# Uradni list L 176/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 176 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5714. junij 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 176

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5714. junij 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/341/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 3. septembra 2013 o državni pomoči SA.32554 (09/C) – Pomoč za prestrukturiranje skupini Hypo Group Alpe Adria, ki jo izvaja Avstrija
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5648)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/342/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 16. oktobra 2013 o državni pomoči št. SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005), ki jo je Slovaška republika odobrila družbi Frucona Košice a.s.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 6261)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 98 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo žarometov motornih vozil s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu | 64 |
| | * | Pravilnik št. 113 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo žarometov motornih vozil za simetrični kratki svetlobni pramen ali dolgi svetlobni pramen ali oba, ki so opremljeni z žarilno nitko, svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, ali moduli LED | 128 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

2014/341/EU

*

Sklep Komisije z dne 3. septembra 2013 o državni pomoči SA.32554 (09/C) – Pomoč za prestrukturiranje skupini Hypo Group Alpe Adria, ki jo izvaja Avstrija
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5648)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5648)

1

1

2014/342/EU

*

Sklep Komisije z dne 16. oktobra 2013 o državni pomoči št. SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005), ki jo je Slovaška republika odobrila družbi Frucona Košice a.s.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 6261)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 6261)

1

38

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 98 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo žarometov motornih vozil s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu

64

*

Pravilnik št. 113 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo žarometov motornih vozil za simetrični kratki svetlobni pramen ali dolgi svetlobni pramen ali oba, ki so opremljeni z žarilno nitko, svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, ali moduli LED

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 14.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/1

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 3. septembra 2013

o državni pomoči SA.32554 (09/C)

Pomoč za prestrukturiranje skupini Hypo Group Alpe Adria, ki jo izvaja Avstrija

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5648)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/341/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Skupina Hypo Alpe Adria Group (v nadaljnjem besedilu: HGAA ali banka) je decembra 2008 od Republike Avstrije prejela 900 milijonov EUR za povečanje svojega temeljnega kapitala (Partizipationskapital (2)) v okviru avstrijskega programa pomoči bančnemu sektorju (v nadaljnjem besedilu: program pomoči bančnemu sektorju) (3). |
| --- | --- |

(1)

Skupina Hypo Alpe Adria Group (v nadaljnjem besedilu: HGAA ali banka) je decembra 2008 od Republike Avstrije prejela 900 milijonov EUR za povečanje svojega temeljnega kapitala (Partizipationskapital (2)) v okviru avstrijskega programa pomoči bančnemu sektorju (v nadaljnjem besedilu: program pomoči bančnemu sektorju) (3).

| (2) | Avstrija je 29. aprila 2009 Komisiji predložila načrt za uspešno poslovanje HGAA. |
| --- | --- |

(2)

Avstrija je 29. aprila 2009 Komisiji predložila načrt za uspešno poslovanje HGAA.

| (3) | Komisija je s svojim sklepom z dne 12. maja 2009 v zadevi N 254/2009 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka iz leta 2009) (4) začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 16 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (5) in izrazila pomisleke glede združljivosti pomoči za prestrukturiranje, ki jo je Nemčija decembra 2008 dodelila večinskemu delničarju HGAA BayernLB, z notranjim trgom. V istem sklepu je Komisija podvomila, da je HGAA načeloma zdrava banka. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je s svojim sklepom z dne 12. maja 2009 v zadevi N 254/2009 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka iz leta 2009) (4) začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 16 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (5) in izrazila pomisleke glede združljivosti pomoči za prestrukturiranje, ki jo je Nemčija decembra 2008 dodelila večinskemu delničarju HGAA BayernLB, z notranjim trgom. V istem sklepu je Komisija podvomila, da je HGAA načeloma zdrava banka.

| (4) | HGAA je bila nacionalizirana 23. decembra 2009. V zvezi s tem je Komisija v svojem sklepu z dne 23. decembra 2009 v zadevah C 16/2009 in N 698/2009 (6) (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju iz decembra 2009) začasno odobrila več ukrepov pomoči na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) do predložitve verodostojnega načrta prestrukturiranja HGAA Komisiji. V istem sklepu je Komisija razširila formalni postopek preiskave na dodatne ukrepe pomoči, ki jih je Avstrija dodelila HGAA. |
| --- | --- |

(4)

HGAA je bila nacionalizirana 23. decembra 2009. V zvezi s tem je Komisija v svojem sklepu z dne 23. decembra 2009 v zadevah C 16/2009 in N 698/2009 (6) (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju iz decembra 2009) začasno odobrila več ukrepov pomoči na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) do predložitve verodostojnega načrta prestrukturiranja HGAA Komisiji. V istem sklepu je Komisija razširila formalni postopek preiskave na dodatne ukrepe pomoči, ki jih je Avstrija dodelila HGAA.

| (5) | Komisija je 22. junija 2010 nadalje razširila formalni postopek preiskave, zlasti ker pregledani načrt prestrukturiranja HGAA, ki je bil predložen 16. aprila 2010, ni dokazal, da bo banka lahko ponovno vzpostavila uspešno poslovanje ali zagotovila ustrezno porazdelitev bremena in zadostno stopnjo ublažitve izkrivljanja konkurence. Komisija je poleg tega podaljšala odobritev pomoči, ki jo je v sklepu o reševanju iz decembra 2009 začasno razglasila za združljivo z notranjim trgom, in sicer dokler ne bo končala s pregledom načrta prestrukturiranja HGAA (v nadaljnjem besedilu: sklep o podaljšanju iz leta 2010) (7). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 22. junija 2010 nadalje razširila formalni postopek preiskave, zlasti ker pregledani načrt prestrukturiranja HGAA, ki je bil predložen 16. aprila 2010, ni dokazal, da bo banka lahko ponovno vzpostavila uspešno poslovanje ali zagotovila ustrezno porazdelitev bremena in zadostno stopnjo ublažitve izkrivljanja konkurence. Komisija je poleg tega podaljšala odobritev pomoči, ki jo je v sklepu o reševanju iz decembra 2009 začasno razglasila za združljivo z notranjim trgom, in sicer dokler ne bo končala s pregledom načrta prestrukturiranja HGAA (v nadaljnjem besedilu: sklep o podaljšanju iz leta 2010) (7).

| (6) | Avstrija je 29. decembra 2010 priglasila dodaten ukrep v korist HGAA v obliki jamstva za sredstva v znesku 200 milijonov EUR. Ta ukrep pomoči je bil odobren s Sklepom Komisije z dne 19. julija 2011 v zadevah SA.32172 (2011/NN) in SA.32554 (2009/C) (8) (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju iz julija 2011). |
| --- | --- |

(6)

Avstrija je 29. decembra 2010 priglasila dodaten ukrep v korist HGAA v obliki jamstva za sredstva v znesku 200 milijonov EUR. Ta ukrep pomoči je bil odobren s Sklepom Komisije z dne 19. julija 2011 v zadevah SA.32172 (2011/NN) in SA.32554 (2009/C) (8) (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju iz julija 2011).

| (7) | Komisija je 7. februarja 2011 obvestila Avstrijo in Nemčijo, da bosta zadeva N 698/2009 (9) v zvezi s HGAA in zadeva C 16/2009 v zvezi z BayernLB obravnavani v ločenih postopkih. Pozneje je bil postopek v zvezi s HGAA vpisan pod številko zadeve SA.32554 (2009/C). Ta sklep se nanaša samo na zadevo SA.32554 (2009/C). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 7. februarja 2011 obvestila Avstrijo in Nemčijo, da bosta zadeva N 698/2009 (9) v zvezi s HGAA in zadeva C 16/2009 v zvezi z BayernLB obravnavani v ločenih postopkih. Pozneje je bil postopek v zvezi s HGAA vpisan pod številko zadeve SA.32554 (2009/C). Ta sklep se nanaša samo na zadevo SA.32554 (2009/C).

| (8) | Avstrija je 21. aprila 2011 predložila nov načrt prestrukturiranja HGAA. |
| --- | --- |

(8)

Avstrija je 21. aprila 2011 predložila nov načrt prestrukturiranja HGAA.

| (9) | Avstrija je 3. decembra 2012 priglasila dodaten ukrep pomoči v korist HGAA v obliki kapitalskega vložka, ki ga je Republika Avstrija izvedla prek navadnih delnic, in državnega jamstva za podrejene dolžniške instrumente, ki naj bi jih izdala HGAA. Priglasitev je vsebovala seznam zavez za HGAA. Navedeni ukrepi so bili začasno odobreni s Sklepom Komisije z dne 5. decembra 2012 v zadevi SA.32554 (2009/C) (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju iz decembra 2012). Komisija je ukrepe odobrila zaradi določenih zavez, ki jih je predložila Avstrija. Vendar pa je Avstrija le delno spoštovala navedene zaveze. |
| --- | --- |

(9)

Avstrija je 3. decembra 2012 priglasila dodaten ukrep pomoči v korist HGAA v obliki kapitalskega vložka, ki ga je Republika Avstrija izvedla prek navadnih delnic, in državnega jamstva za podrejene dolžniške instrumente, ki naj bi jih izdala HGAA. Priglasitev je vsebovala seznam zavez za HGAA. Navedeni ukrepi so bili začasno odobreni s Sklepom Komisije z dne 5. decembra 2012 v zadevi SA.32554 (2009/C) (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju iz decembra 2012). Komisija je ukrepe odobrila zaradi določenih zavez, ki jih je predložila Avstrija. Vendar pa je Avstrija le delno spoštovala navedene zaveze.

| (10) | Avstrija je 5. oktobra 2012 vložila tožbo za razglasitev ničnosti Sklepa Komisije z dne 25. julija 2012 v zadevi SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) (ki je bil pozneje razveljavljen in nadomeščen s Sklepom Komisije z dne 5. februarja 2013 (12)) v zvezi z BayernLB (v nadaljnjem besedilu: sklep o BayernLB). |
| --- | --- |

(10)

Avstrija je 5. oktobra 2012 vložila tožbo za razglasitev ničnosti Sklepa Komisije z dne 25. julija 2012 v zadevi SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) (ki je bil pozneje razveljavljen in nadomeščen s Sklepom Komisije z dne 5. februarja 2013 (12)) v zvezi z BayernLB (v nadaljnjem besedilu: sklep o BayernLB).

| (11) | Postopek je podrobno opisan v sklepu o začetku postopka iz leta 2009, sklepu o reševanju iz decembra 2009, sklepu o podaljšanju iz leta 2010, sklepu o reševanju iz julija 2011 in sklepu o reševanju iz decembra 2012. |
| --- | --- |

(11)

Postopek je podrobno opisan v sklepu o začetku postopka iz leta 2009, sklepu o reševanju iz decembra 2009, sklepu o podaljšanju iz leta 2010, sklepu o reševanju iz julija 2011 in sklepu o reševanju iz decembra 2012.

| (12) | Avstrijski organi in službe Komisije so med julijem 2010 in avgustom 2013 na več sestankih, telefonskih konferencah in drugih oblikah izmenjave informacij razpravljali o različnih načrtih prestrukturiranja HGAA in njihovih spremembah. |
| --- | --- |

(12)

Avstrijski organi in službe Komisije so med julijem 2010 in avgustom 2013 na več sestankih, telefonskih konferencah in drugih oblikah izmenjave informacij razpravljali o različnih načrtih prestrukturiranja HGAA in njihovih spremembah.

| (13) | Avstrija je 29. junija 2013 priglasila načrt prestrukturiranja, ki predvideva likvidacijo HGAA in je bil pozneje dopolnjen s podatki, predloženimi 27. avgusta 2013. |
| --- | --- |

(13)

Avstrija je 29. junija 2013 priglasila načrt prestrukturiranja, ki predvideva likvidacijo HGAA in je bil pozneje dopolnjen s podatki, predloženimi 27. avgusta 2013.

2.   OPIS

2.1   UPRAVIČENEC

| (14) | HGAA je mednarodno dejavna finančna skupina s sedežem v Celovcu na Avstrijskem Koroškem, od koder nadzoruje in usmerja svoje bančne dejavnosti in dejavnosti lizinga, vključno z delom za likvidacijo, prek Hypo Alpe Adria Bank-International (v nadaljnjem besedilu: HBInt). HBInt opravlja osrednje funkcije skupine, vključno z nadzorovanjem skupine, skupinskim računovodstvom, splošnim obvladovanjem tveganj, pravnimi zadevami in skladnostjo, upravljanjem likvidnosti, izdajanjem vrednostnih papirjev ter refinanciranjem hčerinskih družb HGAA. |
| --- | --- |

(14)

HGAA je mednarodno dejavna finančna skupina s sedežem v Celovcu na Avstrijskem Koroškem, od koder nadzoruje in usmerja svoje bančne dejavnosti in dejavnosti lizinga, vključno z delom za likvidacijo, prek Hypo Alpe Adria Bank-International (v nadaljnjem besedilu: HBInt). HBInt opravlja osrednje funkcije skupine, vključno z nadzorovanjem skupine, skupinskim računovodstvom, splošnim obvladovanjem tveganj, pravnimi zadevami in skladnostjo, upravljanjem likvidnosti, izdajanjem vrednostnih papirjev ter refinanciranjem hčerinskih družb HGAA.

| (15) | Konec leta 2012 je skupna bilanca stanja HGAA znašala 33,8 milijarde EUR, njena tveganju prilagojena aktiva pa približno 21 milijard EUR. |
| --- | --- |

(15)

Konec leta 2012 je skupna bilanca stanja HGAA znašala 33,8 milijarde EUR, njena tveganju prilagojena aktiva pa približno 21 milijard EUR.

| (16) | HGAA je v popolni lasti Republike Avstrije (13). |
| --- | --- |

(16)

HGAA je v popolni lasti Republike Avstrije (13).

| (17) | HGAA je bila 31. decembra 2008 prek svojih bančnih in/ali lizing hčerinskih družb prisotna v dvanajstih državah, in sicer v Avstriji, Sloveniji, Italiji, Nemčiji, na Madžarskem, v Bolgariji, na Hrvaškem, v Srbiji, Bosni in Hercegovini, Črni gori, Ukrajini ter Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (v nadaljnjem besedilu: NJRM). |
| --- | --- |

(17)

HGAA je bila 31. decembra 2008 prek svojih bančnih in/ali lizing hčerinskih družb prisotna v dvanajstih državah, in sicer v Avstriji, Sloveniji, Italiji, Nemčiji, na Madžarskem, v Bolgariji, na Hrvaškem, v Srbiji, Bosni in Hercegovini, Črni gori, Ukrajini ter Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (v nadaljnjem besedilu: NJRM).

