agentu trećoj strani, na temelju informacija dostavljenim od strane odgovarajućeg NSB-a agentu trećoj strani.”"

| 10. | U odjeljku 6.6. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Nacionalne središnje banke (i ESB) razvile su mehanizam kako bi osigurale da se sva prihvatljiva imovina može koristiti na prekograničnoj osnovi. To je korespondentni centralnobankarski model (CCBM), po kojem nacionalne središnje banke nastupaju kao skrbnici (‚korespondenti’) jedne drugima (i za ESB) za imovinu koja je prihvaćena kod njihovog lokalnog depozitorija, agenta treće strane ili sustava namire. Za neutrživu imovinu, tj. kreditna potraživanja i hipotekarne dužničke instrumente, koji se ne mogu prenositi preko sustava namire vrijednosnih papira, mogu se koristiti posebna rješenja. (11) CCBM se može koristiti kako bi se kolateralizirale sve vrste kreditnih operacija Eurosustava. Osim CCBM-a, druge ugovorne strane mogu koristiti prihvatljive veze između sustava namire vrijednosnih papira za prekogranični prijenos utržive imovine sa svojim lokalnim sustavima namire vrijednosnih papira (12); druge ugovorne strane mogu također koristiti te prihvatljive veze između sustava namire vrijednosnih papira zajedno s CCBM-om (CCBM s vezama – vidjeti odjeljak 6.6.3.). Nadalje, CCBM (uključujući CCBM s vezama) koristi se kao temelj za prekograničnu uporabu usluga upravljanja kolateralom koje pruža agent treća strana.

  (11)  Pojedinosti su navedene u brošuri pod naslovom ‚Postupak korespondentnog centralnobankarskog modela (CCBM) za druge ugovorne strane Eurosustava’ koji je objavljen na mrežnoj stranici ESB-a: www.ecb.europa.eu."


  (12)  Prihvatljiva imovina može se koristiti preko računa središnje banke u sustavu namire vrijednosnih papira koji se nalaze u državama koje nisu država u kojoj se nalazi predmetna središnja banka, ako je Eurosustav odobrio korištenje takvog računa. Od 1999. središnja banka De Nederlandsche Bank ovlaštena je za korištenje svojeg računa u Euroclear Belgium za namiru kolateralnih transakcija u euroobveznicama koje je izdao taj međunarodni središnji depozitorij vrijednosnih papira. Od kolovoza 2000. središnja banka Central Bank of Ireland ovlaštena je za otvaranje takvog računa u Euroclear banci. Taj se račun može koristiti za svu prihvatljivu imovinu koja se drži u Euroclearu, tj. uključujući prihvatljivu imovinu prenesenu na Euroclear preko prihvatljivih veza.”" |
| --- | --- |

10.

U odjeljku 6.6. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:

„Nacionalne središnje banke (i ESB) razvile su mehanizam kako bi osigurale da se sva prihvatljiva imovina može koristiti na prekograničnoj osnovi. To je korespondentni centralnobankarski model (CCBM), po kojem nacionalne središnje banke nastupaju kao skrbnici (‚korespondenti’) jedne drugima (i za ESB) za imovinu koja je prihvaćena kod njihovog lokalnog depozitorija, agenta treće strane ili sustava namire. Za neutrživu imovinu, tj. kreditna potraživanja i hipotekarne dužničke instrumente, koji se ne mogu prenositi preko sustava namire vrijednosnih papira, mogu se koristiti posebna rješenja. (11) CCBM se može koristiti kako bi se kolateralizirale sve vrste kreditnih operacija Eurosustava. Osim CCBM-a, druge ugovorne strane mogu koristiti prihvatljive veze između sustava namire vrijednosnih papira za prekogranični prijenos utržive imovine sa svojim lokalnim sustavima namire vrijednosnih papira (12); druge ugovorne strane mogu također koristiti te prihvatljive veze između sustava namire vrijednosnih papira zajedno s CCBM-om (CCBM s vezama – vidjeti odjeljak 6.6.3.). Nadalje, CCBM (uključujući CCBM s vezama) koristi se kao temelj za prekograničnu uporabu usluga upravljanja kolateralom koje pruža agent treća strana.

(11)  Pojedinosti su navedene u brošuri pod naslovom ‚Postupak korespondentnog centralnobankarskog modela (CCBM) za druge ugovorne strane Eurosustava’ koji je objavljen na mrežnoj stranici ESB-a: www.ecb.europa.eu."

(12)  Prihvatljiva imovina može se koristiti preko računa središnje banke u sustavu namire vrijednosnih papira koji se nalaze u državama koje nisu država u kojoj se nalazi predmetna središnja banka, ako je Eurosustav odobrio korištenje takvog računa. Od 1999. središnja banka De Nederlandsche Bank ovlaštena je za korištenje svojeg računa u Euroclear Belgium za namiru kolateralnih transakcija u euroobveznicama koje je izdao taj međunarodni središnji depozitorij vrijednosnih papira. Od kolovoza 2000. središnja banka Central Bank of Ireland ovlaštena je za otvaranje takvog računa u Euroclear banci. Taj se račun može koristiti za svu prihvatljivu imovinu koja se drži u Euroclearu, tj. uključujući prihvatljivu imovinu prenesenu na Euroclear preko prihvatljivih veza.”"

| 11. | U odjeljku 6.6.1. zadnji stavak zamjenjuje se sljedećim:
  „CCBM je na raspolaganju drugim ugovornim stranama (za utrživu i za neutrživu imovinu) od 9.00 do 16.00 sati prema vremenu srednjoeuropskom vremenu (SEV) svakoga radnog dana sustava TARGET2. Druga ugovorna strana koja želi koristiti CCBM mora o tome obavijestiti NSB od kojeg želi dobiti kredit, tj. svoj matični NSB, prije 16.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV). Osim toga, druga ugovorna strana mora se pobrinuti da kolateral za osiguranje operacija monetarne politike bude dostavljen na račun korespondentne središnje banke najkasnije do 16.45 prema srednjoeuropskom vremenu (SEV). Upute ili prijenosi imovine koje ne poštuju taj rok uzet će se u obzir, u okviru mogućnosti, samo za kredit koji se odobrava sljedećega radnog dana sustava TARGET2. Kada druge ugovorne strane predvide potrebu da se CCBM koristi kasno tijekom dana, one bi, kad je to moguće, trebale dostaviti imovinu unaprijed (tj. unaprijed deponirati imovinu). U iznimnim okolnostima, ili kad je to potrebno u svrhu monetarne politike, ESB može odlučiti produljiti vrijeme zatvaranja CCBM-a do vremena zatvaranja sustava TARGET2, u suradnji sa središnjim depozitorijima vrijednosnih papira u pogledu njihove raspoloživosti da produlje zaključne rokove za utrživu imovinu.” |
| --- | --- |

11.

U odjeljku 6.6.1. zadnji stavak zamjenjuje se sljedećim:

„CCBM je na raspolaganju drugim ugovornim stranama (za utrživu i za neutrživu imovinu) od 9.00 do 16.00 sati prema vremenu srednjoeuropskom vremenu (SEV) svakoga radnog dana sustava TARGET2. Druga ugovorna strana koja želi koristiti CCBM mora o tome obavijestiti NSB od kojeg želi dobiti kredit, tj. svoj matični NSB, prije 16.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV). Osim toga, druga ugovorna strana mora se pobrinuti da kolateral za osiguranje operacija monetarne politike bude dostavljen na račun korespondentne središnje banke najkasnije do 16.45 prema srednjoeuropskom vremenu (SEV). Upute ili prijenosi imovine koje ne poštuju taj rok uzet će se u obzir, u okviru mogućnosti, samo za kredit koji se odobrava sljedećega radnog dana sustava TARGET2. Kada druge ugovorne strane predvide potrebu da se CCBM koristi kasno tijekom dana, one bi, kad je to moguće, trebale dostaviti imovinu unaprijed (tj. unaprijed deponirati imovinu). U iznimnim okolnostima, ili kad je to potrebno u svrhu monetarne politike, ESB može odlučiti produljiti vrijeme zatvaranja CCBM-a do vremena zatvaranja sustava TARGET2, u suradnji sa središnjim depozitorijima vrijednosnih papira u pogledu njihove raspoloživosti da produlje zaključne rokove za utrživu imovinu.”

| 12. | Odjeljak 6.6.2. zamjenjuje se sljedećim:
  „Za prekogranični prijenos utržive imovine, osim CCBM-a, mogu se koristiti i prihvatljive veze između sustava namire vrijednosnih papira EGP-a.
  Izravna ili neizravna veza između dva sustava namire vrijednosnih papira omogućuje sudioniku u jednom od sustava namire vrijednosnih papira da drži vrijednosne papire izdane u drugom sustavu namire vrijednosnih papira, a da pritom nije sudionik toga drugog sustava namire vrijednosnih papira (13). Prije nego što se takve veze mogu koristiti za prijenos kolaterala za kreditne operacije Eurosustava, potrebno je da ih Eurosustav procijeni i odobri u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u Okviru za procjenu korisnika Eurosustava (14).
  Sa stanovišta Eurosustava, CCBM i veze između sustava namire vrijednosnih papira EGP-a imaju istu ulogu, koja omogućuje drugim ugovornim stranama prekogranično korištenje kolaterala, što znači da oba sustava omogućuju drugim ugovornim stranama korištenje kolaterala kako bi dobile kredit od svojeg matičnog NSB-a, čak i ako je taj kolateral izdan u sustavu namire vrijednosnih papira u drugoj državi. CCBM i veze između sustava namire vrijednosnih papira ispunjavaju tu funkciju na različite načine. Pri CCBM-u, prekogranični odnos uspostavlja se između nacionalnih središnjih banaka. One međusobno djeluju kao skrbnici. Korištenjem veze, prekogranični odnos uspostavlja se između sustava namire vrijednosnih papira. Oni otvaraju omnibus račune jedni kod drugih. Imovina položena kod korespondentne središnje banke može se koristiti samo za osiguranje kreditnih operacija Eurosustava. Imovina koja se drži putem veze može se koristiti za kreditne operacije Eurosustava, kao i za bilo koju drugu svrhu koju odabere druga ugovorna strana. Koristeći veze između sustava namire vrijednosnih papira, druge ugovorne strane drže imovinu na vlastitom računu u svojemu matičnom sustavu namire vrijednosnih papira, te nemaju potrebe za skrbnikom.

  (13)  Veza između dva sustava namire vrijednosnih papira sastoji se od niza postupaka i rješenja za prekogranični prijenos vrijednosnih papira u nematerijaliziranom obliku. Veza preuzima oblik omnibus računa otvorenoga od sustava namire vrijednosnih papira (SSS investitor) u drugom sustavu namire vrijednosnih papira (SSS izdavatelj) Izravna veza podrazumijeva da ne postoji posrednik između dva sustava namire vrijednosnih papira. Neizravne veze između sustava namire vrijednosnih papira mogu se također koristiti za prekogranični prijenos vrijednosnih papira Eurosustavu. Neizravna veza je ugovorno i tehničko rješenje koje omogućuje da dva sustava namire vrijednosnih papira koji nisu međusobno izravno povezani, razmjenjuju transakcije vrijednosnim papirima ili prijenose preko trećeg sustava namire vrijednosnih papira, koji djeluje kao posrednik."


  (14)  Popis prihvatljivih veza objavljen je na mrežnoj stranici ESB-a: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”" |
| --- | --- |

12.

Odjeljak 6.6.2. zamjenjuje se sljedećim:

„Za prekogranični prijenos utržive imovine, osim CCBM-a, mogu se koristiti i prihvatljive veze između sustava namire vrijednosnih papira EGP-a.

Izravna ili neizravna veza između dva sustava namire vrijednosnih papira omogućuje sudioniku u jednom od sustava namire vrijednosnih papira da drži vrijednosne papire izdane u drugom sustavu namire vrijednosnih papira, a da pritom nije sudionik toga drugog sustava namire vrijednosnih papira (13). Prije nego što se takve veze mogu koristiti za prijenos kolaterala za kreditne operacije Eurosustava, potrebno je da ih Eurosustav procijeni i odobri u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u Okviru za procjenu korisnika Eurosustava (14).

Sa stanovišta Eurosustava, CCBM i veze između sustava namire vrijednosnih papira EGP-a imaju istu ulogu, koja omogućuje drugim ugovornim stranama prekogranično korištenje kolaterala, što znači da oba sustava omogućuju drugim ugovornim stranama korištenje kolaterala kako bi dobile kredit od svojeg matičnog NSB-a, čak i ako je taj kolateral izdan u sustavu namire vrijednosnih papira u drugoj državi. CCBM i veze između sustava namire vrijednosnih papira ispunjavaju tu funkciju na različite načine. Pri CCBM-u, prekogranični odnos uspostavlja se između nacionalnih središnjih banaka. One međusobno djeluju kao skrbnici. Korištenjem veze, prekogranični odnos uspostavlja se između sustava namire vrijednosnih papira. Oni otvaraju omnibus račune jedni kod drugih. Imovina položena kod korespondentne središnje banke može se koristiti samo za osiguranje kreditnih operacija Eurosustava. Imovina koja se drži putem veze može se koristiti za kreditne operacije Eurosustava, kao i za bilo koju drugu svrhu koju odabere druga ugovorna strana. Koristeći veze između sustava namire vrijednosnih papira, druge ugovorne strane drže imovinu na vlastitom računu u svojemu matičnom sustavu namire vrijednosnih papira, te nemaju potrebe za skrbnikom.

(13)  Veza između dva sustava namire vrijednosnih papira sastoji se od niza postupaka i rješenja za prekogranični prijenos vrijednosnih papira u nematerijaliziranom obliku. Veza preuzima oblik omnibus računa otvorenoga od sustava namire vrijednosnih papira (SSS investitor) u drugom sustavu namire vrijednosnih papira (SSS izdavatelj) Izravna veza podrazumijeva da ne postoji posrednik između dva sustava namire vrijednosnih papira. Neizravne veze između sustava namire vrijednosnih papira mogu se također koristiti za prekogranični prijenos vrijednosnih papira Eurosustavu. Neizravna veza je ugovorno i tehničko rješenje koje omogućuje da dva sustava namire vrijednosnih papira koji nisu međusobno izravno povezani, razmjenjuju transakcije vrijednosnim papirima ili prijenose preko trećeg sustava namire vrijednosnih papira, koji djeluje kao posrednik."

(14)  Popis prihvatljivih veza objavljen je na mrežnoj stranici ESB-a: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”"

| 13. | U odjeljku 6.6. dodaje se sljedeći odjeljak 6.6.3.:
  „6.6.3.   CCBM s vezama
  Moguće je i da druge ugovorne strane koriste izravne i neizravne veze iz odjeljka 6.6.2. zajedno s CCBM-om da mobiliziraju prihvatljivu utrživu imovinu na prekograničnoj osnovi.
  Prilikom korištenja veza između sustava namire vrijednosnih papira u kombinaciji s CCBM-om, druge ugovorne strane drže imovinu izdanu u SSS-u izdavatelju na računu pri SSS-a investitoru, izravno ili preko skrbnika. U slučaju neizravnih veza, treći sustav namire vrijednosnih papira može djelovati kao sustav SSS posrednik.
  Ta se imovina može izdati u središnjem depozitoriju vrijednosnih papira EGP-a izvan europodručja, pod uvjetom da je veza između SSS-a izdavatelja i SSS-a investitora, pozitivno ocijenjena od Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u Okviru za procjenu korisnika Eurosustava.



  Kada se prihvatljiva imovina treba prenijeti preko CCBM-a svezama, druge ugovorne strane osiguravaju da se vrijednosni papiri isporuče na račun odgovarajućeg SSS-a investitora do 16.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) na datum namire, kako bi se osigurala namira operacija s istim danom namire. Svaki zahtjev za mobilizaciju koji je zaprimio matični NSB od svojih drugih ugovornih strana nakon 16.00 sati, ili svaki zahtjev za isporuku prihvatljive imovine na račun odgovarajućeg CSD-a investitora, nakon 16.00 sati, postupat će se u okviru mogućnosti, u skladu sa zaključnim rokovima uključenih središnjih depozitorija vrijednosnih papira.” |
| --- | --- |

13.

U odjeljku 6.6. dodaje se sljedeći odjeljak 6.6.3.:

„6.6.3.   CCBM s vezama

Moguće je i da druge ugovorne strane koriste izravne i neizravne veze iz odjeljka 6.6.2. zajedno s CCBM-om da mobiliziraju prihvatljivu utrživu imovinu na prekograničnoj osnovi.

Prilikom korištenja veza između sustava namire vrijednosnih papira u kombinaciji s CCBM-om, druge ugovorne strane drže imovinu izdanu u SSS-u izdavatelju na računu pri SSS-a investitoru, izravno ili preko skrbnika. U slučaju neizravnih veza, treći sustav namire vrijednosnih papira može djelovati kao sustav SSS posrednik.

Ta se imovina može izdati u središnjem depozitoriju vrijednosnih papira EGP-a izvan europodručja, pod uvjetom da je veza između SSS-a izdavatelja i SSS-a investitora, pozitivno ocijenjena od Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u Okviru za procjenu korisnika Eurosustava.

Image

Kada se prihvatljiva imovina treba prenijeti preko CCBM-a svezama, druge ugovorne strane osiguravaju da se vrijednosni papiri isporuče na račun odgovarajućeg SSS-a investitora do 16.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) na datum namire, kako bi se osigurala namira operacija s istim danom namire. Svaki zahtjev za mobilizaciju koji je zaprimio matični NSB od svojih drugih ugovornih strana nakon 16.00 sati, ili svaki zahtjev za isporuku prihvatljive imovine na račun odgovarajućeg CSD-a investitora, nakon 16.00 sati, postupat će se u okviru mogućnosti, u skladu sa zaključnim rokovima uključenih središnjih depozitorija vrijednosnih papira.”

| 14. | U odjeljku 6.6. dodaje se sljedeći odjeljak 6.6.4.:
  „6.6.4.   CCBM s uslugama upravljanja kolateralom, koje pruža agent treća strana
  CCBM (uključujući CCBM s vezama) također se koristi kao osnova za prekograničnu uporabu usluga upravljanja kolateralom koje pruža agent treća strana, pri čemu NSB države članice, kada su ponuđene usluge upravljanja kolateralom koje pruža agent treća strana za prekograničnu uporabu Eurosustava, djeluje kao korespondentna središnja banka (CCB) za nacionalne središnje banke u drugim državama članicama čije su druge ugovorne strane zahtijevale uporabu odgovarajućih usluga upravljanja kolateralom koje pruža agent treća strana na prekograničnoj osnovi. Odgovarajući agent treća strana bit će pozitivno ocijenjen od strane Eurosustava.
  Prekogranične usluge upravljanja kolateralom koje pruža agent treća strana dopuštaju drugim ugovornim stranama da povećaju ili smanje iznos kolaterala koji pružaju svojem matičnom NSB-u (dalje u tekstu: ‚ukupni iznos’).



  Bilješka: Strelica ‚Informacije o kolateralu’ između druge ugovorne strane A i NSB-a A ne mora biti značajna pri određenim agentima trećih strana (ovisno o odabranome ugovornome modelu) te u tom slučaju druga ugovorna strana ne šalje uputu NSB-u A, niti prima potvrdu od NSB-a A.” |
| --- | --- |

14.

U odjeljku 6.6. dodaje se sljedeći odjeljak 6.6.4.:

„6.6.4.   CCBM s uslugama upravljanja kolateralom, koje pruža agent treća strana

CCBM (uključujući CCBM s vezama) također se koristi kao osnova za prekograničnu uporabu usluga upravljanja kolateralom koje pruža agent treća strana, pri čemu NSB države članice, kada su ponuđene usluge upravljanja kolateralom koje pruža agent treća strana za prekograničnu uporabu Eurosustava, djeluje kao korespondentna središnja banka (CCB) za nacionalne središnje banke u drugim državama članicama čije su druge ugovorne strane zahtijevale uporabu odgovarajućih usluga upravljanja kolateralom koje pruža agent treća strana na prekograničnoj osnovi. Odgovarajući agent treća strana bit će pozitivno ocijenjen od strane Eurosustava.

Prekogranične usluge upravljanja kolateralom koje pruža agent treća strana dopuštaju drugim ugovornim stranama da povećaju ili smanje iznos kolaterala koji pružaju svojem matičnom NSB-u (dalje u tekstu: ‚ukupni iznos’).

Image

Bilješka: Strelica ‚Informacije o kolateralu’ između druge ugovorne strane A i NSB-a A ne mora biti značajna pri određenim agentima trećih strana (ovisno o odabranome ugovornome modelu) te u tom slučaju druga ugovorna strana ne šalje uputu NSB-u A, niti prima potvrdu od NSB-a A.”

| 15. | U Dodatku 8. umeće se sljedeći stavak kao predzadnji stavak:
  „Za vrijednosne papire osigurane imovinom pri kojima imovina koja stvara novčani tok sadržava potraživanja po kreditnim karticama, zahtjevi u vezi s informacijama na razini pojedinačnog kredita primjenjuju se od 1. travnja 2014., a devetomjesečno prijelazno razdoblje završava 31. prosinca 2014.” |
| --- | --- |

15.

U Dodatku 8. umeće se sljedeći stavak kao predzadnji stavak:

„Za vrijednosne papire osigurane imovinom pri kojima imovina koja stvara novčani tok sadržava potraživanja po kreditnim karticama, zahtjevi u vezi s informacijama na razini pojedinačnog kredita primjenjuju se od 1. travnja 2014., a devetomjesečno prijelazno razdoblje završava 31. prosinca 2014.”

| 16. | U Dodatku 8. druga bilješka zamjenjuje se sljedećim:






  „(*) | tj. 30. rujna 2013. za vrijednosne papire osigurane hipotekom na stambenim nekretninama i kredite malim i srednjih poduzećima, 30. studenoga 2013. za vrijednosne papire osigurane hipotekom na poslovnim nekretninama, 30. rujna 2014. za kredite za kupnju automobila, potrošačke kredite i potraživanja po leasingu i 31. prosinca 2014. za potraživanja po kreditnim karticama.” |
| --- | --- | --- |

16.

U Dodatku 8. druga bilješka zamjenjuje se sljedećim:

„(*)

tj. 30. rujna 2013. za vrijednosne papire osigurane hipotekom na stambenim nekretninama i kredite malim i srednjih poduzećima, 30. studenoga 2013. za vrijednosne papire osigurane hipotekom na poslovnim nekretninama, 30. rujna 2014. za kredite za kupnju automobila, potrošačke kredite i potraživanja po leasingu i 31. prosinca 2014. za potraživanja po kreditnim karticama.”

---

(7)  Dodatne pojedinosti navedene su u odjeljku 6.2.1.

(8)  Dodatne pojedinosti navedene su u odjeljku 6.2.2.

(9)  Bonitetni standard utrživih dužničkih instrumenata koji nemaju rejting, koje su izdala ili za koje jamče nefinancijska društva utvrđuje se na temelju izvora za kreditnu procjenu koji je izabrala odgovarajuća druga ugovorna strana, u skladu s pravilima ECAF-a koja se primjenjuju na kreditna potraživanja, kao što je navedeno u odjeljku 6.3.3. U slučaju tih utrživih dužničkih instrumenata, izmijenjeni su sljedeći kriteriji prihvatljivosti za utrživu imovinu: mjesto osnivanja izdavatelja/garanta: europodručje; mjesto izdanja: europodručje.”

---

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/42 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 166/42

---

SMJERNICA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 12. ožujka 2014.

o izmjeni Smjernice ESB/2013/4 o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja i o izmjeni Smjernice ESB/2007/9

(ESB/2014/12)

(2014/330/EU)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 127. stavak 2. prvu alineju,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 3. stavak 1. prvu alineju te članak 12. stavak 1., članak 14. stavak 3. i članak 18. stavak 2.,

Uzimajući u obzir Smjernicu ESB/2011/14 od 20. rujna 2011. o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava (1), Odluku ESB/2013/6 od 20. ožujka 2013. o pravilima u vezi s uporabom vlastitih nepokrivenih bankovnih obveznica za koje jamči država kao instrumenata osiguranja za operacije monetarne politike Eurosustava (2) i Odluku ESB/2013/35 od 26. rujna 2013. o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja (3),

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 18. stavkom 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, Europska središnja banka (ESB) i nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro (u daljnjem tekstu: nacionalne središnje banke) mogu sklapati kreditne poslove s kreditnim institucijama i drugim sudionicima na tržištu, a da se pritom odobravanje kredita temelji na odgovarajućem osiguranju. Uobičajeni uvjeti pod kojima su ESB i nacionalne središnje banke spremni sklapati kreditne poslove, uključujući kriterije kojima se određuje prihvatljivost instrumenata osiguranja za potrebe takvih poslova, utvrđeni su u Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14 kao i u Odluci ESB/2013/6 i Odluci ESB/2013/35. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 18. stavkom 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, Europska središnja banka (ESB) i nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro (u daljnjem tekstu: nacionalne središnje banke) mogu sklapati kreditne poslove s kreditnim institucijama i drugim sudionicima na tržištu, a da se pritom odobravanje kredita temelji na odgovarajućem osiguranju. Uobičajeni uvjeti pod kojima su ESB i nacionalne središnje banke spremni sklapati kreditne poslove, uključujući kriterije kojima se određuje prihvatljivost instrumenata osiguranja za potrebe takvih poslova, utvrđeni su u Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14 kao i u Odluci ESB/2013/6 i Odluci ESB/2013/35.

| (2) | U skladu s Prilogom I. odjeljkom 1.6. Smjernice ESB/2011/14, Upravno vijeće može, u svako doba, izmijeniti instrumente, uvjete, kriterije i postupke za provođenje operacija monetarne politike Eurosustava. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s Prilogom I. odjeljkom 1.6. Smjernice ESB/2011/14, Upravno vijeće može, u svako doba, izmijeniti instrumente, uvjete, kriterije i postupke za provođenje operacija monetarne politike Eurosustava.

| (3) | Smjernica ESB/2013/4 (4), Odluka 2013/22 (5) i Odluka ESB/2013/36 (6), zajedno s drugim pravnim aktima utvrđuju dodatne mjere koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja, koje se trebaju primjenjivati privremeno, dok Upravno vijeće ne bude smatralo da više nisu potrebne, a kako bi se osigurao odgovarajući transmisijski mehanizam monetarne politike. |
| --- | --- |

(3)

Smjernica ESB/2013/4 (4), Odluka 2013/22 (5) i Odluka ESB/2013/36 (6), zajedno s drugim pravnim aktima utvrđuju dodatne mjere koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja, koje se trebaju primjenjivati privremeno, dok Upravno vijeće ne bude smatralo da više nisu potrebne, a kako bi se osigurao odgovarajući transmisijski mehanizam monetarne politike.

| (4) | Smjernicu ESB/2013/4 potrebno je izmijeniti na način da odražava promjene u okviru instrumenata osiguranja Eurosustava koje se odnose na: (a) proširenje izvještajnih zahtjeva u vezi s podacima na razini pojedinačnoga kredita na vrijednosne papire osigurane imovinom, osigurane potraživanjima po kreditnim karticama u Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14; (b) reviziju raspoređivanja određenih kreditnih rejtinga u okviru usklađene ljestvice kreditnih rejtinga Eurosustava; i (c) pojašnjenje pravila o kreditnom rejtingu koja se odnose na vrijednosne papire osigurane imovinom, |
| --- | --- |

(4)

Smjernicu ESB/2013/4 potrebno je izmijeniti na način da odražava promjene u okviru instrumenata osiguranja Eurosustava koje se odnose na: (a) proširenje izvještajnih zahtjeva u vezi s podacima na razini pojedinačnoga kredita na vrijednosne papire osigurane imovinom, osigurane potraživanjima po kreditnim karticama u Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14; (b) reviziju raspoređivanja određenih kreditnih rejtinga u okviru usklađene ljestvice kreditnih rejtinga Eurosustava; i (c) pojašnjenje pravila o kreditnom rejtingu koja se odnose na vrijednosne papire osigurane imovinom,

DONIJELO JE OVU SMJERNICU:

Članak 1.

Izmjene

Smjernica ESB/2013/4 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 1. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Za potrebe članka 5. stavka 1. i članka 7., Helenska Republika i Portugalska Republika smatraju se državama članicama europodručja koje poštuju program Europske unije/Međunarodnoga monetarnog fonda.” |
| --- | --- |

1.