| (18) | Trenutno ima HGAA v Avstriji hčerinsko družbo HBA. Dejavna je tudi v Sloveniji (prek hčerinske družbe HBS in lizing družbe HLS), na Hrvaškem (prek HBC in integrirane lizing družbe HAALC), v Bosni in Hercegovini (prek dveh bančnih subjektov HBFBiH in v Republiki srbski HBRS, ki vključuje lizing družbo HLRS), v Srbiji (prek HBSE) ter Črni gori (prek HBM) (v nadaljnjem besedilu: države jugovzhodne Evrope). |
| --- | --- |

(18)

Trenutno ima HGAA v Avstriji hčerinsko družbo HBA. Dejavna je tudi v Sloveniji (prek hčerinske družbe HBS in lizing družbe HLS), na Hrvaškem (prek HBC in integrirane lizing družbe HAALC), v Bosni in Hercegovini (prek dveh bančnih subjektov HBFBiH in v Republiki srbski HBRS, ki vključuje lizing družbo HLRS), v Srbiji (prek HBSE) ter Črni gori (prek HBM) (v nadaljnjem besedilu: države jugovzhodne Evrope).

| (19) | Začet je bil postopek likvidacije za veliko industrijskih deležev banke in finančnih hčerinskih družb. Italijanska HBI je nove posle ustavila do 1. julija 2013. Druge hčerinske družbe v postopku likvidacije so hrvaška lizing družba (HLC) in hrvaška enota za likvidacijo, ki izvira iz prenesenih bančnih sredstev (H-ABDUCO), avstrijska lizing družba (HLA), nemška lizing družba (HLG), v Črni gori lizing družba (HLA) in enota za likvidacijo, ki izvira iz prenesenih bančnih sredstev (HDM), madžarska lizing družba (HLHU), bolgarska lizing družba (HLBG), lizing družba v NJRM (HLMK), lizing družba v Ukrajini (HLUA), v Bosni in Hercegovini lizing družba HETA BiH in enota za likvidacijo, ki izvira iz prenesenih bančnih sredstev (BORA), lizing družbi HLSE in HRSE v Srbiji, TCK in TCV v Sloveniji, ki sta dva subjekta, ki izvirata iz prenesenih bančnih dejavnosti in dejavnosti lizinga, ter lizing družba HLI v Italiji (14). Alpe Adria Privatbank v Lihtenštajnu je bila že likvidirana. |
| --- | --- |

(19)

Začet je bil postopek likvidacije za veliko industrijskih deležev banke in finančnih hčerinskih družb. Italijanska HBI je nove posle ustavila do 1. julija 2013. Druge hčerinske družbe v postopku likvidacije so hrvaška lizing družba (HLC) in hrvaška enota za likvidacijo, ki izvira iz prenesenih bančnih sredstev (H-ABDUCO), avstrijska lizing družba (HLA), nemška lizing družba (HLG), v Črni gori lizing družba (HLA) in enota za likvidacijo, ki izvira iz prenesenih bančnih sredstev (HDM), madžarska lizing družba (HLHU), bolgarska lizing družba (HLBG), lizing družba v NJRM (HLMK), lizing družba v Ukrajini (HLUA), v Bosni in Hercegovini lizing družba HETA BiH in enota za likvidacijo, ki izvira iz prenesenih bančnih sredstev (BORA), lizing družbi HLSE in HRSE v Srbiji, TCK in TCV v Sloveniji, ki sta dva subjekta, ki izvirata iz prenesenih bančnih dejavnosti in dejavnosti lizinga, ter lizing družba HLI v Italiji (14). Alpe Adria Privatbank v Lihtenštajnu je bila že likvidirana.

| (20) | V naslednjih uvodnih izjavah so našteti subjekti, ki so še dejavni. |
| --- | --- |

(20)

V naslednjih uvodnih izjavah so našteti subjekti, ki so še dejavni.

| (21) | Avstrijska hčerinska družba HBA je dejavna v segmentih poslovanja s prebivalstvom, podjetji in ustanovami. Ponuja vse klasične storitve univerzalne banke. HBA, ki je regionalno osredotočena na Koroško in ima podružnice na Dunaju in v Salzburgu, ima v Avstriji tržni delež skoraj [...] (15) %, če se meri v sredstvih, in [...] % v vlogah. |
| --- | --- |

(21)

Avstrijska hčerinska družba HBA je dejavna v segmentih poslovanja s prebivalstvom, podjetji in ustanovami. Ponuja vse klasične storitve univerzalne banke. HBA, ki je regionalno osredotočena na Koroško in ima podružnice na Dunaju in v Salzburgu, ima v Avstriji tržni delež skoraj [...] (15) %, če se meri v sredstvih, in [...] % v vlogah.

| (22) | V Sloveniji je skupina prisotna z banko HBS (tržni delež približno [...] % v sredstvih in [...] % v vlogah). Lizing družba HLS pa se osredotoča na dejavnosti zakupa premičnih sredstev in izbranih nepremičnin. |
| --- | --- |

(22)

V Sloveniji je skupina prisotna z banko HBS (tržni delež približno [...] % v sredstvih in [...] % v vlogah). Lizing družba HLS pa se osredotoča na dejavnosti zakupa premičnih sredstev in izbranih nepremičnin.

| (23) | Hrvaška HBC je univerzalna banka (tržni delež približno [...] % v sredstvih in [...] % v vlogah). HAALC opravlja dejavnosti lizinga in ima tržni delež približno [...] % v novih finančnih sredstvih. |
| --- | --- |

(23)

Hrvaška HBC je univerzalna banka (tržni delež približno [...] % v sredstvih in [...] % v vlogah). HAALC opravlja dejavnosti lizinga in ima tržni delež približno [...] % v novih finančnih sredstvih.

| (24) | V Bosni in Hercegovini delujeta dve banki, in sicer HBRS v Republiki srbski (tržni delež približno [...] % v sredstvih in [...] % v vlogah) ter HBFBiH v Federaciji Bosne in Hercegovine (s tržnim deležem [...] % v sredstvih). Lizing družba HLRS, ki je v lasti HBRS, ima tržni delež približno [...] % v novih finančnih sredstvih. |
| --- | --- |

(24)

V Bosni in Hercegovini delujeta dve banki, in sicer HBRS v Republiki srbski (tržni delež približno [...] % v sredstvih in [...] % v vlogah) ter HBFBiH v Federaciji Bosne in Hercegovine (s tržnim deležem [...] % v sredstvih). Lizing družba HLRS, ki je v lasti HBRS, ima tržni delež približno [...] % v novih finančnih sredstvih.

| (25) | HBM v Črni gori ima tržni delež [...] % v sredstvih. Posli lizinga banke imajo tržni delež [...] %. |
| --- | --- |

(25)

HBM v Črni gori ima tržni delež [...] % v sredstvih. Posli lizinga banke imajo tržni delež [...] %.

| (26) | Srbska HBSE se osredotoča na zasebni in poslovni segment (tržni delež približno [...] % v sredstvih in [...] % v vlogah). |
| --- | --- |

(26)

Srbska HBSE se osredotoča na zasebni in poslovni segment (tržni delež približno [...] % v sredstvih in [...] % v vlogah).

2.2   UKREPI POMOČI

December 2008 – ukrepi BayernLB in ukrepi države v okviru avstrijskega programa pomoči bančnemu sektorju

| (27) | Leta 2008 je HGAA prejela pomoč od svojih takratnih delničarjev BayernLB in Republike Avstrije.






  — | Decembra 2008 je HGAA prejela 700 milijonov EUR od svojega takratnega večinskega delničarja BayernLB, ki je v istem mesecu sam prejel državno pomoč od Svobodne dežele Bavarske. |
| --- | --- | --- |

(27)

Leta 2008 je HGAA prejela pomoč od svojih takratnih delničarjev BayernLB in Republike Avstrije.

—

Decembra 2008 je HGAA prejela 700 milijonov EUR od svojega takratnega večinskega delničarja BayernLB, ki je v istem mesecu sam prejel državno pomoč od Svobodne dežele Bavarske.

| — | HGAA je 29. decembra 2008 od Republike Avstrije prejela 900 milijonov EUR za povečanje svojega temeljnega kapitala (Partizipationskapital) prvega reda in likvidnostno jamstvo v znesku 1,35 milijarde EUR za izdajanje obveznic, oboje na podlagi programa pomoči bančnemu sektorju. |
| --- | --- |

—

HGAA je 29. decembra 2008 od Republike Avstrije prejela 900 milijonov EUR za povečanje svojega temeljnega kapitala (Partizipationskapital) prvega reda in likvidnostno jamstvo v znesku 1,35 milijarde EUR za izdajanje obveznic, oboje na podlagi programa pomoči bančnemu sektorju.

December 2009 – dokapitalizacija s strani države in državna jamstva

| (28) | Ko je bila HGAA nacionalizirana, je prejela naslednje ukrepe pomoči:






  — | začasno jamstvo za sredstva v znesku 100 milijonov EUR, ki ga je dodelila Avstrija pod pogoji za banke v težavah v okviru programa pomoči bančnemu sektorju, |
| --- | --- | --- |

(28)

Ko je bila HGAA nacionalizirana, je prejela naslednje ukrepe pomoči:

—

začasno jamstvo za sredstva v znesku 100 milijonov EUR, ki ga je dodelila Avstrija pod pogoji za banke v težavah v okviru programa pomoči bančnemu sektorju,

| — | dokapitalizacijo s strani Avstrije pod pogoji za banke v težavah v okviru programa pomoči bančnemu sektorju, in sicer v znesku 450 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

dokapitalizacijo s strani Avstrije pod pogoji za banke v težavah v okviru programa pomoči bančnemu sektorju, in sicer v znesku 450 milijonov EUR.

Januar 2011 – jamstvo za sredstva

| (29) | Zaradi dodatne potrebe po odpisih je Avstrija skupini HGAA odobrila jamstvo za sredstva v znesku 200 milijonov EUR za obdobje od 31. decembra 2010 do 30. junija 2013. |
| --- | --- |

(29)

Zaradi dodatne potrebe po odpisih je Avstrija skupini HGAA odobrila jamstvo za sredstva v znesku 200 milijonov EUR za obdobje od 31. decembra 2010 do 30. junija 2013.

December 2012 – dokapitalizacija s strani države in državno jamstvo

| (30) | V skladu z odločitvijo avstrijskega nadzornega organa je morala skupina HGAA do 31. decembra 2012 izpolniti zahtevo po povečanju deleža kapitala na 12,04 %. Zato je HGAA od avstrijskih organov prejela:






  — | sredstva za dokapitalizacijo v višini 500 milijonov EUR v obliki delnic in |
| --- | --- | --- |

(30)

V skladu z odločitvijo avstrijskega nadzornega organa je morala skupina HGAA do 31. decembra 2012 izpolniti zahtevo po povečanju deleža kapitala na 12,04 %. Zato je HGAA od avstrijskih organov prejela:

—

sredstva za dokapitalizacijo v višini 500 milijonov EUR v obliki delnic in

| — | državno jamstvo za podrejene instrumente kapitala drugega reda v nominalni vrednosti 1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

državno jamstvo za podrejene instrumente kapitala drugega reda v nominalni vrednosti 1 milijarde EUR.

| (31) | Banka in doslej odobreni ukrepi pomoči so podrobno opisani v uvodnih izjavah od (17) do (19) sklepa o začetku postopka, uvodnih izjavah od (13) do (15) in (27) do (40) sklepa o reševanju iz decembra 2009, uvodnih izjavah od (15) do (19) sklepa o reševanju iz julija 2011 ter uvodnih izjavah od (10) do (12) sklepa o reševanju iz decembra 2012. |
| --- | --- |

(31)

Banka in doslej odobreni ukrepi pomoči so podrobno opisani v uvodnih izjavah od (17) do (19) sklepa o začetku postopka, uvodnih izjavah od (13) do (15) in (27) do (40) sklepa o reševanju iz decembra 2009, uvodnih izjavah od (15) do (19) sklepa o reševanju iz julija 2011 ter uvodnih izjavah od (10) do (12) sklepa o reševanju iz decembra 2012.

2.3   DODATNI UKREPI POMOČI, KI ŠE NISO BILI DODELJENI

| (32) | Načrt prestrukturiranja za obdobje 2013–2017 predvideva dodatne potrebe po kapitalu za likvidacijo enote v višini približno 2,6 milijarde EUR v osnovnem primeru, 4,7 milijarde EUR v pesimističnem primeru in 5,4 milijarde EUR v najslabšem primeru. Ob predpostavki, da bo kapital zagotovljen v likvidni obliki, bi potrebe HGAA po dodatnih likvidnih sredstvih do leta 2017 v osnovnem primeru znašale 2,5 milijarde EUR, v izjemnem pesimističnem primeru pa bi po ocenah dosegle 3,3 milijarde EUR. (Če ukrepi ne bodo dodeljeni v likvidni obliki, bodo morda potrebni ukrepi v zvezi z likvidnostjo v višjem znesku.) |
| --- | --- |

(32)

Načrt prestrukturiranja za obdobje 2013–2017 predvideva dodatne potrebe po kapitalu za likvidacijo enote v višini približno 2,6 milijarde EUR v osnovnem primeru, 4,7 milijarde EUR v pesimističnem primeru in 5,4 milijarde EUR v najslabšem primeru. Ob predpostavki, da bo kapital zagotovljen v likvidni obliki, bi potrebe HGAA po dodatnih likvidnih sredstvih do leta 2017 v osnovnem primeru znašale 2,5 milijarde EUR, v izjemnem pesimističnem primeru pa bi po ocenah dosegle 3,3 milijarde EUR. (Če ukrepi ne bodo dodeljeni v likvidni obliki, bodo morda potrebni ukrepi v zvezi z likvidnostjo v višjem znesku.)

| (33) | Avstrija je Komisijo iz preventivnih razlogov prosila za odobritev ukrepov državne pomoči, ki bi bili lahko potrebni za zadovoljitev potreb po dodatnem kapitalu ali likvidnih sredstvih, da bi se lahko izpolnile vse zakonske zahteve ali pokrile izgube. Morebitna dodelitev kapitala bo omejena na znesek, potreben za izpolnitev minimalnih regulativnih kapitalskih zahtev, ki jih mora potrditi pristojni nadzorni organ. |
| --- | --- |

(33)

Avstrija je Komisijo iz preventivnih razlogov prosila za odobritev ukrepov državne pomoči, ki bi bili lahko potrebni za zadovoljitev potreb po dodatnem kapitalu ali likvidnih sredstvih, da bi se lahko izpolnile vse zakonske zahteve ali pokrile izgube. Morebitna dodelitev kapitala bo omejena na znesek, potreben za izpolnitev minimalnih regulativnih kapitalskih zahtev, ki jih mora potrditi pristojni nadzorni organ.