Članak 1. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Za potrebe članka 5. stavka 1. i članka 7., Helenska Republika i Portugalska Republika smatraju se državama članicama europodručja koje poštuju program Europske unije/Međunarodnoga monetarnog fonda.”

| 2. | Članak 3. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Osim vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABS) koji su prihvatljivi na temelju Priloga I. poglavlja 6. Smjernice ESB/2011/14, vrijednosni papiri osigurani imovinom koji ne ispunjavaju zahtjeve koji se odnose na kreditnu procjenu iz Priloga I. odjeljka 6.3. Smjernice ESB/2011/14, ali ispunjavaju sve druge kriterije prihvatljivosti koji se primjenjuju na vrijednosne papire osigurane imovinom na temelju Smjernice ESB/2011/14 prihvatljivi su kao instrumenti osiguranja za operacije monetarne politike Eurosustava, pod uvjetom da imaju dva rejtinga najmanje ‚trostruko B’ (7) od bilo kojeg prihvaćenog VIKP-a za izdanje. Moraju također ispunjavati sve sljedeće zahtjeve:






  (a) | imovina koja stvara novčani tok i koja osigurava vrijednosne papire osigurane imovinom pripada jednoj od sljedećih kategorija imovine: i. hipotekama na stambenim nekretninama; ii. kreditima malim i srednjim poduzećima; iii. hipotekama na poslovnim nekretninama; iv. kreditima za kupnju automobila; v. leasingu; vi. potrošačkom financiranju; vii. potraživanjima po kreditnim karticama; |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 3. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Osim vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABS) koji su prihvatljivi na temelju Priloga I. poglavlja 6. Smjernice ESB/2011/14, vrijednosni papiri osigurani imovinom koji ne ispunjavaju zahtjeve koji se odnose na kreditnu procjenu iz Priloga I. odjeljka 6.3. Smjernice ESB/2011/14, ali ispunjavaju sve druge kriterije prihvatljivosti koji se primjenjuju na vrijednosne papire osigurane imovinom na temelju Smjernice ESB/2011/14 prihvatljivi su kao instrumenti osiguranja za operacije monetarne politike Eurosustava, pod uvjetom da imaju dva rejtinga najmanje ‚trostruko B’ (7) od bilo kojeg prihvaćenog VIKP-a za izdanje. Moraju također ispunjavati sve sljedeće zahtjeve:

(a)

imovina koja stvara novčani tok i koja osigurava vrijednosne papire osigurane imovinom pripada jednoj od sljedećih kategorija imovine: i. hipotekama na stambenim nekretninama; ii. kreditima malim i srednjim poduzećima; iii. hipotekama na poslovnim nekretninama; iv. kreditima za kupnju automobila; v. leasingu; vi. potrošačkom financiranju; vii. potraživanjima po kreditnim karticama;

| (b) | u imovini koja stvara novčani tok nema miješanja imovine iz različitih kategorija imovine; |
| --- | --- |

(b)

u imovini koja stvara novčani tok nema miješanja imovine iz različitih kategorija imovine;

| (c) | imovina koja stvara novčani tok i koja osigurava vrijednosne papire osigurane imovinom ne obuhvaća kredite koji su:






  i. | loši krediti u trenutku izdavanja vrijednosnih papira osiguranih imovinom; |
| --- | --- | --- |

(c)

imovina koja stvara novčani tok i koja osigurava vrijednosne papire osigurane imovinom ne obuhvaća kredite koji su:

i.

loši krediti u trenutku izdavanja vrijednosnih papira osiguranih imovinom;

| ii. | loši krediti u trenutku uključenja u vrijednosne papire osigurane imovinom za trajanja vrijednosnih papira osiguranih imovinom, na primjer zbog nadomještanja ili zamjene imovine koja stvara novčani tok; |
| --- | --- |

ii.

loši krediti u trenutku uključenja u vrijednosne papire osigurane imovinom za trajanja vrijednosnih papira osiguranih imovinom, na primjer zbog nadomještanja ili zamjene imovine koja stvara novčani tok;

| iii. | u bilo kojem trenutku strukturirani, sindicirani ili s financijskom polugom; |
| --- | --- |

iii.

u bilo kojem trenutku strukturirani, sindicirani ili s financijskom polugom;

| (d) | transakcijski dokumenti vrijednosnih papira osiguranih imovinom sadržavaju odredbe o kontinuitetu servisiranja. |
| --- | --- |

(d)

transakcijski dokumenti vrijednosnih papira osiguranih imovinom sadržavaju odredbe o kontinuitetu servisiranja.

(7)  ‚Trostruki B’ rejting je rejting od najmanje ‚Baa3’ prema agenciji Moody's, ‚BBB-’ prema Fitch ili agenciji Standard & Poor's, ili ‚BBBL’ prema agenciji DBRS.”"

Članak 2.

Stupanje na snagu i provedba

1.   Ova Smjernica stupa na snagu na dan kada su o njoj obaviještene nacionalne središnje banke.

2.   Nacionalne središnje banke poduzimaju potrebne mjere kako bi se uskladile s člankom 1. ove Smjernice te ih primijenile od 1. travnja 2014. Nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o propisima i sredstvima koji se odnose na te mjere najkasnije do 24. ožujka 2014.

Članak 3.

Adresati

Ova je Smjernica upućena svim središnjim bankama Eurosustava.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 12 ožujka 2014.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  SL L 331, 14.12.2011., str. 1.

1

(2)  SL L 95, 5.4.2013., str. 22.

2

(3)  SL L 301, 12.11.2013., str. 6.

3

(4)  Smjernica ESB/2013/4 od 20. ožujka 2013. o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja i o izmjeni Smjernice ESB/2007/9 (SL L 95, 5.4.2013., str. 23.).

4

(5)  Odluka ESB/2013/22 od 5. srpnja 2013. o privremenim mjerama koje se odnose na prihvatljivost utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Republika Cipar (SL L 195, 18.7.2013. str. 27.).

5

(6)  Odluka ESB/2013/36 od 26. rujna 2013. o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja (SL L 301, 12.11.2013., str. 13.).

6

---

III. Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 5.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 166/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 166/44

---

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e

br. 407/13/COL

od 23. listopada 2013.

o 90. izmjeni postupovnih i materijalnih pravila u području državnih potpora uvođenjem novog poglavlja o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014.–2020. i produženjem valjanosti poglavlja o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007.–2013. i kriterija za dubinsku ocjenu regionalnih potpora za velike ulagačke projekte

NADZORNO TIJELO EFTA-E („TIJELO”),

UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegove članke 61. do 63. i Protokol 26.,

UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda („Sporazum o nadzoru i sudu”), a posebno njegov članak 24. i članak 5. stavak 2. točku (b),

Budući da:

u skladu s člankom 24. Sporazuma o nadzoru i sudu, Tijelo provodi odredbe Sporazuma o EGP-u o državnim potporama,

u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (b) Sporazuma o nadzoru i sudu, Tijelo izdaje obavijesti ili smjernice o pitanjima iz Sporazuma o EGP-u ako je tim ugovorom ili Sporazumom o nadzoru i sudu to izričito predviđeno ili ako Tijelo to smatra nužnim,

Europska komisija donijela je 28. lipnja 2013. Smjernice o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014. – 2020. (1),

te Smjernice važne su i za Europski gospodarski prostor,

ujednačena primjena pravila EGP-a o državnim potporama mora se omogućiti na cijelom Europskom gospodarskom prostoru u skladu s ciljem homogenosti utvrđenim u članku 1. Sporazuma o EGP-u,

prema točki II. pod naslovom „OPĆENITO” na stranici 11. Priloga XV. Sporazumu o EGP-u, Tijelo, nakon savjetovanja s Komisijom, mora donijeti akte koji odgovaraju onima koje je donijela Europska komisija,

NAKON savjetovanja s Europskom komisijom,

NAKON savjetovanja s državama EFTA-e dopisom na tu temu od 2. kolovoza 2013.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Smjernice o državnim potporama izmjenjuju se dodavanjem novog poglavlja o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014. – 2020. Novo poglavlje nalazi se u Prilogu I. ovoj Odluci.

Članak 2.

Valjanost postojećih poglavlja o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007. – 2013. i o kriterijima za dubinsku ocjenu regionalnih potpora za velike ulagačke projekte produžuje se do 30. lipnja 2014.

Članak 3.

Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. listopada 2013.

Za Nadzorno tijelo EFTA-e

Oda Helen SLETNES

Predsjednica

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Članica Kolegija

---

(1)  SL C 209, 23.7.2013., str. 1.

1

---

SMJERNICE O REGIONALNIM DRŽAVNIM POTPORAMA ZA RAZDOBLJE 2014.–2020.

UVOD

| (1) | Na temelju članka 61. stavka 3. točaka (a) i (c) Sporazuma o EGP-u, Nadzorno tijelo EFTA-e („Tijelo”) može smatrati sukladnim s državnim potporama na unutarnjem tržištu promicanje gospodarskog razvoja određenih područja u nepovoljnom položaju unutar EGP-a (1). Ta vrsta potpore naziva se regionalnim potporama. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju članka 61. stavka 3. točaka (a) i (c) Sporazuma o EGP-u, Nadzorno tijelo EFTA-e („Tijelo”) može smatrati sukladnim s državnim potporama na unutarnjem tržištu promicanje gospodarskog razvoja određenih područja u nepovoljnom položaju unutar EGP-a (1). Ta vrsta potpore naziva se regionalnim potporama.

| (2) | Tijelo u ovim Smjernicama utvrđuje uvjete pod kojima se regionalne potpore mogu smatrati usklađenima s unutarnjim tržištem i kriterije za određivanje područja koja ispunjavaju uvjete iz članka 61. stavka 3. točaka (a) i (c) Sporazuma o EGP-u (2). |
| --- | --- |

(2)

Tijelo u ovim Smjernicama utvrđuje uvjete pod kojima se regionalne potpore mogu smatrati usklađenima s unutarnjim tržištem i kriterije za određivanje područja koja ispunjavaju uvjete iz članka 61. stavka 3. točaka (a) i (c) Sporazuma o EGP-u (2).

| (3) | Glavni cilj kontrole državnih potpora u području regionalnih potpora jest omogućiti potpore za regionalni razvoj, ali pritom osigurati ravnopravnost među državama članicama EGP-a, posebno sprječavanjem utrka za subvencijama koje bi mogle nastati kada se poduzeća pokušavaju privući ili zadržati u područjima EGP-a u nepovoljnom položaju i kada se učinci regionalnih potpora na trgovinu i tržišno natjecanje pokušavaju ograničiti na nužni minimum. |
| --- | --- |

(3)

Glavni cilj kontrole državnih potpora u području regionalnih potpora jest omogućiti potpore za regionalni razvoj, ali pritom osigurati ravnopravnost među državama članicama EGP-a, posebno sprječavanjem utrka za subvencijama koje bi mogle nastati kada se poduzeća pokušavaju privući ili zadržati u područjima EGP-a u nepovoljnom položaju i kada se učinci regionalnih potpora na trgovinu i tržišno natjecanje pokušavaju ograničiti na nužni minimum.

| (4) | Cilj zemljopisnog razvoja ono je po čemu se regionalne potpore razlikuju od drugih oblika potpora, kao što su potpore za istraživanje, razvoj i inovacije, zapošljavanje, osposobljavanje, energiju ili zaštitu okoliša, kojima se ostvaruju drugi ciljevi od zajedničkog interesa u skladu s člankom 61. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u. U nekim okolnostima može biti dopušten veći intenzitet potpora za te druge vrste potpora, kad god se one dodjeljuju poduzećima osnovanima u područjima u nepovoljnom položaju, kao priznanje za posebne poteškoće s kojima se suočavaju u tim područjima (3). |
| --- | --- |

(4)

Cilj zemljopisnog razvoja ono je po čemu se regionalne potpore razlikuju od drugih oblika potpora, kao što su potpore za istraživanje, razvoj i inovacije, zapošljavanje, osposobljavanje, energiju ili zaštitu okoliša, kojima se ostvaruju drugi ciljevi od zajedničkog interesa u skladu s člankom 61. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u. U nekim okolnostima može biti dopušten veći intenzitet potpora za te druge vrste potpora, kad god se one dodjeljuju poduzećima osnovanima u područjima u nepovoljnom položaju, kao priznanje za posebne poteškoće s kojima se suočavaju u tim područjima (3).

| (5) | Regionalne potpore mogu biti učinkovite samo ako se rabe štedljivo i razmjerno i ako su usmjerene na područja EGP-a koja su u najnepovoljnijem položaju (4). Dopuštena gornja granica potpora morala bi odražavati relativnu težinu problema koji utječu na razvoj predmetnih regija. Nadalje, prednosti potpora u smislu razvoja regije koja je u nepovoljnom položaju moraju biti veće od posljedičnog narušavanja tržišnog natjecanja (5). Težina koja se pridaje pozitivnim učincima potpora razlikovat će se u skladu s primijenjenim izuzećem iz članka 61. stavka 3. Sporazuma o EGP-u pa stoga veće narušavanje tržišnog natjecanja može biti prihvatljivo u slučaju regija u najnepovoljnijem položaju obuhvaćenih člankom 61. stavkom 3. točkom (a) za razliku od onih obuhvaćenih člankom 61. stavkom 3. točkom (c) (6). |
| --- | --- |

(5)

Regionalne potpore mogu biti učinkovite samo ako se rabe štedljivo i razmjerno i ako su usmjerene na područja EGP-a koja su u najnepovoljnijem položaju (4). Dopuštena gornja granica potpora morala bi odražavati relativnu težinu problema koji utječu na razvoj predmetnih regija. Nadalje, prednosti potpora u smislu razvoja regije koja je u nepovoljnom položaju moraju biti veće od posljedičnog narušavanja tržišnog natjecanja (5). Težina koja se pridaje pozitivnim učincima potpora razlikovat će se u skladu s primijenjenim izuzećem iz članka 61. stavka 3. Sporazuma o EGP-u pa stoga veće narušavanje tržišnog natjecanja može biti prihvatljivo u slučaju regija u najnepovoljnijem položaju obuhvaćenih člankom 61. stavkom 3. točkom (a) za razliku od onih obuhvaćenih člankom 61. stavkom 3. točkom (c) (6).

| (6) | Regionalne potpore mogu i učinkovito promicati gospodarski razvoj područja u nepovoljnom položaju samo ako su dodijeljene za poticanje dodatnih ulaganja ili gospodarske aktivnosti u tim područjima. U određenim, ograničenim i dobro definiranim slučajevima, prepreke s kojima se ta područja suočavaju prilikom privlačenja ili održavanja gospodarskih aktivnosti mogu biti toliko velike ili trajne da same potpore za ulaganja možda neće biti dovoljne za razvoj tog područja. Samo u tim iznimnim slučajevima regionalnim potporama za ulaganja mogu se pridodati i regionalne operativne potpore koje nisu povezane s ulaganjem. |
| --- | --- |

(6)

Regionalne potpore mogu i učinkovito promicati gospodarski razvoj područja u nepovoljnom položaju samo ako su dodijeljene za poticanje dodatnih ulaganja ili gospodarske aktivnosti u tim područjima. U određenim, ograničenim i dobro definiranim slučajevima, prepreke s kojima se ta područja suočavaju prilikom privlačenja ili održavanja gospodarskih aktivnosti mogu biti toliko velike ili trajne da same potpore za ulaganja možda neće biti dovoljne za razvoj tog područja. Samo u tim iznimnim slučajevima regionalnim potporama za ulaganja mogu se pridodati i regionalne operativne potpore koje nisu povezane s ulaganjem.

| (7) | U Komunikaciji o modernizaciji državnih potpora od 8. svibnja 2012. (7), Europska komisija najavila je tri cilja koja se nastoje ostvariti modernizacijom kontrole državnih potpora:






  (a) | poticati održiv, pametan i uključiv rast na konkurentnom unutarnjem tržištu; |
| --- | --- | --- |

(7)

U Komunikaciji o modernizaciji državnih potpora od 8. svibnja 2012. (7), Europska komisija najavila je tri cilja koja se nastoje ostvariti modernizacijom kontrole državnih potpora:

(a)

poticati održiv, pametan i uključiv rast na konkurentnom unutarnjem tržištu;

| (b) | usmjeriti ex-ante provjere Komisije na slučajeve koji najviše utječu na unutarnje tržište uz jačanje suradnje s državama članicama EU-a pri provedbi propisa o državnim potporama; |
| --- | --- |

(b)

usmjeriti ex-ante provjere Komisije na slučajeve koji najviše utječu na unutarnje tržište uz jačanje suradnje s državama članicama EU-a pri provedbi propisa o državnim potporama;

| (c) | uskladiti pravila i osigurati brže donošenje odluka. |
| --- | --- |

(c)

uskladiti pravila i osigurati brže donošenje odluka.

| (8) | Komisija je posebno pozvala na zajednički pristup reviziji različitih smjernica i okvira u cilju jačanja unutarnjeg tržišta, promicanja veće učinkovitosti u javnoj potrošnji većim doprinosom državnih potpora ostvarenju ciljeva od zajedničkog interesa i veće kontrole učinka poticaja, ograničavanja pomoći na najmanju moguću mjeru i izbjegavanja mogućeg negativnog učinka državne potpore na tržišno natjecanje i trgovinu. Tijelo se slaže s tim stajalištem. Uvjeti sukladnosti iz ovih Smjernica utemeljeni su na tim zajedničkim načelima ocjenjivanja i primjenjuju se na prijavljene programe potpora i pojedinačne potpore. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je posebno pozvala na zajednički pristup reviziji različitih smjernica i okvira u cilju jačanja unutarnjeg tržišta, promicanja veće učinkovitosti u javnoj potrošnji većim doprinosom državnih potpora ostvarenju ciljeva od zajedničkog interesa i veće kontrole učinka poticaja, ograničavanja pomoći na najmanju moguću mjeru i izbjegavanja mogućeg negativnog učinka državne potpore na tržišno natjecanje i trgovinu. Tijelo se slaže s tim stajalištem. Uvjeti sukladnosti iz ovih Smjernica utemeljeni su na tim zajedničkim načelima ocjenjivanja i primjenjuju se na prijavljene programe potpora i pojedinačne potpore.

1.   PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

1.1   PODRUČJE PRIMJENE REGIONALNIH POTPORA

| (9) | Regionalne potpore sektorima čelika (8) i sintetičkih vlakana (9) neće se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(9)

Regionalne potpore sektorima čelika (8) i sintetičkih vlakana (9) neće se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem.

| (10) | Tijelo će primjenjivati načela iz ovih Smjernica na regionalne potpore u svim sektorima gospodarske djelatnosti u okviru područja primjene Sporazuma o EGP-u (10), osim u sektoru prometa (11) na koji se primjenjuju posebna pravila utvrđena u posebnim pravnim instrumentima, koji mogu djelomično ili potpuno odstupati od ovih Smjernica. Tijelo će primjenjivati ove Smjernice na preradu poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode i na njihovo stavljanje na tržište. |
| --- | --- |

(10)

Tijelo će primjenjivati načela iz ovih Smjernica na regionalne potpore u svim sektorima gospodarske djelatnosti u okviru područja primjene Sporazuma o EGP-u (10), osim u sektoru prometa (11) na koji se primjenjuju posebna pravila utvrđena u posebnim pravnim instrumentima, koji mogu djelomično ili potpuno odstupati od ovih Smjernica. Tijelo će primjenjivati ove Smjernice na preradu poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode i na njihovo stavljanje na tržište.

| (11) | Ove Smjernice ne primjenjuju se na državne potpore koje se dodjeljuju zračnim lukama (12) ili u energetskom sektoru (13). |
| --- | --- |

(11)

Ove Smjernice ne primjenjuju se na državne potpore koje se dodjeljuju zračnim lukama (12) ili u energetskom sektoru (13).

| (12) | Regionalne potpore za ulaganja u širokopojasne mreže mogu se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem ako su, osim s općim uvjetima utvrđenima u ovim Smjernicama, sukladne i sa sljedećim posebnim uvjetima: i. potpore se dodjeljuju samo područjima u kojima ne postoji mreža iste kategorije (osnovna širokopojasna mreža ili mreža nove generacije (NGA)) i u kojima ne postoji vjerojatnost da će takva mreža biti razvijena u skoroj budućnosti; ii. subvencionirani operator mreže nudi aktivan i pasivan veleprodajni pristup pod poštenim i nediskriminirajućim uvjetima uz mogućnost učinkovitog i potpunog izdvajanja petlje; iii. potpore bi trebalo dodjeljivati na osnovi konkurentnog postupka odabira u skladu sa stavkom 74. točkama (c) i (d) Smjernica Tijela o širokopojasnom internetu (14). |
| --- | --- |

(12)

Regionalne potpore za ulaganja u širokopojasne mreže mogu se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem ako su, osim s općim uvjetima utvrđenima u ovim Smjernicama, sukladne i sa sljedećim posebnim uvjetima: i. potpore se dodjeljuju samo područjima u kojima ne postoji mreža iste kategorije (osnovna širokopojasna mreža ili mreža nove generacije (NGA)) i u kojima ne postoji vjerojatnost da će takva mreža biti razvijena u skoroj budućnosti; ii. subvencionirani operator mreže nudi aktivan i pasivan veleprodajni pristup pod poštenim i nediskriminirajućim uvjetima uz mogućnost učinkovitog i potpunog izdvajanja petlje; iii. potpore bi trebalo dodjeljivati na osnovi konkurentnog postupka odabira u skladu sa stavkom 74. točkama (c) i (d) Smjernica Tijela o širokopojasnom internetu (14).

| (13) | Regionalne potpore za ulaganja u istraživačke infrastrukture (15) mogu se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem ako je jedan od uvjeta za dodjelu potpora, uz opće uvjete utvrđene u ovim Smjernicama, davanje transparentnog i nediskriminacijskog pristupa toj infrastrukturi. |
| --- | --- |

(13)

Regionalne potpore za ulaganja u istraživačke infrastrukture (15) mogu se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem ako je jedan od uvjeta za dodjelu potpora, uz opće uvjete utvrđene u ovim Smjernicama, davanje transparentnog i nediskriminacijskog pristupa toj infrastrukturi.

| (14) | Regionalni nedostaci manje utječu na velika poduzeća nego na mala i srednja poduzeća (SMP) u smislu ulaganja i održavanja gospodarske aktivnosti u manje razvijenom području. Prvo, velika poduzeća mogu lakše pribaviti kapital i kredite na globalnim tržištima i manje su ograničena užom ponudom financijskih usluga u određenoj regiji u nepovoljnijem položaju. Drugo, velika poduzeća ulaganjima mogu proizvesti ekonomije razmjera kojima se smanjuju početni troškovi specifični za određenu lokaciju i, u mnogim pogledima, nisu povezana s regijom u kojoj se vrše ulaganja. Treće, velika poduzeća koja ulažu već imaju sposobnost pregovaranja s nadležnim tijelima, što može dovesti do dodjele potpora bez stvarne potrebe ili bez pravog obrazloženja. I konačno, velika poduzeća obično su značajni igrači na predmetnom tržištu i, zbog toga, ulaganjima za koja se dodjeljuju potpore može se narušiti tržišno natjecanje i trgovina na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(14)

Regionalni nedostaci manje utječu na velika poduzeća nego na mala i srednja poduzeća (SMP) u smislu ulaganja i održavanja gospodarske aktivnosti u manje razvijenom području. Prvo, velika poduzeća mogu lakše pribaviti kapital i kredite na globalnim tržištima i manje su ograničena užom ponudom financijskih usluga u određenoj regiji u nepovoljnijem položaju. Drugo, velika poduzeća ulaganjima mogu proizvesti ekonomije razmjera kojima se smanjuju početni troškovi specifični za određenu lokaciju i, u mnogim pogledima, nisu povezana s regijom u kojoj se vrše ulaganja. Treće, velika poduzeća koja ulažu već imaju sposobnost pregovaranja s nadležnim tijelima, što može dovesti do dodjele potpora bez stvarne potrebe ili bez pravog obrazloženja. I konačno, velika poduzeća obično su značajni igrači na predmetnom tržištu i, zbog toga, ulaganjima za koja se dodjeljuju potpore može se narušiti tržišno natjecanje i trgovina na unutarnjem tržištu.

| (15) | Budući da regionalne potpore velikim poduzećima za njihova ulaganja vjerojatno neće imati poticajni učinak, ne može se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u, osim ako se dodjeljuju za početna ulaganja kojima će se u tim područjima pokrenuti nove gospodarske djelatnosti (16), ili za diversifikaciju postojećih poduzeća na nove proizvode ili nove inovativne postupke. |
| --- | --- |

(15)

Budući da regionalne potpore velikim poduzećima za njihova ulaganja vjerojatno neće imati poticajni učinak, ne može se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u, osim ako se dodjeljuju za početna ulaganja kojima će se u tim područjima pokrenuti nove gospodarske djelatnosti (16), ili za diversifikaciju postojećih poduzeća na nove proizvode ili nove inovativne postupke.

| (16) | Regionalne potpore usmjerene na postojeće troškove poduzeća predstavljaju operativne potpore i neće se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem, osim ako se dodjeljuju za uklanjanje posebnih ili trajnih problema s kojima se poduzeća susreću u regijama u nepovoljnom položaju. Operativne potpore mogu se smatrati sukladnima ako im je cilj smanjiti određene posebne poteškoće s kojima se suočavaju MSP-ovi u područjima u posebno nepovoljnom položaju u okviru područja primjene članka 61. stavka 3. točke (a) Sporazuma o EGP-u, ili spriječiti ili umanjiti depopulaciju u posebno rijetko naseljenim područjima. |
| --- | --- |

(16)

Regionalne potpore usmjerene na postojeće troškove poduzeća predstavljaju operativne potpore i neće se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem, osim ako se dodjeljuju za uklanjanje posebnih ili trajnih problema s kojima se poduzeća susreću u regijama u nepovoljnom položaju. Operativne potpore mogu se smatrati sukladnima ako im je cilj smanjiti određene posebne poteškoće s kojima se suočavaju MSP-ovi u područjima u posebno nepovoljnom položaju u okviru područja primjene članka 61. stavka 3. točke (a) Sporazuma o EGP-u, ili spriječiti ili umanjiti depopulaciju u posebno rijetko naseljenim područjima.

| (17) | Operativne potpore koja se dodjeljuju poduzećima čija se glavna djelatnost nalazi pod odjeljkom K „Financijske i osiguravajuće djelatnosti” NACE-a (17) Rev. 2 statistička klasifikacija ekonomskih djelatnosti (18) ili poduzećima koja obavljaju djelatnosti unutar skupine ili čija se glavna djelatnost nalazi u okviru klasa 70.10 „Upravljačke djelatnosti” ili 70.22 „Usluge savjetovanja u vezi poslovanja i upravljanja” NACE Rev. 2 neće se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(17)

Operativne potpore koja se dodjeljuju poduzećima čija se glavna djelatnost nalazi pod odjeljkom K „Financijske i osiguravajuće djelatnosti” NACE-a (17) Rev. 2 statistička klasifikacija ekonomskih djelatnosti (18) ili poduzećima koja obavljaju djelatnosti unutar skupine ili čija se glavna djelatnost nalazi u okviru klasa 70.10 „Upravljačke djelatnosti” ili 70.22 „Usluge savjetovanja u vezi poslovanja i upravljanja” NACE Rev. 2 neće se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem.

| (18) | Regionalne potpore ne mogu se dodjeljivati poduzećima u poteškoćama, u skladu s definicijom za potrebe ovih Smjernica u Smjernicama Tijela o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u poteškoćama (19), kako su izmijenjene ili zamijenjene. |
| --- | --- |

(18)

Regionalne potpore ne mogu se dodjeljivati poduzećima u poteškoćama, u skladu s definicijom za potrebe ovih Smjernica u Smjernicama Tijela o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u poteškoćama (19), kako su izmijenjene ili zamijenjene.

| (19) | Prilikom ocjene regionalnih potpora dodijeljenih poduzeću koje podliježe neizvršenom nalogu za povrat sredstava na temelju prethodne odluke Tijela kojom se potpore ocjenjuju nezakonitima i nesukladnima s unutarnjim tržištem, Tijelo će uzeti u obzir iznos koji još nije vraćen (20). |
| --- | --- |

(19)

Prilikom ocjene regionalnih potpora dodijeljenih poduzeću koje podliježe neizvršenom nalogu za povrat sredstava na temelju prethodne odluke Tijela kojom se potpore ocjenjuju nezakonitima i nesukladnima s unutarnjim tržištem, Tijelo će uzeti u obzir iznos koji još nije vraćen (20).

1.2   DEFINICIJE

| (20) | Za potrebe ovih Smjernica primjenjuju se sljedeće definicije:






  (a) | „a” područja znači ona područja koja su označena na karti regionalnih potpora primjenom odredbi članka 61. stavka 3. točke (a) Sporazuma o EGP-u; „c” područja znači područja označena na karti regionalnih potpora primjenom odredbi članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u; |
| --- | --- | --- |

(20)

Za potrebe ovih Smjernica primjenjuju se sljedeće definicije:

(a)

„a” područja znači ona područja koja su označena na karti regionalnih potpora primjenom odredbi članka 61. stavka 3. točke (a) Sporazuma o EGP-u; „c” područja znači područja označena na karti regionalnih potpora primjenom odredbi članka 61. stavka 3. točke (c) Sporazuma o EGP-u;

| (b) | „jednokratne potpore” znači potpore koje se ne dodjeljuju na temelju programa potpora; |
| --- | --- |

(b)

„jednokratne potpore” znači potpore koje se ne dodjeljuju na temelju programa potpora;

| (c) | „prilagođen iznos potpora” znači najviši dopušteni iznos potpora za veliki ulagački projekt izračunan na temelju sljedeće formule:
  najviši iznos potpora = R × (50 + 0,50 B + 0,34 C)
  pri čemu je: R najveći intenzitet potpora primjenjiv u predmetnom području, osim povećanog intenziteta potpora za MSP-ove. B dio prihvatljivih troškova između 50 milijuna EUR i 100 milijuna EUR. C dio prihvatljivih troškova iznad 100 milijuna EUR; |
| --- | --- |

(c)

„prilagođen iznos potpora” znači najviši dopušteni iznos potpora za veliki ulagački projekt izračunan na temelju sljedeće formule:

najviši iznos potpora = R × (50 + 0,50 B + 0,34 C)

pri čemu je: R najveći intenzitet potpora primjenjiv u predmetnom području, osim povećanog intenziteta potpora za MSP-ove. B dio prihvatljivih troškova između 50 milijuna EUR i 100 milijuna EUR. C dio prihvatljivih troškova iznad 100 milijuna EUR;

| (d) | „datum dodjele potpora” znači datum kada je država EFTA-e preuzela pravno obvezujuću obvezu dodijeliti potpore protiv kojih se može podnijeti žalba nacionalnim sudovima; |
| --- | --- |

(d)

„datum dodjele potpora” znači datum kada je država EFTA-e preuzela pravno obvezujuću obvezu dodijeliti potpore protiv kojih se može podnijeti žalba nacionalnim sudovima;

| (e) | „prihvatljivi troškovi” znači, za potrebe potpora za ulaganja, materijalnu i nematerijalnu imovinu koja se odnosi na početno ulaganje ili troškove plaća; |
| --- | --- |

(e)

„prihvatljivi troškovi” znači, za potrebe potpora za ulaganja, materijalnu i nematerijalnu imovinu koja se odnosi na početno ulaganje ili troškove plaća;

| (f) | „bruto ekvivalent potpora” znači diskontiranu vrijednost potpora izraženu u postotku diskontirane vrijednosti opravdanih troškova izračunanih u trenutku dodjele potpora na temelju referentne stope primjenjive u tom trenutku; |
| --- | --- |

(f)

„bruto ekvivalent potpora” znači diskontiranu vrijednost potpora izraženu u postotku diskontirane vrijednosti opravdanih troškova izračunanih u trenutku dodjele potpora na temelju referentne stope primjenjive u tom trenutku;

| (g) | „pojedinačne potpore” znači potpore dodijeljene na temelju programa ili jednokratno; |
| --- | --- |

(g)

„pojedinačne potpore” znači potpore dodijeljene na temelju programa ili jednokratno;

| (h) | „početno ulaganje” znači:






  i. | ulaganje u materijalnu i nematerijalnu imovinu koja se odnosi na:






  — | osnivanje nove poslovne djelatnosti, |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

„početno ulaganje” znači:

i.

ulaganje u materijalnu i nematerijalnu imovinu koja se odnosi na:

—

osnivanje nove poslovne djelatnosti,

| — | proširenje već postojeće poslovne djelatnosti, |
| --- | --- |

—

proširenje već postojeće poslovne djelatnosti,

| — | diversifikaciju izlaznih vrijednosti poduzeća na proizvode koje to poduzeće nije prije proizvodilo, ili |
| --- | --- |

—

diversifikaciju izlaznih vrijednosti poduzeća na proizvode koje to poduzeće nije prije proizvodilo, ili

| — | temeljnu promjenu sveukupnog proizvodnog procesa postojećeg poduzeća; ili |
| --- | --- |

—

temeljnu promjenu sveukupnog proizvodnog procesa postojećeg poduzeća; ili

| ii. | stjecanje imovine koja pripada poduzeću pod uvjetom da se poduzeće ugasilo ili bi se bilo ugasilo da nije bilo kupljeno, a kupio ga je ulagač koji nije povezan s prodavateljem; Samo stjecanje udjela u poduzetniku ne predstavlja početno ulaganje; |
| --- | --- |

ii.

stjecanje imovine koja pripada poduzeću pod uvjetom da se poduzeće ugasilo ili bi se bilo ugasilo da nije bilo kupljeno, a kupio ga je ulagač koji nije povezan s prodavateljem; Samo stjecanje udjela u poduzetniku ne predstavlja početno ulaganje;

| (i) | „početno ulaganje u korist nove gospodarske djelatnosti” znači:






  i. | ulaganje u materijalnu i nematerijalnu imovinu koja se odnosi na:






  — | osnivanje nove poslovne djelatnosti, ili |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

„početno ulaganje u korist nove gospodarske djelatnosti” znači:

i.

ulaganje u materijalnu i nematerijalnu imovinu koja se odnosi na:

—

osnivanje nove poslovne djelatnosti, ili

| — | diversifikaciju djelatnosti poduzeća, pod uvjetom da nova djelatnost nije ista ili slična djelatnosti koju je poduzeće prethodno obavljalo; ili |
| --- | --- |

—

diversifikaciju djelatnosti poduzeća, pod uvjetom da nova djelatnost nije ista ili slična djelatnosti koju je poduzeće prethodno obavljalo; ili

| ii. | stjecanje imovine koja pripada poduzeću koje se ugasilo ili bi se bilo ugasilo da nije bilo kupljeno, a kupio ga je ulagač koji nije povezan s prodavateljem, pod uvjetom da nova djelatnost koja će se obavljati upotrebom stečene imovine nije ista ili slična djelatnosti koju je poduzeće obavljalo prije stjecanja; |
| --- | --- |

ii.

stjecanje imovine koja pripada poduzeću koje se ugasilo ili bi se bilo ugasilo da nije bilo kupljeno, a kupio ga je ulagač koji nije povezan s prodavateljem, pod uvjetom da nova djelatnost koja će se obavljati upotrebom stečene imovine nije ista ili slična djelatnosti koju je poduzeće obavljalo prije stjecanja;

| (j) | „nematerijalna imovina” znači imovina stečena prijenosom tehnologije, kao što su patenti, dozvole, znanje i iskustvo ili drugo intelektualno vlasništvo; |
| --- | --- |

(j)

„nematerijalna imovina” znači imovina stečena prijenosom tehnologije, kao što su patenti, dozvole, znanje i iskustvo ili drugo intelektualno vlasništvo;

| (k) | „stvaranje radnih mjesta” znači neto povećanje broja zaposlenika u predmetnom poduzeću u usporedbi s prosjekom u prethodnih 12 mjeseci nakon oduzimanja svakog izgubljenog radnog mjesta u tom razdoblju od navodno stvorenog broja radnih mjesta; |
| --- | --- |

(k)

„stvaranje radnih mjesta” znači neto povećanje broja zaposlenika u predmetnom poduzeću u usporedbi s prosjekom u prethodnih 12 mjeseci nakon oduzimanja svakog izgubljenog radnog mjesta u tom razdoblju od navodno stvorenog broja radnih mjesta;

| (l) | „veliki projekt ulaganja” znači početno ulaganje čiji prihvatljivi troškovi premašuju 50 milijuna EUR, izračunano prema cijenama i tečajevima na datum dodjele potpora; |
| --- | --- |

(l)

„veliki projekt ulaganja” znači početno ulaganje čiji prihvatljivi troškovi premašuju 50 milijuna EUR, izračunano prema cijenama i tečajevima na datum dodjele potpora;

| (m) | „maksimalni intenzitet potpora” znači intenzitet potpora u bruto ekvivalentu potpora (GGE) za velika poduzeća kako je propisano u pododjeljku 5.4. ovih Smjernica i kako je prikazano mjerodavnoj karti regionalnih potpora; |
| --- | --- |

(m)

„maksimalni intenzitet potpora” znači intenzitet potpora u bruto ekvivalentu potpora (GGE) za velika poduzeća kako je propisano u pododjeljku 5.4. ovih Smjernica i kako je prikazano mjerodavnoj karti regionalnih potpora;

| (n) | „prag prijave” znači iznos potpora koji prelazi prag iz tablice prikazane u nastavku:






  Intenzitet potpora | Prag prijave |
| --- | --- | --- |
| 10 % | 7,5 milijuna EUR |
| 15 % | 11,25 milijuna EUR |
| 25 % | 18,75 milijuna EUR |
| 35 % | 26,25 milijuna EUR |
| 50 % | 37,5 milijuna EUR |

(n)

„prag prijave” znači iznos potpora koji prelazi prag iz tablice prikazane u nastavku:

Intenzitet potpora

Prag prijave

10 %

7,5 milijuna EUR

15 %

11,25 milijuna EUR

25 %

18,75 milijuna EUR

35 %

26,25 milijuna EUR

50 %

37,5 milijuna EUR

| (o) | „broj zaposlenika”znači broj godišnjih jedinica rada, odnosno broj osoba zaposlenih na puno radno vrijeme u godini dana, dok se posao sa skraćenim radnim vremenom i sezonski posao računaju kao dio godišnje jedinice rada; |
| --- | --- |

(o)

„broj zaposlenika”znači broj godišnjih jedinica rada, odnosno broj osoba zaposlenih na puno radno vrijeme u godini dana, dok se posao sa skraćenim radnim vremenom i sezonski posao računaju kao dio godišnje jedinice rada;

| (p) | „operativne potpore” znači potpore namijenjene za smanjenje tekućih troškova poduzeća koji nisu povezani s početnim ulaganjem. To uključuje kategorije troškova kao što su troškovi zaposlenih, materijala, ugovornih usluga, komunikacija, energije, održavanja, najamnine, administracije itd., ali ne uključuje amortizaciju i troškove financiranja ako su oni uključeni u prihvatljive troškove prilikom dodjele regionalne potpore za ulaganja; |
| --- | --- |

(p)

„operativne potpore” znači potpore namijenjene za smanjenje tekućih troškova poduzeća koji nisu povezani s početnim ulaganjem. To uključuje kategorije troškova kao što su troškovi zaposlenih, materijala, ugovornih usluga, komunikacija, energije, održavanja, najamnine, administracije itd., ali ne uključuje amortizaciju i troškove financiranja ako su oni uključeni u prihvatljive troškove prilikom dodjele regionalne potpore za ulaganja;

| (q) | „karta regionalnih potpora” znači popis područja koje je označila država članica EFTA-e u skladu s uvjetima utvrđenima u ovim Smjernicama i koje je odobrilo Tijelo; |
| --- | --- |

(q)

„karta regionalnih potpora” znači popis područja koje je označila država članica EFTA-e u skladu s uvjetima utvrđenima u ovim Smjernicama i koje je odobrilo Tijelo;

| (r) | „ista ili slična djelatnost” znači djelatnosti obuhvaćene istim razredom (četveroznamenkasti numerički kôd) statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2; |
| --- | --- |

(r)

„ista ili slična djelatnost” znači djelatnosti obuhvaćene istim razredom (četveroznamenkasti numerički kôd) statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2;

| (s) | „jedinstveni projekt ulaganja” znači početno ulaganje koje je pokrenuo isti korisnik (na razini skupine) u razdoblju od tri godine od datuma početka radova na drugom potpomognutom ulaganju u istoj Statističkoj regiji (21) na razini 3; |
| --- | --- |

(s)

„jedinstveni projekt ulaganja” znači početno ulaganje koje je pokrenuo isti korisnik (na razini skupine) u razdoblju od tri godine od datuma početka radova na drugom potpomognutom ulaganju u istoj Statističkoj regiji (21) na razini 3;

| (t) | „MSP” znači poduzeće koje ispunjava uvjete iz smjernica Tijela od 19. travnja 2006. o pomoći mikro, malim i srednjim poduzećima (22); |
| --- | --- |

(t)

„MSP” znači poduzeće koje ispunjava uvjete iz smjernica Tijela od 19. travnja 2006. o pomoći mikro, malim i srednjim poduzećima (22);

| (u) | „početak radova” znači početak građevinskih radova povezanih s ulaganjem ili prvu obvezujuću obvezu za naručivanje opreme ili bilo koju drugu obvezu zbog koje ulaganje postaje nepovratno, ovisno o tome što je prije. Kupovina zemljišta i pripremni radovi, kao što su dobivanje dozvola i provedba preliminarnih studija izvedivosti, ne smatraju se početkom radova. U slučaju preuzimanja, „početak radova” znači trenutak stjecanja imovine izravno povezane sa stečenim poduzećem; |
| --- | --- |

(u)

„početak radova” znači početak građevinskih radova povezanih s ulaganjem ili prvu obvezujuću obvezu za naručivanje opreme ili bilo koju drugu obvezu zbog koje ulaganje postaje nepovratno, ovisno o tome što je prije. Kupovina zemljišta i pripremni radovi, kao što su dobivanje dozvola i provedba preliminarnih studija izvedivosti, ne smatraju se početkom radova. U slučaju preuzimanja, „početak radova” znači trenutak stjecanja imovine izravno povezane sa stečenim poduzećem;

| (v) | „rijetko naseljena područja” znači ona područja koja je predmetna država EFTA-e označila u skladu s prvom i drugom rečenicom stavka 149. ovih Smjernica; |
| --- | --- |

(v)

„rijetko naseljena područja” znači ona područja koja je predmetna država EFTA-e označila u skladu s prvom i drugom rečenicom stavka 149. ovih Smjernica;

| (w) | „materijalna imovina” znači imovinu kao što su zemljište, zgrade i postrojenja te strojevi i oprema; |
| --- | --- |

(w)

„materijalna imovina” znači imovinu kao što su zemljište, zgrade i postrojenja te strojevi i oprema;

| (x) | „vrlo rijetko naseljena područja” znači Statističke regije razine 2 za Norvešku i razine za Island s manje od 8 stanovnika po km2 (na temelju Eurostatovih podataka o gustoći naseljenosti za 2010.) ili dijelovi takvih statističkih regija koje je odredila predmetna država EFTA-e u skladu s trećom rečenicom stavka 149. ovih Smjernica; |
| --- | --- |

(x)

„vrlo rijetko naseljena područja” znači Statističke regije razine 2 za Norvešku i razine za Island s manje od 8 stanovnika po km2 (na temelju Eurostatovih podataka o gustoći naseljenosti za 2010.) ili dijelovi takvih statističkih regija koje je odredila predmetna država EFTA-e u skladu s trećom rečenicom stavka 149. ovih Smjernica;

| (y) | „troškovi plaća” znači ukupan iznos stvarno plativ korisniku potpora za zapošljavanje, uključujući bruto plaću prije poreza i obvezne doprinose za socijalno osiguranje, troškove brige i djeci i roditeljske njege u određenom vremenskom razdoblju. |
| --- | --- |

(y)

„troškovi plaća” znači ukupan iznos stvarno plativ korisniku potpora za zapošljavanje, uključujući bruto plaću prije poreza i obvezne doprinose za socijalno osiguranje, troškove brige i djeci i roditeljske njege u određenom vremenskom razdoblju.

2.   REGIONALNE POTPORE KOJE SE MOGU PRIJAVITI

| (21) | Države EFTA-e, u načelu, moraju prijaviti regionalne potpore u skladu s člankom 1. stavkom 3. dijela I. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu, osim mjera koje ispunjavaju uvjete iz uredbe o skupnom izuzeću koja je ugrađena u Sporazum o EGP-u Prilogom XV. |
| --- | --- |

(21)

Države EFTA-e, u načelu, moraju prijaviti regionalne potpore u skladu s člankom 1. stavkom 3. dijela I. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu, osim mjera koje ispunjavaju uvjete iz uredbe o skupnom izuzeću koja je ugrađena u Sporazum o EGP-u Prilogom XV.

| (22) | Tijelo primjenjuje ove Smjernice na prijavljene programe regionalnih potpora i na pojedinačne potpore. |
| --- | --- |

(22)

Tijelo primjenjuje ove Smjernice na prijavljene programe regionalnih potpora i na pojedinačne potpore.

| (23) | Na pojedinačne potpore dodijeljene u skladu sa prijavljenim programom primjenjuje se obveza prijave u skladu s člankom 1. stavkom 3. dijela I. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu, ako potpore iz svih izvora prelaze prag prijave (23) ili ako su dodijeljene korisniku koji je ugasio istu ili sličnu djelatnost u EGP-u dvije godine prije datuma traženja potpora ili koji u trenutku predavanja zahtjeva za potpore ima namjeru ugasiti takvu djelatnost u roku od dvije godine od završetka ulaganja koje će se subvencionirati. |
| --- | --- |

(23)

Na pojedinačne potpore dodijeljene u skladu sa prijavljenim programom primjenjuje se obveza prijave u skladu s člankom 1. stavkom 3. dijela I. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu, ako potpore iz svih izvora prelaze prag prijave (23) ili ako su dodijeljene korisniku koji je ugasio istu ili sličnu djelatnost u EGP-u dvije godine prije datuma traženja potpora ili koji u trenutku predavanja zahtjeva za potpore ima namjeru ugasiti takvu djelatnost u roku od dvije godine od završetka ulaganja koje će se subvencionirati.

| (24) | Na potpore za ulaganja dodijeljene velikom poduzeću radi diversifikacije postojeće poslovne jedinice u „c” području na nove proizvode primjenjuje se obveza prijave u skladu s člankom 1. stavkom 3. dijela I. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu. |
| --- | --- |

(24)

Na potpore za ulaganja dodijeljene velikom poduzeću radi diversifikacije postojeće poslovne jedinice u „c” području na nove proizvode primjenjuje se obveza prijave u skladu s člankom 1. stavkom 3. dijela I. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu.

3.   OCJENA SUKLADNOSTI REGIONALNIH POTPORA

3.1   ZAJEDNIČKA NAČELA OCJENJIVANJA

| (25) | U cilju procjene može li se prijavljena mjera potpora smatrati sukladnom s unutarnjim tržištem, Tijelo općenito analizira je li mjera osmišljena na takav način da osigurava da pozitivni učinak potpora na cilj od zajedničkog interesa premašuje njezine moguće negativne učinke na trgovinu i tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(25)

U cilju procjene može li se prijavljena mjera potpora smatrati sukladnom s unutarnjim tržištem, Tijelo općenito analizira je li mjera osmišljena na takav način da osigurava da pozitivni učinak potpora na cilj od zajedničkog interesa premašuje njezine moguće negativne učinke na trgovinu i tržišno natjecanje.

| (26) | U Komunikaciji Komisije o modernizaciji državnih potpora od 8. svibnja 2012., na koju se upućuje u uvodnom dijelu ovih smjernica, poziva se na utvrđivanje i definiranje zajedničkih načela primjenjivih na ocjenjivanje sukladnosti svih mjera potpora koje provodi Komisija. Ista se zajednička načela primjenjuju na ocjenu sukladnosti koju provodi Tijelo. U tu svrhu, Tijelo će smatrati da je mjera potpora u skladu sa Sporazumom o EGP-u samo ako ispunjava sve kriterije navedene u nastavku:






  (a) | doprinos jasno definiranom cilju od zajedničkog interesa: mjera državne potpore mora težiti cilju od zajedničkog interesa u skladu s člankom 61. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u; (odjeljak 3.2); |
| --- | --- | --- |

(26)

U Komunikaciji Komisije o modernizaciji državnih potpora od 8. svibnja 2012., na koju se upućuje u uvodnom dijelu ovih smjernica, poziva se na utvrđivanje i definiranje zajedničkih načela primjenjivih na ocjenjivanje sukladnosti svih mjera potpora koje provodi Komisija. Ista se zajednička načela primjenjuju na ocjenu sukladnosti koju provodi Tijelo. U tu svrhu, Tijelo će smatrati da je mjera potpora u skladu sa Sporazumom o EGP-u samo ako ispunjava sve kriterije navedene u nastavku:

(a)

doprinos jasno definiranom cilju od zajedničkog interesa: mjera državne potpore mora težiti cilju od zajedničkog interesa u skladu s člankom 61. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u; (odjeljak 3.2);

| (b) | potreba za državnom intervencijom: mjera državne potpore usmjerena je na situaciju u kojoj potpore mogu donijeti materijalno poboljšanje koje tržište ne može samo ostvariti, na primjer ispravljanjem tržišnog nedostatka ili rješavanjem problema u vezi s kapitalom ili kohezijom; (odjeljak 3.3); |
| --- | --- |

(b)

potreba za državnom intervencijom: mjera državne potpore usmjerena je na situaciju u kojoj potpore mogu donijeti materijalno poboljšanje koje tržište ne može samo ostvariti, na primjer ispravljanjem tržišnog nedostatka ili rješavanjem problema u vezi s kapitalom ili kohezijom; (odjeljak 3.3);

| (c) | primjerenost mjere državnih potpora: predložena mjera potpora mora biti odgovarajući instrument politike namijenjen ostvarenju cilja od zajedničkog interesa; (odjeljak 3.4); |
| --- | --- |

(c)

primjerenost mjere državnih potpora: predložena mjera potpora mora biti odgovarajući instrument politike namijenjen ostvarenju cilja od zajedničkog interesa; (odjeljak 3.4);

| (d) | poticajni učinak: potporom se mora promijeniti ponašanje dotičnih poduzeća na način da se ona počnu baviti dodatnom djelatnošću kojom se ne bi bavila bez potpora ili bi se njome bavila na ograničen ili drugačiji način; (odjeljak 3.5); |
| --- | --- |

(d)

poticajni učinak: potporom se mora promijeniti ponašanje dotičnih poduzeća na način da se ona počnu baviti dodatnom djelatnošću kojom se ne bi bavila bez potpora ili bi se njome bavila na ograničen ili drugačiji način; (odjeljak 3.5);

| (e) | razmjernost potpora (potpore ograničene na minimum): iznos potpora mora biti ograničeni na minimalne potpore potrebne za poticanje dodatnih ulaganja ili djelatnosti u predmetnom području; (odjeljak 3.6); |
| --- | --- |

(e)

razmjernost potpora (potpore ograničene na minimum): iznos potpora mora biti ograničeni na minimalne potpore potrebne za poticanje dodatnih ulaganja ili djelatnosti u predmetnom području; (odjeljak 3.6);

| (f) | izbjegavanje neželjenih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu između država EGP-a: negativni učinci potpora moraju biti dovoljno ograničeni da ukupna ravnoteža mjere bude pozitivna (odjeljak 3.7); |
| --- | --- |

(f)

izbjegavanje neželjenih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu između država EGP-a: negativni učinci potpora moraju biti dovoljno ograničeni da ukupna ravnoteža mjere bude pozitivna (odjeljak 3.7);

| (g) | transparentnost potpora: države EGP-a, Tijelo, gospodarski subjekti i javnost moraju imati jednostavan pristup svim relevantnim aktima i važnim informacijama o potporama dodijeljenima na temelju tih akata. (odjeljak 3.8). |
| --- | --- |

(g)

transparentnost potpora: države EGP-a, Tijelo, gospodarski subjekti i javnost moraju imati jednostavan pristup svim relevantnim aktima i važnim informacijama o potporama dodijeljenima na temelju tih akata. (odjeljak 3.8).

| (27) | Na ukupnu bilancu određenih kategorija programa može se dodatno nametnuti neki zahtjev ex-postocjene kako je opisano u odjeljku 4. ovih Smjernica. U takvim slučajevima, Tijelo može ograničiti trajanje tih programa (obično do četiri godine ili manje) uz mogućnost ponovnog obavješćivanja o njihovom produženju. |
| --- | --- |

(27)

Na ukupnu bilancu određenih kategorija programa može se dodatno nametnuti neki zahtjev ex-postocjene kako je opisano u odjeljku 4. ovih Smjernica. U takvim slučajevima, Tijelo može ograničiti trajanje tih programa (obično do četiri godine ili manje) uz mogućnost ponovnog obavješćivanja o njihovom produženju.

| (28) | Ako mjera državnih potpora ili njezini uvjeti (uključujući način njezina financiranja kada način financiranja čini sastavni dio mjere državne potpore) predstavljaju očitu povredu prava EU-a, potpore se ne mogu proglasiti sukladnima s unutarnjim tržištem (24). |
| --- | --- |

(28)

Ako mjera državnih potpora ili njezini uvjeti (uključujući način njezina financiranja kada način financiranja čini sastavni dio mjere državne potpore) predstavljaju očitu povredu prava EU-a, potpore se ne mogu proglasiti sukladnima s unutarnjim tržištem (24).

| (29) | Prilikom ocjenjivanja sukladnosti svih pojedinačnih potpora s unutarnjim tržištem, Tijelo uzima u obzir sve postupke koji se odnose na povredu članka 53. ili članka 54. Sporazuma o EGP-u koji se mogu odnositi na korisnika potpora i koji mogu biti važni za njezino ocjenjivanje u skladu s člankom 61. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u (25). |
| --- | --- |

(29)

Prilikom ocjenjivanja sukladnosti svih pojedinačnih potpora s unutarnjim tržištem, Tijelo uzima u obzir sve postupke koji se odnose na povredu članka 53. ili članka 54. Sporazuma o EGP-u koji se mogu odnositi na korisnika potpora i koji mogu biti važni za njezino ocjenjivanje u skladu s člankom 61. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u (25).

3.2   DOPRINOS CILJU OD ZAJEDNIČKOG INTERESA

| (30) | Glavni je cilj regionalnih potpora smanjiti razlike u razvoju između različitih regija u EGP-u. S pomoću njezina cilja jednakosti ili kohezije, regionalnim potporama može se pridonijeti ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. o uključivom i održivom rastu. |
| --- | --- |

(30)

Glavni je cilj regionalnih potpora smanjiti razlike u razvoju između različitih regija u EGP-u. S pomoću njezina cilja jednakosti ili kohezije, regionalnim potporama može se pridonijeti ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. o uključivom i održivom rastu.

3.2.1   Programi potpora za ulaganja

| (31) | Programi regionalnih potpora morali bi činiti sastavni dio strategije o regionalnom razvoju s jasno definiranim ciljevima te biti u skladu s tim ciljevima i pridonositi im. |
| --- | --- |

(31)

Programi regionalnih potpora morali bi činiti sastavni dio strategije o regionalnom razvoju s jasno definiranim ciljevima te biti u skladu s tim ciljevima i pridonositi im.

| (32) | U „c” područjima mogu se provoditi programi za potpore početnim ulaganjima MSP-ova i početnim ulaganjima u korist nove djelatnosti velikih poduzeća. |
| --- | --- |

(32)

U „c” područjima mogu se provoditi programi za potpore početnim ulaganjima MSP-ova i početnim ulaganjima u korist nove djelatnosti velikih poduzeća.

| (33) | Prilikom dodjele potpora pojedinačnim ulagačkim projektima na temelju programa, tijelo koje dodjeljuje potpore mora potvrditi da će odabrani projekt pridonositi ostvarenju cilja programa, a tako i strategiji razvoja predmetnog područja. U tu svrhu, države EFTA-e mogu se osloniti na podatke koje je dostavio podnositelj zahtjeva za potpore u obrascu koji se nalazi u prilogu ovim Smjernicama u kojem se moraju opisati pozitivni učinci ulaganja na predmetno područje (26). |
| --- | --- |

(33)

Prilikom dodjele potpora pojedinačnim ulagačkim projektima na temelju programa, tijelo koje dodjeljuje potpore mora potvrditi da će odabrani projekt pridonositi ostvarenju cilja programa, a tako i strategiji razvoja predmetnog područja. U tu svrhu, države EFTA-e mogu se osloniti na podatke koje je dostavio podnositelj zahtjeva za potpore u obrascu koji se nalazi u prilogu ovim Smjernicama u kojem se moraju opisati pozitivni učinci ulaganja na predmetno područje (26).

| (34) | Kako bi se osigurao stvaran i trajan doprinos ulaganja predmetnom području, ulaganje se mora zadržati u predmetnom području barem pet godina, ili tri godine za MSP-ove, nakon završetka (27). |
| --- | --- |

(34)

Kako bi se osigurao stvaran i trajan doprinos ulaganja predmetnom području, ulaganje se mora zadržati u predmetnom području barem pet godina, ili tri godine za MSP-ove, nakon završetka (27).

| (35) | Kada se potpore izračunavaju na temelju troškova plaća, predviđena radna mjesta moraju se popuniti u roku od tri godine od završetka radova. Svako radno mjesto koje je otvoreno kao posljedica ulaganja mora biti zadržano u predmetnoj regiji u razdoblju od pet godina od dana kada je po prvi puta popunjeno. U slučaju ulaganja malih i srednjih poduzetnika, države EFTA-e mogu skratiti razdoblje od pet godina za zadržavanje ulaganja ili očuvanje radnih mjesta na najmanje tri godine. |
| --- | --- |

(35)

Kada se potpore izračunavaju na temelju troškova plaća, predviđena radna mjesta moraju se popuniti u roku od tri godine od završetka radova. Svako radno mjesto koje je otvoreno kao posljedica ulaganja mora biti zadržano u predmetnoj regiji u razdoblju od pet godina od dana kada je po prvi puta popunjeno. U slučaju ulaganja malih i srednjih poduzetnika, države EFTA-e mogu skratiti razdoblje od pet godina za zadržavanje ulaganja ili očuvanje radnih mjesta na najmanje tri godine.

| (36) | Kako bi osigurala da je ulaganje održivo, država EFTA-e mora osigurati da korisnik daje financijski doprinos od barem 25 % prihvatljivih troškova iz vlastitih sredstava ili vanjskog financiranja, u obliku koji je izuzet od bilo kakve javne financijske potpore (28). |
| --- | --- |

(36)

Kako bi osigurala da je ulaganje održivo, država EFTA-e mora osigurati da korisnik daje financijski doprinos od barem 25 % prihvatljivih troškova iz vlastitih sredstava ili vanjskog financiranja, u obliku koji je izuzet od bilo kakve javne financijske potpore (28).

| (37) | Kako bi se izbjegla šteta za okoliš uslijed državnih potpora, države EFTA-e moraju osigurati usklađenost s pravilima o zaštiti okoliša u EGP-u, uključujući posebno potrebu provedbe ocjene učinka na okoliš u skladu sa zakonom te osigurati sve mjerodavne dozvole. |
| --- | --- |

(37)

Kako bi se izbjegla šteta za okoliš uslijed državnih potpora, države EFTA-e moraju osigurati usklađenost s pravilima o zaštiti okoliša u EGP-u, uključujući posebno potrebu provedbe ocjene učinka na okoliš u skladu sa zakonom te osigurati sve mjerodavne dozvole.