2.4   PRISPEVEK NEKDANJIH DELNIČARJEV HGAA

| (34) | Skupina HGAA je imela pred nacionalizacijo naslednje lastnike: BayernLB (67,08 %), zvezna dežela Koroška prek Kärntner Landesholding (12,42 %), Grazer Wechselseitige Versicherung AG (v nadaljnjem besedilu: GRAWE) (20,48 %) in Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 %). |
| --- | --- |

(34)

Skupina HGAA je imela pred nacionalizacijo naslednje lastnike: BayernLB (67,08 %), zvezna dežela Koroška prek Kärntner Landesholding (12,42 %), Grazer Wechselseitige Versicherung AG (v nadaljnjem besedilu: GRAWE) (20,48 %) in Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 %).

| (35) | Vsi lastniki so svoje delnice prodali Avstriji po simbolični ceni 1 EUR in se s tem odpovedali svojim pravicam delničarjev. |
| --- | --- |

(35)

Vsi lastniki so svoje delnice prodali Avstriji po simbolični ceni 1 EUR in se s tem odpovedali svojim pravicam delničarjev.

| (36) | BayernLB se je odpovedal vsem svojim pravicam delničarjev, vključno z obstoječim Ergänzungskapital (kapital drugega reda) v HGAA v višini 300 milijonov EUR, in skupino HGAA oprostil obveznosti vračila 525 milijonov EUR obstoječih kreditnih linij, ki so ji bile dodeljene v preteklosti (16). |
| --- | --- |

(36)

BayernLB se je odpovedal vsem svojim pravicam delničarjev, vključno z obstoječim Ergänzungskapital (kapital drugega reda) v HGAA v višini 300 milijonov EUR, in skupino HGAA oprostil obveznosti vračila 525 milijonov EUR obstoječih kreditnih linij, ki so ji bile dodeljene v preteklosti (16).

| (37) | Da bi zagotovil likvidnost HGAA, je BayernLB ponovno izdal bančno kreditno linijo, ki je potekla decembra 2009, v višini [...] EUR. Poleg tega je bilo dogovorjeno, da bo HGAA do 31. decembra 2013 obdržala obstoječa finančna sredstva znotraj skupine v višini [...] EUR, ki jih je prejela od BayernLB. V letu 2014 bi BayernLB v skupini HGAA pustil finančna sredstva v višini [...] EUR, v letu 2015 pa [...] EUR. Avstrija bo jamčila za navedene zneske v primeru razdelitve skupine HGAA ali v primeru, da bo sprejet drug ekonomsko primerljiv ukrep, ki ne bo zagotovil uspešnega poslovanja HGAA (17). |
| --- | --- |

(37)

Da bi zagotovil likvidnost HGAA, je BayernLB ponovno izdal bančno kreditno linijo, ki je potekla decembra 2009, v višini [...] EUR. Poleg tega je bilo dogovorjeno, da bo HGAA do 31. decembra 2013 obdržala obstoječa finančna sredstva znotraj skupine v višini [...] EUR, ki jih je prejela od BayernLB. V letu 2014 bi BayernLB v skupini HGAA pustil finančna sredstva v višini [...] EUR, v letu 2015 pa [...] EUR. Avstrija bo jamčila za navedene zneske v primeru razdelitve skupine HGAA ali v primeru, da bo sprejet drug ekonomsko primerljiv ukrep, ki ne bo zagotovil uspešnega poslovanja HGAA (17).

| (38) | BayernLB je leta 2008 v HGAA že vložil kapital v višini 700 milijonov EUR, ki ga je skupina od takrat v celoti porabila, saj je z njim krila izgube. |
| --- | --- |

(38)

BayernLB je leta 2008 v HGAA že vložil kapital v višini 700 milijonov EUR, ki ga je skupina od takrat v celoti porabila, saj je z njim krila izgube.

| (39) | Družba GRAWE je vpisala nekonvertibilni temeljni kapital prvega reda (Partizipationskapital) v višini 30 milijonov EUR, za katerega se leta 2013 v primeru dobička začnejo izplačevati dividende v višini 6 % na leto. Na podlagi odločitve Republike Avstrije z dne 30. maja 2011 je bila nominalna vrednost navedenega kapitala znižana na 9 milijonov EUR po razporeditvi izgube (Kapitalschnitt). |
| --- | --- |

(39)

Družba GRAWE je vpisala nekonvertibilni temeljni kapital prvega reda (Partizipationskapital) v višini 30 milijonov EUR, za katerega se leta 2013 v primeru dobička začnejo izplačevati dividende v višini 6 % na leto. Na podlagi odločitve Republike Avstrije z dne 30. maja 2011 je bila nominalna vrednost navedenega kapitala znižana na 9 milijonov EUR po razporeditvi izgube (Kapitalschnitt).

| (40) | Družba GRAWE je prispevala tudi 100 milijonov EUR v obliki likvidnih sredstev do 31. decembra 2013. Likvidna sredstva so bila v celoti zavarovana (50 milijonov EUR z avstrijskimi kritimi obveznicami, preostalih 50 milijonov EUR pa z drugimi sredstvi, ki izpolnjujejo pogoje za izdajo kritih obveznic). |
| --- | --- |

(40)

Družba GRAWE je prispevala tudi 100 milijonov EUR v obliki likvidnih sredstev do 31. decembra 2013. Likvidna sredstva so bila v celoti zavarovana (50 milijonov EUR z avstrijskimi kritimi obveznicami, preostalih 50 milijonov EUR pa z drugimi sredstvi, ki izpolnjujejo pogoje za izdajo kritih obveznic).

| (41) | Koroška je decembra 2009 prispevala k reševanju prek:






  — | dokapitalizacije v znesku 200 milijonov EUR, ki je bila izvedena v dveh delih: Koroška je kapital drugega reda v višini 50 milijonov EUR pretvorila v Partizipationskapital prvega reda v višini 31 milijonov EUR in vložila 150 milijonov EUR v obliki kapitala Partizipationskapital. V primeru dobička se bodo za Partizipationskapital v poslovnem letu 2013 začele izplačevati 6-odstotne dividende. Partizipationskapital v skupnem znesku 181 milijonov EUR, ki je bil vložen na začetku, se je zaradi zmanjšanja kapitala (Kapitalschnitt) znižal na približno 55 milijonov EUR, |
| --- | --- | --- |

(41)

Koroška je decembra 2009 prispevala k reševanju prek:

—

dokapitalizacije v znesku 200 milijonov EUR, ki je bila izvedena v dveh delih: Koroška je kapital drugega reda v višini 50 milijonov EUR pretvorila v Partizipationskapital prvega reda v višini 31 milijonov EUR in vložila 150 milijonov EUR v obliki kapitala Partizipationskapital. V primeru dobička se bodo za Partizipationskapital v poslovnem letu 2013 začele izplačevati 6-odstotne dividende. Partizipationskapital v skupnem znesku 181 milijonov EUR, ki je bil vložen na začetku, se je zaradi zmanjšanja kapitala (Kapitalschnitt) znižal na približno 55 milijonov EUR,

| — | ukrepov v zvezi z likvidnostjo v višini približno 200 milijonov EUR, ki jih je zvezna dežela Koroška zagotovila v okviru obstoječih poslovnih odnosov. |
| --- | --- |

—

ukrepov v zvezi z likvidnostjo v višini približno 200 milijonov EUR, ki jih je zvezna dežela Koroška zagotovila v okviru obstoječih poslovnih odnosov.

| (42) | Spodnja razpredelnica prikazuje prvotne zneske kapitala Partizipationskapital v HGAA (vsi v HBInt) in njegov sedanji znesek. Opozoriti je treba, da Partizipationskapital nima glasovalnih pravic. Vse delnice z glasovalnimi pravicami so v lasti Republike Avstrije.

  Razpredelnica 1


  Pregled zneskov kapitala Partizipationskapital








  Partizipationskapital nekdanjih delničarjev |
| --- | --- |
| | Prvotni znesek (v EUR) | Po zmanjšanju kapitala in drugih ukrepih (pretvorba itd.) |
| GRAWE | 30 000 000 | 9 170 369 |
| Zvezna dežela Koroška | 30 772 982 | 9 406 653 |
| Zvezna dežela Koroška | 150 000 000 | 45 851 845 |
| Vmesna vsota | 210 772 982 | 64 428 867 |
| Republika Avstrija | 900 000 000 | 275 111 073 |
| Skupaj | 1 110 772 982 | 339 539 940 |

(42)

Spodnja razpredelnica prikazuje prvotne zneske kapitala Partizipationskapital v HGAA (vsi v HBInt) in njegov sedanji znesek. Opozoriti je treba, da Partizipationskapital nima glasovalnih pravic. Vse delnice z glasovalnimi pravicami so v lasti Republike Avstrije.

Razpredelnica 1

Pregled zneskov kapitala Partizipationskapital

Partizipationskapital nekdanjih delničarjev

Prvotni znesek (v EUR)

Po zmanjšanju kapitala in drugih ukrepih (pretvorba itd.)

GRAWE

30 000 000

9 170 369

Zvezna dežela Koroška

30 772 982

9 406 653

Zvezna dežela Koroška

150 000 000

45 851 845

Vmesna vsota

210 772 982

64 428 867

Republika Avstrija

900 000 000

275 111 073

Skupaj

1 110 772 982

339 539 940

| (43) | HGAA je ponovno odkupila več hibridnih in drugih instrumentov kapitala precej pod nominalno vrednostjo ali jih v celoti preklicala ter s tem povečala svoj lastni kapital. Aprila 2012 je opravila posel, zaradi katerega se je njen kapital prvega reda povečal za 153 milijonov EUR. Avgusta 2012 je HGAA preklicala nekaj hibridnih instrumentov in s tem ustvarila dodatnih 23,5 milijona EUR kapitala. Decembra 2012 je ponudila odkup drugih instrumentov kapitala in s tem ustvarila izredni dobiček v višini [...] EUR. |
| --- | --- |

(43)

HGAA je ponovno odkupila več hibridnih in drugih instrumentov kapitala precej pod nominalno vrednostjo ali jih v celoti preklicala ter s tem povečala svoj lastni kapital. Aprila 2012 je opravila posel, zaradi katerega se je njen kapital prvega reda povečal za 153 milijonov EUR. Avgusta 2012 je HGAA preklicala nekaj hibridnih instrumentov in s tem ustvarila dodatnih 23,5 milijona EUR kapitala. Decembra 2012 je ponudila odkup drugih instrumentov kapitala in s tem ustvarila izredni dobiček v višini [...] EUR.

| (44) | Poleg tega imetniki instrumentov lastnih sredstev (Partizipationskapital in drugi hibridni instrumenti kapitala) zaradi izgub HGAA niso prejeli nobenih dividend ali kuponov, ki bi jih prejeli v primeru dobička. Zato bi lahko HGAA v letih 2009 in 2010 ohranila več kot [...] EUR. |
| --- | --- |

(44)

Poleg tega imetniki instrumentov lastnih sredstev (Partizipationskapital in drugi hibridni instrumenti kapitala) zaradi izgub HGAA niso prejeli nobenih dividend ali kuponov, ki bi jih prejeli v primeru dobička. Zato bi lahko HGAA v letih 2009 in 2010 ohranila več kot [...] EUR.

2.5   VZROKI ZA TEŽAVE SKUPINE HGAA

| (45) | Težave HGAA so predvsem posledica agresivne strategije za rast na podlagi ugodnega financiranja z državnimi jamstvi. |
| --- | --- |

(45)

Težave HGAA so predvsem posledica agresivne strategije za rast na podlagi ugodnega financiranja z državnimi jamstvi.

| (46) | HGAA se je preveč zanašala na hitro rast in dohitevanje na trgih v državah jugovzhodne Evrope. Predvsem v obdobju 2000–2007 je vstopila na veliko novih trgov. Zato se je bilančna vsota HGAA povečala z 9,8 milijarde EUR 31. decembra 2002 na 43,3 milijarde EUR 31. decembra 2008.

  Razpredelnica 2


  Širitev HGAA, po državah in poslovnih področjih |
| --- | --- |

(46)

HGAA se je preveč zanašala na hitro rast in dohitevanje na trgih v državah jugovzhodne Evrope. Predvsem v obdobju 2000–2007 je vstopila na veliko novih trgov. Zato se je bilančna vsota HGAA povečala z 9,8 milijarde EUR 31. decembra 2002 na 43,3 milijarde EUR 31. decembra 2008.