3.2.2   Prijavljene pojedinačne potpore za ulaganja

| (38) | Države EFTA-e mogu se koristiti različitim pokazateljima za prikaz regionalnog doprinosa pojedinačnih potpora za ulaganja prijavljenih Tijelu, kao što su pokazatelji prikazani u nastavku, koji mogu biti izravni (primjerice, stvorena radna mjesta) i neizravni (primjerice, lokalne inovacije):






  (a) | broj izravnih radnih mjesta stvorenih ulaganjem važan je pokazatelj doprinosa regionalnom razvoju. Potrebno je uzeti u obzir i kvalitetu stvorenih radnih mjesta te potrebnu razinu vještina; |
| --- | --- | --- |

(38)

Države EFTA-e mogu se koristiti različitim pokazateljima za prikaz regionalnog doprinosa pojedinačnih potpora za ulaganja prijavljenih Tijelu, kao što su pokazatelji prikazani u nastavku, koji mogu biti izravni (primjerice, stvorena radna mjesta) i neizravni (primjerice, lokalne inovacije):

(a)

broj izravnih radnih mjesta stvorenih ulaganjem važan je pokazatelj doprinosa regionalnom razvoju. Potrebno je uzeti u obzir i kvalitetu stvorenih radnih mjesta te potrebnu razinu vještina;

| (b) | još veći se broj radnih mjesta može stvoriti u lokalnoj mreži dobavljača, čime će se olakšati bolja integracija ulaganja u predmetnoj regiji i osigurati rašireniji učinci prelijevanja. Stoga će se uzeti u obzir i broj posredno stvorenih radnih mjesta; |
| --- | --- |

(b)

još veći se broj radnih mjesta može stvoriti u lokalnoj mreži dobavljača, čime će se olakšati bolja integracija ulaganja u predmetnoj regiji i osigurati rašireniji učinci prelijevanja. Stoga će se uzeti u obzir i broj posredno stvorenih radnih mjesta;

| (c) | posvećenost korisnika pokretanju opsežnih aktivnosti osposobljavanja radi unaprjeđenja vještina (općih i specifičnih) njegove radne snage smatrat će se čimbenikom koji pridonosi regionalnom razvoju. Naglasak se stavlja i na mogućnosti stažiranja i naukovanja, posebno za mlade ljude i na osposobljavanje kojim se unaprjeđuje znanje i zapošljivost radnika izvan poduzeća. Opće ili posebno osposobljavanje za koje se odobravaju potpore ne računa se kao pozitivan učinak regionalnih potpora kako bi se izbjeglo dvostruko računanje; |
| --- | --- |

(c)

posvećenost korisnika pokretanju opsežnih aktivnosti osposobljavanja radi unaprjeđenja vještina (općih i specifičnih) njegove radne snage smatrat će se čimbenikom koji pridonosi regionalnom razvoju. Naglasak se stavlja i na mogućnosti stažiranja i naukovanja, posebno za mlade ljude i na osposobljavanje kojim se unaprjeđuje znanje i zapošljivost radnika izvan poduzeća. Opće ili posebno osposobljavanje za koje se odobravaju potpore ne računa se kao pozitivan učinak regionalnih potpora kako bi se izbjeglo dvostruko računanje;

| (d) | kao rezultat blizine (učinak klastera) mogu nastati vanjske ekonomije razmjera ili druge koristi sa stajališta regionalnog razvoja. Grupiranje poduzeća u istoj industrijskoj grani omogućuje pojedinim tvornicama da se specijaliziraju, čime se povećava učinkovitost. Međutim, važnost ovog pokazatelja za utvrđivanje doprinosa regionalnom razvoju ovisi o stanju razvoja klastera; |
| --- | --- |

(d)

kao rezultat blizine (učinak klastera) mogu nastati vanjske ekonomije razmjera ili druge koristi sa stajališta regionalnog razvoja. Grupiranje poduzeća u istoj industrijskoj grani omogućuje pojedinim tvornicama da se specijaliziraju, čime se povećava učinkovitost. Međutim, važnost ovog pokazatelja za utvrđivanje doprinosa regionalnom razvoju ovisi o stanju razvoja klastera;

| (e) | ulaganja utjelovljuju tehničko znanje i mogu biti izvorom značajnog prijenosa tehnologije (prelijevanja znanja). Ulaganja u tehnološki intenzivne industrije vjerojatnije će uključivati prijenos tehnologije na regiju primateljicu. U tom su smislu važni i razina i specifičnost širenja znanja; |
| --- | --- |

(e)

ulaganja utjelovljuju tehničko znanje i mogu biti izvorom značajnog prijenosa tehnologije (prelijevanja znanja). Ulaganja u tehnološki intenzivne industrije vjerojatnije će uključivati prijenos tehnologije na regiju primateljicu. U tom su smislu važni i razina i specifičnost širenja znanja;

| (f) | u obzir se može uzeti i doprinos projekata sposobnosti regije za stvaranje novih tehnologija. U tom se smislu pozitivno može razmotriti mogućnost suradnje novog proizvodnog pogona s lokalnim institucijama za visoko obrazovanje; |
| --- | --- |

(f)

u obzir se može uzeti i doprinos projekata sposobnosti regije za stvaranje novih tehnologija. U tom se smislu pozitivno može razmotriti mogućnost suradnje novog proizvodnog pogona s lokalnim institucijama za visoko obrazovanje;

| (g) | trajanje ulaganja i moguće buduće aktivnosti nakon ulaganja pokazatelj su trajne uključenosti poduzeća u predmetnu regiju. |
| --- | --- |

(g)

trajanje ulaganja i moguće buduće aktivnosti nakon ulaganja pokazatelj su trajne uključenosti poduzeća u predmetnu regiju.

| (39) | Države EFTA-e mogu pogledati i poslovni plan korisnika potpora u kojem bi morali biti navedeni podaci o broju budućih novih radnih mjesta, plaćama koje će se isplaćivati (povećanje bogatstva kućanstva kao učinak prelijevanja), količina kupovine od lokalnih proizvođača, promet stvoren ulaganjem i koji bi mogao regiji dati pozitivan doprinos zbog dodatnih prihoda od poreza. |
| --- | --- |

(39)

Države EFTA-e mogu pogledati i poslovni plan korisnika potpora u kojem bi morali biti navedeni podaci o broju budućih novih radnih mjesta, plaćama koje će se isplaćivati (povećanje bogatstva kućanstva kao učinak prelijevanja), količina kupovine od lokalnih proizvođača, promet stvoren ulaganjem i koji bi mogao regiji dati pozitivan doprinos zbog dodatnih prihoda od poreza.

| (40) | U slučaju jednokratnih potpora (29), država EFTA-e mora dokazati, uz zahtjeve iz stavaka 33. do 37., da je projekt u skladu sa strategijom razvoja predmetne regije i da joj pridonosi. |
| --- | --- |

(40)

U slučaju jednokratnih potpora (29), država EFTA-e mora dokazati, uz zahtjeve iz stavaka 33. do 37., da je projekt u skladu sa strategijom razvoja predmetne regije i da joj pridonosi.

3.2.3   Programi operativnih potpora

| (41) | Programima operativnih potpora promicat će se razvoj područja u nepovoljnom položaju samo ako u tim područjima unaprijed utvrđeni problemi. Prepreke privlačenju ili zadržavanju gospodarskih djelatnosti mogu biti toliko velike ili trajne da same potpore za ulaganje nisu dovoljne za poticanje razvoja tih područja. |
| --- | --- |

(41)

Programima operativnih potpora promicat će se razvoj područja u nepovoljnom položaju samo ako u tim područjima unaprijed utvrđeni problemi. Prepreke privlačenju ili zadržavanju gospodarskih djelatnosti mogu biti toliko velike ili trajne da same potpore za ulaganje nisu dovoljne za poticanje razvoja tih područja.

| (42) | U odnosu na potpore za uklanjanje određenih poteškoća s kojima se suočavaju MSP-ovi u „a” područjima, predmetne države EFTA-e moraju dokazati postojanje i važnost tih posebnih poteškoća i moraju dokazati da je potreban operativan program potpora jer se te posebne poteškoće ne mogu prevladati potporama za ulaganja. |
| --- | --- |

(42)

U odnosu na potpore za uklanjanje određenih poteškoća s kojima se suočavaju MSP-ovi u „a” područjima, predmetne države EFTA-e moraju dokazati postojanje i važnost tih posebnih poteškoća i moraju dokazati da je potreban operativan program potpora jer se te posebne poteškoće ne mogu prevladati potporama za ulaganja.

| (43) | Kada se radi o operativnim potporama za sprječavanje ili ublažavanje depopulacije u vrlo rijetko naseljenim područjima, predmetna država EFTA-e mora dokazati da u mjerodavnom području postoji rizik od depopulacije u nedostatku operativnih potpora. |
| --- | --- |

(43)

Kada se radi o operativnim potporama za sprječavanje ili ublažavanje depopulacije u vrlo rijetko naseljenim područjima, predmetna država EFTA-e mora dokazati da u mjerodavnom području postoji rizik od depopulacije u nedostatku operativnih potpora.

3.3   POTREBA ZA INTERVENCIJOM DRŽAVE

| (44) | U cilju procjene jesu li državne potpore nužne za ostvarenje cilja od zajedničkog interesa, prvo je potrebno dijagnosticirati problem koji treba riješiti. Državne potpore morale bi biti usmjerene na situacije u kojima mogu ostvariti materijalno unaprjeđenje koje tržište ne može samo po sebi ostvariti. To se posebno primjenjuje u kontekstu nedostatka javnih sredstava. |
| --- | --- |

(44)

U cilju procjene jesu li državne potpore nužne za ostvarenje cilja od zajedničkog interesa, prvo je potrebno dijagnosticirati problem koji treba riješiti. Državne potpore morale bi biti usmjerene na situacije u kojima mogu ostvariti materijalno unaprjeđenje koje tržište ne može samo po sebi ostvariti. To se posebno primjenjuje u kontekstu nedostatka javnih sredstava.

| (45) | Mjerama državnih potpora mogu se, pod određenim uvjetima, ispraviti tržišni nedostaci, što će pridonijeti učinkovitom funkcioniranju tržišta i povećanju konkurentnosti. Nadalje, ako tržišta ostvaruju dobre rezultate koji se smatraju nezadovoljavajućima sa stajališta kapitala ili kohezije, državne potpore mogu se rabiti za postizanje poželjnijeg, ravnopravnijeg ishoda na tržištu. |
| --- | --- |

(45)

Mjerama državnih potpora mogu se, pod određenim uvjetima, ispraviti tržišni nedostaci, što će pridonijeti učinkovitom funkcioniranju tržišta i povećanju konkurentnosti. Nadalje, ako tržišta ostvaruju dobre rezultate koji se smatraju nezadovoljavajućima sa stajališta kapitala ili kohezije, državne potpore mogu se rabiti za postizanje poželjnijeg, ravnopravnijeg ishoda na tržištu.

| (46) | U vezi s potporama dodijeljenima za razvoj područja uključenih u kartu regionalnih potpora u skladu s pravilima iz odjeljka 5. ovih Smjernica, Tijelo smatra da tržište ne ostvaruje očekivane ciljeve kohezije predviđene u Sporazumu o EGP-u bez državne intervencije. Prema tome, potpore koje se dodjeljuju u tim područjima trebalo bi smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkama (a) i (c) Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(46)

U vezi s potporama dodijeljenima za razvoj područja uključenih u kartu regionalnih potpora u skladu s pravilima iz odjeljka 5. ovih Smjernica, Tijelo smatra da tržište ne ostvaruje očekivane ciljeve kohezije predviđene u Sporazumu o EGP-u bez državne intervencije. Prema tome, potpore koje se dodjeljuju u tim područjima trebalo bi smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkama (a) i (c) Sporazuma o EGP-u.

3.4   PRIMJERENOST REGIONALNIH POTPORA

| (47) | Predložena mjera potpora mora predstavljati odgovarajući instrument politike za ostvarenje predmetnog cilja politike. Mjera potpora neće se smatrati sukladnom ako je isti pozitivan doprinos regionalnom razvoju moguće ostvariti drugim instrumentima politika ili instrumentima potpora kojima se manje narušava tržište. |
| --- | --- |

(47)

Predložena mjera potpora mora predstavljati odgovarajući instrument politike za ostvarenje predmetnog cilja politike. Mjera potpora neće se smatrati sukladnom ako je isti pozitivan doprinos regionalnom razvoju moguće ostvariti drugim instrumentima politika ili instrumentima potpora kojima se manje narušava tržište.

3.4.1   Primjerenost u odnosu na druge instrumente politike

3.4.1.1   Programi potpora za ulaganja

| (48) | Regionalne potpore za ulaganje nisu jedini instrument politike dostupan državama EFTA-e za potporu ulaganjima i stvaranju radnih mjesta u regijama u nepovoljnom položaju. Države EFTA-e mogu se koristiti ostalim mjerama, kao što je razvoj infrastrukture, jačanje kvalitete obrazovanja i osposobljavanja ili unaprjeđenja poslovnog okruženja. |
| --- | --- |

(48)

Regionalne potpore za ulaganje nisu jedini instrument politike dostupan državama EFTA-e za potporu ulaganjima i stvaranju radnih mjesta u regijama u nepovoljnom položaju. Države EFTA-e mogu se koristiti ostalim mjerama, kao što je razvoj infrastrukture, jačanje kvalitete obrazovanja i osposobljavanja ili unaprjeđenja poslovnog okruženja.

| (49) | Kada uvode program izvan operativnog programa koji se financira iz sredstava kohezijske politike, države EFTA-e moraju navesti zašto su regionalne potpore primjereni instrument za ostvarivanje zajedničkog cilja jednakosti i kohezije. |
| --- | --- |

(49)

Kada uvode program izvan operativnog programa koji se financira iz sredstava kohezijske politike, države EFTA-e moraju navesti zašto su regionalne potpore primjereni instrument za ostvarivanje zajedničkog cilja jednakosti i kohezije.

| (50) | Tijelo posebno uzima u obzir ocjene učinka predloženog programa potpora koje predmetna država EFTA-e može staviti na raspolaganje. Osim toga, rezultati ex post ocjena opisani u odjeljku 4 mogu se uzeti u obzir za ocjenjivanje primjerenosti predloženog programa. |
| --- | --- |

(50)

Tijelo posebno uzima u obzir ocjene učinka predloženog programa potpora koje predmetna država EFTA-e može staviti na raspolaganje. Osim toga, rezultati ex post ocjena opisani u odjeljku 4 mogu se uzeti u obzir za ocjenjivanje primjerenosti predloženog programa.

3.4.1.2   Pojedinačne potpore za ulaganja

| (51) | U slučaju jednokratnih potpora, država EFTA-e mora dokazati kako se razvoj predmetnog područja može bolje osigurati takvim potporama nego potporama u okviru programa ili ostalim vrstama mjera. |
| --- | --- |

(51)

U slučaju jednokratnih potpora, država EFTA-e mora dokazati kako se razvoj predmetnog područja može bolje osigurati takvim potporama nego potporama u okviru programa ili ostalim vrstama mjera.

3.4.1.3   Programi operativnih potpora

| (52) | Država EFTA-e mora dokazati da su potpore primjerene za ostvarivanje cilja programa u odnosu na probleme koji se rješavaju potporama. Kako bi dokazala primjerenost potpora, država EFTA-e može izračunati iznos potpora unaprijed kao fiksni iznos koji obuhvaća očekivane dodatne troškove u danom razdoblju, čime će se potaknuti poduzeća da kontroliraju troškove i da s vremenom razviju učinkovitiji način poslovanja (30). |
| --- | --- |

(52)

Država EFTA-e mora dokazati da su potpore primjerene za ostvarivanje cilja programa u odnosu na probleme koji se rješavaju potporama. Kako bi dokazala primjerenost potpora, država EFTA-e može izračunati iznos potpora unaprijed kao fiksni iznos koji obuhvaća očekivane dodatne troškove u danom razdoblju, čime će se potaknuti poduzeća da kontroliraju troškove i da s vremenom razviju učinkovitiji način poslovanja (30).

3.4.2   Primjerenost u odnosu na različite instrumente pomoći

| (53) | Regionalne potpore mogu se dodijeliti u različitim oblicima. Država EFTA-e trebala bi, međutim, osigurati da se potpore dodjeljuju u obliku kojim će se najmanje narušavati trgovina i tržišno natjecanje. U tom smislu, ako se potpore dodjeljuju u oblicima koji donose izravnu financijsku korist (kao što su izravna bespovratna sredstva, oslobođenja od poreza ili porezne olakšice, socijalno osiguranje ili ostale obavezne pristojbe, ili davanje zemljišta ili proizvoda ili pružanje usluga po povoljnim cijenama), država EFTA-e mora dokazati zašto nisu primjereni drugi oblici potpora koji bi mogli manje narušavati tržišno natjecanje, kao povratni predujmovi ili oblici potpora koji se temelje na dužničkim ili vlasničkim instrumentima (kao što su državna jamstva, kupnja dionica ili alternativno pružanje kapitala pod povoljnim uvjetima). |
| --- | --- |

(53)

Regionalne potpore mogu se dodijeliti u različitim oblicima. Država EFTA-e trebala bi, međutim, osigurati da se potpore dodjeljuju u obliku kojim će se najmanje narušavati trgovina i tržišno natjecanje. U tom smislu, ako se potpore dodjeljuju u oblicima koji donose izravnu financijsku korist (kao što su izravna bespovratna sredstva, oslobođenja od poreza ili porezne olakšice, socijalno osiguranje ili ostale obavezne pristojbe, ili davanje zemljišta ili proizvoda ili pružanje usluga po povoljnim cijenama), država EFTA-e mora dokazati zašto nisu primjereni drugi oblici potpora koji bi mogli manje narušavati tržišno natjecanje, kao povratni predujmovi ili oblici potpora koji se temelje na dužničkim ili vlasničkim instrumentima (kao što su državna jamstva, kupnja dionica ili alternativno pružanje kapitala pod povoljnim uvjetima).

| (54) | U odnosu na programe potpora kojima se provode ciljevi i prioriteti operativnih programa, financijski instrument odabran u ovom programu smatra se primjerenim instrumentom. |
| --- | --- |

(54)

U odnosu na programe potpora kojima se provode ciljevi i prioriteti operativnih programa, financijski instrument odabran u ovom programu smatra se primjerenim instrumentom.

| (55) | Rezultati ex post ocjena opisani u odjeljku 4. mogu se uzeti u obzir za ocjenjivanje primjerenosti predloženog instrumenta potpora. |
| --- | --- |

(55)

Rezultati ex post ocjena opisani u odjeljku 4. mogu se uzeti u obzir za ocjenjivanje primjerenosti predloženog instrumenta potpora.

3.5   POTICAJNI UČINAK

| (56) | Regionalne potpore mogu se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem samo ako imaju poticajni učinak. Poticajni učinak postoji kada se potporama mijenja ponašanje poduzeća na način da se ono počinje baviti dodatnom djelatnošću kojom se pridonosi razvoju područja, a kojom se ne bi bavilo bez potpora ili bi se bavilo tom djelatnošću samo na ograničen ili drugačiji način, ili na drugom mjestu. Potporama se, međutim, ne smiju subvencionirati troškovi djelatnosti koje bi poduzeće svejedno imalo i ne smije se nadoknađivati uobičajen poslovni rizik gospodarske djelatnosti. |
| --- | --- |

(56)

Regionalne potpore mogu se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem samo ako imaju poticajni učinak. Poticajni učinak postoji kada se potporama mijenja ponašanje poduzeća na način da se ono počinje baviti dodatnom djelatnošću kojom se pridonosi razvoju područja, a kojom se ne bi bavilo bez potpora ili bi se bavilo tom djelatnošću samo na ograničen ili drugačiji način, ili na drugom mjestu. Potporama se, međutim, ne smiju subvencionirati troškovi djelatnosti koje bi poduzeće svejedno imalo i ne smije se nadoknađivati uobičajen poslovni rizik gospodarske djelatnosti.

| (57) | Postojanje poticajnog učinka može se dokazati na temelju dvaju mogućih scenarija:






  (a) | potporama se daje poticaj za donošenje pozitivne odluke o ulaganju jer se u predmetnom području ostvaruje ulaganje koje inače ne bi bilo dovoljno profitabilno za korisnika (31) (1. scenarij, odluka o ulaganju): ili |
| --- | --- | --- |

(57)

Postojanje poticajnog učinka može se dokazati na temelju dvaju mogućih scenarija:

(a)

potporama se daje poticaj za donošenje pozitivne odluke o ulaganju jer se u predmetnom području ostvaruje ulaganje koje inače ne bi bilo dovoljno profitabilno za korisnika (31) (1. scenarij, odluka o ulaganju): ili

| (b) | potporama se daje poticaj za odluku o usmjeravanju planiranog ulaganja u mjerodavno područje umjesto negdje drugdje jer se njima nadoknađuju neto nedostaci i troškovi povezani s mjestom u predmetnom području (2. scenarij, odluka o mjestu). |
| --- | --- |

(b)

potporama se daje poticaj za odluku o usmjeravanju planiranog ulaganja u mjerodavno područje umjesto negdje drugdje jer se njima nadoknađuju neto nedostaci i troškovi povezani s mjestom u predmetnom području (2. scenarij, odluka o mjestu).

| (58) | Ako se potporama ne mijenja ponašanje korisnika poticanjem (dodatnih) ulaganja u predmetnom području, može se smatrati da bi se isto ulaganje dogodilo u regiji i bez potpora. Takvim potporama nedostaje poticajni učinak za ostvarenje regionalnog cilja i one se ne mogu odobriti kao sukladne s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(58)

Ako se potporama ne mijenja ponašanje korisnika poticanjem (dodatnih) ulaganja u predmetnom području, može se smatrati da bi se isto ulaganje dogodilo u regiji i bez potpora. Takvim potporama nedostaje poticajni učinak za ostvarenje regionalnog cilja i one se ne mogu odobriti kao sukladne s unutarnjim tržištem.

| (59) | Međutim, u slučaju regionalnih potpora dodijeljenih u okviru sredstava kohezijske politike u regijama „a” za ulaganja nužna za ostvarivanje standarda utvrđenih propisima EGP-a, može se smatrati da potpore imaju poticajni učinak, ako u nedostatku potpora, korisniku ne bi bilo dovoljno profitabilno ulagati u predmetno područje, što dovodi do zatvaranja postojeće poslovne jedinice u tom području. |
| --- | --- |

(59)

Međutim, u slučaju regionalnih potpora dodijeljenih u okviru sredstava kohezijske politike u regijama „a” za ulaganja nužna za ostvarivanje standarda utvrđenih propisima EGP-a, može se smatrati da potpore imaju poticajni učinak, ako u nedostatku potpora, korisniku ne bi bilo dovoljno profitabilno ulagati u predmetno područje, što dovodi do zatvaranja postojeće poslovne jedinice u tom području.

3.5.1   Programi potpora za ulaganje

| (60) | Radovi za pojedinačnim ulaganjima mogu početi tek nakon predavanja obrasca zahtjeva za potpora. |
| --- | --- |

(60)

Radovi za pojedinačnim ulaganjima mogu početi tek nakon predavanja obrasca zahtjeva za potpora.

| (61) | Ako radovi počnu prije predavanja obrasca zahtjeva za potpora, potpore dodijeljene u odnosu na to ulaganje neće se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(61)

Ako radovi počnu prije predavanja obrasca zahtjeva za potpora, potpore dodijeljene u odnosu na to ulaganje neće se smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem.

| (62) | Države EFTA-e moraju uvesti tipski obrazac zahtjeva za potpore, koji se nalazi u prilogu ovim Smjernicama (32). U obrascu zahtjeva, MSP-ovi i velika poduzeća moraju objasniti na temelju činjenica što bi se dogodilo da ne dobiju potpore pritom navodeći koji se od scenarija opisanih u stavku 57. primjenjuje. |
| --- | --- |

(62)

Države EFTA-e moraju uvesti tipski obrazac zahtjeva za potpore, koji se nalazi u prilogu ovim Smjernicama (32). U obrascu zahtjeva, MSP-ovi i velika poduzeća moraju objasniti na temelju činjenica što bi se dogodilo da ne dobiju potpore pritom navodeći koji se od scenarija opisanih u stavku 57. primjenjuje.

| (63) | Osim toga, velika poduzeća moraju dostaviti dokazne materijale u potporu činjenicama opisanim u obrascu zahtjeva. MSP-ovi nemaju tu obvezu. |
| --- | --- |

(63)

Osim toga, velika poduzeća moraju dostaviti dokazne materijale u potporu činjenicama opisanim u obrascu zahtjeva. MSP-ovi nemaju tu obvezu.

| (64) | Tijelo koje dodjeljuje potpore mora provesti provjeru vjerodostojnosti opisa činjenica i potvrditi da regionalne potpore imaju traženi poticajni učinak koji odgovara jednom od scenarija opisanih u stavku 57. Opis činjenica vjerodostojan je ako je istinit i ako se odnosi na čimbenike važne za donošenje odluka u trenutku kada je korisnik donio odluku o ulaganju. |
| --- | --- |

(64)

Tijelo koje dodjeljuje potpore mora provesti provjeru vjerodostojnosti opisa činjenica i potvrditi da regionalne potpore imaju traženi poticajni učinak koji odgovara jednom od scenarija opisanih u stavku 57. Opis činjenica vjerodostojan je ako je istinit i ako se odnosi na čimbenike važne za donošenje odluka u trenutku kada je korisnik donio odluku o ulaganju.

3.5.2   Prijavljene pojedinačne potpore za ulaganja

| (65) | Uz zahtjeve iz stavaka 60. do 64., za prijavljene pojedinačne potpore (33), država EFTA-e mora dostaviti jasne dokaze da potpore učinkovito imaju učinak na odabir ulaganja ili mjesta (34). Ona mora navesti koji se scenarij opisan u stavku 57. primjenjuje. Kako bi se omogućila sveobuhvatna ocjena, država EFTA-e ne mora dostaviti samo podatke o projektu kojem se daju potpore već i sveobuhvatan opis scenarija u slučaju da korisniku ni jedno javno tijelo u EGP-u ne dodijeli potpore. |
| --- | --- |

(65)

Uz zahtjeve iz stavaka 60. do 64., za prijavljene pojedinačne potpore (33), država EFTA-e mora dostaviti jasne dokaze da potpore učinkovito imaju učinak na odabir ulaganja ili mjesta (34). Ona mora navesti koji se scenarij opisan u stavku 57. primjenjuje. Kako bi se omogućila sveobuhvatna ocjena, država EFTA-e ne mora dostaviti samo podatke o projektu kojem se daju potpore već i sveobuhvatan opis scenarija u slučaju da korisniku ni jedno javno tijelo u EGP-u ne dodijeli potpore.

| (66) | U 1. scenariju država EFTA-e mogla bi dokazati postojanje poticajnog učinka potpora dostavljanjem isprava o poduzeću iz kojih se vidjeti da ulaganje ne bi bilo dovoljno profitabilno bez potpora. |
| --- | --- |

(66)

U 1. scenariju država EFTA-e mogla bi dokazati postojanje poticajnog učinka potpora dostavljanjem isprava o poduzeću iz kojih se vidjeti da ulaganje ne bi bilo dovoljno profitabilno bez potpora.

| (67) | U 2. scenariju država EFTA-e mogla bi dokazati postojanje poticajnog učinka potpora dostavljanjem isprava o poduzeću iz kojih se vidjeti da je napravljena usporedba između troškova i koristi smještanja u predmetno područja i onih u drugim područjima. Tijelo provjerava jesu li te usporedbe utemeljene na stvarnim činjenicama. |
| --- | --- |

(67)

U 2. scenariju država EFTA-e mogla bi dokazati postojanje poticajnog učinka potpora dostavljanjem isprava o poduzeću iz kojih se vidjeti da je napravljena usporedba između troškova i koristi smještanja u predmetno područja i onih u drugim područjima. Tijelo provjerava jesu li te usporedbe utemeljene na stvarnim činjenicama.

| (68) | Države EFTA-e posebno se pozivaju da se oslone na dokumente odbora, procjene rizika (uključujući procjenu rizika specifičnih za mjesto) financijska izvješća, unutarnje poslovne planove, stručna mišljenja i druge studije povezane s projektom koji se ocjenjuje. Dokumenti koji sadrže podatke o predviđenoj potražnji, predviđenim troškovima, financijskim predviđanjima, dokumenti koji se dostavljaju odboru za ulaganja i u kojima se opisuju pojedinosti različitih ulagačkih scenarija ili dokumenti koji se dostavljaju financijskim institucijama mogli bi pomoći državama EFTA-e da dokažu poticajni učinak. |
| --- | --- |

(68)

Države EFTA-e posebno se pozivaju da se oslone na dokumente odbora, procjene rizika (uključujući procjenu rizika specifičnih za mjesto) financijska izvješća, unutarnje poslovne planove, stručna mišljenja i druge studije povezane s projektom koji se ocjenjuje. Dokumenti koji sadrže podatke o predviđenoj potražnji, predviđenim troškovima, financijskim predviđanjima, dokumenti koji se dostavljaju odboru za ulaganja i u kojima se opisuju pojedinosti različitih ulagačkih scenarija ili dokumenti koji se dostavljaju financijskim institucijama mogli bi pomoći državama EFTA-e da dokažu poticajni učinak.

| (69) | U tom kontekstu, posebno u 1. scenariju, razina profitabilnosti može se ocjenjivati upućivanjem na metodologije koje su uobičajena praksa u predmetnom sektoru te koje mogu uključivati metode ocjenjivanja neto sadašnje vrijednosti projekta (NPV) (35), unutarnje stope povrata (IRR) (36) ili prosječnog povrata na uloženi kapital (ROCE). Profitabilnost projekta uspoređuje se uobičajenom stopom povrata koju primjenjuje poduzeće u drugim ulagačkim projektima slične vrste. Ako te stope nisu dostupne, profitabilnost projekta uspoređuje se s troškom kapitala poduzeća u cjelini i sa stopama povrata koje se obično mogu uočiti u predmetnoj industriji. |
| --- | --- |

(69)

U tom kontekstu, posebno u 1. scenariju, razina profitabilnosti može se ocjenjivati upućivanjem na metodologije koje su uobičajena praksa u predmetnom sektoru te koje mogu uključivati metode ocjenjivanja neto sadašnje vrijednosti projekta (NPV) (35), unutarnje stope povrata (IRR) (36) ili prosječnog povrata na uloženi kapital (ROCE). Profitabilnost projekta uspoređuje se uobičajenom stopom povrata koju primjenjuje poduzeće u drugim ulagačkim projektima slične vrste. Ako te stope nisu dostupne, profitabilnost projekta uspoređuje se s troškom kapitala poduzeća u cjelini i sa stopama povrata koje se obično mogu uočiti u predmetnoj industriji.

| (70) | Ako se potporama ne mijenja ponašanje korisnika poticanjem (dodatnih) ulaganja u predmetnom području, nema pozitivnog učinka za regiju. Prema tome, potpore se neće smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem u slučajevima kada se čini da bi u regiji došlo do istog ulaganja i bez dodjele potpora. |
| --- | --- |

(70)

Ako se potporama ne mijenja ponašanje korisnika poticanjem (dodatnih) ulaganja u predmetnom području, nema pozitivnog učinka za regiju. Prema tome, potpore se neće smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem u slučajevima kada se čini da bi u regiji došlo do istog ulaganja i bez dodjele potpora.

3.5.3   Programi operativnih potpora

| (71) | U slučaju programa operativnih potpora smatra se da postoji poticajni učinak potpora ako je vjerojatno da će, u nedostatku potpora, razina gospodarskih aktivnosti u predmetnom području ili regiji biti značajno smanjena zbog problema koji se planiraju riješiti potporama. |
| --- | --- |

(71)

U slučaju programa operativnih potpora smatra se da postoji poticajni učinak potpora ako je vjerojatno da će, u nedostatku potpora, razina gospodarskih aktivnosti u predmetnom području ili regiji biti značajno smanjena zbog problema koji se planiraju riješiti potporama.

| (72) | Tijelo će stoga smatrati da se potporama potiču dodatne gospodarske djelatnosti u predmetnim područjima ili regijama ako je država EFTA-e dokazala postojanje i veličinu tih problema u predmetnom području (vidjeti stavke 42. i 43.). |
| --- | --- |

(72)

Tijelo će stoga smatrati da se potporama potiču dodatne gospodarske djelatnosti u predmetnim područjima ili regijama ako je država EFTA-e dokazala postojanje i veličinu tih problema u predmetnom području (vidjeti stavke 42. i 43.).

3.6   RAZMJERNOST IZNOSA POTPORA (POTPORE OGRANIČENE NA MINIMUM)

| (73) | U načelu, iznos potpora mora biti ograničeni na minimalne potpore koje su potrebne za poticanje dodatnih ulaganja ili djelatnosti u predmetnom području. |
| --- | --- |

(73)

U načelu, iznos potpora mora biti ograničeni na minimalne potpore koje su potrebne za poticanje dodatnih ulaganja ili djelatnosti u predmetnom području.

| (74) | Općenito je pravilo da će se smatrati da su prijavljene pojedinačne potpore ograničene na minimum samo ako iznos potpora odgovara neto dodatnim troškovima provedbe predmetnih ulaganja u predmetnom području, u usporedbu sa suprotnom situacijom nepostojanja potpora. Isto tako, u slučaju potpora za ulaganja dodijeljenih velikim poduzećima u okviru prijavljenih programa, države EFTA-e moraju osigurati da je iznos potpora ograničen na minimum na temelju pristupa „neto dodatnog troška”. |
| --- | --- |

(74)

Općenito je pravilo da će se smatrati da su prijavljene pojedinačne potpore ograničene na minimum samo ako iznos potpora odgovara neto dodatnim troškovima provedbe predmetnih ulaganja u predmetnom području, u usporedbu sa suprotnom situacijom nepostojanja potpora. Isto tako, u slučaju potpora za ulaganja dodijeljenih velikim poduzećima u okviru prijavljenih programa, države EFTA-e moraju osigurati da je iznos potpora ograničen na minimum na temelju pristupa „neto dodatnog troška”.

| (75) | U situacijama 1. scenarija (odluke o ulaganju), iznos potpora ne bi smio prelaziti minimum koji je nužan da bi projekt bio dovoljno profitabilan, na primjer, povećati svoj IRR iznad uobičajene stope povrata koju predmetno poduzeće primjenjuje u drugim ulagačkim projektima slične vrste ili, kada je to moguće, povećati svoj IRR iznad troška kapitala poduzeća u cjelini ili iznad stopa povrata koje su uobičajene u predmetnoj industriji. |
| --- | --- |

(75)

U situacijama 1. scenarija (odluke o ulaganju), iznos potpora ne bi smio prelaziti minimum koji je nužan da bi projekt bio dovoljno profitabilan, na primjer, povećati svoj IRR iznad uobičajene stope povrata koju predmetno poduzeće primjenjuje u drugim ulagačkim projektima slične vrste ili, kada je to moguće, povećati svoj IRR iznad troška kapitala poduzeća u cjelini ili iznad stopa povrata koje su uobičajene u predmetnoj industriji.

| (76) | U situacijama 2. scenarija (poticaji mjesta), iznos potpora ne smije prelaziti razliku između neto sadašnje vrijednosti ulaganja u ciljanom području i neto sadašnje vrijednosti na drugom mjestu. Moraju se uzeti u obzir svi mjerodavni troškovi i koristi, uključujući, na primjer, administrativne troškove, prometne troškove, troškove osposobljavanja koji nisu obuhvaćeni osposobljavanjem i razlike u plaćama. Međutim, ako se drugo mjesto nalazi u EGP-u, subvencije koje se dodjeljuju na tom drugom mjestu ne uzimaju se u obzir. |
| --- | --- |

(76)

U situacijama 2. scenarija (poticaji mjesta), iznos potpora ne smije prelaziti razliku između neto sadašnje vrijednosti ulaganja u ciljanom području i neto sadašnje vrijednosti na drugom mjestu. Moraju se uzeti u obzir svi mjerodavni troškovi i koristi, uključujući, na primjer, administrativne troškove, prometne troškove, troškove osposobljavanja koji nisu obuhvaćeni osposobljavanjem i razlike u plaćama. Međutim, ako se drugo mjesto nalazi u EGP-u, subvencije koje se dodjeljuju na tom drugom mjestu ne uzimaju se u obzir.

| (77) | Kako bi se osigurala predvidljivost i jednakost, Tijelo dalje primjenjuje minimalan intenzitet potpora (37) za potpore za ulaganja. Ti maksimalni intenziteti potpora imaju dvostruku svrhu. |
| --- | --- |

(77)

Kako bi se osigurala predvidljivost i jednakost, Tijelo dalje primjenjuje minimalan intenzitet potpora (37) za potpore za ulaganja. Ti maksimalni intenziteti potpora imaju dvostruku svrhu.

| (78) | Prvo, u slučaju prijavljenih potpora, ti maksimalni intenziteti potpora pružaju sigurnost za MSP-ove; ako intenzitet ostane ispod najveće dopuštene granice, smatra se da je ispunjen kriterij „potpora ograničenih na minimum”. |
| --- | --- |

(78)

Prvo, u slučaju prijavljenih potpora, ti maksimalni intenziteti potpora pružaju sigurnost za MSP-ove; ako intenzitet ostane ispod najveće dopuštene granice, smatra se da je ispunjen kriterij „potpora ograničenih na minimum”.

| (79) | Drugo, u svim drugim slučajevima, maksimalni intenzitet potpora rabi se kao gornja vrijednost za pristup neto dodatnog troška opisan u stavcima 75. i 76. |
| --- | --- |

(79)

Drugo, u svim drugim slučajevima, maksimalni intenzitet potpora rabi se kao gornja vrijednost za pristup neto dodatnog troška opisan u stavcima 75. i 76.

| (80) | Maksimalni intenzitet potpora prilagođava se ovisno o tri kriterija:






  (a) | socioekonomska situacija u predmetnom području, kao pokazatelj mjere do kojoj je području potreban daljnji razvoj i, potencijalno, mjere do koje nije sposobno privlačiti i održavati gospodarsku djelatnost; |
| --- | --- | --- |

(80)

Maksimalni intenzitet potpora prilagođava se ovisno o tri kriterija:

(a)

socioekonomska situacija u predmetnom području, kao pokazatelj mjere do kojoj je području potreban daljnji razvoj i, potencijalno, mjere do koje nije sposobno privlačiti i održavati gospodarsku djelatnost;

| (b) | veličina korisnika kao pokazatelj posebnih poteškoća u vezi s financiranjem ili provedbom projekta u području; i |
| --- | --- |

(b)

veličina korisnika kao pokazatelj posebnih poteškoća u vezi s financiranjem ili provedbom projekta u području; i

| (c) | veličina ulagačkog projekta, kao pokazatelj očekivane razine narušenosti tržišnog natjecanja i trgovine. |
| --- | --- |

(c)

veličina ulagačkog projekta, kao pokazatelj očekivane razine narušenosti tržišnog natjecanja i trgovine.

| (81) | U skladu s tim, viši intenzitet potpora (i, potencijalno, veće narušavanje trgovine i tržišnog natjecanja) dopušten je ako je ciljana regija manje razvijena te ako je korisnik potpore MSP. |
| --- | --- |

(81)

U skladu s tim, viši intenzitet potpora (i, potencijalno, veće narušavanje trgovine i tržišnog natjecanja) dopušten je ako je ciljana regija manje razvijena te ako je korisnik potpore MSP.

| (82) | U svjetlu očekivanog većeg narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine, maksimalan intenzitet potpora za velike ulagačke projekte mora se ublažiti pomoću mehanizma iz stavka 20. točke (c). |
| --- | --- |

(82)

U svjetlu očekivanog većeg narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine, maksimalan intenzitet potpora za velike ulagačke projekte mora se ublažiti pomoću mehanizma iz stavka 20. točke (c).

3.6.1   Programi potpora za ulaganje

| (83) | Za potpore MSP-ovima može se rabiti veći maksimalan intenzitet potpora opisan u odjeljku 5.4. Međutim, MSP-ovi se ne mogu koristiti većim intenzitetom ako se ulaganje odnosi na veliki ulagački projekt. |
| --- | --- |

(83)

Za potpore MSP-ovima može se rabiti veći maksimalan intenzitet potpora opisan u odjeljku 5.4. Međutim, MSP-ovi se ne mogu koristiti većim intenzitetom ako se ulaganje odnosi na veliki ulagački projekt.

| (84) | U slučaju potpore velikim poduzećima, država EFTA-e mora osigurati da iznos potpora odgovara neto dodatnim troškovima provedbe predmetnih ulaganja u predmetnom području, u usporedbu sa suprotnom situacijom nepostojanja potpora. Metoda objašnjena u stavcima 75. i 76. može se koristiti zajedno s maksimalnim intenzitetom potpora kao gornja granica. |
| --- | --- |

(84)

U slučaju potpore velikim poduzećima, država EFTA-e mora osigurati da iznos potpora odgovara neto dodatnim troškovima provedbe predmetnih ulaganja u predmetnom području, u usporedbu sa suprotnom situacijom nepostojanja potpora. Metoda objašnjena u stavcima 75. i 76. može se koristiti zajedno s maksimalnim intenzitetom potpora kao gornja granica.

| (85) | U slučaju potpora velikim ulagačkim projektima, potrebno je osigurati da potpore ne prelaze umanjen intenzitet. Ako se potpore dodjeljuju korisniku za ulaganje koje se smatra dijelom jedinstvenog ulagačkoj projekta, potpore se moraju smanjiti na razinu prihvatljivih troškova koji prelaze 50 milijuna EUR (38). |
| --- | --- |

(85)

U slučaju potpora velikim ulagačkim projektima, potrebno je osigurati da potpore ne prelaze umanjen intenzitet. Ako se potpore dodjeljuju korisniku za ulaganje koje se smatra dijelom jedinstvenog ulagačkoj projekta, potpore se moraju smanjiti na razinu prihvatljivih troškova koji prelaze 50 milijuna EUR (38).

| (86) | Tijelo koje dodjeljuje potpore mora prilikom dodjele potpora izračunati maksimalan intenzitet potpora i iznos potpora po projektu. Intenzitet potpora mora se izračunati na temelju bruto ekvivalenta potpora u odnosu na ukupne prihvatljive troškove ulaganja ili prihvatljive troškove plaća koje je izjavio korisnik potpora prilikom traženja potpora. |
| --- | --- |

(86)

Tijelo koje dodjeljuje potpore mora prilikom dodjele potpora izračunati maksimalan intenzitet potpora i iznos potpora po projektu. Intenzitet potpora mora se izračunati na temelju bruto ekvivalenta potpora u odnosu na ukupne prihvatljive troškove ulaganja ili prihvatljive troškove plaća koje je izjavio korisnik potpora prilikom traženja potpora.

| (87) | Ako se potpore za ulaganja izračunane na temelju troškova ulaganja kombiniraju s regionalnim potporama za ulaganja izračunanima na temelju troškova plaća, ukupne potpore ne smiju prelaziti najveći iznos potpora koji proizlazi iz bilo kojeg izračuna do maksimalnog dopuštenog intenziteta potpora za predmetno područje. |
| --- | --- |

(87)

Ako se potpore za ulaganja izračunane na temelju troškova ulaganja kombiniraju s regionalnim potporama za ulaganja izračunanima na temelju troškova plaća, ukupne potpore ne smiju prelaziti najveći iznos potpora koji proizlazi iz bilo kojeg izračuna do maksimalnog dopuštenog intenziteta potpora za predmetno područje.

| (88) | Potpore za ulaganja mogu se dodjeljivati istodobno u okviru nekoliko regionalnih programa potpora ili se zbrajati s jednokratnim potporama, pod uvjetom da ukupne potpore iz svih izvora ne prelaze maksimalan dopušten intenzitet potpora po projektu koji prvo tijelo koje dodjeljuje potpore mora unaprijed izračunati. |
| --- | --- |

(88)

Potpore za ulaganja mogu se dodjeljivati istodobno u okviru nekoliko regionalnih programa potpora ili se zbrajati s jednokratnim potporama, pod uvjetom da ukupne potpore iz svih izvora ne prelaze maksimalan dopušten intenzitet potpora po projektu koji prvo tijelo koje dodjeljuje potpore mora unaprijed izračunati.

| (89) | U slučaju početnih ulaganja u vezi s projektima u okviru europske teritorijalne suradnje (ETC) koji ispunjavaju kriterije iz Uredbe o posebnim odredbama za potporu Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (39), intenzitet potpora koji se primjenjuje na područje u kojem se nalazi početno ulaganje primjenjuje se na sve korisnike koji sudjeluju u projektu. Ako je početno ulaganje smješteno u dva ili više potpomognuta područja, najveći intenzitet potpora za početno ulaganje onaj je koji se primjenjuje u potpomognutom području u kojem je nastao najveći dio opravdanih troškova. Početna ulaganja koja provode velika poduzeća u „c” područjima mogu dobiti regionalne potpore u kontekstu projekata europske teritorijalne suradnje ako se radi o početnim ulaganjima u korist novih djelatnosti ili novih projekata. |
| --- | --- |

(89)

U slučaju početnih ulaganja u vezi s projektima u okviru europske teritorijalne suradnje (ETC) koji ispunjavaju kriterije iz Uredbe o posebnim odredbama za potporu Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (39), intenzitet potpora koji se primjenjuje na područje u kojem se nalazi početno ulaganje primjenjuje se na sve korisnike koji sudjeluju u projektu. Ako je početno ulaganje smješteno u dva ili više potpomognuta područja, najveći intenzitet potpora za početno ulaganje onaj je koji se primjenjuje u potpomognutom području u kojem je nastao najveći dio opravdanih troškova. Početna ulaganja koja provode velika poduzeća u „c” područjima mogu dobiti regionalne potpore u kontekstu projekata europske teritorijalne suradnje ako se radi o početnim ulaganjima u korist novih djelatnosti ili novih projekata.

3.6.1.1   Prihvatljivi troškovi izračunani na temelju troškova ulaganja

| (90) | Stečena imovina morala bi biti nova, osim za MSP-ove, ili u slučaju kupovine poslovne jedinice (40). |
| --- | --- |

(90)

Stečena imovina morala bi biti nova, osim za MSP-ove, ili u slučaju kupovine poslovne jedinice (40).

| (91) | U slučaju MSP-ova, prihvatljivim troškovima može se smatrati do 50 % troškova pripremnih studija ili konzultantskih troškova u vezi s ulaganjem. |
| --- | --- |

(91)

U slučaju MSP-ova, prihvatljivim troškovima može se smatrati do 50 % troškova pripremnih studija ili konzultantskih troškova u vezi s ulaganjem.

| (92) | Za potpore dodijeljene za temeljnu promjenu u proizvodnom procesu, prihvatljivi troškovi moraju prelaziti amortizaciju imovine povezane s aktivnostima koja će se modernizirati tijekom prethodne tri fiskalne godine. |
| --- | --- |

(92)

Za potpore dodijeljene za temeljnu promjenu u proizvodnom procesu, prihvatljivi troškovi moraju prelaziti amortizaciju imovine povezane s aktivnostima koja će se modernizirati tijekom prethodne tri fiskalne godine.

| (93) | Za potpore dodijeljene za diversifikaciju postojećeg poduzeća, prihvatljivi troškovi moraju prelaziti barem za 200 % knjigovodstvene vrijednosti imovine koja se ponovno rabi, kako je registrirano u fiskalnoj godini koja prethodi početku radova. |
| --- | --- |

(93)

Za potpore dodijeljene za diversifikaciju postojećeg poduzeća, prihvatljivi troškovi moraju prelaziti barem za 200 % knjigovodstvene vrijednosti imovine koja se ponovno rabi, kako je registrirano u fiskalnoj godini koja prethodi početku radova.

| (94) | Troškovi u vezi s najmom opipljive imovine moraju se uzeti u obzir u skladu sa sljedećim uvjetima:






  (a) | u slučaju zakupa zemljišta i zgrada, ugovor o zakupu mora biti zaključen na razdoblje od najmanje pet godina nakon predviđenog datuma završetka projekta ulaganja u slučaju velikih poduzetnika, ili tri godine u slučaju malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- | --- |

(94)

Troškovi u vezi s najmom opipljive imovine moraju se uzeti u obzir u skladu sa sljedećim uvjetima:

(a)

u slučaju zakupa zemljišta i zgrada, ugovor o zakupu mora biti zaključen na razdoblje od najmanje pet godina nakon predviđenog datuma završetka projekta ulaganja u slučaju velikih poduzetnika, ili tri godine u slučaju malih i srednjih poduzeća;

| (b) | u slučaju najma postrojenja ili strojeva, ugovor o najmu mora biti u obliku financijskog leasinga i mora sadržavati obvezu korisnika potpora da kupi imovine nakon isteka ugovora o najmu. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju najma postrojenja ili strojeva, ugovor o najmu mora biti u obliku financijskog leasinga i mora sadržavati obvezu korisnika potpora da kupi imovine nakon isteka ugovora o najmu.

| (95) | U slučaju stjecanja poslovne jedinice uzimaju se u obzir isključivo troškovi kupnje imovine od trećih osoba koje nisu povezane s kupcem. Transakcija mora biti izvršena po tržišnim uvjetima. Ako su potpore već dodijeljene za stjecanje imovine prije kupnje same imovine, troškovi te imovine oduzimaju se od prihvatljivih troškova za stjecanje poslovne jedinice. Ako je stjecanje poslovne jedinice popraćeno dodatnim ulaganjem prihvatljivim za potpora, prihvatljive troškove tog drugog ulaganja treba dodati troškovima kupnje imovine poslovne jedinice. |
| --- | --- |

(95)

U slučaju stjecanja poslovne jedinice uzimaju se u obzir isključivo troškovi kupnje imovine od trećih osoba koje nisu povezane s kupcem. Transakcija mora biti izvršena po tržišnim uvjetima. Ako su potpore već dodijeljene za stjecanje imovine prije kupnje same imovine, troškovi te imovine oduzimaju se od prihvatljivih troškova za stjecanje poslovne jedinice. Ako je stjecanje poslovne jedinice popraćeno dodatnim ulaganjem prihvatljivim za potpora, prihvatljive troškove tog drugog ulaganja treba dodati troškovima kupnje imovine poslovne jedinice.

| (96) | Kod velikih poduzeća, troškovi nematerijalne imovine prihvatljivi su samo do granice od 50 % ukupnih prihvatljivih troškova projekta koji se odnose na ulaganja. Za mala i srednja poduzeća mogu se uzeti u obzir ukupni troškovi ulaganja u nematerijalnu imovinu. |
| --- | --- |

(96)

Kod velikih poduzeća, troškovi nematerijalne imovine prihvatljivi su samo do granice od 50 % ukupnih prihvatljivih troškova projekta koji se odnose na ulaganja. Za mala i srednja poduzeća mogu se uzeti u obzir ukupni troškovi ulaganja u nematerijalnu imovinu.

| (97) | Nematerijalna imovina koja je prihvatljiva za izračun troškova ulaganja mora ostati povezana s potpomognutim područjem i ne smije se premještati u druge regije. U tu svrhu, nematerijalna imovina mora ispunjavati sljedeće uvjete:






  (a) | mora se koristiti isključivo u poslovnoj djelatnosti koja prima regionalne potpore; |
| --- | --- | --- |

(97)

Nematerijalna imovina koja je prihvatljiva za izračun troškova ulaganja mora ostati povezana s potpomognutim područjem i ne smije se premještati u druge regije. U tu svrhu, nematerijalna imovina mora ispunjavati sljedeće uvjete:

(a)

mora se koristiti isključivo u poslovnoj djelatnosti koja prima regionalne potpore;

| (b) | mora se moći amortizirati; |
| --- | --- |

(b)

mora se moći amortizirati;

| (c) | mora se kupiti pod tržišnim uvjetima od trećih stranaka koje nisu povezane s kupcem. |
| --- | --- |

(c)

mora se kupiti pod tržišnim uvjetima od trećih stranaka koje nisu povezane s kupcem.

| (98) | Nematerijalna imovina mora biti uključena u imovinu poduzeća koje prima potpora i mora ostati povezana s projektom za koji se dodjeljuju potpore barem pet godina (tri godine za MSP-ove). |
| --- | --- |

(98)

Nematerijalna imovina mora biti uključena u imovinu poduzeća koje prima potpora i mora ostati povezana s projektom za koji se dodjeljuju potpore barem pet godina (tri godine za MSP-ove).

3.6.1.2   Prihvatljivi troškovi izračunati na temelju troškova plaća

| (99) | Regionalne potpore mogu se izračunavati u odnosu na očekivane troškove plaće koji nastaju otvaranjem novih radnih mjesta kao rezultat početnog ulaganja. Potporama se mogu nadoknaditi samo troškovi plaća zaposlene osobe izračunani u razdoblju od dvije godine i njihov intenzitet ne smije prelaziti primjenjivi intenzitet potpora u predmetnom području. |
| --- | --- |

(99)

Regionalne potpore mogu se izračunavati u odnosu na očekivane troškove plaće koji nastaju otvaranjem novih radnih mjesta kao rezultat početnog ulaganja. Potporama se mogu nadoknaditi samo troškovi plaća zaposlene osobe izračunani u razdoblju od dvije godine i njihov intenzitet ne smije prelaziti primjenjivi intenzitet potpora u predmetnom području.

3.6.2   Prijavljene pojedinačne potpore za ulaganja

| (100) | U situacijama 1. scenarija (odluka o ulaganju), Tijelo će provjeriti prelazi li iznos potpora minimum koji je nužan da projekt postane dovoljno profitabilan primjenom metode iz stavka 75. |
| --- | --- |

(100)

U situacijama 1. scenarija (odluka o ulaganju), Tijelo će provjeriti prelazi li iznos potpora minimum koji je nužan da projekt postane dovoljno profitabilan primjenom metode iz stavka 75.

| (101) | U situacijama 2. scenarija (odluka o mjestu), za poticaj za mjesto, Tijelo će usporediti neto sadašnju vrijednost ulaganja za ciljno područje s neto sadašnjom vrijednosti ulaganja na drugom mjestu, primjenom metode iz stavka 76. |
| --- | --- |

(101)

U situacijama 2. scenarija (odluka o mjestu), za poticaj za mjesto, Tijelo će usporediti neto sadašnju vrijednost ulaganja za ciljno područje s neto sadašnjom vrijednosti ulaganja na drugom mjestu, primjenom metode iz stavka 76.

| (102) | Izračuni koji se rabe za analizu poticajnog učinka mogu se upotrijebiti za procjenu razmjernosti potpora. Država EFTA-e mora dokazati razmjernost dokumentacijom kao što je ona iz stavka 68. |
| --- | --- |

(102)

Izračuni koji se rabe za analizu poticajnog učinka mogu se upotrijebiti za procjenu razmjernosti potpora. Država EFTA-e mora dokazati razmjernost dokumentacijom kao što je ona iz stavka 68.

| (103) | Intenzitet potpora ne smije prelaziti dopušten prilagođen intenzitet potpora. |
| --- | --- |

(103)

Intenzitet potpora ne smije prelaziti dopušten prilagođen intenzitet potpora.

3.6.3   Programi operativnih potpora

| (104) | Država EFTA-e mora dokazati da je razina potpora razmjerna problemima koji se njome nastoje riješiti. |
| --- | --- |

(104)

Država EFTA-e mora dokazati da je razina potpora razmjerna problemima koji se njome nastoje riješiti.

| (105) | Posebno se moraju zadovoljiti sljedeći zahtjevi:






  (a) | potpore se moraju utvrđivati u odnosu na unaprijed definirani niz prihvatljivih troškova koji se mogu potpuno pripisati problemima koji se nastoje riješiti potporama, kako je pokazala država EFTA-e; |
| --- | --- | --- |

(105)

Posebno se moraju zadovoljiti sljedeći zahtjevi:

(a)

potpore se moraju utvrđivati u odnosu na unaprijed definirani niz prihvatljivih troškova koji se mogu potpuno pripisati problemima koji se nastoje riješiti potporama, kako je pokazala država EFTA-e;

| (b) | potpore moraju biti ograničene na određeni omjer unaprijed definiranog niza prihvatljivih troškova i ne smiju prelaziti te troškove; |
| --- | --- |

(b)

potpore moraju biti ograničene na određeni omjer unaprijed definiranog niza prihvatljivih troškova i ne smiju prelaziti te troškove;

| (c) | iznos potpora po korisniku mora biti razmjeran razini problema koje stvarno doživljava svaki od korisnika. |
| --- | --- |

(c)

iznos potpora po korisniku mora biti razmjeran razini problema koje stvarno doživljava svaki od korisnika.

3.7   IZBJEGAVANJE NEŽELJENIH NEGATIVNIH UČINAKA NA TRŽIŠNO NATJECANJE I TRGOVINU

| (106) | Kako bi potpore bile sukladne, negativni učinci mjere koji se odnose na narušavanje tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu između država članica EFTA-e moraju biti ograničeni i nadvladani pozitivnim učincima u smislu doprinosa cilju od zajedničkog interesa. Moguće je utvrditi neke situacije u kojima je očito da negativni učinci prevladavaju nad pozitivnim učincima, što znači da se ne može utvrditi da su potpore sukladne s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(106)

Kako bi potpore bile sukladne, negativni učinci mjere koji se odnose na narušavanje tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu između država članica EFTA-e moraju biti ograničeni i nadvladani pozitivnim učincima u smislu doprinosa cilju od zajedničkog interesa. Moguće je utvrditi neke situacije u kojima je očito da negativni učinci prevladavaju nad pozitivnim učincima, što znači da se ne može utvrditi da su potpore sukladne s unutarnjim tržištem.

3.7.1   Opća razmatranja

| (107) | Regionalnim potporama mogu se na dva moguća načina narušiti tržišno natjecanje i trgovina. To je narušeno tržište proizvoda i učinci na mjesto. Obje vrste mogu dovesti do neučinkovite dodjele (čime se ugrožavaju ekonomski rezultati unutarnjeg tržišta) i problema raspodjele (raspodjela gospodarskih djelatnosti u regijama). |
| --- | --- |

(107)

Regionalnim potporama mogu se na dva moguća načina narušiti tržišno natjecanje i trgovina. To je narušeno tržište proizvoda i učinci na mjesto. Obje vrste mogu dovesti do neučinkovite dodjele (čime se ugrožavaju ekonomski rezultati unutarnjeg tržišta) i problema raspodjele (raspodjela gospodarskih djelatnosti u regijama).

| (108) | Jedan od mogućih štetnih učinaka državnih potpora jest da sprječavaju tržišni mehanizam u ostvarivanju učinkovitih rezultata nagrađivanjem najučinkovitijih proizvođača i vršenjem pritiska na najmanje učinkovite da se unaprijede, restrukturiraju ili napuste tržište. Značajno povećanje kapaciteta potaknuto državnim potporama na tržištu koje ostvaruje slabe rezultate može, posebno, nepropisno narušiti tržišno natjecanje jer bi stvaranje ili održavanje pretjeranog kapaciteta moglo dovesti do smanjenja profitnih marži, smanjenja ulaganja konkurenata ili čak do njihova izlaska s tržišta. To bi moglo dovesti do situacija kada su konkurenti, koji bi inače mogli ostati na tržištu, prisiljeni napustiti tržište. Time se može spriječiti i ulazak poduzeća na tržište ili njihovo širenje na tržištu te se mogu oslabiti poticaji konkurentima na ulaganja. Navedenim se stvaraju neučinkovite tržišne strukture koje su dugoročno štetne i za potrošače. Nadalje, dostupnošću potpora može se uzrokovati smireno ili prerizično ponašanje mogućih korisnika. Dugoročni učinak ukupnih rezultata u sektoru vjerojatno će biti negativan. |
| --- | --- |

(108)

Jedan od mogućih štetnih učinaka državnih potpora jest da sprječavaju tržišni mehanizam u ostvarivanju učinkovitih rezultata nagrađivanjem najučinkovitijih proizvođača i vršenjem pritiska na najmanje učinkovite da se unaprijede, restrukturiraju ili napuste tržište. Značajno povećanje kapaciteta potaknuto državnim potporama na tržištu koje ostvaruje slabe rezultate može, posebno, nepropisno narušiti tržišno natjecanje jer bi stvaranje ili održavanje pretjeranog kapaciteta moglo dovesti do smanjenja profitnih marži, smanjenja ulaganja konkurenata ili čak do njihova izlaska s tržišta. To bi moglo dovesti do situacija kada su konkurenti, koji bi inače mogli ostati na tržištu, prisiljeni napustiti tržište. Time se može spriječiti i ulazak poduzeća na tržište ili njihovo širenje na tržištu te se mogu oslabiti poticaji konkurentima na ulaganja. Navedenim se stvaraju neučinkovite tržišne strukture koje su dugoročno štetne i za potrošače. Nadalje, dostupnošću potpora može se uzrokovati smireno ili prerizično ponašanje mogućih korisnika. Dugoročni učinak ukupnih rezultata u sektoru vjerojatno će biti negativan.

| (109) | Potporama se mogu uzrokovati učinci narušavanja i u smislu povećanja ili održavanja značajne tržišne snage korisnika. Čak i kada se potporama neposredno ne uvećava značajna tržišna snaga, one mogu do toga posredno dovesti obeshrabrujući širenje postojećih konkurenata, potičući njihov izlazak ili obeshrabrujući ulazak novih konkurenata. |
| --- | --- |

(109)

Potporama se mogu uzrokovati učinci narušavanja i u smislu povećanja ili održavanja značajne tržišne snage korisnika. Čak i kada se potporama neposredno ne uvećava značajna tržišna snaga, one mogu do toga posredno dovesti obeshrabrujući širenje postojećih konkurenata, potičući njihov izlazak ili obeshrabrujući ulazak novih konkurenata.

| (110) | Uz narušavanje tržišta proizvoda, regionalnim potporama može se utjecati i na mjesto gospodarske djelatnosti. Ako jedno područje privlači ulaganja zbog potpora, drugo područje nema tu mogućnost. Ti negativni učinci na područjima na koje potpore negativno utječu uključuju gubitak gospodarskih djelatnosti i radnih mjesta, uključujući na razini podizvođača. Ti se učinci mogu osjetiti i u gubitku pozitivnih neizravnih rezultata projekta (na primjer, učinak klastera, prelijevanje znanja, obrazovanje i osposobljavanje itd.). |
| --- | --- |

(110)

Uz narušavanje tržišta proizvoda, regionalnim potporama može se utjecati i na mjesto gospodarske djelatnosti. Ako jedno područje privlači ulaganja zbog potpora, drugo područje nema tu mogućnost. Ti negativni učinci na područjima na koje potpore negativno utječu uključuju gubitak gospodarskih djelatnosti i radnih mjesta, uključujući na razini podizvođača. Ti se učinci mogu osjetiti i u gubitku pozitivnih neizravnih rezultata projekta (na primjer, učinak klastera, prelijevanje znanja, obrazovanje i osposobljavanje itd.).

| (111) | Regionalne potpore razlikuju se od ostalih oblika horizontalnih potpora zbog svojih zemljopisnih obilježja. Posebno je obilježje regionalnih potpora da im je svrha utjecati na odluku ulagača o odabiru lokacije ulagačkih projekata. Kada se regionalnim potporama poravnavaju dodatni troškovi koji proizlaze iz regionalnih nedostataka i podržavaju dodatna ulaganja u potpomognutim područjima, a da se potpore pritom ne odvlače od drugih potpomognutih područja, onda se njima ne pridonosi samo razvoju regije, već i koheziji i cijelom EGP-u. U odnosu na moguće negativne lokacijske učinke regionalnih potpora, oni su u određenoj mjeri već ograničeni kartama regionalnih potpora u kojima su označena područja kojima moraju biti dodijeljene regionalne potpore, vodeći računa o kapitalu i ciljevima kohezijske politike, i dopušteni maksimalan intenzitet potpora. Međutim, za ocjenu stvarnog učinka potpora u cilju kohezije važno je razumjeti što bi se dogodilo u nedostatku potpora. |
| --- | --- |

(111)

Regionalne potpore razlikuju se od ostalih oblika horizontalnih potpora zbog svojih zemljopisnih obilježja. Posebno je obilježje regionalnih potpora da im je svrha utjecati na odluku ulagača o odabiru lokacije ulagačkih projekata. Kada se regionalnim potporama poravnavaju dodatni troškovi koji proizlaze iz regionalnih nedostataka i podržavaju dodatna ulaganja u potpomognutim područjima, a da se potpore pritom ne odvlače od drugih potpomognutih područja, onda se njima ne pridonosi samo razvoju regije, već i koheziji i cijelom EGP-u. U odnosu na moguće negativne lokacijske učinke regionalnih potpora, oni su u određenoj mjeri već ograničeni kartama regionalnih potpora u kojima su označena područja kojima moraju biti dodijeljene regionalne potpore, vodeći računa o kapitalu i ciljevima kohezijske politike, i dopušteni maksimalan intenzitet potpora. Međutim, za ocjenu stvarnog učinka potpora u cilju kohezije važno je razumjeti što bi se dogodilo u nedostatku potpora.