Razpredelnica 2

Širitev HGAA, po državah in poslovnih področjih

| (47) | Strategijo širjenja so omogočili ugodni stroški financiranja HGAA zaradi državnih jamstev zvezne dežele Koroške (Ausfallshaftung), ki so se zvišala s 4,9 milijarde EUR 31. decembra 2002 na 20,7 milijarde EUR 31. decembra 2009. Zaradi dostopa do ugodnega financiranja je HGAA zapostavila ustvarjanje lokalnih vlog. |
| --- | --- |

(47)

Strategijo širjenja so omogočili ugodni stroški financiranja HGAA zaradi državnih jamstev zvezne dežele Koroške (Ausfallshaftung), ki so se zvišala s 4,9 milijarde EUR 31. decembra 2002 na 20,7 milijarde EUR 31. decembra 2009. Zaradi dostopa do ugodnega financiranja je HGAA zapostavila ustvarjanje lokalnih vlog.

| (48) | Hitro povečanje bilance stanja na trgih jugovzhodne Evrope je skupaj z ugodnim financiranjem z državnimi jamstvi ustvarilo kratkoročne dobičke. HGAA je med letoma 2002 in 2006 vsako leto ustvarila dobiček, razen v letu 2004. Vendar je poslovni model zakril tveganja, povezana z zmanjšanjem kakovosti sredstev in financiranjem, zato banka ni ustrezno prenovila in razvila postopkov notranjega nadzora in obvladovanja tveganj, ki bi jih po razširitvi potrebovala za zadovoljitev svojih spremenjenih potreb. Ker so strategijo banke poganjali premisleki o obsegu poslovanja in je zato veliko tvegala zlasti pri projektih v nepremičninskem in turističnem segmentu, je sistemsko napačno presojala gospodarska in poslovna tveganja. Zaradi pomanjkanja ustreznih mehanizmov nadzora je banka postala tudi dovzetna za goljufije, kar je imelo za posledico več kazenskih preiskav. Sčasoma je njen portfelj postal obremenjen z znatnim deležem slabih posojil, delno zaradi pomanjkanja ustreznega zavarovanja. V veliko primerih se je izkazalo, da je povezana zavarovanja težko ali nemogoče prodati, zato so bili potrebni veliki odpisi. |
| --- | --- |

(48)

Hitro povečanje bilance stanja na trgih jugovzhodne Evrope je skupaj z ugodnim financiranjem z državnimi jamstvi ustvarilo kratkoročne dobičke. HGAA je med letoma 2002 in 2006 vsako leto ustvarila dobiček, razen v letu 2004. Vendar je poslovni model zakril tveganja, povezana z zmanjšanjem kakovosti sredstev in financiranjem, zato banka ni ustrezno prenovila in razvila postopkov notranjega nadzora in obvladovanja tveganj, ki bi jih po razširitvi potrebovala za zadovoljitev svojih spremenjenih potreb. Ker so strategijo banke poganjali premisleki o obsegu poslovanja in je zato veliko tvegala zlasti pri projektih v nepremičninskem in turističnem segmentu, je sistemsko napačno presojala gospodarska in poslovna tveganja. Zaradi pomanjkanja ustreznih mehanizmov nadzora je banka postala tudi dovzetna za goljufije, kar je imelo za posledico več kazenskih preiskav. Sčasoma je njen portfelj postal obremenjen z znatnim deležem slabih posojil, delno zaradi pomanjkanja ustreznega zavarovanja. V veliko primerih se je izkazalo, da je povezana zavarovanja težko ali nemogoče prodati, zato so bili potrebni veliki odpisi.

| (49) | Poleg tega je banka mnogim svojim maloprodajnim podjetjem ter malim in srednje velikim podjetjem (v nadaljnjem besedilu: MSP) v državah jugovzhodne Evrope dodelila posojila v evrih ali švicarskih frankih, s tem pa se je izpostavila dodatnim tveganjem neplačila. Zaradi poznejšega povečanja vrednosti predvsem švicarskega franka glede na lokalne valute so se navedena tveganja delno uresničila. |
| --- | --- |

(49)

Poleg tega je banka mnogim svojim maloprodajnim podjetjem ter malim in srednje velikim podjetjem (v nadaljnjem besedilu: MSP) v državah jugovzhodne Evrope dodelila posojila v evrih ali švicarskih frankih, s tem pa se je izpostavila dodatnim tveganjem neplačila. Zaradi poznejšega povečanja vrednosti predvsem švicarskega franka glede na lokalne valute so se navedena tveganja delno uresničila.

| (50) | Čeprav je takrat ostala znotraj predpisanih meja, je banka poslovala z nezadostnim kapitalom glede na njen profil tveganj zaradi ciljne skupine strank in portfelja sredstev. Navedeni dejavnik je postal težava skoraj takoj, ko je banka doživela negativen preobrat. Izračun iz predloženega načrta likvidacije kaže, da bi imela banka od leta 2013 negativen delež kapitala prvega reda [...] in negativen delež skupnih lastnih sredstev [...], če ne bi prejela ukrepov pomoči. Navedeni izračun je izmišljen, saj bi bilo treba v navedenem primeru še prej drastično zmanjšati poslovanje banke ali jo likvidirati. Avstrija meni, da bi likvidacija lahko imela učinke na stabilnost finančnega sistema v Avstriji, zlasti zaradi jamstev za obveznosti, ki jih je prevzela zvezna dežela Koroška, in da bi se ti učinki v takšnem scenariju lahko uresničili tudi v državah jugovzhodne Evrope, kjer ima HGAA znaten tržni delež. |
| --- | --- |

(50)

Čeprav je takrat ostala znotraj predpisanih meja, je banka poslovala z nezadostnim kapitalom glede na njen profil tveganj zaradi ciljne skupine strank in portfelja sredstev. Navedeni dejavnik je postal težava skoraj takoj, ko je banka doživela negativen preobrat. Izračun iz predloženega načrta likvidacije kaže, da bi imela banka od leta 2013 negativen delež kapitala prvega reda [...] in negativen delež skupnih lastnih sredstev [...], če ne bi prejela ukrepov pomoči. Navedeni izračun je izmišljen, saj bi bilo treba v navedenem primeru še prej drastično zmanjšati poslovanje banke ali jo likvidirati. Avstrija meni, da bi likvidacija lahko imela učinke na stabilnost finančnega sistema v Avstriji, zlasti zaradi jamstev za obveznosti, ki jih je prevzela zvezna dežela Koroška, in da bi se ti učinki v takšnem scenariju lahko uresničili tudi v državah jugovzhodne Evrope, kjer ima HGAA znaten tržni delež.

| (51) | Banka je prepozno spoznala, da je njen poslovni model neustrezen, in se je prepočasi odzvala, delno zaradi zapletene strukture skupine in težav pri upravljanju takšne velike in raznolike skupine. |
| --- | --- |

(51)

Banka je prepozno spoznala, da je njen poslovni model neustrezen, in se je prepočasi odzvala, delno zaradi zapletene strukture skupine in težav pri upravljanju takšne velike in raznolike skupine.

| (52) | Tudi v začetku leta [...] je kakovost sredstev, povezana z novimi posli, ostala problematična, marže pa nezadostne, če se upoštevajo ustrezni stroški tveganja in kapitala. |
| --- | --- |

(52)

Tudi v začetku leta [...] je kakovost sredstev, povezana z novimi posli, ostala problematična, marže pa nezadostne, če se upoštevajo ustrezni stroški tveganja in kapitala.

| (53) | Predhodno predloženi načrti prestrukturiranja niso dokazali, da bi lahko HGAA samostojno uspešno poslovala. |
| --- | --- |

(53)

Predhodno predloženi načrti prestrukturiranja niso dokazali, da bi lahko HGAA samostojno uspešno poslovala.

| (54) | Poleg tega dokumenti, ki jih je predložila Avstrija in na katerih temelji ta sklep (18), vključujejo osnovne scenarije načrta prestrukturiranja, ki predvidevajo negativne poslovne rezultate skupine v celotnem obdobju 2013–2017 in določajo potrebo po dodatnem kapitalu v višini [...] EUR. Tudi „primer upravljanja“, ki ne vključuje ustreznih ukrepov za omejevanje morebitnih izkrivljanj konkurence, kaže, da bi skupina lahko ponovno vzpostavila skromno donosnost ([...]) šele leta 2017, pred tem pa bi imela izgube. Poleg tega v navedeni napovedi niso vključeni morebitni stroški podaljšanja jamstev na čas po letu 2013. |
| --- | --- |

(54)

Poleg tega dokumenti, ki jih je predložila Avstrija in na katerih temelji ta sklep (18), vključujejo osnovne scenarije načrta prestrukturiranja, ki predvidevajo negativne poslovne rezultate skupine v celotnem obdobju 2013–2017 in določajo potrebo po dodatnem kapitalu v višini [...] EUR. Tudi „primer upravljanja“, ki ne vključuje ustreznih ukrepov za omejevanje morebitnih izkrivljanj konkurence, kaže, da bi skupina lahko ponovno vzpostavila skromno donosnost ([...]) šele leta 2017, pred tem pa bi imela izgube. Poleg tega v navedeni napovedi niso vključeni morebitni stroški podaljšanja jamstev na čas po letu 2013.

2.6   DELNO SPOŠTOVANJE ZAVEZ

| (55) | Komisija je v sklepu o reševanju iz decembra 2012 odobrila ukrepe, ki jih je priglasila Avstrija, zaradi določenih zavez, ki jih je sprejela država članica in katerih namen je bil zagotoviti, da bo izkrivljanje konkurence čim bolj omejeno. Cilj zavez je bil omejiti poslovne dejavnosti banke, npr. v smislu stopenj donosnosti, kategorij tveganja v zvezi s strankami in ročnosti, ter s tem prispevati k omejitvi tveganega vedenja in možnosti za širitev poslovanja v škodo konkurentov. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je v sklepu o reševanju iz decembra 2012 odobrila ukrepe, ki jih je priglasila Avstrija, zaradi določenih zavez, ki jih je sprejela država članica in katerih namen je bil zagotoviti, da bo izkrivljanje konkurence čim bolj omejeno. Cilj zavez je bil omejiti poslovne dejavnosti banke, npr. v smislu stopenj donosnosti, kategorij tveganja v zvezi s strankami in ročnosti, ter s tem prispevati k omejitvi tveganega vedenja in možnosti za širitev poslovanja v škodo konkurentov.

| (56) | Januarja 2013 je Avstrija Komisijo obvestila, da banka zaradi gospodarskih razlogov ni mogla spoštovati vseh navedenih zavez v zvezi z nekaterimi od njenih hčerinskih družb. Avstrija je navedla predvsem omejitev v zvezi s posojili v tujih valutah, omejitve poslov v zvezi z javnimi financami in kreditnega poslovanja s podjetji na stranke z bonitetno oceno [...] ter trdila, da jih ni bilo mogoče izvesti v državah jugovzhodne Evrope, za HBA pa je navedla, da ni bilo mogoče omejiti obveznosti glede javnih financ na [...]. |
| --- | --- |

(56)

Januarja 2013 je Avstrija Komisijo obvestila, da banka zaradi gospodarskih razlogov ni mogla spoštovati vseh navedenih zavez v zvezi z nekaterimi od njenih hčerinskih družb. Avstrija je navedla predvsem omejitev v zvezi s posojili v tujih valutah, omejitve poslov v zvezi z javnimi financami in kreditnega poslovanja s podjetji na stranke z bonitetno oceno [...] ter trdila, da jih ni bilo mogoče izvesti v državah jugovzhodne Evrope, za HBA pa je navedla, da ni bilo mogoče omejiti obveznosti glede javnih financ na [...].

3.   NAČRT ZA LIKVIDACIJO

| (57) | Avstrija je 29. junija 2013 predložila načrt za likvidacijo, v skladu s katerim bo HGAA nadzorovano likvidirana, pri čemer bo na voljo dovolj časa za prodajo potencialno uspešnih sredstev, ostali deli pa bodo sčasoma ukinjeni. |
| --- | --- |

(57)

Avstrija je 29. junija 2013 predložila načrt za likvidacijo, v skladu s katerim bo HGAA nadzorovano likvidirana, pri čemer bo na voljo dovolj časa za prodajo potencialno uspešnih sredstev, ostali deli pa bodo sčasoma ukinjeni.

| (58) | V skladu z načrtom za likvidacijo se bo bilančna vsota HGAA zmanjšala za 85 %, in sicer s 43,3 milijarde EUR konec leta 2008 na 6,56 milijarde EUR leta 2017. V istem obdobju se bo njena tveganju prilagojena aktiva zmanjšala za 85 %, in sicer z 32,8 milijarde EUR konec leta 2008 na 4,75 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(58)

V skladu z načrtom za likvidacijo se bo bilančna vsota HGAA zmanjšala za 85 %, in sicer s 43,3 milijarde EUR konec leta 2008 na 6,56 milijarde EUR leta 2017. V istem obdobju se bo njena tveganju prilagojena aktiva zmanjšala za 85 %, in sicer z 32,8 milijarde EUR konec leta 2008 na 4,75 milijarde EUR.

| (59) | S ciljem izvedbe navedene likvidacije je v načrtu za likvidacijo predvidena strategija za preostale tri stebre, tj. (i) avstrijska banka (HBA); (ii) mreža v državah jugovzhodne Evrope in (iii) del za likvidacijo. |
| --- | --- |

(59)

S ciljem izvedbe navedene likvidacije je v načrtu za likvidacijo predvidena strategija za preostale tri stebre, tj. (i) avstrijska banka (HBA); (ii) mreža v državah jugovzhodne Evrope in (iii) del za likvidacijo.

| (60) | Usmerjanje postopka likvidacije bo zagotovljeno na centralni ravni skupine, kjer so bile medtem izvedene številne izboljšave, med drugim v zvezi z obvladovanjem tveganj, poročanjem, vrednotenjem zavarovanja in postopki v zvezi z ocenami (19). |
| --- | --- |

(60)

Usmerjanje postopka likvidacije bo zagotovljeno na centralni ravni skupine, kjer so bile medtem izvedene številne izboljšave, med drugim v zvezi z obvladovanjem tveganj, poročanjem, vrednotenjem zavarovanja in postopki v zvezi z ocenami (19).

| (61) | Na splošno je načrt za likvidacijo osredotočen na dokončno prodajo HBA, ki se je že začela, in na povečanje privlačnosti mreže v jugovzhodni Evropi s ciljem prodaje vseh subjektov v jugovzhodni Evropi najpozneje do 30. junija 2015. Zato je Avstrija sprejela več zavez za kakršne koli nove posle, da bi zagotovila ustrezno ravnovesje med tveganjem in donosnostjo, dokler se subjekti v jugovzhodni Evropi ne prodajo. |
| --- | --- |

(61)

Na splošno je načrt za likvidacijo osredotočen na dokončno prodajo HBA, ki se je že začela, in na povečanje privlačnosti mreže v jugovzhodni Evropi s ciljem prodaje vseh subjektov v jugovzhodni Evropi najpozneje do 30. junija 2015. Zato je Avstrija sprejela več zavez za kakršne koli nove posle, da bi zagotovila ustrezno ravnovesje med tveganjem in donosnostjo, dokler se subjekti v jugovzhodni Evropi ne prodajo.

| (62) | Predvsem bo HGAA načeloma nudila samo nova hipotekarna posojila za prebivalstvo z razmerjem med posojilom in vrednostjo [...] % ali več, matrika stroškov notranjega financiranja bo sorazmerna s stanjem financiranja zadevne podružnice ali hčerinske družbe in [...] bo, razen izjemoma, stranki odobren samo, če ima ta stranka [...]. |
| --- | --- |

(62)

Predvsem bo HGAA načeloma nudila samo nova hipotekarna posojila za prebivalstvo z razmerjem med posojilom in vrednostjo [...] % ali več, matrika stroškov notranjega financiranja bo sorazmerna s stanjem financiranja zadevne podružnice ali hčerinske družbe in [...] bo, razen izjemoma, stranki odobren samo, če ima ta stranka [...].

PRODAJA DRUŽBE HBA

| (63) | 31. maja 2013 je bila z družbo Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. podpisana pogodba o prodaji vseh delnic HBA, trenutno pa se pričakuje, da bo prodaja zaključena pred 31. decembrom 2013 (20). |
| --- | --- |

(63)

31. maja 2013 je bila z družbo Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. podpisana pogodba o prodaji vseh delnic HBA, trenutno pa se pričakuje, da bo prodaja zaključena pred 31. decembrom 2013 (20).

| (64) | Do zaključka prodaje bo HBA še naprej osredotočena na svoj položaj regionalne banke na Koroškem s podružnicami na Dunaju in v Salzburgu. Velikost banke se je že občutno zmanjšala in problematični portfelj v vrednosti 1,99 milijarde EUR je bil izločen pred 31. decembrom 2011. Bilanca stanja HBA je 31. decembra 2012 znašala 4,15 milijarde EUR (medtem ko je 31. decembra 2008 znašala 7,05 milijarde EUR). |
| --- | --- |

(64)

Do zaključka prodaje bo HBA še naprej osredotočena na svoj položaj regionalne banke na Koroškem s podružnicami na Dunaju in v Salzburgu. Velikost banke se je že občutno zmanjšala in problematični portfelj v vrednosti 1,99 milijarde EUR je bil izločen pred 31. decembrom 2011. Bilanca stanja HBA je 31. decembra 2012 znašala 4,15 milijarde EUR (medtem ko je 31. decembra 2008 znašala 7,05 milijarde EUR).

MREŽA V JUGOVZHODNI EVROPI

| (65) | Poslovna dejavnost mreže v jugovzhodni Evropi se je že občutno zmanjšala in se osredotočila na glavne trge in osrednje sposobnosti v Sloveniji, na Hrvaškem, v Bosni in Hercegovini, Srbiji in Črni gori. Poleg tega so bili operativni subjekti v navedenih državah razbremenjeni z izločitvijo portfelja v vrednosti 2,4 milijarde EUR, za leto 2013 pa je načrtovana nadaljnja izločitev portfelja v vrednosti [...] EUR, ki čaka na odobritev lokalnih nadzornih organov. Bilančna vsota celotne mreže v jugovzhodni Evropi je 31. decembra 2012 znašala 10,11 milijarde EUR in se bo po predvidenem dodatnem prenosu portfelja nadalje znižala na manj kot [...] EUR, kar je približno [...] % bilančne vsote v primerjavi z njeno vrednostjo 31. decembra 2008 (14,8 milijarde EUR). |
| --- | --- |

(65)

Poslovna dejavnost mreže v jugovzhodni Evropi se je že občutno zmanjšala in se osredotočila na glavne trge in osrednje sposobnosti v Sloveniji, na Hrvaškem, v Bosni in Hercegovini, Srbiji in Črni gori. Poleg tega so bili operativni subjekti v navedenih državah razbremenjeni z izločitvijo portfelja v vrednosti 2,4 milijarde EUR, za leto 2013 pa je načrtovana nadaljnja izločitev portfelja v vrednosti [...] EUR, ki čaka na odobritev lokalnih nadzornih organov. Bilančna vsota celotne mreže v jugovzhodni Evropi je 31. decembra 2012 znašala 10,11 milijarde EUR in se bo po predvidenem dodatnem prenosu portfelja nadalje znižala na manj kot [...] EUR, kar je približno [...] % bilančne vsote v primerjavi z njeno vrednostjo 31. decembra 2008 (14,8 milijarde EUR).

| (66) | Poleg tega je bila poslovna strategija delovanja navedenih subjektov v jugovzhodni Evropi spremenjena s ciljem izboljšanja njihove možnosti za prodajo s poudarkom na manjših poslih, poslovanju s prebivalstvom in MSP. Njihova strategija financiranja se prav tako spreminja, saj si lokalni subjekti v jugovzhodni Evropi prizadevajo zagotoviti bolj lokalno financiranje, da se ne bi preveč zanašali na financiranje s strani skupine. Nove poslovne dejavnosti se že v celoti lokalno financirajo. |
| --- | --- |

(66)

Poleg tega je bila poslovna strategija delovanja navedenih subjektov v jugovzhodni Evropi spremenjena s ciljem izboljšanja njihove možnosti za prodajo s poudarkom na manjših poslih, poslovanju s prebivalstvom in MSP. Njihova strategija financiranja se prav tako spreminja, saj si lokalni subjekti v jugovzhodni Evropi prizadevajo zagotoviti bolj lokalno financiranje, da se ne bi preveč zanašali na financiranje s strani skupine. Nove poslovne dejavnosti se že v celoti lokalno financirajo.

| (67) | V Sloveniji so bančne dejavnosti osredotočene na [...] in [...] stranke [...] s ciljem [...]. [...] bo občutno zmanjšana in načrtuje izstop iz [...], medtem ko bo banka ostala dejavna v [...]. |
| --- | --- |

(67)

V Sloveniji so bančne dejavnosti osredotočene na [...] in [...] stranke [...] s ciljem [...]. [...] bo občutno zmanjšana in načrtuje izstop iz [...], medtem ko bo banka ostala dejavna v [...].

| (68) | Na Hrvaškem banka namerava [...] s ciljem [...]. Cilj za [...] je povečanje osredotočenosti na [...]. [...] je osredotočena na [...]. |
| --- | --- |

(68)

Na Hrvaškem banka namerava [...] s ciljem [...]. Cilj za [...] je povečanje osredotočenosti na [...]. [...] je osredotočena na [...].

| (69) | V Bosni in Hercegovini se bo povečala osredotočenost na [...] v povezavi s strogim [...], boljšim [...] in [...]. [...] bo zmanjšana, poudarek pa bo ostal na [...]. |
| --- | --- |

(69)

V Bosni in Hercegovini se bo povečala osredotočenost na [...] v povezavi s strogim [...], boljšim [...] in [...]. [...] bo zmanjšana, poudarek pa bo ostal na [...].

| (70) | V Srbiji je poudarek na [...] s ciljem [...]. V zvezi z [...] je poudarek na [...] kot tudi na [...]. Cilj banke je [...], tudi za uspešne portfelje [...]. |
| --- | --- |

(70)

V Srbiji je poudarek na [...] s ciljem [...]. V zvezi z [...] je poudarek na [...] kot tudi na [...]. Cilj banke je [...], tudi za uspešne portfelje [...].

| (71) | V Črni gori se [...] osredotočajo na [...], medtem ko se osredotoča na [...]. |
| --- | --- |

(71)

V Črni gori se [...] osredotočajo na [...], medtem ko se osredotoča na [...].

| (72) | Cilj sprememb v osredotočenosti in poslovni strategiji bank v jugovzhodni Evropi je povečanje možnosti, da se bodo subjekti sčasoma lahko prodali. Načrt za likvidacijo predvideva, da se bo mreža v jugovzhodni Evropi prodala kot celota ali po delih do 30. junija 2015. Vsaka prodaja bo izvedena na podlagi odprtih in preglednih postopkov prodaje, pri čemer bodo imeli kupci možnost kupiti celotno mrežo ali pa njene dele. |
| --- | --- |

(72)

Cilj sprememb v osredotočenosti in poslovni strategiji bank v jugovzhodni Evropi je povečanje možnosti, da se bodo subjekti sčasoma lahko prodali. Načrt za likvidacijo predvideva, da se bo mreža v jugovzhodni Evropi prodala kot celota ali po delih do 30. junija 2015. Vsaka prodaja bo izvedena na podlagi odprtih in preglednih postopkov prodaje, pri čemer bodo imeli kupci možnost kupiti celotno mrežo ali pa njene dele.

| (73) | Deli mreže v jugovzhodni Evropi, ki ne bodo prodani do 30. junija 2015, bodo takoj prenehali sprejemati nove posle in bodo preneseni v enoto za likvidacijo (21). |
| --- | --- |

(73)

Deli mreže v jugovzhodni Evropi, ki ne bodo prodani do 30. junija 2015, bodo takoj prenehali sprejemati nove posle in bodo preneseni v enoto za likvidacijo (21).

ENOTA ZA LIKVIDACIJO

| (74) | Cilj enote za likvidacijo je čim prej zmanjšati vse subjekte in portfelje, ki bodo likvidirani. |
| --- | --- |

(74)

Cilj enote za likvidacijo je čim prej zmanjšati vse subjekte in portfelje, ki bodo likvidirani.

| (75) | Dejavnosti v Italiji so že v postopku likvidacije. Cilj je izvesti nadzorovan postopek likvidacije in se hkrati izogniti nenadnemu dvigovanju bančnih vlog (22). |
| --- | --- |

(75)

Dejavnosti v Italiji so že v postopku likvidacije. Cilj je izvesti nadzorovan postopek likvidacije in se hkrati izogniti nenadnemu dvigovanju bančnih vlog (22).

| (76) | Poleg tega del za likvidacijo zajema vse druge portfelje, ki so bili določeni za likvidacijo (vključno s subjekti, ki so ustavili nove posle, kar vključuje hčerinske družbe v Makedoniji, Ukrajini, Bolgariji, Nemčiji in na Madžarskem), ter deleže v industrijskih in turističnih družbah. |
| --- | --- |

(76)

Poleg tega del za likvidacijo zajema vse druge portfelje, ki so bili določeni za likvidacijo (vključno s subjekti, ki so ustavili nove posle, kar vključuje hčerinske družbe v Makedoniji, Ukrajini, Bolgariji, Nemčiji in na Madžarskem), ter deleže v industrijskih in turističnih družbah.

| (77) | Če povzamemo, del za likvidacijo vključuje predvsem:






  (i) | HBI; |
| --- | --- | --- |

(77)

Če povzamemo, del za likvidacijo vključuje predvsem:

(i)

HBI;

| (ii) | nestrateške deleže družb (na področju industrije in turizma); |
| --- | --- |

(ii)

nestrateške deleže družb (na področju industrije in turizma);

| (iii) | finančna sredstva za likvidacijo, in sicer (a) portfelj HBInt ter preostale obstoječe portfelje za likvidacijo in kreditne linije za refinanciranje v različnih subjektih (zlasti v HBI in državah jugovzhodne Evrope), (b) portfelje, ki so bili izločeni iz nekaterih hčerinskih družb, kot so HBI in banke ali lizing družbe v mreži v jugovzhodni Evropi, ter (c) lizing družbe, ki bodo likvidirane; |
| --- | --- |

(iii)

finančna sredstva za likvidacijo, in sicer (a) portfelj HBInt ter preostale obstoječe portfelje za likvidacijo in kreditne linije za refinanciranje v različnih subjektih (zlasti v HBI in državah jugovzhodne Evrope), (b) portfelje, ki so bili izločeni iz nekaterih hčerinskih družb, kot so HBI in banke ali lizing družbe v mreži v jugovzhodni Evropi, ter (c) lizing družbe, ki bodo likvidirane;

| (iv) | družbi Norica in HBInt Credit Management (CM) (23). |
| --- | --- |

(iv)

družbi Norica in HBInt Credit Management (CM) (23).

| (78) | Za leto 2017 so skupne potrebe po kapitalu (zlasti zaradi odpisov knjigovodske vrednosti subjektov, ki jih je treba prodati, ter zaradi nadaljnjih izgub različnih portfeljev in potreb po refinanciranju) ocenjene na približno 2,6 milijarde EUR v osnovnem primeru in do 5,4 milijarde EUR v izjemnem pesimističnem primeru. Načrt za likvidacijo predvideva tudi potrebe po dodatni likvidnosti, ki so odvisne od tega, ali bo kapital zagotovljen v gotovini ali v obliki jamstva. Ob predpostavki, da bo kapital zagotovljen v likvidni obliki, bi potrebe HGAA po dodatnih likvidnih sredstvih do leta 2017 v osnovnem primeru znašale 2,5 milijarde EUR, v izjemnem pesimističnem primeru pa bi po ocenah dosegle 3,3 milijarde EUR (24). |
| --- | --- |

(78)

Za leto 2017 so skupne potrebe po kapitalu (zlasti zaradi odpisov knjigovodske vrednosti subjektov, ki jih je treba prodati, ter zaradi nadaljnjih izgub različnih portfeljev in potreb po refinanciranju) ocenjene na približno 2,6 milijarde EUR v osnovnem primeru in do 5,4 milijarde EUR v izjemnem pesimističnem primeru. Načrt za likvidacijo predvideva tudi potrebe po dodatni likvidnosti, ki so odvisne od tega, ali bo kapital zagotovljen v gotovini ali v obliki jamstva. Ob predpostavki, da bo kapital zagotovljen v likvidni obliki, bi potrebe HGAA po dodatnih likvidnih sredstvih do leta 2017 v osnovnem primeru znašale 2,5 milijarde EUR, v izjemnem pesimističnem primeru pa bi po ocenah dosegle 3,3 milijarde EUR (24).

| (79) | Ker pa se različne možnosti za del za likvidacijo po navedbah Avstrije še vedno proučujejo, se lahko te ocene še spremenijo. Avstrija je na primer sporočila, da raziskuje možnost ustanovitve družbe za upravljanje premoženja, ki bi HGAA omogočila, da prenese sredstva za likvidacijo na navedeni subjekt, ki bo posloval brez dovoljenja za opravljanje bančnih storitev. Takšen prenos bi vplival na čas nastanka potreb po kapitalu. |
| --- | --- |

(79)

Ker pa se različne možnosti za del za likvidacijo po navedbah Avstrije še vedno proučujejo, se lahko te ocene še spremenijo. Avstrija je na primer sporočila, da raziskuje možnost ustanovitve družbe za upravljanje premoženja, ki bi HGAA omogočila, da prenese sredstva za likvidacijo na navedeni subjekt, ki bo posloval brez dovoljenja za opravljanje bančnih storitev. Takšen prenos bi vplival na čas nastanka potreb po kapitalu.

ZAVEZE AVSTRIJE

| (80) | Avstrija se je zavezala, da bo zagotovila, da bo načrt za likvidacijo, ki je bil predložen 29. junija 2013 in kot je bil nazadnje spremenjen s sporočilom Avstrije z dne 27. avgusta 2013, izveden v celoti, vključno z zavezami iz Priloge, in v skladu s časovnim razporedom iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(80)

Avstrija se je zavezala, da bo zagotovila, da bo načrt za likvidacijo, ki je bil predložen 29. junija 2013 in kot je bil nazadnje spremenjen s sporočilom Avstrije z dne 27. avgusta 2013, izveden v celoti, vključno z zavezami iz Priloge, in v skladu s časovnim razporedom iz navedene priloge.