3.7.2   Očiti negativni učinci

| (112) | Tijelo utvrđuje situacije u kojima negativni učinci potpora prevladavaju nad pozitivnim učincima, što znači da se ne može utvrditi da su potpore sukladne s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(112)

Tijelo utvrđuje situacije u kojima negativni učinci potpora prevladavaju nad pozitivnim učincima, što znači da se ne može utvrditi da su potpore sukladne s unutarnjim tržištem.

| (113) | Tijelo određuje maksimalan intenzitet potpora. On predstavlja osnovni zahtjev za sukladnost, čiji je cilj spriječiti uporabu državnih potpora za projekte u kojima se omjer između iznosa potpora i prihvatljivih troškova smatra strašno visokim i sklonim narušavanju tržišnog natjecanja. Općenito je pravilo da što su veći pozitivni učinci koje će vjerojatno uzrokovati potpomognuti projekt i što je veća vjerojatna potreba za potporama, to će biti viša gornja granica intenziteta potpora. |
| --- | --- |

(113)

Tijelo određuje maksimalan intenzitet potpora. On predstavlja osnovni zahtjev za sukladnost, čiji je cilj spriječiti uporabu državnih potpora za projekte u kojima se omjer između iznosa potpora i prihvatljivih troškova smatra strašno visokim i sklonim narušavanju tržišnog natjecanja. Općenito je pravilo da što su veći pozitivni učinci koje će vjerojatno uzrokovati potpomognuti projekt i što je veća vjerojatna potreba za potporama, to će biti viša gornja granica intenziteta potpora.

| (114) | U slučajevima iz 1. scenarija (odluke o ulaganju), kada se stvaranje sposobnosti u okviru projekta odvija na tržištu koje je u potpunom padu sa strukturnog stajališta, Tijelo to smatra negativnim učinkom za koji ne postoji vjerojatnost da će biti nadoknađen pozitivnim učinkom. |
| --- | --- |

(114)

U slučajevima iz 1. scenarija (odluke o ulaganju), kada se stvaranje sposobnosti u okviru projekta odvija na tržištu koje je u potpunom padu sa strukturnog stajališta, Tijelo to smatra negativnim učinkom za koji ne postoji vjerojatnost da će biti nadoknađen pozitivnim učinkom.

| (115) | U slučajevima iz 2. scenarija (odluke o mjestu), kada bi se ulaganja bez potpora izvršila u regiji koja ima veći ili isti intenzitet potpora kao i ciljna regija, to će predstavljati negativan učinak za koji ne postoji vjerojatnost da će biti nadoknađen pozitivnim učinkom jer je protivan osnovi regionalnih potpora. |
| --- | --- |

(115)

U slučajevima iz 2. scenarija (odluke o mjestu), kada bi se ulaganja bez potpora izvršila u regiji koja ima veći ili isti intenzitet potpora kao i ciljna regija, to će predstavljati negativan učinak za koji ne postoji vjerojatnost da će biti nadoknađen pozitivnim učinkom jer je protivan osnovi regionalnih potpora.

| (116) | Kada korisnik ugasi istu ili sličnu djelatnost u drugom području EGP-a i premjesti tu djelatnost u ciljno područje, ako postoji uzročna veza između potpora i premještaja, to će predstavljati negativan učinak za koji ne postoji vjerojatnost da će biti nadoknađen pozitivnim elementima. |
| --- | --- |

(116)

Kada korisnik ugasi istu ili sličnu djelatnost u drugom području EGP-a i premjesti tu djelatnost u ciljno područje, ako postoji uzročna veza između potpora i premještaja, to će predstavljati negativan učinak za koji ne postoji vjerojatnost da će biti nadoknađen pozitivnim elementima.

| (117) | Prilikom ocjenjivanja prijavljenih mjera, Tijelo će zatražiti sve potrebne informacije kako bi ocijenilo hoće li državne potpore dovesti do značajnog gubitka radnih mjesta na postojećim mjestima u okviru EGP-a. |
| --- | --- |

(117)

Prilikom ocjenjivanja prijavljenih mjera, Tijelo će zatražiti sve potrebne informacije kako bi ocijenilo hoće li državne potpore dovesti do značajnog gubitka radnih mjesta na postojećim mjestima u okviru EGP-a.

3.7.3   Programi potpora za ulaganje

| (118) | Programi potpora za ulaganja ne smiju uzrokovati značajno narušavanje tržišnog natjecanja i trgovine. Čak i kada se može smatrati da je narušavanje ograničeno na određenu razinu (pod uvjetom da su ispunjeni svi uvjeti za potpore za ulaganja), programi potpora kumulativno još uvijek mogu dovesti do visokog stupnja narušavanja. Takva se narušavanja mogu odnositi na tržišta izlaznih vrijednosti uzrokujući ili pogoršavajući situaciju pretjeranog kapaciteta, povećavajući ili održavajući značajnu tržištu snagu nekih korisnika na način koji će negativno utjecati na dinamične poticaje. Potpore dostupne u okviru programâ mogu dovesti do značajno gubitka gospodarskih djelatnosti u drugim područjima EGP-a. U slučaju programa koji je usmjeren na određeni sektor, rizik od takvog narušavanja još je naglašeniji. |
| --- | --- |

(118)

Programi potpora za ulaganja ne smiju uzrokovati značajno narušavanje tržišnog natjecanja i trgovine. Čak i kada se može smatrati da je narušavanje ograničeno na određenu razinu (pod uvjetom da su ispunjeni svi uvjeti za potpore za ulaganja), programi potpora kumulativno još uvijek mogu dovesti do visokog stupnja narušavanja. Takva se narušavanja mogu odnositi na tržišta izlaznih vrijednosti uzrokujući ili pogoršavajući situaciju pretjeranog kapaciteta, povećavajući ili održavajući značajnu tržištu snagu nekih korisnika na način koji će negativno utjecati na dinamične poticaje. Potpore dostupne u okviru programâ mogu dovesti do značajno gubitka gospodarskih djelatnosti u drugim područjima EGP-a. U slučaju programa koji je usmjeren na određeni sektor, rizik od takvog narušavanja još je naglašeniji.

| (119) | Prema tome, država EFTA-e moraju pokazati da će negativni učinci biti ograničeni na minimum uzimajući u obzir, primjerice, veličinu predmetnih projekata, iznos pojedinačnih i kumulativnih potpora, očekivane korisnike te karakteristike ciljanih sektora. Kako bi se omogućilo Tijelu da ocijeni vjerojatne negativne učinke, država EFTA-e mogla bi predati sve ocjene učinka koje ima na raspolaganju te provedene ex-post evaluacije sličnih prethodnih programa. |
| --- | --- |

(119)

Prema tome, država EFTA-e moraju pokazati da će negativni učinci biti ograničeni na minimum uzimajući u obzir, primjerice, veličinu predmetnih projekata, iznos pojedinačnih i kumulativnih potpora, očekivane korisnike te karakteristike ciljanih sektora. Kako bi se omogućilo Tijelu da ocijeni vjerojatne negativne učinke, država EFTA-e mogla bi predati sve ocjene učinka koje ima na raspolaganju te provedene ex-post evaluacije sličnih prethodnih programa.

| (120) | Kada se potpore dodjeljuju pojedinačnim projektima u okviru programa, tijelo koje dodjeljuje potpore mora provjeriti i potvrditi da potpore ne uzrokuju očite negativne učinke opisane u stavku 115. Ta se provjera može temeljiti na informacijama dobivenim od korisnika prilikom prijave za potpore i na izjavi u tipskom obrascu zahtjeva za potpore gdje mora biti navedeno drugo mjesto u slučaju da nema potpora. |
| --- | --- |

(120)

Kada se potpore dodjeljuju pojedinačnim projektima u okviru programa, tijelo koje dodjeljuje potpore mora provjeriti i potvrditi da potpore ne uzrokuju očite negativne učinke opisane u stavku 115. Ta se provjera može temeljiti na informacijama dobivenim od korisnika prilikom prijave za potpore i na izjavi u tipskom obrascu zahtjeva za potpore gdje mora biti navedeno drugo mjesto u slučaju da nema potpora.

3.7.4   Prijavljene pojedinačne potpore za ulaganja

| (121) | Prilikom ocjenjivanja negativnih učinaka prijavljenih potpora, Tijelo razlikuje dva scenarija opisana u prethodno navedenim stavcima 100. i 101. |
| --- | --- |

(121)

Prilikom ocjenjivanja negativnih učinaka prijavljenih potpora, Tijelo razlikuje dva scenarija opisana u prethodno navedenim stavcima 100. i 101.

3.7.4.1   Slučajevi 1. scenarija (odluke o ulaganju)

| (122) | U slučajevima 1. scenarija, Tijelo stavlja poseban naglasak na negativne učinke zbog okupljanja pretjeranog kapaciteta u industrijama koje nestaju, sprječavanja izlaska i pojma značajne tržišne snage. Ti su negativni učinci opisani u nastavku u stavcima 123. do 132. i moraju se poništiti pozitivnim učincima potpora. Međutim, ako je utvrđeno da bi potpore dovele do očitih negativnih učinaka opisanih u stavku 114., ne može se smatrati da su potpore sukladne s unutarnjim tržištem jer ne postoji vjerojatnost nadoknade nekim pozitivnim elementom. |
| --- | --- |

(122)

U slučajevima 1. scenarija, Tijelo stavlja poseban naglasak na negativne učinke zbog okupljanja pretjeranog kapaciteta u industrijama koje nestaju, sprječavanja izlaska i pojma značajne tržišne snage. Ti su negativni učinci opisani u nastavku u stavcima 123. do 132. i moraju se poništiti pozitivnim učincima potpora. Međutim, ako je utvrđeno da bi potpore dovele do očitih negativnih učinaka opisanih u stavku 114., ne može se smatrati da su potpore sukladne s unutarnjim tržištem jer ne postoji vjerojatnost nadoknade nekim pozitivnim elementom.

| (123) | Kako bi utvrdile i ocijenile moguća narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine, države EFTA-e dostavljaju dokaze na temelju kojih Tijelo može utvrditi predmetna tržišta proizvoda (odnosno, proizvode na koje utječe promjena ponašanja korisnika potpora) i utvrditi pogođene konkurente i potrošače. |
| --- | --- |

(123)

Kako bi utvrdile i ocijenile moguća narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine, države EFTA-e dostavljaju dokaze na temelju kojih Tijelo može utvrditi predmetna tržišta proizvoda (odnosno, proizvode na koje utječe promjena ponašanja korisnika potpora) i utvrditi pogođene konkurente i potrošače.

| (124) | Tijelo će upotrijebiti različite kriterije za ocjenjivanje mogućeg narušavanja, kao što je tržišna struktura predmetnog proizvoda, poslovni rezultati na tržištu (smanjivanje ili povećanje tržišta), postupak odabira korisnika potpora, prepreke ulasku i izlasku, razlikovanje proizvoda. |
| --- | --- |

(124)

Tijelo će upotrijebiti različite kriterije za ocjenjivanje mogućeg narušavanja, kao što je tržišna struktura predmetnog proizvoda, poslovni rezultati na tržištu (smanjivanje ili povećanje tržišta), postupak odabira korisnika potpora, prepreke ulasku i izlasku, razlikovanje proizvoda.

| (125) | Sustavno oslanjanje poduzeća na državne potpore može značiti da poduzeće nije sposobno izdržati tržišno natjecanje i da je u neprimjerenoj prednosti u odnosu na svoje konkurente. |
| --- | --- |

(125)

Sustavno oslanjanje poduzeća na državne potpore može značiti da poduzeće nije sposobno izdržati tržišno natjecanje i da je u neprimjerenoj prednosti u odnosu na svoje konkurente.

| (126) | Tijelo razlikuje dva glavna izvora mogućih negativnih učinaka na tržišta proizvoda:






  (a) | slučajeve značajnog širenja sposobnosti što dovodi do pretjerane sposobnosti ili pogoršava postojeću situaciju pretjerane sposobnosti, posebno na tržištu u nestajanju; i |
| --- | --- | --- |

(126)

Tijelo razlikuje dva glavna izvora mogućih negativnih učinaka na tržišta proizvoda:

(a)

slučajeve značajnog širenja sposobnosti što dovodi do pretjerane sposobnosti ili pogoršava postojeću situaciju pretjerane sposobnosti, posebno na tržištu u nestajanju; i

| (b) | slučajeve kada korisnik potpora ima značajnu tržišnu snagu. |
| --- | --- |

(b)

slučajeve kada korisnik potpora ima značajnu tržišnu snagu.

| (127) | Kako bi ocijenilo hoće li potpore uzrokovati stvaranje ili održavanje neučinkovitih tržišnih struktura, Tijelo uzima u obzir dodatne proizvodne kapacitete koji su posljedica provedbe projekta te rezultate na tržištu. |
| --- | --- |

(127)

Kako bi ocijenilo hoće li potpore uzrokovati stvaranje ili održavanje neučinkovitih tržišnih struktura, Tijelo uzima u obzir dodatne proizvodne kapacitete koji su posljedica provedbe projekta te rezultate na tržištu.

| (128) | Kada predmetno tržište raste, tada je obično manje razloga za brigu da će potpore negativno utjecati na dinamiku poticaja ili da će nepropisno otežati izlazak s tržišta ili ulazak na tržište. |
| --- | --- |

(128)

Kada predmetno tržište raste, tada je obično manje razloga za brigu da će potpore negativno utjecati na dinamiku poticaja ili da će nepropisno otežati izlazak s tržišta ili ulazak na tržište.

| (129) | Veća je zabrinutost opravdana u kada se radi o tržištima u nestajanju. U tom smislu Tijelo razlikuje između slučajeva u kojima je, s dugoročne perspektive, mjerodavno tržište strukturno u nestajanju (odnosno, ima negativnu stopu rasta) i slučajeva u kojima je mjerodavno tržište u relativnom nestajanju (odnosno, ima pozitivnu stropu rasta ali ne prelazi stropu rasta koja služi kao mjerilo). |
| --- | --- |

(129)

Veća je zabrinutost opravdana u kada se radi o tržištima u nestajanju. U tom smislu Tijelo razlikuje između slučajeva u kojima je, s dugoročne perspektive, mjerodavno tržište strukturno u nestajanju (odnosno, ima negativnu stopu rasta) i slučajeva u kojima je mjerodavno tržište u relativnom nestajanju (odnosno, ima pozitivnu stropu rasta ali ne prelazi stropu rasta koja služi kao mjerilo).

| (130) | Loši rezultati na tržištu obično će se mjeriti u usporedbi s BDP-om u EGP-u u posljednje tri godine prije početka provedbe projekta (granična stopa); mogu se utvrditi i na temelju predviđenih stopa rasta u narednih tri do pet godina. Pokazatelji mogu uključivati očekivani budući rast predmetnog tržišta i očekivane stope iskorištenosti kapaciteta, te vjerojatan učinak povećanja sposobnosti na konkurente utjecanjem na cijene i profitnu maržu. |
| --- | --- |

(130)

Loši rezultati na tržištu obično će se mjeriti u usporedbi s BDP-om u EGP-u u posljednje tri godine prije početka provedbe projekta (granična stopa); mogu se utvrditi i na temelju predviđenih stopa rasta u narednih tri do pet godina. Pokazatelji mogu uključivati očekivani budući rast predmetnog tržišta i očekivane stope iskorištenosti kapaciteta, te vjerojatan učinak povećanja sposobnosti na konkurente utjecanjem na cijene i profitnu maržu.

| (131) | U određenim slučajevima možda nije prikladno ocjenjivati rast tržišta proizvoda u EGP-u kako bi se dobila ukupna ocjena učinaka potpora, posebno ako zemljopisno tržište pokriva cijeli svijet. U takvim će slučajevima Tijelo razmotriti učinak potpora na predmetne tržišne strukture, a posebno mogućnost potpora da uzrokuju grupiranje proizvođača u EGP-u. |
| --- | --- |

(131)

U određenim slučajevima možda nije prikladno ocjenjivati rast tržišta proizvoda u EGP-u kako bi se dobila ukupna ocjena učinaka potpora, posebno ako zemljopisno tržište pokriva cijeli svijet. U takvim će slučajevima Tijelo razmotriti učinak potpora na predmetne tržišne strukture, a posebno mogućnost potpora da uzrokuju grupiranje proizvođača u EGP-u.

| (132) | Kod ocjenjivanja značajne tržišne snage, Tijelo uzima u obzir položaj korisnika u razdoblju prije nego što je počeo primati potpore i očekivani položaj na tržištu nakon završetka ulaganja. Tijelo će uzeti u obzir tržišni udio korisnika te tržišne udjele njegovih konkurenata i druge mjerodavne čimbenike, uključujući, primjerice, strukturu tržišta promatranjem koncentracije na tržištu, mogućih prepreka ulasku (41), kupovne snage (42) i prepreka širenju ili izlasku. |
| --- | --- |

(132)

Kod ocjenjivanja značajne tržišne snage, Tijelo uzima u obzir položaj korisnika u razdoblju prije nego što je počeo primati potpore i očekivani položaj na tržištu nakon završetka ulaganja. Tijelo će uzeti u obzir tržišni udio korisnika te tržišne udjele njegovih konkurenata i druge mjerodavne čimbenike, uključujući, primjerice, strukturu tržišta promatranjem koncentracije na tržištu, mogućih prepreka ulasku (41), kupovne snage (42) i prepreka širenju ili izlasku.

3.7.4.2   Slučajevi 2. scenarija (odluke o mjestu)

| (133) | Ako se na temelju analize činjenica može zaključiti da bi, u nedostatku potpora, ulaganja bila usmjerena na drugo mjesto (2. scenarij) na istom zemljopisnom tržištu u odnosu na predmetni proizvod, te ako su potpore razmjerne, mogući ishodi u smislu pretjerane sposobnosti ili značajne tržišne snage u načelu bi bili isti bez obzira na potpore. U takvim će slučajevima pozitivni učinci potpora vjerojatno biti veći od ograničenih negativnih učinaka na tržišno natjecanje. Međutim, ako se drugo mjesto nalazi unutar EGP-a, Tijelo se posebno bavi negativnim učincima povezanim s drugim mjestom i stoga, ako potpore dovedu do očitih negativnih učinaka opisanih u stavcima 115. i 116. potpore se ne mogu smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem jer nije vjerojatno da će biti kompenzirane pozitivnim elementom. |
| --- | --- |

(133)

Ako se na temelju analize činjenica može zaključiti da bi, u nedostatku potpora, ulaganja bila usmjerena na drugo mjesto (2. scenarij) na istom zemljopisnom tržištu u odnosu na predmetni proizvod, te ako su potpore razmjerne, mogući ishodi u smislu pretjerane sposobnosti ili značajne tržišne snage u načelu bi bili isti bez obzira na potpore. U takvim će slučajevima pozitivni učinci potpora vjerojatno biti veći od ograničenih negativnih učinaka na tržišno natjecanje. Međutim, ako se drugo mjesto nalazi unutar EGP-a, Tijelo se posebno bavi negativnim učincima povezanim s drugim mjestom i stoga, ako potpore dovedu do očitih negativnih učinaka opisanih u stavcima 115. i 116. potpore se ne mogu smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem jer nije vjerojatno da će biti kompenzirane pozitivnim elementom.

3.7.5   Programi operativnih potpora

| (134) | Ako su potpore nužne i razmjerne za ostvarivanje zajedničkog cilja opisanog u pododjeljku 3.2.3., negativni učinci potpora vjerojatno će biti poništeni pozitivnim učincima. Međutim, u nekim slučajevima potpore mogu dovesti do promjena u strukturi tržišta ili obilježja sektora ili industrije, što bi moglo dovesti do značajnog narušavanja tržišnog natjecanja zbog prepreka ulasku ili izlasku s tržišta, učinaka zamjene ili premještanja tržišnih tokova. U tim slučajevima nije vjerojatno da će negativni učinci biti poništeni pozitivnim učincima. |
| --- | --- |

(134)

Ako su potpore nužne i razmjerne za ostvarivanje zajedničkog cilja opisanog u pododjeljku 3.2.3., negativni učinci potpora vjerojatno će biti poništeni pozitivnim učincima. Međutim, u nekim slučajevima potpore mogu dovesti do promjena u strukturi tržišta ili obilježja sektora ili industrije, što bi moglo dovesti do značajnog narušavanja tržišnog natjecanja zbog prepreka ulasku ili izlasku s tržišta, učinaka zamjene ili premještanja tržišnih tokova. U tim slučajevima nije vjerojatno da će negativni učinci biti poništeni pozitivnim učincima.

3.8   TRANSPARENTNOST

| (135) | Države EFTA-e moraju objavljivati na središnjem web-mjestu, ili na jednom web-mjestu na kojem se nalaze informacije s nekoliko web-mjesta (na primjer, regionalnih web-mjesta), barem sljedeće informacije o prijavljenim mjerama državnih potpora: tekst prijavljenog programa potpora i njezine provedbene odredbe, tijelo koje je dodijelilo potpore, pojedinačni korisnici, iznos potpora po korisniku i intenzitet potpora. Ti se zahtjevi primjenjuju na pojedinačne potpore dodijeljene u okviru prijavljenih programa i na jednokratne potpore. Te se informacije moraju objaviti nakon donošenja odluke o dodjeli potpora, moraju se čuvati barem 10 godina i moraju biti dostupne općoj javnosti bez ograničenja (43). |
| --- | --- |

(135)

Države EFTA-e moraju objavljivati na središnjem web-mjestu, ili na jednom web-mjestu na kojem se nalaze informacije s nekoliko web-mjesta (na primjer, regionalnih web-mjesta), barem sljedeće informacije o prijavljenim mjerama državnih potpora: tekst prijavljenog programa potpora i njezine provedbene odredbe, tijelo koje je dodijelilo potpore, pojedinačni korisnici, iznos potpora po korisniku i intenzitet potpora. Ti se zahtjevi primjenjuju na pojedinačne potpore dodijeljene u okviru prijavljenih programa i na jednokratne potpore. Te se informacije moraju objaviti nakon donošenja odluke o dodjeli potpora, moraju se čuvati barem 10 godina i moraju biti dostupne općoj javnosti bez ograničenja (43).

4.   OCJENJIVANJE

| (136) | Kako bi osiguralo da je narušavanje tržišnog natjecanja i trgovine ograničeno, Tijelo može tražiti da određeni programi potpora budu vremenski ograničeni (obično na četiri godine ili manje) te da su podložni ocjenjivanju iz stavka 27. |
| --- | --- |

(136)

Kako bi osiguralo da je narušavanje tržišnog natjecanja i trgovine ograničeno, Tijelo može tražiti da određeni programi potpora budu vremenski ograničeni (obično na četiri godine ili manje) te da su podložni ocjenjivanju iz stavka 27.

| (137) | Ocjenjivanje će se provoditi za programe u okviru kojih je moguće narušavanje posebno veliko, odnosno na programe kod kojih postoji opasnost da će značajno narušiti tržišno natjecanje ako se provedba pravovremeno ne preispita. |
| --- | --- |

(137)

Ocjenjivanje će se provoditi za programe u okviru kojih je moguće narušavanje posebno veliko, odnosno na programe kod kojih postoji opasnost da će značajno narušiti tržišno natjecanje ako se provedba pravovremeno ne preispita.

| (138) | S obzirom na ciljeve i kako bi se izbjeglo nerazmjerno opterećenje EFTA-e u slučaju manjih iznosa potpora, taj se obveza može primjenjivati samo na programe potpora s velikim proračunima, koji sadrže inovativne značajke, ili kada su predviđene značajne promjene tržišta, tehnologije ili regulatorne promjene. Ocjenjivanje mora obaviti stručnjak neovisan o tijelu koje dodjeljuje državne potpore na temelju zajedničke metodologije (44) i ono se mora objaviti. Ocjena se mora dostaviti Tijelu u odgovarajućem roku kako bi se omogućila procjena mogućeg produljenja programa potpora, a u svakom slučaju nakon završetka programa. Precizan opseg i metodologija ocjenjivanja koje će se obaviti definirat će se odlukom o odobrenju programa potpora. U svakoj sljedećoj mjeri potpora sličnih ciljeva moraju se uzeti u obzir rezultati te ocjene. |
| --- | --- |

(138)

S obzirom na ciljeve i kako bi se izbjeglo nerazmjerno opterećenje EFTA-e u slučaju manjih iznosa potpora, taj se obveza može primjenjivati samo na programe potpora s velikim proračunima, koji sadrže inovativne značajke, ili kada su predviđene značajne promjene tržišta, tehnologije ili regulatorne promjene. Ocjenjivanje mora obaviti stručnjak neovisan o tijelu koje dodjeljuje državne potpore na temelju zajedničke metodologije (44) i ono se mora objaviti. Ocjena se mora dostaviti Tijelu u odgovarajućem roku kako bi se omogućila procjena mogućeg produljenja programa potpora, a u svakom slučaju nakon završetka programa. Precizan opseg i metodologija ocjenjivanja koje će se obaviti definirat će se odlukom o odobrenju programa potpora. U svakoj sljedećoj mjeri potpora sličnih ciljeva moraju se uzeti u obzir rezultati te ocjene.

5.   KARTE REGIONALNIH POTPORA

| (139) | U ovom odjeljku Tijelo utvrđuje kriterije za utvrđivanje područja koja ispunjavaju uvjete iz članka 61. stavka 3. točke (a) i (c) Sporazuma o EGP-u. Područja koja ispunjavaju te uvjete i koje država EFTA-e želi odrediti kao područja „a” ili „c” moraju biti navedena na karti regionalnih potpora koja se mora dostaviti Tijelu i koju Tijelo mora odobriti prije nego što se poduzećima koja se nalaze u određenim područjima mogu dodijeliti regionalne potpore. Na kartama mora biti naveden i maksimalan intenzitet potpora primjenjiv u tim područjima. |
| --- | --- |

(139)

U ovom odjeljku Tijelo utvrđuje kriterije za utvrđivanje područja koja ispunjavaju uvjete iz članka 61. stavka 3. točke (a) i (c) Sporazuma o EGP-u. Područja koja ispunjavaju te uvjete i koje država EFTA-e želi odrediti kao područja „a” ili „c” moraju biti navedena na karti regionalnih potpora koja se mora dostaviti Tijelu i koju Tijelo mora odobriti prije nego što se poduzećima koja se nalaze u određenim područjima mogu dodijeliti regionalne potpore. Na kartama mora biti naveden i maksimalan intenzitet potpora primjenjiv u tim područjima.

5.1   STANOVNIŠTVO KOJE ZADOVOLJAVA UVJETE ZA DODJELU REGIONALNIH POTPORA

| (140) | Budući da se dodjelom državnih potpora odstupa od opće zabrane davanja državnih potpora iz članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u, Nadzorno tijelo EFTA-e smatra da ukupna pokrivenost stanovništva potpomognutih regija u državama EFTA-e mora biti manja od one u neoznačenim područjima. |
| --- | --- |

(140)

Budući da se dodjelom državnih potpora odstupa od opće zabrane davanja državnih potpora iz članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u, Nadzorno tijelo EFTA-e smatra da ukupna pokrivenost stanovništva potpomognutih regija u državama EFTA-e mora biti manja od one u neoznačenim područjima.

| (141) | U Smjernicama Tijela o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007. – 2013. (45) pokrivenost nacionalnog stanovništva utvrđena je na temelju regija s malom gustoćom naseljenosti u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u. Nacionalna gornja granica za stanovništvo u Norveškoj određena je na 29,08 %, a u Islandu na 31,6 %. |
| --- | --- |

(141)

U Smjernicama Tijela o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007. – 2013. (45) pokrivenost nacionalnog stanovništva utvrđena je na temelju regija s malom gustoćom naseljenosti u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u. Nacionalna gornja granica za stanovništvo u Norveškoj određena je na 29,08 %, a u Islandu na 31,6 %.

| (142) | Države EFTA-e imaju određene posebnosti koje se moraju uzeti u obzir prilikom utvrđivanja prihvatljive pokrivenosti stanovništva:






  (a) | zbog relativno visokog BDP-a po glavi stanovnika u državama EFTA-e, trenutno ni jedna regija nije kvalificirana za izuzeće iz članka 63. stavka 3. točke (a) Sporazuma o EGP-u (46); |
| --- | --- | --- |

(142)

Države EFTA-e imaju određene posebnosti koje se moraju uzeti u obzir prilikom utvrđivanja prihvatljive pokrivenosti stanovništva:

(a)

zbog relativno visokog BDP-a po glavi stanovnika u državama EFTA-e, trenutno ni jedna regija nije kvalificirana za izuzeće iz članka 63. stavka 3. točke (a) Sporazuma o EGP-u (46);

| (b) | mnoge regije unutar država članica EFTA-e su regije s malom gustoćom naseljenosti. |
| --- | --- |

(b)

mnoge regije unutar država članica EFTA-e su regije s malom gustoćom naseljenosti.

Zbog takvih posebnosti, Tijelo će odrediti nacionalnu pokrivenost stanovništva na temelju regija s malom gustoćom naseljenosti, u skladu sa Smjernicama o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007. – 2013. (47)

Norveška ima osam statističkih regija na razini 3 s malom gustoćom stanovništva koja čini 25,51 % stanovništva Norveške. Zbog toga nacionalna pokrivenost stanovništva za Norvešku za razdoblje 2014. – 2020. iznosi 25,51 %.

Island ima ukupno dvije statističke regije na razini 3 i jedna od njih ima malu gustoću naseljenosti koja čini 36,5 % islandskog stanovništva. Zbog toga nacionalna pokrivenost stanovništva za Island za razdoblje 2014. – 2020. iznosi 36,5 %.

Lihtenštajn nema regija s malom gustoćom naseljenosti i stoga ni jednu regiju koja bi bila prihvatljiva na toj osnovi.