4.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (81) | Komisija opominja, da je začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) Pogodbe v zvezi z združljivostjo pomoči za prestrukturiranje HGAA z notranjim trgom, ker je na podlagi predhodno predloženih načrtov prestrukturiranja resno dvomila, da bo lahko HGAA ponovno vzpostavila svoje dolgoročno uspešno poslovanje. Komisija je poleg tega izrazila dvom, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena in da so izkrivljanja konkurence ustrezno omejena. |
| --- | --- |

(81)

Komisija opominja, da je začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) Pogodbe v zvezi z združljivostjo pomoči za prestrukturiranje HGAA z notranjim trgom, ker je na podlagi predhodno predloženih načrtov prestrukturiranja resno dvomila, da bo lahko HGAA ponovno vzpostavila svoje dolgoročno uspešno poslovanje. Komisija je poleg tega izrazila dvom, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena in da so izkrivljanja konkurence ustrezno omejena.

| (82) | Komisija je večkrat podvomila v zmožnost skupine HGAA, da ponovno vzpostavi uspešno poslovanje (25), in izrecno izrazila resne dvome glede njenega poslovnega modela (26). Komisija je izrazila tudi dvome, da bo lahko HGAA ustrezno izplačala nadomestila za svoj kapital, kar je predpogoj, ki ga mora banka izpolniti, da se lahko šteje za donosno (27). Komisija je v svojem sklepu o reševanju iz decembra 2009 od države članice že zahtevala, da razmisli o možnosti nadzorovane likvidacije banke (28). |
| --- | --- |

(82)

Komisija je večkrat podvomila v zmožnost skupine HGAA, da ponovno vzpostavi uspešno poslovanje (25), in izrecno izrazila resne dvome glede njenega poslovnega modela (26). Komisija je izrazila tudi dvome, da bo lahko HGAA ustrezno izplačala nadomestila za svoj kapital, kar je predpogoj, ki ga mora banka izpolniti, da se lahko šteje za donosno (27). Komisija je v svojem sklepu o reševanju iz decembra 2009 od države članice že zahtevala, da razmisli o možnosti nadzorovane likvidacije banke (28).

| (83) | Pri ocenjevanju uspešnosti poslovanja je Komisija izrazila zlasti dvom glede strategije financiranja (29), kakovosti sredstev (30) in struktur notranjega nadzora (31). Komisija je v uvodni izjavi 37 svojega sklepa o reševanju iz decembra 2012 izrazila dvom glede kakovosti novih poslov HGAA. |
| --- | --- |

(83)

Pri ocenjevanju uspešnosti poslovanja je Komisija izrazila zlasti dvom glede strategije financiranja (29), kakovosti sredstev (30) in struktur notranjega nadzora (31). Komisija je v uvodni izjavi 37 svojega sklepa o reševanju iz decembra 2012 izrazila dvom glede kakovosti novih poslov HGAA.

| (84) | V zvezi s porazdelitvijo bremena je v sklepu o začetku postopka iz leta 2009 (32) in v sklepu o reševanju iz decembra 2009 (33) omenjena morebitna pomanjkljiva porazdelitev bremena na BayernLB in nekdanje lastnike HGAA (GRAWE in zvezna dežela Koroška). V uvodni izjavi 102 sklepa o začetku postopka iz leta 2009 je omenjena pomanjkljiva porazdelitev bremena na lastnike hibridnega kapitala HGAA. |
| --- | --- |

(84)

V zvezi s porazdelitvijo bremena je v sklepu o začetku postopka iz leta 2009 (32) in v sklepu o reševanju iz decembra 2009 (33) omenjena morebitna pomanjkljiva porazdelitev bremena na BayernLB in nekdanje lastnike HGAA (GRAWE in zvezna dežela Koroška). V uvodni izjavi 102 sklepa o začetku postopka iz leta 2009 je omenjena pomanjkljiva porazdelitev bremena na lastnike hibridnega kapitala HGAA.

| (85) | V uvodni izjavi 41 sklepa o podaljšanju iz leta 2010 so izraženi pomisleki, ali je za kapital, ki ga je Avstrija vložila v HGAA pod pogoji avstrijskega programa, zagotovljeno zadostno nadomestilo, saj je Avstrija banko štela za načeloma zdravo in je bila banka zato deležna ugodnejših stopenj nadomestila, kot bi jih sicer imela v primeru, da bi se štela za banko v težavah. |
| --- | --- |

(85)

V uvodni izjavi 41 sklepa o podaljšanju iz leta 2010 so izraženi pomisleki, ali je za kapital, ki ga je Avstrija vložila v HGAA pod pogoji avstrijskega programa, zagotovljeno zadostno nadomestilo, saj je Avstrija banko štela za načeloma zdravo in je bila banka zato deležna ugodnejših stopenj nadomestila, kot bi jih sicer imela v primeru, da bi se štela za banko v težavah.

| (86) | V zvezi z izkrivljanjem konkurence je Komisija na podlagi načrtov, ki jih je Avstrija predhodno predložila, izrazila dvom, da bo obseg zmanjšanja bilančne vsote zadosten (34), in večkrat pozvala k ukrepom za odpravo izkrivljanj konkurence (35). Zaradi čedalje večjega zneska pomoči je Komisija večkrat pozvala k dodatnim ukrepom za odpravo izkrivljanj konkurence (36). |
| --- | --- |

(86)

V zvezi z izkrivljanjem konkurence je Komisija na podlagi načrtov, ki jih je Avstrija predhodno predložila, izrazila dvom, da bo obseg zmanjšanja bilančne vsote zadosten (34), in večkrat pozvala k ukrepom za odpravo izkrivljanj konkurence (35). Zaradi čedalje večjega zneska pomoči je Komisija večkrat pozvala k dodatnim ukrepom za odpravo izkrivljanj konkurence (36).

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (87) | Zainteresirane strani niso predložile nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(87)

Zainteresirane strani niso predložile nobenih pripomb.

6.   PRIPOMBE AVSTRIJE

| (88) | Pripombe Avstrije se nanašajo predvsem na obravnavanje državne pomoči družbi BayernLB s strani Komisije. Komisija je v svojem Sklepu z dne 25. julija 2012 v zadevi SA. 28487 (C16/2009) (37) v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje BayernLB sklenila, da je jamstvo Republike Avstrije za likvidna sredstva v znesku 2,638 milijarde EUR, ki jih je družba BayernLB v okviru reševanja leta 2009 sklenila pustiti v HGAA, pomenilo državno pomoč v korist BayernLB, in je pozneje odobrila ta ukrep pomoči kot združljivega z notranjim trgom. Avstrija je 5. oktobra 2012 vložila tožbo (38) za razglasitev ničnosti navedenega sklepa in predvsem trdila, da Komisija ni pojasnila, zakaj bi bilo treba ukrep šteti za združljivega z notranjim trgom, ter vztrajala, da ukrep ni pomoč v korist BayernLB. |
| --- | --- |

(88)

Pripombe Avstrije se nanašajo predvsem na obravnavanje državne pomoči družbi BayernLB s strani Komisije. Komisija je v svojem Sklepu z dne 25. julija 2012 v zadevi SA. 28487 (C16/2009) (37) v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje BayernLB sklenila, da je jamstvo Republike Avstrije za likvidna sredstva v znesku 2,638 milijarde EUR, ki jih je družba BayernLB v okviru reševanja leta 2009 sklenila pustiti v HGAA, pomenilo državno pomoč v korist BayernLB, in je pozneje odobrila ta ukrep pomoči kot združljivega z notranjim trgom. Avstrija je 5. oktobra 2012 vložila tožbo (38) za razglasitev ničnosti navedenega sklepa in predvsem trdila, da Komisija ni pojasnila, zakaj bi bilo treba ukrep šteti za združljivega z notranjim trgom, ter vztrajala, da ukrep ni pomoč v korist BayernLB.

| (89) | Avstrija se zavezuje, da bo zagotovila popolno spoštovanje vseh zavez iz Priloge. |
| --- | --- |

(89)

Avstrija se zavezuje, da bo zagotovila popolno spoštovanje vseh zavez iz Priloge.

7.   OCENA

Pri oceni pomoči za prestrukturiranje je treba upoštevati vse zneske pomoči, dodeljene HGAA od leta 2008.

7.1   OBSTOJ POMOČI

| (90) | Člen 107(1) Pogodbe določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(90)

Člen 107(1) Pogodbe določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (91) | Da bi ukrep veljal za državno pomoč, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: (i) ukrep se mora financirati iz državnih sredstev, (ii) ukrep mora dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, (iii) ta prednost mora biti selektivna in (iv) ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco ter prizadel trgovino med državami članicami. Ker so ti pogoji kumulativni, morajo biti izpolnjeni vsi, da se lahko ukrep šteje za državno pomoč. |
| --- | --- |

(91)

Da bi ukrep veljal za državno pomoč, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: (i) ukrep se mora financirati iz državnih sredstev, (ii) ukrep mora dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, (iii) ta prednost mora biti selektivna in (iv) ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco ter prizadel trgovino med državami članicami. Ker so ti pogoji kumulativni, morajo biti izpolnjeni vsi, da se lahko ukrep šteje za državno pomoč.

| (92) | Uvodne izjave 51 do 56 odločbe, s katero je bil odobren program pomoči bančnemu sektorju, potrjujejo, da je vsak ukrep, dodeljen v okviru navedene sheme, državna pomoč. Komisija poleg tega opozarja, da je v uvodnih izjavah 48 do 53 sklepa o reševanju iz decembra 2009, uvodni izjavi 25 sklepa o reševanju iz julija 2011 in uvodni izjavi 16 sklepa o reševanju iz decembra 2012 že ugotovila, da ukrepi pomoči, navedeni v (a) in (b), izpolnjujejo pogoje iz člena 107(1) Pogodbe ter da navedeni ukrepi zato pomenijo pomoč. Komisija vztraja pri svojem mnenju, kot je pojasnjeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(92)

Uvodne izjave 51 do 56 odločbe, s katero je bil odobren program pomoči bančnemu sektorju, potrjujejo, da je vsak ukrep, dodeljen v okviru navedene sheme, državna pomoč. Komisija poleg tega opozarja, da je v uvodnih izjavah 48 do 53 sklepa o reševanju iz decembra 2009, uvodni izjavi 25 sklepa o reševanju iz julija 2011 in uvodni izjavi 16 sklepa o reševanju iz decembra 2012 že ugotovila, da ukrepi pomoči, navedeni v (a) in (b), izpolnjujejo pogoje iz člena 107(1) Pogodbe ter da navedeni ukrepi zato pomenijo pomoč. Komisija vztraja pri svojem mnenju, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.

(a)   Ukrepi, ki jih je zagotovila Avstrija v okviru programa pomoči bančnemu sektorju

| (93) | Vsi ukrepi, dodeljeni v okviru programa pomoči bančnemu sektorju, in sicer dokapitalizacija v znesku 900 milijonov EUR ter jamstva v skupnem znesku 1,35 milijarde EUR, ki jih je banka prejela leta 2008, pomenijo pomoč, kot je določeno v uvodnih izjavah 51 do 56 odločbe o odobritvi navedenega programa. |
| --- | --- |

(93)

Vsi ukrepi, dodeljeni v okviru programa pomoči bančnemu sektorju, in sicer dokapitalizacija v znesku 900 milijonov EUR ter jamstva v skupnem znesku 1,35 milijarde EUR, ki jih je banka prejela leta 2008, pomenijo pomoč, kot je določeno v uvodnih izjavah 51 do 56 odločbe o odobritvi navedenega programa.

(b)   Nadaljnji ukrepi, ki jih je odobrila Avstrija

| (94) | Avstrija je zunaj okvira programa pomoči bančnemu sektorju odobrila dokapitalizacijo v znesku 450 milijonov EUR, jamstvo za sredstva v znesku 100 milijonov EUR (ki je že poteklo), jamstvo za sredstva v znesku 200 milijonov EUR, povečanje kapitala za 500 milijonov EUR v obliki delnic in jamstvo za podrejene instrumente kapitala drugega reda v nominalni vrednosti 1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(94)

Avstrija je zunaj okvira programa pomoči bančnemu sektorju odobrila dokapitalizacijo v znesku 450 milijonov EUR, jamstvo za sredstva v znesku 100 milijonov EUR (ki je že poteklo), jamstvo za sredstva v znesku 200 milijonov EUR, povečanje kapitala za 500 milijonov EUR v obliki delnic in jamstvo za podrejene instrumente kapitala drugega reda v nominalni vrednosti 1 milijarde EUR.

| (95) | Tako kapitalski vložek kot tudi jamstva so bili dodeljeni iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) Pogodbe. Dodeljeni bodo enemu podjetju, zato so selektivni. Dodeljeni so bili pod pogoji, ki jih HGAA na trgih sicer ne bi bila deležna, čemur Avstrija ne oporeka. Ker je HGAA podjetje, dejavno v finančnem sektorju, ki je odprt za intenzivno mednarodno konkurenco, lahko kakršna koli prednost, dodeljena banki HGAA iz državnih sredstev, prizadene trgovino znotraj Unije in izkrivlja konkurenco. Navedene ugotovitve so bile že predstavljene v uvodni izjavi 16 sklepa o reševanju iz decembra 2012 in so potrjene v tem sklepu. |
| --- | --- |

(95)

Tako kapitalski vložek kot tudi jamstva so bili dodeljeni iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) Pogodbe. Dodeljeni bodo enemu podjetju, zato so selektivni. Dodeljeni so bili pod pogoji, ki jih HGAA na trgih sicer ne bi bila deležna, čemur Avstrija ne oporeka. Ker je HGAA podjetje, dejavno v finančnem sektorju, ki je odprt za intenzivno mednarodno konkurenco, lahko kakršna koli prednost, dodeljena banki HGAA iz državnih sredstev, prizadene trgovino znotraj Unije in izkrivlja konkurenco. Navedene ugotovitve so bile že predstavljene v uvodni izjavi 16 sklepa o reševanju iz decembra 2012 in so potrjene v tem sklepu.