5.2   IZUZEĆE IZ ČLANKA 6. STAVKA 3. TOČKE (a) SPORAZUMA O EGP-u

| (143) | U članku 61. stavku 3. točki (a) Sporazuma o EGP-u propisano je da se potpore kojima se potiče gospodarski razvoj područja na kojima je životni standard neuobičajeno nizak ili na kojima postoji ozbiljna nezaposlenost mogu smatrati sukladnima sa zajedničkim tržištem. Prema Sudu Europske unije, uporaba riječi „neuobičajeno” i „ozbiljna” u članku 107. stavku 3. točki (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije ukazuje na to da se izuzeće odnosi samo na područja u kojima je gospodarska situacija značajno nepovoljnija u odnosu na Uniju u cjelini (48). |
| --- | --- |

(143)

U članku 61. stavku 3. točki (a) Sporazuma o EGP-u propisano je da se potpore kojima se potiče gospodarski razvoj područja na kojima je životni standard neuobičajeno nizak ili na kojima postoji ozbiljna nezaposlenost mogu smatrati sukladnima sa zajedničkim tržištem. Prema Sudu Europske unije, uporaba riječi „neuobičajeno” i „ozbiljna” u članku 107. stavku 3. točki (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije ukazuje na to da se izuzeće odnosi samo na područja u kojima je gospodarska situacija značajno nepovoljnija u odnosu na Uniju u cjelini (48).

| (144) | Tijelo smatra da su uvjeti utvrđeni u članku 61. stavku 3. točke (a) Sporazuma o EGP-u ispunjeni ako neko područje koje odgovara statističkoj regiji 2. razine ima bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku, mjeren paritetima kupovne moći (PKM), niži od 75 % prosjeka Zajednice. BDP po glavi stanovnika (49) svake regije i prosjek EGP-a koji će se koristiti u analizi utvrđuju se upućivanjem na mjerodavne službene statističke podatke. Međutim, među državama EFTA-e trenutno ne postoji statistička regija 2. razine koja ispunjava taj uvjet (50). Prema tome, ni jedna regija u državama EFTA-e nije kvalificirana za izuzeće u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (a) Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(144)

Tijelo smatra da su uvjeti utvrđeni u članku 61. stavku 3. točke (a) Sporazuma o EGP-u ispunjeni ako neko područje koje odgovara statističkoj regiji 2. razine ima bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku, mjeren paritetima kupovne moći (PKM), niži od 75 % prosjeka Zajednice. BDP po glavi stanovnika (49) svake regije i prosjek EGP-a koji će se koristiti u analizi utvrđuju se upućivanjem na mjerodavne službene statističke podatke. Međutim, među državama EFTA-e trenutno ne postoji statistička regija 2. razine koja ispunjava taj uvjet (50). Prema tome, ni jedna regija u državama EFTA-e nije kvalificirana za izuzeće u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (a) Sporazuma o EGP-u.

5.3   IZUZEĆE IZ ČLANKA 61. STAVKA 3. TOČKE (c) SPORAZUMA O EGP-u

| (145) | U članku 61. stavku 3. točki (c) Sporazuma o EGP-u utvrđeno je da se „potpore za olakšavanje razvitka određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih prostora kad takva pomoć ne utječe nepovoljno na uvjete trgovanja u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu” mogu smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem. Prema Sudu Europske unije „izuzećem iz članka 107. stavka 3. točke (c)[...] omogućuje se razvoj određenih područja bez ograničenja gospodarskim uvjetima utvrđenima u članku 107. stavku 3. točki (a), pod uvjetom da takve potpore ‚nemaju negativan utjecaj na uvjete trgovine u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu’. Tom se odredbom Komisiji daje ovlast da odobri potpore čiji je cilj poticanje gospodarskog razvoja područja države članice EU-a koja su u nepovoljnom položaju u odnosu na nacionalni prosjek” (51). Prema mišljenju Tijela, isto se primjenjuje u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(145)

U članku 61. stavku 3. točki (c) Sporazuma o EGP-u utvrđeno je da se „potpore za olakšavanje razvitka određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih prostora kad takva pomoć ne utječe nepovoljno na uvjete trgovanja u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu” mogu smatrati sukladnima s unutarnjim tržištem. Prema Sudu Europske unije „izuzećem iz članka 107. stavka 3. točke (c)[...] omogućuje se razvoj određenih područja bez ograničenja gospodarskim uvjetima utvrđenima u članku 107. stavku 3. točki (a), pod uvjetom da takve potpore ‚nemaju negativan utjecaj na uvjete trgovine u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu’. Tom se odredbom Komisiji daje ovlast da odobri potpore čiji je cilj poticanje gospodarskog razvoja područja države članice EU-a koja su u nepovoljnom položaju u odnosu na nacionalni prosjek” (51). Prema mišljenju Tijela, isto se primjenjuje u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u.

| (146) | Europska komisija u svojim je Smjernicama definirala metodologiju koja će se primjenjivati na utvrđivanje prihvatljive nacionalne pokrivenosti stanovništva u državama članicama. Ta metoda podrazumijeva sljedeće: |
| --- | --- |

(146)

Europska komisija u svojim je Smjernicama definirala metodologiju koja će se primjenjivati na utvrđivanje prihvatljive nacionalne pokrivenosti stanovništva u državama članicama. Ta metoda podrazumijeva sljedeće:

| (147) | Prema Smjernicama Komisije postoje dvije kategorije „c” područja:






  (a) | područja koja ispunjavaju određene unaprijed utvrđene uvjete i koje država članica, stoga, može odrediti kao „c” područja bez dodatnog opravdanja (unaprijed definirana „c” područja); |
| --- | --- | --- |

(147)

Prema Smjernicama Komisije postoje dvije kategorije „c” područja:

(a)

područja koja ispunjavaju određene unaprijed utvrđene uvjete i koje država članica, stoga, može odrediti kao „c” područja bez dodatnog opravdanja (unaprijed definirana „c” područja);

| (b) | područja koja država članica EU-a, po vlastitom nahođenju, može odrediti kao „c” područja pod uvjetom da država članica dokaže da takva područja ispunjavaju određene socioekonomske kriterije („c” područja koja nisu unaprijed definirana). |
| --- | --- |

(b)

područja koja država članica EU-a, po vlastitom nahođenju, može odrediti kao „c” područja pod uvjetom da država članica dokaže da takva područja ispunjavaju određene socioekonomske kriterije („c” područja koja nisu unaprijed definirana).

| (148) | Pokrivenost se za unaprijed definirana „c” područja, u skladu sa Smjernicama Komisije, dodjeljuje u skladu s posebnom metodologijom dodjele, koja je propisana u odjeljku 5.3.1. tih Smjernica. Ta metodologija podrazumijeva da se bivša „a” područja u razdoblju 2011. – 2013. smatraju unaprijed definiranim „c”područjima zajedno s rijetko naseljenim područjima. Budući da države EFTA-e nisu u tom razdoblju imale ni jednu „a”regiju, u tu kategoriju pripadaju samo rijetko naseljena područja. |
| --- | --- |

(148)

Pokrivenost se za unaprijed definirana „c” područja, u skladu sa Smjernicama Komisije, dodjeljuje u skladu s posebnom metodologijom dodjele, koja je propisana u odjeljku 5.3.1. tih Smjernica. Ta metodologija podrazumijeva da se bivša „a” područja u razdoblju 2011. – 2013. smatraju unaprijed definiranim „c”područjima zajedno s rijetko naseljenim područjima. Budući da države EFTA-e nisu u tom razdoblju imale ni jednu „a”regiju, u tu kategoriju pripadaju samo rijetko naseljena područja.

5.3.1   Unaprijed definirana „c”područja

| (149) | U rijetko naseljenim područjima država EFTA-e morala bi u načelu odrediti Statističke regije 2. razine s manje od 8 stanovnika po km2 ili Statističke regije 3. razine s manje od 12,5 stanovnika po km2. Međutim, država EFTA-a može odrediti dijelove Statističkih regija na 3. razini s manje od 12,5 stanovnika po km2 ili druga slična područja koja se nalaze pored tih Statističkih regija na 3. razini, ako označena područja imaju manje od 12,5 stanovnika po km2i da njihova oznaka ne prelazi posebnu dodjelu pokrivenosti „c” iz stavka 142. U vrlo rijetko naseljena područja, država EFTA-a može odrediti dijelove Statističkih regija na 2. razini za Norvešku i na 3. razini za Island s manje od 8 stanovnika po km2 ili druga slična područja koja se nalaze pored tih Statističkih regija, ako označena područja imaju manje od 8 stanovnika po km2 i njihova oznaka ne prelazi posebnu dodjelu pokrivenosti „c” iz stavka 142. |
| --- | --- |

(149)

U rijetko naseljenim područjima država EFTA-e morala bi u načelu odrediti Statističke regije 2. razine s manje od 8 stanovnika po km2 ili Statističke regije 3. razine s manje od 12,5 stanovnika po km2. Međutim, država EFTA-a može odrediti dijelove Statističkih regija na 3. razini s manje od 12,5 stanovnika po km2 ili druga slična područja koja se nalaze pored tih Statističkih regija na 3. razini, ako označena područja imaju manje od 12,5 stanovnika po km2i da njihova oznaka ne prelazi posebnu dodjelu pokrivenosti „c” iz stavka 142. U vrlo rijetko naseljena područja, država EFTA-a može odrediti dijelove Statističkih regija na 2. razini za Norvešku i na 3. razini za Island s manje od 8 stanovnika po km2 ili druga slična područja koja se nalaze pored tih Statističkih regija, ako označena područja imaju manje od 8 stanovnika po km2 i njihova oznaka ne prelazi posebnu dodjelu pokrivenosti „c” iz stavka 142.

5.3.2   „C” područja koja nisu unaprijed definirana

| (150) | Tijelo smatra da bi kriteriji kojima se države EFTA-e koriste za određivanje „c” područja moraju odražavati raznolikost situacija u kojima dodjela regionalnih potpora može biti opravdana. Kriteriji bi se stoga morali odnositi na određene socioekonomske, zemljopisne ili strukturne probleme koji će vjerojatno postojati u „c” područjima i morali bi osigurati dovoljna jamstva da se dodjelom regionalnih državnih potpora neće negativno utjecati na uvjete trgovanja u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(150)

Tijelo smatra da bi kriteriji kojima se države EFTA-e koriste za određivanje „c” područja moraju odražavati raznolikost situacija u kojima dodjela regionalnih potpora može biti opravdana. Kriteriji bi se stoga morali odnositi na određene socioekonomske, zemljopisne ili strukturne probleme koji će vjerojatno postojati u „c” područjima i morali bi osigurati dovoljna jamstva da se dodjelom regionalnih državnih potpora neće negativno utjecati na uvjete trgovanja u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu.

| (151) | U skladu s tim, država EFTA-e može odrediti kao „c” područja ona „c” područja koja nisu unaprijed definirana na temelju sljedećih kriterija:






  (a) | 1. kriterij: susjedna područja od barem 100 000 stanovnika (52) koja se nalaze u Statističkim regijama 2. ili 3. razine koja imaju:






  — | BDP po glavi stanovnika ispod ili jednak prosjeku EU-27, ili |
| --- | --- | --- | --- |

(151)

U skladu s tim, država EFTA-e može odrediti kao „c” područja ona „c” područja koja nisu unaprijed definirana na temelju sljedećih kriterija:

(a)

1. kriterij: susjedna područja od barem 100 000 stanovnika (52) koja se nalaze u Statističkim regijama 2. ili 3. razine koja imaju:

—

BDP po glavi stanovnika ispod ili jednak prosjeku EU-27, ili

| — | stopu nezaposlenosti koja je iznad ili iznosi 115 % nacionalnog prosjeka (53); |
| --- | --- |

—

stopu nezaposlenosti koja je iznad ili iznosi 115 % nacionalnog prosjeka (53);

| (b) | 2. kriterij.: statističke regije na 3. razini s manje od 100 000 stanovnika koje imaju:






  — | BDP po glavi stanovnika ispod ili jednak prosjeku EU-27, ili |
| --- | --- | --- |

(b)

2. kriterij.: statističke regije na 3. razini s manje od 100 000 stanovnika koje imaju:

—

BDP po glavi stanovnika ispod ili jednak prosjeku EU-27, ili

| — | stopu nezaposlenosti koja je iznad ili jednaka 115 % nacionalnog prosjeka; |
| --- | --- |

—

stopu nezaposlenosti koja je iznad ili jednaka 115 % nacionalnog prosjeka;

| (c) | 3. kriterij: otoci ili susjedna područja obilježena sličnom zemljopisnom izolacijom (na primjer, otoci ili planinska područja) koja imaju:






  — | BDP po glavi stanovnika ispod ili jednak prosjeku EU-27 (54), ili |
| --- | --- | --- |

(c)

3. kriterij: otoci ili susjedna područja obilježena sličnom zemljopisnom izolacijom (na primjer, otoci ili planinska područja) koja imaju:

—

BDP po glavi stanovnika ispod ili jednak prosjeku EU-27 (54), ili

| — | stopu nezaposlenosti koja je iznad ili iznosi 115 % nacionalnog prosjeka (55), ili |
| --- | --- |

—

stopu nezaposlenosti koja je iznad ili iznosi 115 % nacionalnog prosjeka (55), ili

| — | manje od 5 000 stanovnika; |
| --- | --- |

—

manje od 5 000 stanovnika;

| (d) | 4. kriterij: Statističke regije 3. razine ili dijelova 3. razine koji čine susjedna područja, koji se nalaze pored „a” područja ili dijele kopnenu granicu sa zemljom izvan EGP-a ili Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA); |
| --- | --- |

(d)

4. kriterij: Statističke regije 3. razine ili dijelova 3. razine koji čine susjedna područja, koji se nalaze pored „a” područja ili dijele kopnenu granicu sa zemljom izvan EGP-a ili Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA);

| (e) | 5. kriterij: susjedna područja od barem 50 000 stanovnika (56) koja prolaze kroz velike strukturne promjene ili su u teškom relativnom opadanju, pod uvjetom da se takve regije ne nalaze u Statističkim regijama 3. razine ili susjednim područjima koja ispunjavaju uvjete da budu označena unaprijed definiranim područjima ili u skladu s kriterijima 1. do 4. (57). |
| --- | --- |

(e)

5. kriterij: susjedna područja od barem 50 000 stanovnika (56) koja prolaze kroz velike strukturne promjene ili su u teškom relativnom opadanju, pod uvjetom da se takve regije ne nalaze u Statističkim regijama 3. razine ili susjednim područjima koja ispunjavaju uvjete da budu označena unaprijed definiranim područjima ili u skladu s kriterijima 1. do 4. (57).

| (152) | Za potrebe primjene kriterija iz stavka 151., pojam susjednih područja odnosi se na cijelu drugu lokalnu administrativnu jedinicu (LAU 2) (58) područja ili skupinu cijelih područja LAU 2 (59). Skupina od LAU 2 područja smatra se susjednim područjem ako svako od tih područja u skupini dijeli administrativnu granicu s još jednim područjem u skupini (60). |
| --- | --- |

(152)

Za potrebe primjene kriterija iz stavka 151., pojam susjednih područja odnosi se na cijelu drugu lokalnu administrativnu jedinicu (LAU 2) (58) područja ili skupinu cijelih područja LAU 2 (59). Skupina od LAU 2 područja smatra se susjednim područjem ako svako od tih područja u skupini dijeli administrativnu granicu s još jednim područjem u skupini (60).

| (153) | Usklađenost s pokrivenošću stanovništva koja je dopuštena za svaku državu EFTA-e utvrđuje se na temelju najnovijih podataka o ukupnom broju stanovnika u predmetnim regijama, koje je objavio nacionalni ured za statistiku. |
| --- | --- |

(153)

Usklađenost s pokrivenošću stanovništva koja je dopuštena za svaku državu EFTA-e utvrđuje se na temelju najnovijih podataka o ukupnom broju stanovnika u predmetnim regijama, koje je objavio nacionalni ured za statistiku.

5.4   MAKSIMALAN INTENZITET POTPORA PRIMJENJIV NA REGIONALNE POTPORE ZA ULAGANJA

| (154) | Intenzitet potpora u „c” područjima ne smije premašiti:






  (a) | 15 % bruto ekvivalenta potpora u rijetko naseljenim područjima i u područjima (Statističke regije 3. razine ili dijelovi takvih regija) koja dijele kopnenu granicu sa zemljom izvan EFP-a ili EFTA-e; |
| --- | --- | --- |

(154)

Intenzitet potpora u „c” područjima ne smije premašiti:

(a)

15 % bruto ekvivalenta potpora u rijetko naseljenim područjima i u područjima (Statističke regije 3. razine ili dijelovi takvih regija) koja dijele kopnenu granicu sa zemljom izvan EFP-a ili EFTA-e;

| (b) | 10 % bruto ekvivalenta potpora u „c” područjima koja nisu unaprijed definirana. |
| --- | --- |

(b)

10 % bruto ekvivalenta potpora u „c” područjima koja nisu unaprijed definirana.

5.4.1   Povećani intenziteti potpora za MSP-ove

| (155) | Maksimalni intenziteti potpora iz stavka 154. mogu se povećati za do 20 postotnih bodova za mala poduzeća ili za do 10 postotnih bodova za srednja poduzeća (61). |
| --- | --- |

(155)

Maksimalni intenziteti potpora iz stavka 154. mogu se povećati za do 20 postotnih bodova za mala poduzeća ili za do 10 postotnih bodova za srednja poduzeća (61).

5.5   PRIJAVA I IZJAVA O SUKLADNOSTI

| (156) | Nakon donošenja ovih Smjernica, svaka država EFTA-e mora prijaviti Tijelu jedinstvenu kartu regionalnih potpora primjenjivu od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. Takva prijava mora sadržavati informacije iz obrasca u Prilogu III. |
| --- | --- |

(156)

Nakon donošenja ovih Smjernica, svaka država EFTA-e mora prijaviti Tijelu jedinstvenu kartu regionalnih potpora primjenjivu od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. Takva prijava mora sadržavati informacije iz obrasca u Prilogu III.

| (157) | Tijelo na temelju ovih Smjernica preispituje svaku prijavljenu kartu regionalnih potpora i donosi odluku o odobrenju karte regionalnih potpora za predmetnu državu članicu EFTA-e. Svaka se karta regionalnih potpora objavljuje u Službenom listu i Dodatku EGP-u i čini sastavni dio tih Smjernica. |
| --- | --- |

(157)

Tijelo na temelju ovih Smjernica preispituje svaku prijavljenu kartu regionalnih potpora i donosi odluku o odobrenju karte regionalnih potpora za predmetnu državu članicu EFTA-e. Svaka se karta regionalnih potpora objavljuje u Službenom listu i Dodatku EGP-u i čini sastavni dio tih Smjernica.

5.6   IZMJENE

5.6.1   Rezerva stanovništva

| (158) | Država EFTA-e može odlučiti na vlastitu inicijativu utvrditi rezervu nacionalne pokrivenosti stanovništva koja se sastoji od razlike između gornje granice pokrivenosti stanovništva za tu državu EFTA-e, koju je odredilo Tijelo (62) i pokrivenosti za „c” područja označena u njezinoj karti regionalnih potpora. |
| --- | --- |

(158)

Država EFTA-e može odlučiti na vlastitu inicijativu utvrditi rezervu nacionalne pokrivenosti stanovništva koja se sastoji od razlike između gornje granice pokrivenosti stanovništva za tu državu EFTA-e, koju je odredilo Tijelo (62) i pokrivenosti za „c” područja označena u njezinoj karti regionalnih potpora.

| (159) | Ako država EFTA-e odluči utvrditi takvu rezervu, ona može, u bilo kojem trenutku, upotrijebiti rezervu da doda nova „c” područja na svoju kartu dok ne bude ostvarena gornja granica nacionalne pokrivenosti. U tu svrhu, država EFTA-e može se pozivati na najnovije socioekonomske podatke Eurostata ili svog nacionalnog reda za statistiku ili drugih priznatih izvora. Stanovništvo u predmetnim „c” područjima treba se izračunavati na osnovu podataka o stanovništvu koji se rabe za izradu izvorne karte. |
| --- | --- |

(159)

Ako država EFTA-e odluči utvrditi takvu rezervu, ona može, u bilo kojem trenutku, upotrijebiti rezervu da doda nova „c” područja na svoju kartu dok ne bude ostvarena gornja granica nacionalne pokrivenosti. U tu svrhu, država EFTA-e može se pozivati na najnovije socioekonomske podatke Eurostata ili svog nacionalnog reda za statistiku ili drugih priznatih izvora. Stanovništvo u predmetnim „c” područjima treba se izračunavati na osnovu podataka o stanovništvu koji se rabe za izradu izvorne karte.

| (160) | Prije donošenja tih izmjena, EFTA-e mora obavijestiti Tijelo svaki puta kada planira koristiti se svojom rezervom stanovništva za dodavanje novih „c” područja. |
| --- | --- |

(160)

Prije donošenja tih izmjena, EFTA-e mora obavijestiti Tijelo svaki puta kada planira koristiti se svojom rezervom stanovništva za dodavanje novih „c” područja.

5.6.2   Preispitivanje na polovini razdoblja primjene

| (161) | Ako je nužno, Tijelo provodi, u isto vrijeme kao i Europska komisija, u lipnju 2016., preispitivanje na polovini razdoblja primjene kako bi utvrdilo moguća područja koja bi mogla postati prihvatljiva za regionalne potpore u skladu s člankom 61. stavkom 1. točkom (a) Sporazuma o EGP-u i razinu intenziteta potpora koji odgovara njihovom BDP-u po glavi stanovnika. |
| --- | --- |

(161)

Ako je nužno, Tijelo provodi, u isto vrijeme kao i Europska komisija, u lipnju 2016., preispitivanje na polovini razdoblja primjene kako bi utvrdilo moguća područja koja bi mogla postati prihvatljiva za regionalne potpore u skladu s člankom 61. stavkom 1. točkom (a) Sporazuma o EGP-u i razinu intenziteta potpora koji odgovara njihovom BDP-u po glavi stanovnika.

6.   PRIMJENJIVOST PRAVILA O REGIONALNIM POTPORAMA

| (162) | Tijelo produžuje valjanost Smjernica o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007. – 2013. (63) i Kriterija za dubinsko ocjenjivanje regionalnih potpora za velike ulagačke (64) do 30. lipnja 2014. |
| --- | --- |

(162)

Tijelo produžuje valjanost Smjernica o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007. – 2013. (63) i Kriterija za dubinsko ocjenjivanje regionalnih potpora za velike ulagačke (64) do 30. lipnja 2014.

| (163) | Karte regionalnih potpora odobrene na temelju Smjernica o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007. – 2013. ističu 31. prosinca 2013. Prijelazno razdoblje od šest mjeseci utvrđeno u članku 44. stavku 3. Uredbe o skupnim izuzećima (OSI) (65)stoga se ne primjenjuje na programe regionalnih potpora provedene u okviru OSI-ja. Kako bi mogle dodjeljivati regionalne potpore nakon 31. prosinca 2013., na temelju postojećih programa u okviru skupnog izuzeća, države EFTA-e pozvane su prijaviti produženje karti o regionalnim potporama na vrijeme kako bi se Tijelu omogućilo da odobri produljenje valjanosti tih karata prije 31. prosinca 2013. Programi odobreni na temelju Smjernica o regionalnim potporama za razdoblje 2007. – 2013. ističu na kraju 2013. kako je navedeno u odgovarajućoj odluci Tijela. Tijelo mora biti pravovremeno obaviješteno o produljenju trajanja tih programa. |
| --- | --- |

(163)

Karte regionalnih potpora odobrene na temelju Smjernica o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007. – 2013. ističu 31. prosinca 2013. Prijelazno razdoblje od šest mjeseci utvrđeno u članku 44. stavku 3. Uredbe o skupnim izuzećima (OSI) (65)stoga se ne primjenjuje na programe regionalnih potpora provedene u okviru OSI-ja. Kako bi mogle dodjeljivati regionalne potpore nakon 31. prosinca 2013., na temelju postojećih programa u okviru skupnog izuzeća, države EFTA-e pozvane su prijaviti produženje karti o regionalnim potporama na vrijeme kako bi se Tijelu omogućilo da odobri produljenje valjanosti tih karata prije 31. prosinca 2013. Programi odobreni na temelju Smjernica o regionalnim potporama za razdoblje 2007. – 2013. ističu na kraju 2013. kako je navedeno u odgovarajućoj odluci Tijela. Tijelo mora biti pravovremeno obaviješteno o produljenju trajanja tih programa.

| (164) | Na ocjenjivanje sukladnosti regionalnih potpora čija se dodjela planira nakon 30. lipnja 2014. tijelo će primijeniti načela iz ovih Smjernica. Nezakonito dodijeljene regionalne potpore ili regionalne potpore namijenjene za dodjelu nakon 31. prosinca 2013. i prije 1. srpnja 2014. ocjenjivat će se u skladu sa Smjernicama o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007. – 2013. |
| --- | --- |

(164)

Na ocjenjivanje sukladnosti regionalnih potpora čija se dodjela planira nakon 30. lipnja 2014. tijelo će primijeniti načela iz ovih Smjernica. Nezakonito dodijeljene regionalne potpore ili regionalne potpore namijenjene za dodjelu nakon 31. prosinca 2013. i prije 1. srpnja 2014. ocjenjivat će se u skladu sa Smjernicama o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007. – 2013.

| (165) | Budući da moraju biti usklađene s kartom regionalnih potpora, prijave programa regionalnih potpora ili potpora koje se namjeravaju odobriti nakon 30. lipnja 2014. ne mogu se u načelu smatrati potpunima sve dok se Tijelo ne donese odluku kojom odobrava kartu regionalnih potpora za određenu državu EFTA-e sukladno postupovnim odredbama opisanim u pododjeljku5.5. Prema tome, Tijelo u pravilu neće ispitivati prijave programa regionalnih potpora čija se primjena planira nakon 30. lipnja 2014. ili jednokratnih potpora koje se namjeravaju odobriti nakon tog datuma, dok ne donese odluku kojom se odobrava karta regionalnih potpora za predmetnu državu EFTA-e. |
| --- | --- |

(165)

Budući da moraju biti usklađene s kartom regionalnih potpora, prijave programa regionalnih potpora ili potpora koje se namjeravaju odobriti nakon 30. lipnja 2014. ne mogu se u načelu smatrati potpunima sve dok se Tijelo ne donese odluku kojom odobrava kartu regionalnih potpora za određenu državu EFTA-e sukladno postupovnim odredbama opisanim u pododjeljku5.5. Prema tome, Tijelo u pravilu neće ispitivati prijave programa regionalnih potpora čija se primjena planira nakon 30. lipnja 2014. ili jednokratnih potpora koje se namjeravaju odobriti nakon tog datuma, dok ne donese odluku kojom se odobrava karta regionalnih potpora za predmetnu državu EFTA-e.

| (166) | Komisija smatra da će provedba ovih Smjernica za posljedicu imati značajne promjene pravila koja se primjenjuju na regionalne potpore u EGP-u. Nadalje, u svjetlu promijenjenih gospodarskih i socijalnih uvjeta koji prevladavaju u EGP-u, čini se potrebnim ponovno ispitati zadržavaju li svi programi regionalnih potpora svoju opravdanost i učinkovitost, uključujući tu i programe potpora za ulaganja i programe operativnih potpora. |
| --- | --- |

(166)

Komisija smatra da će provedba ovih Smjernica za posljedicu imati značajne promjene pravila koja se primjenjuju na regionalne potpore u EGP-u. Nadalje, u svjetlu promijenjenih gospodarskih i socijalnih uvjeta koji prevladavaju u EGP-u, čini se potrebnim ponovno ispitati zadržavaju li svi programi regionalnih potpora svoju opravdanost i učinkovitost, uključujući tu i programe potpora za ulaganja i programe operativnih potpora.

| (167) | Zbog toga Tijelo predlaže sljedeće prikladne mjere državama EFTA-e u skladu s člankom 1. stavkom 1. u dijelu I. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i Sudu:






  (a) | države EFTA-e moraju ograničiti primjenu svih postojećih programa regionalnih potpora koji nisu obuhvaćeni uredbom o skupnom izuzeću i svih karata regionalnih potpora čija se dodjela planira za 30. lipnja 2014. ili nakon tog datuma; |
| --- | --- | --- |

(167)

Zbog toga Tijelo predlaže sljedeće prikladne mjere državama EFTA-e u skladu s člankom 1. stavkom 1. u dijelu I. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i Sudu:

(a)

države EFTA-e moraju ograničiti primjenu svih postojećih programa regionalnih potpora koji nisu obuhvaćeni uredbom o skupnom izuzeću i svih karata regionalnih potpora čija se dodjela planira za 30. lipnja 2014. ili nakon tog datuma;

| (b) | države EFTA-e moraju izmijeniti druge postojeće programe horizontalnih potpora kojima se osigurava poseban tretman za projekte u potpomognutim područjima kako bi osigurale da su potpore koja će se dodijeliti nakon 30. lipnja 2014. u skladu s kartom regionalnih potpora koja se primjenjuje na dan kad su dodijeljene potpore; |
| --- | --- |

(b)

države EFTA-e moraju izmijeniti druge postojeće programe horizontalnih potpora kojima se osigurava poseban tretman za projekte u potpomognutim područjima kako bi osigurale da su potpore koja će se dodijeliti nakon 30. lipnja 2014. u skladu s kartom regionalnih potpora koja se primjenjuje na dan kad su dodijeljene potpore;

| (c) | države EFTA-e morale bi potvrditi da prihvaćaju navedene prijedloge do 31. prosinca 2013. |
| --- | --- |

(c)

države EFTA-e morale bi potvrditi da prihvaćaju navedene prijedloge do 31. prosinca 2013.