(c)   Dokapitalizacija s strani družbe BayernLB

| (96) | Svobodna dežela Bavarska je leta 2008 dokapitalizirala družbo BayernLB, ki je del sredstev uporabila za dokapitalizacijo svoje hčerinske družbe HGAA. Glede na uvodno izjavo 124 odločbe o BayernLB je celotni znesek dokapitalizacije, ki ga je dodelila Svobodna dežela Bavarska, pomoč družbi BayernLB. Ker se znesek pomoči v okviru enega ukrepa ne more šteti dvakrat, Komisija ugotavlja, da dokapitalizacija HGAA s strani BayernLB ni državna pomoč v korist HGAA. Poleg tega se zdi, da je družba BayernLB v času dokapitalizacije HGAA delovala tako, da bi zavarovala svoje naložbe v hčerinsko družbo, v skladu s premisleki glede tržnega gospodarstva, in da njene odločitve za dokapitalizacijo HGAA ni mogoče pripisati državi članici. |
| --- | --- |

(96)

Svobodna dežela Bavarska je leta 2008 dokapitalizirala družbo BayernLB, ki je del sredstev uporabila za dokapitalizacijo svoje hčerinske družbe HGAA. Glede na uvodno izjavo 124 odločbe o BayernLB je celotni znesek dokapitalizacije, ki ga je dodelila Svobodna dežela Bavarska, pomoč družbi BayernLB. Ker se znesek pomoči v okviru enega ukrepa ne more šteti dvakrat, Komisija ugotavlja, da dokapitalizacija HGAA s strani BayernLB ni državna pomoč v korist HGAA. Poleg tega se zdi, da je družba BayernLB v času dokapitalizacije HGAA delovala tako, da bi zavarovala svoje naložbe v hčerinsko družbo, v skladu s premisleki glede tržnega gospodarstva, in da njene odločitve za dokapitalizacijo HGAA ni mogoče pripisati državi članici.

(d)   Pogojni ukrepi pomoči

| (97) | Avstrija je zaprosila za odobritev ukrepov pomoči za zadovoljitev morebitnih prihodnjih potreb po kapitalu in likvidnosti, ki bi v izjemnem scenariju lahko znašale do 5,4 milijarde EUR za kapital in do 3,3 milijarde EUR za likvidnost. Navedeni morebitni prihodnji ukrepi pomoči za likvidacijo HGAA bodo dodeljeni iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) Pogodbe. Dodeljeni bodo enemu podjetju, zato so selektivni. Ker bodo dodeljeni pod pogoji, ki jih HGAA na trgih sicer ne bi bila deležna, pomenijo prednost. Ker je HGAA podjetje, dejavno v finančnem sektorju, ki je odprt za intenzivno mednarodno konkurenco, lahko kakršna koli prednost, dodeljena banki HGAA iz državnih sredstev, prizadene trgovino znotraj Unije in izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

(97)

Avstrija je zaprosila za odobritev ukrepov pomoči za zadovoljitev morebitnih prihodnjih potreb po kapitalu in likvidnosti, ki bi v izjemnem scenariju lahko znašale do 5,4 milijarde EUR za kapital in do 3,3 milijarde EUR za likvidnost. Navedeni morebitni prihodnji ukrepi pomoči za likvidacijo HGAA bodo dodeljeni iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) Pogodbe. Dodeljeni bodo enemu podjetju, zato so selektivni. Ker bodo dodeljeni pod pogoji, ki jih HGAA na trgih sicer ne bi bila deležna, pomenijo prednost. Ker je HGAA podjetje, dejavno v finančnem sektorju, ki je odprt za intenzivno mednarodno konkurenco, lahko kakršna koli prednost, dodeljena banki HGAA iz državnih sredstev, prizadene trgovino znotraj Unije in izkrivlja konkurenco.

Ugotovitev glede skupnega zneska pomoči

| (98) | Skupni znesek pomoči, ki jo je Avstrija dodelila banki HGAA prek povečanja kapitala, je 3,15 milijarde EUR (kar vključuje jamstva za sredstva v skupnem znesku 300 milijonov EUR, ki imajo enak učinek kot kapitalski vložek). Navedeni znesek predstavlja približno 9,6 % tveganju prilagojene aktive HGAA iz leta 2008. Poleg tega je HGAA prejela jamstva v skupnem znesku 1,35 milijarde EUR. Avstrija je zaprosila tudi za odobritev morebitnih ukrepov pomoči, ki bodo morda potrebni za kritje prihodnjih potreb po kapitalu v okviru likvidacije HGAA, ki bi v izjemnem primeru lahko znašale do 5,4 milijarde EUR, kar bi pomenilo, da bo skupni znesek pomoči v obliki kapitala in jamstev za sredstva znašal 8,55 milijarde EUR, kar je enako 26-odstotnemu tveganju prilagojene aktive. Poleg tega je Avstrija zaprosila za odobritev ukrepov v zvezi z likvidnostjo v znesku 3,3 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(98)

Skupni znesek pomoči, ki jo je Avstrija dodelila banki HGAA prek povečanja kapitala, je 3,15 milijarde EUR (kar vključuje jamstva za sredstva v skupnem znesku 300 milijonov EUR, ki imajo enak učinek kot kapitalski vložek). Navedeni znesek predstavlja približno 9,6 % tveganju prilagojene aktive HGAA iz leta 2008. Poleg tega je HGAA prejela jamstva v skupnem znesku 1,35 milijarde EUR. Avstrija je zaprosila tudi za odobritev morebitnih ukrepov pomoči, ki bodo morda potrebni za kritje prihodnjih potreb po kapitalu v okviru likvidacije HGAA, ki bi v izjemnem primeru lahko znašale do 5,4 milijarde EUR, kar bi pomenilo, da bo skupni znesek pomoči v obliki kapitala in jamstev za sredstva znašal 8,55 milijarde EUR, kar je enako 26-odstotnemu tveganju prilagojene aktive. Poleg tega je Avstrija zaprosila za odobritev ukrepov v zvezi z likvidnostjo v znesku 3,3 milijarde EUR.

7.2   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

7.2.1   Uporaba člena 107(3)(b) PDEU

| (99) | Člen 107(3)(b) Pogodbe določa, da se lahko državna pomoč šteje za združljivo z notranjim trgom, če se dodeli „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. |
| --- | --- |

(99)

Člen 107(3)(b) Pogodbe določa, da se lahko državna pomoč šteje za združljivo z notranjim trgom, če se dodeli „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“.

| (100) | Na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe se lahko državna pomoč šteje za združljivo z notranjim trgom, če je njen namen „odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija kljub počasnemu okrevanju gospodarstva po začetku leta 2010 še vedno meni, da so zahteve, ki morajo biti izpolnjene, da se lahko državna pomoč odobri v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, še vedno izpolnjene, saj na finančnih trgih še vedno vlada negotovost. Komisija je julija 2013 potrdila navedeno mnenje s sprejetjem Sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (39). |
| --- | --- |

(100)

Na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe se lahko državna pomoč šteje za združljivo z notranjim trgom, če je njen namen „odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija kljub počasnemu okrevanju gospodarstva po začetku leta 2010 še vedno meni, da so zahteve, ki morajo biti izpolnjene, da se lahko državna pomoč odobri v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, še vedno izpolnjene, saj na finančnih trgih še vedno vlada negotovost. Komisija je julija 2013 potrdila navedeno mnenje s sprejetjem Sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (39).

| (101) | Avstrijska centralna banka je v preteklosti že potrdila, da je HGAA sistemsko pomembna banka za finančni trg v Avstriji in jugovzhodni Evropi, ter navedeno mnenje ponovila v svojem dopisu z dne 3. decembra 2012. Brez ukrepov pomoči bi nadzorni organi banko HGAA lahko zaprli zaradi njenega neizpolnjevanja kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

(101)

Avstrijska centralna banka je v preteklosti že potrdila, da je HGAA sistemsko pomembna banka za finančni trg v Avstriji in jugovzhodni Evropi, ter navedeno mnenje ponovila v svojem dopisu z dne 3. decembra 2012. Brez ukrepov pomoči bi nadzorni organi banko HGAA lahko zaprli zaradi njenega neizpolnjevanja kapitalskih zahtev.

| (102) | Zaprtje banke, kot je HGAA, za katero država članica meni, da je sistemsko pomembna, bi pod takšnimi pogoji lahko neposredno vplivalo na finančne trge in s tem na celotno gospodarstvo države članice. Zato Komisija ob upoštevanju sedanjega ranljivega stanja finančnih trgov ukrepe državne pomoči v bančnem sektorju še naprej ocenjuje na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(102)

Zaprtje banke, kot je HGAA, za katero država članica meni, da je sistemsko pomembna, bi pod takšnimi pogoji lahko neposredno vplivalo na finančne trge in s tem na celotno gospodarstvo države članice. Zato Komisija ob upoštevanju sedanjega ranljivega stanja finančnih trgov ukrepe državne pomoči v bančnem sektorju še naprej ocenjuje na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe.

7.2.2   Združljivost ukrepov pomoči

| (103) | Vsi ukrepi, opredeljeni kot državna pomoč, so bili zagotovljeni v okviru prestrukturiranja in likvidacije HGAA. Sporočilo o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (40) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju) določa pravila, ki se uporabljajo za dodelitev pomoči za prestrukturiranje in likvidacijo finančnim institucijam v sedanji krizi. Glede na sporočilo o prestrukturiranju mora prestrukturiranje finančne institucije v sedanji finančni krizi, da bi bilo združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, (i) privesti do ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja banke, (ii) vključevati ustrezen lasten prispevek upravičenca (porazdelitev bremena) in zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek, ter (iii) zajemati ustrezne ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(103)

Vsi ukrepi, opredeljeni kot državna pomoč, so bili zagotovljeni v okviru prestrukturiranja in likvidacije HGAA. Sporočilo o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (40) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju) določa pravila, ki se uporabljajo za dodelitev pomoči za prestrukturiranje in likvidacijo finančnim institucijam v sedanji krizi. Glede na sporočilo o prestrukturiranju mora prestrukturiranje finančne institucije v sedanji finančni krizi, da bi bilo združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, (i) privesti do ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja banke, (ii) vključevati ustrezen lasten prispevek upravičenca (porazdelitev bremena) in zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek, ter (iii) zajemati ustrezne ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence.

Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja

| (104) | Kot je Komisija navedla v sporočilu o prestrukturiranju, mora država članica predložiti obsežen načrt prestrukturiranja, iz katerega je razvidno, kako bo dolgoročno uspešno poslovanje subjekta ponovno vzpostavljeno brez uporabe državne pomoči v razumnem času in najpozneje v petih letih. Glede na točko 13 sporočila o prestrukturiranju je dolgoročno uspešno poslovanje doseženo, ko je banka sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu v skladu z ustreznimi regulativnimi zahtevami. Če hoče banka to doseči, mora biti sposobna kriti vse svoje stroške in zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke. V točki 14 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da dolgoročno uspešno poslovanje zahteva, da se vsaka prejeta državna pomoč sčasoma odplača ali pa se zanjo plača nadomestilo po običajnih tržnih pogojih, s čimer se zagotovi prenehanje vseh oblik dodatne državne pomoči. |
| --- | --- |

(104)

Kot je Komisija navedla v sporočilu o prestrukturiranju, mora država članica predložiti obsežen načrt prestrukturiranja, iz katerega je razvidno, kako bo dolgoročno uspešno poslovanje subjekta ponovno vzpostavljeno brez uporabe državne pomoči v razumnem času in najpozneje v petih letih. Glede na točko 13 sporočila o prestrukturiranju je dolgoročno uspešno poslovanje doseženo, ko je banka sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu v skladu z ustreznimi regulativnimi zahtevami. Če hoče banka to doseči, mora biti sposobna kriti vse svoje stroške in zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke. V točki 14 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da dolgoročno uspešno poslovanje zahteva, da se vsaka prejeta državna pomoč sčasoma odplača ali pa se zanjo plača nadomestilo po običajnih tržnih pogojih, s čimer se zagotovi prenehanje vseh oblik dodatne državne pomoči.

| (105) | Na podlagi načrtov za prestrukturiranje HGAA, ki so bili predloženi v preteklosti, ni bilo mogoče sklepati, da je ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja celotne skupine izvedljiva. |
| --- | --- |

(105)

Na podlagi načrtov za prestrukturiranje HGAA, ki so bili predloženi v preteklosti, ni bilo mogoče sklepati, da je ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja celotne skupine izvedljiva.

| (106) | Komisija nadalje opozarja, da se bo ugodno financiranje, ki izhaja iz jamstev, ki jih ponuja Koroška, sčasoma končalo in da se je hitro dohitevanje gospodarstev jugovzhodne Evrope ustavilo. |
| --- | --- |

(106)

Komisija nadalje opozarja, da se bo ugodno financiranje, ki izhaja iz jamstev, ki jih ponuja Koroška, sčasoma končalo in da se je hitro dohitevanje gospodarstev jugovzhodne Evrope ustavilo.

| (107) | Zato banka ne more ustrezno nadomestiti svojega kapitala ali vrniti državnega kapitala, torej ne more ponovno vzpostaviti uspešnega poslovanja do konca obdobja prestrukturiranja. Zato se zdi nemogoče, da bi HGAA lahko samostojno ponovno vzpostavila uspešno poslovanje. Komisija zato ugotavlja, da njeni dvomi glede ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja niso odpravljeni. |
| --- | --- |

(107)

Zato banka ne more ustrezno nadomestiti svojega kapitala ali vrniti državnega kapitala, torej ne more ponovno vzpostaviti uspešnega poslovanja do konca obdobja prestrukturiranja. Zato se zdi nemogoče, da bi HGAA lahko samostojno ponovno vzpostavila uspešno poslovanje. Komisija zato ugotavlja, da njeni dvomi glede ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja niso odpravljeni.

| (108) | Kot določa točka 9 sporočila o prestrukturiranju, mora vsak načrt prestrukturiranja vključevati primerjavo z drugimi možnostmi, vključno z razdelitvijo ali pripojitvijo k drugi banki. Če ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja banke ni možna, je treba v načrtu prestrukturiranja pojasniti, kako bi bilo mogoče izvesti njeno pravilno likvidacijo. Točka 21 določa, da je treba v primeru, da banka ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati, vedno razmisliti o pravilni likvidaciji ali prodaji neuspešne banke na dražbi. |
| --- | --- |

(108)