7.   IZVJEŠĆIVANJE I PRAĆENJE

| (168) | U skladu s člankom 21. Dijelom II. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu, u vezi s člancima 5. i 6. Odluke 195/04/COL EFTA, države moraju Tijelu dostavljati godišnja izvješća. |
| --- | --- |

(168)

U skladu s člankom 21. Dijelom II. Protokola 3. uz Sporazum o nadzoru i sudu, u vezi s člancima 5. i 6. Odluke 195/04/COL EFTA, države moraju Tijelu dostavljati godišnja izvješća.

| (169) | Države EFTA-e dostavljaju Tijelu informacije o svim individualnim potporama koje prelaze 3 milijuna EUR dodijeljenih u okviru programa, u obliku utvrđenom u Prilogu IV u roku od 20 radnih dana od dana na koji su dodijeljene potpore. |
| --- | --- |

(169)

Države EFTA-e dostavljaju Tijelu informacije o svim individualnim potporama koje prelaze 3 milijuna EUR dodijeljenih u okviru programa, u obliku utvrđenom u Prilogu IV u roku od 20 radnih dana od dana na koji su dodijeljene potpore.

| (170) | Države EFTA-e moraju voditi detaljnu evidenciju o svim mjerama potpora. Takva evidencija mora sadržavati sve podatke potrebne za utvrđivanje jesu li bili ispunjeni svi uvjeti u pogledu prihvatljivih troškova i maksimalnog intenziteta potpora. Navedena evidencija mora se čuvati deset godina od dana dodjele potpora i na zahtjev se mora dostaviti Tijelu. |
| --- | --- |

(170)

Države EFTA-e moraju voditi detaljnu evidenciju o svim mjerama potpora. Takva evidencija mora sadržavati sve podatke potrebne za utvrđivanje jesu li bili ispunjeni svi uvjeti u pogledu prihvatljivih troškova i maksimalnog intenziteta potpora. Navedena evidencija mora se čuvati deset godina od dana dodjele potpora i na zahtjev se mora dostaviti Tijelu.

8.   REVIZIJA

| (171) | Tijelo može odlučiti izmijeniti ove Smjernice u bilo kojem trenutku ako to bude potrebno iz razloga povezanih s politikom tržišnog natjecanja ili kako bi se uzele u obzir druge politike EGP-a i međunarodne obveze ili iz nekog drugog opravdanog razloga. |
| --- | --- |

(171)

Tijelo može odlučiti izmijeniti ove Smjernice u bilo kojem trenutku ako to bude potrebno iz razloga povezanih s politikom tržišnog natjecanja ili kako bi se uzele u obzir druge politike EGP-a i međunarodne obveze ili iz nekog drugog opravdanog razloga.

---

(1)  Područja prihvatljiva za regionalne potpore u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (a) Sporazuma o EGP-u, koja se obično nazivaju „a” područjima, obično su u nepovoljnijem položaju unutar EGP-a u smislu gospodarskog razvoja. Prihvatljiva područja u skladu s člankom 61. stavkom 3. točkom (c) Sporazuma o EGP-u, koja se još nazivaju i „c” područja, također su često u nepovoljnom položaju, ali u manjoj mjeri. Zbog relativno visokog BDP-a po glavi stanovnika u državama EFTA-e, trenutno ni jedna regija nije kvalificirana za izuzeće iz članka 63. stavka 3. točke (a) Sporazuma o EGP-u.

(2)  Ove Smjernice odgovaraju Komunikaciji Komisije – Smjernice o regionalnim državnim potporama za razdoblje 2014. – 2020. („Smjernice Komisije”), koje su donesene 28. lipnja 2013. (SL C 209, 23.7.2013., str. 1.).

(3)  Povećanja regionalnih gornjih granica iznosa navedenih potpora stoga se ne smatraju regionalnim potporama.

(4)  Svaka država EFTA-e može pronaći ta područja na karti regionalnih potpora na temelju uvjeta iz Odjeljka 5.

(5)  U tom smislu vidjeti predmet 730/79 Philip Morris [1980] ECR 2671, stavak 17. i predmet C-169/95 Španjolska protiv Komisij e [1997] ECR I-148, stavak 20.

(6)  U tom smislu vidjeti predmet T-380/94 AIUFFASS i AKT protiv Komisije [1996] ECR II-2169, stavak 54.

(7)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o modernizaciji državnih potpora u EU-u (SAM), COM(2012) 0209 završna verzija.

(8)  U skladu s definicijom iz Priloga II.

(9)  U skladu s definicijom iz Priloga II. (a).

(10)  Nakon isteka Smjernica Tijela o državnim potporama u brodogradnji 31. prosinca 2013. (SL L 31, 31.1.2013., str. 77. i Dodatak EGP-u br. 7, 31.1.2013., str. 1.), regionalne potpore brodogradnji također su obuhvaćene ovim Smjernicama. Sve smjernice Tijela dostupne su na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(11)  Promet znači prijevoz putnika zrakopolovima, pomorski promet, cestovni, željeznički promet i promet unutarnjim plovnim putovima ili na usluge teretnog prijevoza za najam ili nagradu.

(12)  Vidjeti Smjernice Tijela za potpore u sektoru zrakoplovstva (SL L 124, 23.5.1996., str. 41. – 52.) u kojima se upućuje na Smjernice Zajednice o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o EZ-u i članka 61. Sporazuma o EGP-u na državne potpore u sektoru zrakoplovstva (SL C 350, 10.12.1994., str. 5.) i Smjernice Tijela za financiranju zračnih luka i potpore za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka (SL L 62, 6.3.2008., str. 30.i Dodatak EGP-u br. 12, 6.3.2008., str. 3.) kako su izmijenjene ili zamijenjene.

(13)  Tijelo će ocijeniti sukladnost državnih potpora sektoru energije na temelju budućih smjernica za potpore u sektoru energije i okoliša, kojima se izmjenjuju postojeće Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša, pri čemu će se uzeti u obzir posebni nedostaci područja kojima se dodjeljuju potpore.

(14)  Smjernice o primjeni pravila državnih potpora u vezi s brzim uvođenjem širokopojasnih mreža, još nisu objavljene. Sve smjernice Tijela dostupne su na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(15)  Kako je definirano u Uredbi Vijeća (EZ) br. 723/2009 od 25. lipnja 2009. o pravnom okviru Zajednice za Konzorcij europskih istraživačkih infrastruktura (ERIC), SL L 206, 8.8.2009., str. 1. koja se primjenjuje u EGP-u na temelju Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u, u skladu sa Smjernicama Tijela o potporama za istraživanje i razvoj i inovacije (SL L 305, 19.11.2009., str. 1 i Dodatak EGP-u. 60, 19.11.2009., str. 1.).

(16)  Vidjeti stavak 20. točku i.

(17)  NACE je kratica izvedena iz francuskog naziva „Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes” (Statistička klasifikacija ekonomskih djelatnosti u Europskim zajednicama) koja se rabi za označavanje različitih statističkih klasifikacija ekonomskih djelatnosti u EU-u.

(18)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

(19)  SL L 107, 28.4.2005., str. 28., kako su produžene u SL L 48, 25.2.2010., str. 27. i Odlukom Tijela 438/12/COL od 28. studenoga 2012. o 83. izmjeni postupovnih i materijalnih pravila u području državnih potpora (SL L 190, 11.7.2013., str. 91. i Dodatak EGP-u br. 40, 11.7.2013., str. 15.). Kako je objašnjeno u stavku 19. tih Smjernica, budući da je u opasnosti sam njegov opstanak, poduzeće u teškoćama ne može se smatrati odgovarajućim sredstvom za promoviranje drugih ciljeva javne politike sve dok nije osigurana njegova održivost.

(20)  U tom smislu vidjeti spojene predmete T-244/93 i T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH protiv Komisije [1995] ECR II-02265.

(21)  U ovim Smjernicama se pojam „statistička regija” koristi umjesto kratice „NUTS” u Smjernicama Komisije. NUTS je kratica izvedena iz naziva „Nomenklatura teritorijalnih jedinica za statistiku” prema Uredbi (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 154, 21.6.2003., str. 1). Ta je Uredba ugrađena u Sporazum o EGP-u. Međutim, radi postizanja zajedničkih definicija u okviru sve veće potražnje za statističkim informacijama na regionalnoj razini, Statistički ured Europske unije, Eurostat,i nacionalni zavodi država kandidatkinja i EFTA-e dogovorili su se o uspostavi statističkih regija sličnih klasifikaciji NUTS.

(22)  Dostupno na http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(23)  Vidjeti stavak 20. točku (n).

(24)  Vidjeti, na primjer, predmet C-156/98 Njemačka protiv Komisije [2000] ECR I-6857, stavak 78. i predmet C-333/07 Régie Networks protiv Rhone Alpes Bourgogne [2008] ECR I-10807, stavci 94. – 116.

(25)  Vidjeti predmet C-225/91 Matra protiv Komisije, [1993] ECR I-3203, stavak 42.

(26)  Vidjeti Prilog V. ovim Smjernicama.

(27)  Obvezom zadržavanja ulaganja u predmetnom području barem 5 godina (3 godine za MSP-ove) ne smije se sprječavati zamjena pogona ili opreme koji su postali zastarjeli ili pokvareni u tom razdoblju, pod uvjetom da se zadržava gospodarska djelatnost u predmetnom području tijekom minimalnoga razdoblja. Međutim, regionalne potpore ne smiju se dodjeljivati za zamjenu tog pogona ili opreme.

(28)  Ovo nije slučaj kod subvencioniranih kredita, zajmova za povećanje temeljnog kapitala ili sudjelovanja u kapitalu od strane države koji ne udovoljavaju načelu ulaganja po uvjetima tržišnog gospodarstva, državnih jamstava koja sadrže elemente potpora, kao i kod državnih potpora koje se dodjeljuju u okviru primjene pravila za potpore male vrijednosti (de minimis).

(29)  Na jednokratne potpore primjenjuju se isti zahtjevi kao na pojedinačne potpore koje se dodjeljuju na temelju programa, osim ako je navedeno drugačije.

(30)  Međutim, ako su budući troškovi i prihodi nesigurni i postoji asimetrija informacija, javno tijelo možda će željeti donijeti modele naknada koji nisu u potpunosti ex ante, već mješavina ex ante i ex post mjera (primjerice, uporaba beneficija kako bi se omogućilo dijeljenje neočekivane dobiti).

(31)  Takvim se ulaganjima mogu stvoriti uvjeti koji omogućuju daljnja ulaganja koja su izvediva bez dodatne potpore.

(32)  Vidjeti Prilog III.

(33)  Jednokratne potpore isto moraju biti u skladu sa zahtjevima iz stavaka 60. do 64. ovih Smjernica, uz zahtjeve odjeljka. 3.5.2.

(34)  Suprotni scenariji opisani su u stavku 57.

(35)  Neto sadašnja vrijednost projekta razlika je između pozitivnih i negativnih novčanih tokova za vrijeme trajanja ulaganja, umanjenih na njihovu trenutnu vrijednost (primjenom troška kapitala).

(36)  Unutarnja stopa povrata ne temelji se na računovodstvenoj zaradi u danoj godini već se uzimaju u obzir budući novčani tokovi koje ulagač očekuje da će primiti za vrijeme trajanja ulaganja. Definira se kao diskontirana stopa za koju NPV novčanih tokova iznosi nula.

(37)  Vidjeti pododjeljak 5.4. o maksimalnom intenzitetu potpora.

(38)  Smanjeni intenziteti potpora rezultat su mehanizma definiranog u stavku 20. točki (c).

(39)  Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja”. Prijedlog Komisije COM(2011) 611 Uredba ERDF/ETC.

(40)  Definirano u stavku 20. točkama (h) i (i).

(41)  Te prepreke ulasku uključuju zakonske prepreke (posebno prava intelektualnog vlasništva), ekonomije razmjera i opsega, prepreke pristupu mrežama i infrastrukturi. Ako se potpore odnose na tržište na kojem je korisnik potpora bivši monopolist, moguće prepreke ulasku mogle bi pogoršati potencijalu značajnu tržišnu snagu korisnika potpora i moguće negativne učinke tržišne snage.

(42)  Ako na tržištu postoje jaki kupci, manje je vjerojatno da će korisnik potpora s tržišnom snagom moći povećati cijene naspram jakih kupaca..

(43)  Te informacije treba redovito ažurirati (npr. svakih šest mjeseci) i one moraju biti dostupne u nevlasničkom formatu.

(44)  Takvu zajedničku metodologiju može predvidjeti Tijelo.

(45)  SL L 54, 28.2.2008., str. 1. i Dodatak EGP-a br. 11, 28.2.2008., str. 1.

(46)  To znači da ni jedna regija unutar država EFTA-e ne ispunjava uvjet od 75 % po glavi stanovnika u skladu sa stavkom 144.

(47)  Na temelju podataka Eurostata za 2010.

(48)  Predmet 248/84 Njemačka protiv Komisije [1987] ECR 4036, stavak 19.; predmet C-169/95 Španjolska protiv Komisije [1997] ECR I-148, stavak 15.; i predmet C-310/99 Italija protiv Komisije [2002] ECR I-2289, stavak 77.

(49)  U ovom i svim sljedećim pozivima na BDP po stanovniku u ovim Smjernicama, BDP je mjeren paritetima kupovne moći.

(50)  U slučaju promjene situacije, Tijelo donosi nove smjernice kako bi uzelo u obzir te izmjene.

(51)  Predmet 248/84, Njemačka protiv Komisije [1987], ECR 4036, stavak 19.

(52)  Ovaj će se prag broja stanovnika smanjiti na 50 000 stanovnika za države EFTA-e koje imaju „c” pokrivenost koja nije unaprijed definirana od manje od 1 milijun stanovnika ili do 10 000 stanovnika u državama EFTA-e koje imaju manje od 1 milijun stanovnika.

(53)  U slučaju nezaposlenosti, izračuni bi se morali temeljiti na regionalnim podacima koje je objavio nacionalni ured za statistiku na temelju prosjeka zadnje tri godine za koje su dostupni takvi podaci (u trenutku prijave karte regionalnih potpora). Osim ako je u ovim Smjernicama navedeno drugačije, stopa nezaposlenosti u odnosu na nacionalni prosjek izračunava se na ovoj osnovi.

(54)  Kako bi utvrdila imaju li takvi otoci ili susjedna područja BDP po glavi stanovnika jednak ili ispod prosjeka EU-27, država EFTA-e može se koristiti podacima nacionalnog ureda za statistiku ili drugih priznatih izvora.

(55)  Kako bi utvrdila imaju li takvi otoci ili susjedna područja stopu nezaposlenosti iznad ili jednaku 115 % nacionalnog prosjeka, država EFTA-e može se koristiti podacima nacionalnog ureda za statistiku ili drugih priznatih izvora.

(56)  Ovaj će se prag broja stanovnika smanjiti na 25 000 stanovnika za države EFTA-e koje imaju „c” pokrivenost koja nije unaprijed definirana od manje od 1 milijun stanovnika, na 10 000 stanovnika za države EFTA-e koje imaju manje od 1 milijun stanovnika, ili na 5 000 stanovnika za otoke ili susjedna područja obilježena sličnom zemljopisnom izolacijom.

(57)  Za potrebe primjene 5. kriterija, država EFTA-e mora dokazati da su ispunjeni primjenjivi uvjeti usporedbom predmetnih područja sa situacijom u drugim područjima u istoj državi EFTA-e ili drugim državama EFTA-e na temelju socioekonomskih pokazatelja o poslovnoj statistici, tržištima rada, računima kućanstva, obrazovanju i drugih sličnih pokazatelja. U tu svrhu, država EFTA-e može se pozivati na podatke svog nacionalnog reda za statistiku ili drugih priznatih izvora.

(58)  Država EFTA-e može se pozivati na područja LAU 1 umjesto LAU 2 ako ta područja LAU 1 imaju manji broj stanovnika nego područje LAU 2 čiji su sastavni dio.

(59)  Država EFTA-e može svejedno odrediti dijelove područja LAU 2 (ili područja LAU 1), pod uvjetom da broj stanovnika predmetnog područja LAU prelazi minimalan broj stanovnika potreban za susjedna područja iz 1. ili 5. kriterija (uključujući manji prag stanovništva za te kriterije) i da stanovništvo dijelova tog LAU područja iznosi barem 50 % minimalnoga broja stanovnika potrebnog u skladu s primjenjivim kriterijem.

(60)  U slučaju otoka, administrativne granice uključuju pomorske granice s drugim administrativnim jedinicama predmetne države EFTA-e.

(61)  Povećani intenziteti potpora za MSP-ove ne primjenjuju se na potpore dodijeljene za velike ulagačke projekte.

(62)  Vidjeti stavak 142.

(63)  SL L 54, 28.2.2008., str. 1. i Dodatak EGP-a br. 11, 28.2.2008., str. 1. Dostupno na http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/te_documents_en.htm

(64)  SL L 206, 2.8.2012., str. 13. i Dodatak EGP-a br. 42, 2.8.2012., str. 1. Dostupno na http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/te_documents_en.htm

(65)  Uredba Komisije (EZ) br. 800/2008 od 6. kolovoza 2008. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora sukladnima sa zajedničkim tržištem u primjeni članaka 87. i 88. Ugovora (Uredba o općem skupnom izuzeću), SL L 214, 9.8.2008., str. 3., umetnuta u Prilog XV. Sporazumu o EGP-u, odlukom br. 120/2008 (SL L 339, 18.12.2008., str. 111. i Dodatak EGP-u br. 79, 18.12.2008., str. 20.), koja je stupila na snagu 8. studenoga 2008.

---

PRILOG I.

OBRAZAC ZA DOSTAVLJANJE INFORMACIJA O KARTAMA REGIONALNIH POTPORA

| (1) | Države EFTA-e moraju dostaviti informacije za svaku od sljedećih kategorija područja predloženih za označavanje, ako je primjenjivo:






  — | rijetko naseljena područja, |
| --- | --- | --- |

(1)

Države EFTA-e moraju dostaviti informacije za svaku od sljedećih kategorija područja predloženih za označavanje, ako je primjenjivo:

—

rijetko naseljena područja,

| — | „c” područja koja nisu unaprijed definirana, a označena su na temelju 1. Kriterija, |
| --- | --- |

—

„c” područja koja nisu unaprijed definirana, a označena su na temelju 1. Kriterija,

| — | „c” područja koja nisu unaprijed definirana, a označena su na temelju 2. Kriterija, |
| --- | --- |

—

„c” područja koja nisu unaprijed definirana, a označena su na temelju 2. Kriterija,

| — | „c” područja koja nisu unaprijed definirana, a označena su na temelju 3. Kriterija, |
| --- | --- |

—

„c” područja koja nisu unaprijed definirana, a označena su na temelju 3. Kriterija,

| — | „c” područja koja nisu unaprijed definirana, a označena su na temelju 4. Kriterija, |
| --- | --- |

—

„c” područja koja nisu unaprijed definirana, a označena su na temelju 4. Kriterija,

| — | „c” područja koja nisu unaprijed definirana, a označena su na temelju 5. Kriterija. |
| --- | --- |

—

„c” područja koja nisu unaprijed definirana, a označena su na temelju 5. Kriterija.

| (2) | Za svaku kategoriju, predmetna država EFTA-e mora dostaviti sljedeće informacije za svako predloženo područje:






  — | identifikaciju područja (pomoću koda Statističkih regija 2. razine ili 3. razine za to područje, LAU 2 ili LAU 1 koda područja koje čine susjedno područje ili drugih službenih naziva za predmetne administrativne jedinice), |
| --- | --- | --- |

(2)

Za svaku kategoriju, predmetna država EFTA-e mora dostaviti sljedeće informacije za svako predloženo područje:

—

identifikaciju područja (pomoću koda Statističkih regija 2. razine ili 3. razine za to područje, LAU 2 ili LAU 1 koda područja koje čine susjedno područje ili drugih službenih naziva za predmetne administrativne jedinice),

| — | predloženi intenzitet potpora u području za razdoblje 2014. – 2020. (uz navođenje povećanja intenziteta potpora u skladu sa stavkom 155., ako je primjenjivo), |
| --- | --- |

—

predloženi intenzitet potpora u području za razdoblje 2014. – 2020. (uz navođenje povećanja intenziteta potpora u skladu sa stavkom 155., ako je primjenjivo),

| — | ukupan broj stanovnika u tom području, kako je navedeno u stavku 153. |
| --- | --- |

—

ukupan broj stanovnika u tom području, kako je navedeno u stavku 153.

| (3) | U slučaju rijetko naseljenih područja i područja koja nisu unaprijed definirana na temelju kriterija 1. – 5., država EFTA-e mora dostaviti odgovarajući dokaz da je ispunjen svaki od primjenjivih uvjeta iz stavaka 149. i 151. do 153. |
| --- | --- |

(3)

U slučaju rijetko naseljenih područja i područja koja nisu unaprijed definirana na temelju kriterija 1. – 5., država EFTA-e mora dostaviti odgovarajući dokaz da je ispunjen svaki od primjenjivih uvjeta iz stavaka 149. i 151. do 153.

---

PRILOG II.

DEFINICIJA SEKTORA ČELIKA

Za potrebe ovih smjernica, „sektor čelika” znači sve djelatnosti povezane s proizvodnjom jednog ili više sljedećih proizvoda:

| (a) | sirovo željezo i željezne legure; sirovo željezo za proizvodnju čelika, sirovo željezo za ljevaonice i drugo sirovo željezo, zrcalno željezo i visokougljični feromangan, isključujući druge željezne legure; |
| --- | --- |

(a)

sirovo željezo i željezne legure; sirovo željezo za proizvodnju čelika, sirovo željezo za ljevaonice i drugo sirovo željezo, zrcalno željezo i visokougljični feromangan, isključujući druge željezne legure;

| (b) | sirovi i poluzavršeni proizvodi od željeza, običnog čelika ili specijalnog čelika: tekući čelik izliven ili neizliven u ingote, uključujući ingote za kovanje poluzavršenih proizvoda: blumovi, gredite i ploče; limene šipke i šipke od bijelog lima; široki toplo valjani kolutovi, osim proizvodnje tekućeg čelika za lijevanje iz malih i srednjih ljevaonica; |
| --- | --- |

(b)

sirovi i poluzavršeni proizvodi od željeza, običnog čelika ili specijalnog čelika: tekući čelik izliven ili neizliven u ingote, uključujući ingote za kovanje poluzavršenih proizvoda: blumovi, gredite i ploče; limene šipke i šipke od bijelog lima; široki toplo valjani kolutovi, osim proizvodnje tekućeg čelika za lijevanje iz malih i srednjih ljevaonica;

| (c) | toplo valjani konačni proizvodi od željeza, običnog čelika ili specijalnih čelika; tračnice, pragovi, vezice, podložne ploče, grede, teški profili od 80 mm i više, žmurje, šipke i profili manji od 80 mm i ploče manje od 150 mm, žičane šipke, okrugli i kvadratni dijelovi za cijevi, vruće valjani obruči i trake (uključujući trake za cijevi), vruće valjani lim (presvučeni i nepresvučeni), ploče i lim debljine 3 mm i više, univerzalne ploče debljine 150 mm i više, osim žica i proizvoda iz žice, svijetlih šipki i željeznih odljeva; |
| --- | --- |

(c)

toplo valjani konačni proizvodi od željeza, običnog čelika ili specijalnih čelika; tračnice, pragovi, vezice, podložne ploče, grede, teški profili od 80 mm i više, žmurje, šipke i profili manji od 80 mm i ploče manje od 150 mm, žičane šipke, okrugli i kvadratni dijelovi za cijevi, vruće valjani obruči i trake (uključujući trake za cijevi), vruće valjani lim (presvučeni i nepresvučeni), ploče i lim debljine 3 mm i više, univerzalne ploče debljine 150 mm i više, osim žica i proizvoda iz žice, svijetlih šipki i željeznih odljeva;

| (d) | hladno valjani konačni proizvodi: kositreni lim, mat lim, crni lim, pocinčani lim, drugi presvučeni limovi, hladno valjani limovi, električni limovi i trake namijenjeni proizvodnji bijelog lima, hladno valjani limovi u kolutovima i trakama; |
| --- | --- |

(d)

hladno valjani konačni proizvodi: kositreni lim, mat lim, crni lim, pocinčani lim, drugi presvučeni limovi, hladno valjani limovi, električni limovi i trake namijenjeni proizvodnji bijelog lima, hladno valjani limovi u kolutovima i trakama;

| (e) | cijevi: sve bešavne čelične cijevi, varene čelične cijevi promjera preko 406,4 mm. |
| --- | --- |

(e)

cijevi: sve bešavne čelične cijevi, varene čelične cijevi promjera preko 406,4 mm.

---

PRILOG II.a

DEFINICIJA SEKTORA UMJETNIH VLAKANA

Za potrebe ovih Smjernica, „sektor umjetnih vlakana” znači:

| (a) | izvlačenje/teksturizacija svih generičkih vrsta vlakana i pređe na osnovi poliestera, poliamida, akrilika ili polipropilena, bez obzira na krajnju uporabu, odnosno; |
| --- | --- |

(a)

izvlačenje/teksturizacija svih generičkih vrsta vlakana i pređe na osnovi poliestera, poliamida, akrilika ili polipropilena, bez obzira na krajnju uporabu, odnosno;

| (b) | polimerizacija (uključujući polikondenzaciju), tamo gdje se u smislu korištenih strojeva odvija zajedno s izvlačenjem; odnosno |
| --- | --- |

(b)

polimerizacija (uključujući polikondenzaciju), tamo gdje se u smislu korištenih strojeva odvija zajedno s izvlačenjem; odnosno

| (c) | svaki pomoćni postupak povezan s istovremenom ugradnjom funkcije izvlačenja odnosno teksturizacije koju provodi budući korisnik ili drugi poduzetnik iz grupe kojoj pripada, a koji je u toj konkretnoj poslovnoj djelatnosti u smislu upotrijebljenih strojeva obično uklopljen u takvu funkciju. |
| --- | --- |

(c)

svaki pomoćni postupak povezan s istovremenom ugradnjom funkcije izvlačenja odnosno teksturizacije koju provodi budući korisnik ili drugi poduzetnik iz grupe kojoj pripada, a koji je u toj konkretnoj poslovnoj djelatnosti u smislu upotrijebljenih strojeva obično uklopljen u takvu funkciju.

---

PRILOG III.

OBRAZAC ZAHTJEVA ZA REGIONALNE POTPORE ZA ULAGANJA

| 1. | Informacije o korisniku potpora:






  — | ime/naziv, registrirana adresa glavnog sjedišta, glavni sektor djelatnosti (kôd NACE), |
| --- | --- | --- |

1.

Informacije o korisniku potpora:

—

ime/naziv, registrirana adresa glavnog sjedišta, glavni sektor djelatnosti (kôd NACE),

| — | izjava da poduzeće nije u problemima u skladu s definicijom iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju, |
| --- | --- |

—

izjava da poduzeće nije u problemima u skladu s definicijom iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju,

| — | izjava u kojoj su navedene potpore (de minimis i državne potpore) koje su već primljene za druge projekte u posljednje 3 godine u istoj Statističkoj regiji 3. razine u kojoj će se nalaziti novo ulaganje, izjava u kojoj se utvrđuju regionalne potpore koje je isti projekt primio ili će primiti od drugih davatelja potpora, |
| --- | --- |

—

izjava u kojoj su navedene potpore (de minimis i državne potpore) koje su već primljene za druge projekte u posljednje 3 godine u istoj Statističkoj regiji 3. razine u kojoj će se nalaziti novo ulaganje, izjava u kojoj se utvrđuju regionalne potpore koje je isti projekt primio ili će primiti od drugih davatelja potpora,

| — | izjava u kojoj je navedeno je li poduzeće ugasilo istu ili sličnu djelatnost u EGP-u dvije godine prije datuma ovog zahtjeva, |
| --- | --- |

—

izjava u kojoj je navedeno je li poduzeće ugasilo istu ili sličnu djelatnost u EGP-u dvije godine prije datuma ovog zahtjeva,

| — | izjava u kojoj je navedeno ima li poduzeće namjeru u trenutku predavanja zahtjeva za potpore ugasiti tu djelatnost u roku od dvije godine od dovršetka ulaganja koje će se subvencionirati. |
| --- | --- |

—

izjava u kojoj je navedeno ima li poduzeće namjeru u trenutku predavanja zahtjeva za potpore ugasiti tu djelatnost u roku od dvije godine od dovršetka ulaganja koje će se subvencionirati.

| 2. | Informacije o projektu ili djelatnosti koji će primiti potpore:






  — | kratak opis projekta/aktivnosti, |
| --- | --- | --- |

2.

Informacije o projektu ili djelatnosti koji će primiti potpore:

—

kratak opis projekta/aktivnosti,

| — | kratak opis očekivanih pozitivnih učinaka za predmetno područje (npr. broj stvorenih ili očuvanih radnih mjesta, djelatnosti IRI-ja, djelatnosti usavršavanja, stvaranje klastera), |
| --- | --- |

—

kratak opis očekivanih pozitivnih učinaka za predmetno područje (npr. broj stvorenih ili očuvanih radnih mjesta, djelatnosti IRI-ja, djelatnosti usavršavanja, stvaranje klastera),

| — | mjerodavna pravna osnova (nacionalna, Unijina ili obje), |
| --- | --- |

—

mjerodavna pravna osnova (nacionalna, Unijina ili obje),

| — | planirani datum početka i završetka projekta/aktivnosti, |
| --- | --- |

—

planirani datum početka i završetka projekta/aktivnosti,

| — | lokacija odnosno lokacije projekta. |
| --- | --- |

—

lokacija odnosno lokacije projekta.

| 3. | Informacije o financiranju projekta/aktivnosti:






  — | ulaganja i drugi povezani troškovi, analiza troškova i koristi za prijavljene mjere potpore, |
| --- | --- | --- |

3.

Informacije o financiranju projekta/aktivnosti:

—

ulaganja i drugi povezani troškovi, analiza troškova i koristi za prijavljene mjere potpore,

| — | ukupni prihvatljivi troškovi, |
| --- | --- |

—

ukupni prihvatljivi troškovi,

| — | iznos potpore potreban za provedbu projekta/aktivnosti, |
| --- | --- |

—

iznos potpore potreban za provedbu projekta/aktivnosti,

| — | intenzitet potpora. |
| --- | --- |

—

intenzitet potpora.

| 4. | Informacije o potrebi za potporama i njihovom očekivanom učinku:






  — | kratko objašnjenje potrebe za potporama i učinak na odluku o ulaganju ili odluku o lokaciji. U nedostatku potpora navodi se alternativno ulaganje ili lokacija |
| --- | --- | --- |

4.

Informacije o potrebi za potporama i njihovom očekivanom učinku:

—

kratko objašnjenje potrebe za potporama i učinak na odluku o ulaganju ili odluku o lokaciji. U nedostatku potpora navodi se alternativno ulaganje ili lokacija

| — | izjava o nepostojanju neopozivog ugovora između korisnika i izvođača o provedbi projekta. |
| --- | --- |

—

izjava o nepostojanju neopozivog ugovora između korisnika i izvođača o provedbi projekta.

---

PRILOG IV.

OBRAZAC ZA PRENOŠENJE PODATAKA TIJELU U SKLADU SA STAVKOM 169.

Image

---