Kot določa točka 9 sporočila o prestrukturiranju, mora vsak načrt prestrukturiranja vključevati primerjavo z drugimi možnostmi, vključno z razdelitvijo ali pripojitvijo k drugi banki. Če ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja banke ni možna, je treba v načrtu prestrukturiranja pojasniti, kako bi bilo mogoče izvesti njeno pravilno likvidacijo. Točka 21 določa, da je treba v primeru, da banka ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati, vedno razmisliti o pravilni likvidaciji ali prodaji neuspešne banke na dražbi.

| (109) | Avstrijski organi so predložili načrt za likvidacijo, ki določa strategijo za takšno pravilno likvidacijo. Predloženi načrt predvideva odprt postopek, v okviru katerega bodo operativni subjekti, avstrijska HBA (za katero je prodajna pogodba že podpisana) in mreža v jugovzhodni Evropi prodani najpozneje do konca junija 2015. Vsi ostali deli bodo vključeni v nadzorovan in pravilen postopek likvidacije. V zvezi s tem se Avstrija zavezuje, da italijanski subjekt HBI po 1. juliju 2013 ne bo izvajal novih poslov. Če operativnih enot v jugovzhodni Evropi ne bo mogoče prodati do 30. junija 2015, bodo prav tako ustavile nove posle in bodo likvidirane. S tem bo HGAA najpozneje 30. junija 2015 prenehala delovati kot dejavno podjetje v finančnem sektorju. |
| --- | --- |

(109)

Avstrijski organi so predložili načrt za likvidacijo, ki določa strategijo za takšno pravilno likvidacijo. Predloženi načrt predvideva odprt postopek, v okviru katerega bodo operativni subjekti, avstrijska HBA (za katero je prodajna pogodba že podpisana) in mreža v jugovzhodni Evropi prodani najpozneje do konca junija 2015. Vsi ostali deli bodo vključeni v nadzorovan in pravilen postopek likvidacije. V zvezi s tem se Avstrija zavezuje, da italijanski subjekt HBI po 1. juliju 2013 ne bo izvajal novih poslov. Če operativnih enot v jugovzhodni Evropi ne bo mogoče prodati do 30. junija 2015, bodo prav tako ustavile nove posle in bodo likvidirane. S tem bo HGAA najpozneje 30. junija 2015 prenehala delovati kot dejavno podjetje v finančnem sektorju.

| (110) | Prodaja operativnih subjektov bo izvedena na podlagi brezpogojnih, preglednih in odprtih postopkov, ki bodo vsem zainteresiranim udeležencem na trgu omogočili, da podajo ponudbo za subjekte. Takšni odprti postopki zagotavljajo, da je najboljša ponudba tržna cena, in s tem preprečijo, da bi kupec dobil pomoč (41). Če Komisija ugotovi, da je kupec dobil pomoč, združljivost te pomoči oceni v ločenem postopku. |
| --- | --- |

(110)

Prodaja operativnih subjektov bo izvedena na podlagi brezpogojnih, preglednih in odprtih postopkov, ki bodo vsem zainteresiranim udeležencem na trgu omogočili, da podajo ponudbo za subjekte. Takšni odprti postopki zagotavljajo, da je najboljša ponudba tržna cena, in s tem preprečijo, da bi kupec dobil pomoč (41). Če Komisija ugotovi, da je kupec dobil pomoč, združljivost te pomoči oceni v ločenem postopku.

| (111) | Glede vprašanja, ali bi subjekti, ki bodo prodani, lahko pomenili gospodarsko kontinuiteto družbe HGAA in ali bi ukrepi pomoči zato pomenili pomoč za navedene subjekte, Komisija najprej ugotavlja, da še ni jasno, ali bo mreža v jugovzhodni Evropi prodana enemu kupcu kot celota ali pa bo več različnih kupcev kupilo dele sedanje mreže. |
| --- | --- |

(111)

Glede vprašanja, ali bi subjekti, ki bodo prodani, lahko pomenili gospodarsko kontinuiteto družbe HGAA in ali bi ukrepi pomoči zato pomenili pomoč za navedene subjekte, Komisija najprej ugotavlja, da še ni jasno, ali bo mreža v jugovzhodni Evropi prodana enemu kupcu kot celota ali pa bo več različnih kupcev kupilo dele sedanje mreže.

| (112) | Pri ugotavljanju obstoja gospodarske kontinuitete bi se lahko med drugim upoštevali naslednji dejavniki: predmet prenosa, cena prenosa, identiteta delničarjev ali lastnikov podjetja, ki bo subjekt prevzelo, in prvotnega podjetja ter gospodarska logika transakcije (42). |
| --- | --- |

(112)

Pri ugotavljanju obstoja gospodarske kontinuitete bi se lahko med drugim upoštevali naslednji dejavniki: predmet prenosa, cena prenosa, identiteta delničarjev ali lastnikov podjetja, ki bo subjekt prevzelo, in prvotnega podjetja ter gospodarska logika transakcije (42).

| (113) | Komisija najprej ugotavlja, da odobrena pomoč ni bila dodeljena za odpravo težav posameznih operativnih subjektov v Avstriji ali državah jugovzhodne Evrope, temveč za odpravo težav HGAA kot skupine. Nobena od hčerinskih družb v državah jugovzhodne Evrope ali HBA ni osrednji subjekt skupine HGAA, poleg tega pa so subjekti, ki bodo prodani, le del sredstev HGAA. Poleg tega se poslovni model subjektov, ki bodo prodani, razlikuje od poslovnega modela družbe HGAA, ki je bila mednarodna bančna skupina, ki se je zanašala na ugodno financiranje, zlasti na podlagi državnih jamstev Koroške, in se osredotočala na hitro širitev, pri čemer je izkoristila možnost nastajajočih trgov za dohitevanje. Financiranje hčerinskih družb v državah jugovzhodne Evrope v prihodnosti ne bo več odvisno od državnih jamstev, temveč bo temeljilo na lokalnih (in zato dražjih) sredstvih, kar bo zahtevalo bolj preudaren pristop glede marž in obvladovanja tveganj. Medtem ko se je HGAA osredotočala na večje posle in ključne stranke, se bodo subjekti, ki bodo prodani, osredotočali na posle z MSP. V praksi bodo subjekti, ki bodo prodani, usmerjeni v drugačno ciljno skupino strank. |
| --- | --- |

(113)

Komisija najprej ugotavlja, da odobrena pomoč ni bila dodeljena za odpravo težav posameznih operativnih subjektov v Avstriji ali državah jugovzhodne Evrope, temveč za odpravo težav HGAA kot skupine. Nobena od hčerinskih družb v državah jugovzhodne Evrope ali HBA ni osrednji subjekt skupine HGAA, poleg tega pa so subjekti, ki bodo prodani, le del sredstev HGAA. Poleg tega se poslovni model subjektov, ki bodo prodani, razlikuje od poslovnega modela družbe HGAA, ki je bila mednarodna bančna skupina, ki se je zanašala na ugodno financiranje, zlasti na podlagi državnih jamstev Koroške, in se osredotočala na hitro širitev, pri čemer je izkoristila možnost nastajajočih trgov za dohitevanje. Financiranje hčerinskih družb v državah jugovzhodne Evrope v prihodnosti ne bo več odvisno od državnih jamstev, temveč bo temeljilo na lokalnih (in zato dražjih) sredstvih, kar bo zahtevalo bolj preudaren pristop glede marž in obvladovanja tveganj. Medtem ko se je HGAA osredotočala na večje posle in ključne stranke, se bodo subjekti, ki bodo prodani, osredotočali na posle z MSP. V praksi bodo subjekti, ki bodo prodani, usmerjeni v drugačno ciljno skupino strank.

| (114) | Komisija nadalje ugotavlja, da je namen prodaje operativnih subjektov čim bolj povečati vrednost sredstev HGAA pred njeno likvidacijo, kar je v interesu njenih upnikov. |
| --- | --- |

(114)

Komisija nadalje ugotavlja, da je namen prodaje operativnih subjektov čim bolj povečati vrednost sredstev HGAA pred njeno likvidacijo, kar je v interesu njenih upnikov.

| (115) | Na podlagi predmeta prenosa, dejstva, da delničarji HGAA in subjekti, ki bodo prodani, ne bodo isti, ter gospodarske logike prodajne transakcije Komisija meni, da se gospodarska dejavnost HGAA po tem, ko bodo operativni subjekti prodani in bo HGAA prenehala obstajati, ne bo nadaljevala. |
| --- | --- |

(115)

Na podlagi predmeta prenosa, dejstva, da delničarji HGAA in subjekti, ki bodo prodani, ne bodo isti, ter gospodarske logike prodajne transakcije Komisija meni, da se gospodarska dejavnost HGAA po tem, ko bodo operativni subjekti prodani in bo HGAA prenehala obstajati, ne bo nadaljevala.

| (116) | Načrt za likvidacijo določa, da bodo nekatera sredstva izločena iz operativnih subjektov, ki bodo prodani. Navedena izločitev bo izboljšala sposobnost subjektov za financiranje in povprečno kakovost preostalih sredstev v bilanci stanja, s tem pa bo prispevala k tržnosti zadevnih subjektov. |
| --- | --- |

(116)

Načrt za likvidacijo določa, da bodo nekatera sredstva izločena iz operativnih subjektov, ki bodo prodani. Navedena izločitev bo izboljšala sposobnost subjektov za financiranje in povprečno kakovost preostalih sredstev v bilanci stanja, s tem pa bo prispevala k tržnosti zadevnih subjektov.

| (117) | V točki 21 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da je tudi ustanovitev avtonomne „dobre banke“ iz kombinacije „dobrih“ sredstev in obveznosti obstoječe banke lahko sprejemljiva pot do ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja, pod pogojem, da takšen novonastali subjekt ne more neupravičeno izkrivljati konkurence. V zvezi s tem bi bila ustanovitev holdinga za jugovzhodno Evropo ali prenos določenih sredstev z družbe HBInt na holding za jugovzhodno Evropo s ciljem ustvariti uspešno in tržno bančno enoto v jugovzhodni Evropi sprejemljiva rešitev (43). |
| --- | --- |

(117)

V točki 21 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da je tudi ustanovitev avtonomne „dobre banke“ iz kombinacije „dobrih“ sredstev in obveznosti obstoječe banke lahko sprejemljiva pot do ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja, pod pogojem, da takšen novonastali subjekt ne more neupravičeno izkrivljati konkurence. V zvezi s tem bi bila ustanovitev holdinga za jugovzhodno Evropo ali prenos določenih sredstev z družbe HBInt na holding za jugovzhodno Evropo s ciljem ustvariti uspešno in tržno bančno enoto v jugovzhodni Evropi sprejemljiva rešitev (43).

| (118) | Ker so stroški tveganja in oslabitve naraščali, težave glede kakovosti sredstev, ki izvira iz preostanka portfelja in novejših tveganih poslov, ni bilo mogoče rešiti ob predpostavki delujočega podjetja. Zato Komisija meni, da je načrt za likvidacijo, ki ga je predložila Avstrija in vključuje obsežen prenos problematičnih sredstev v enoto za likvidacijo, ustrezna strategija. |
| --- | --- |

(118)

Ker so stroški tveganja in oslabitve naraščali, težave glede kakovosti sredstev, ki izvira iz preostanka portfelja in novejših tveganih poslov, ni bilo mogoče rešiti ob predpostavki delujočega podjetja. Zato Komisija meni, da je načrt za likvidacijo, ki ga je predložila Avstrija in vključuje obsežen prenos problematičnih sredstev v enoto za likvidacijo, ustrezna strategija.

| (119) | V zvezi s financiranjem je v načrtu za likvidacijo predvideno, da se bodo subjekti, ki bodo prodani, vse bolj osredotočali na lokalno financiranje in si prizadevali zmanjšati svojo odvisnost od financiranja podjetij, ki ga zagotavlja HGAA. Komisija pozdravlja navedeno spremembo v strategiji financiranja. Ugotavlja, da bo HGAA še naprej zavezana k financiranju subjektov, ki bodo prodani. |
| --- | --- |

(119)

V zvezi s financiranjem je v načrtu za likvidacijo predvideno, da se bodo subjekti, ki bodo prodani, vse bolj osredotočali na lokalno financiranje in si prizadevali zmanjšati svojo odvisnost od financiranja podjetij, ki ga zagotavlja HGAA. Komisija pozdravlja navedeno spremembo v strategiji financiranja. Ugotavlja, da bo HGAA še naprej zavezana k financiranju subjektov, ki bodo prodani.

| (120) | Poleg tega načrt za likvidacijo predvideva občutno zmanjšanje dejavnosti lizinga banke HGAA, ki so bile v preteklosti pomemben vir težav HGAA, saj imajo dejavnosti lizinga relativno nizko donosnost glede na njihove zahteve v zvezi s tveganjem in financiranjem. Navedeno zmanjšanje bo tudi pozitivno vplivalo na tržnost operativnih subjektov. |
| --- | --- |

(120)

Poleg tega načrt za likvidacijo predvideva občutno zmanjšanje dejavnosti lizinga banke HGAA, ki so bile v preteklosti pomemben vir težav HGAA, saj imajo dejavnosti lizinga relativno nizko donosnost glede na njihove zahteve v zvezi s tveganjem in financiranjem. Navedeno zmanjšanje bo tudi pozitivno vplivalo na tržnost operativnih subjektov.

| (121) | Komisija ugotavlja, da ni mogoče ponovno vzpostaviti uspešnega poslovanja HGAA in da je strategija za pravilno likvidacijo HGAA, kot jo je predlagala Avstrija, ustrezen način obravnavanja HGAA glede na to, da uspešnega poslovanja banke kot take ni mogoče ponovno vzpostaviti. |
| --- | --- |

(121)

Komisija ugotavlja, da ni mogoče ponovno vzpostaviti uspešnega poslovanja HGAA in da je strategija za pravilno likvidacijo HGAA, kot jo je predlagala Avstrija, ustrezen način obravnavanja HGAA glede na to, da uspešnega poslovanja banke kot take ni mogoče ponovno vzpostaviti.

Lastni prispevek in porazdelitev bremena

| (122) | V sporočilu o prestrukturiranju je navedeno, da mora upravičenec zagotoviti ustrezen lastni prispevek, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek ter zmanjšata izkrivljanje konkurence in moralno tveganje. V ta namen določa, da (i) morajo biti omejeni tako stroški za prestrukturiranje kot tudi znesek pomoči ter (ii) da je potreben znaten lastni prispevek. |
| --- | --- |

(122)

V sporočilu o prestrukturiranju je navedeno, da mora upravičenec zagotoviti ustrezen lastni prispevek, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek ter zmanjšata izkrivljanje konkurence in moralno tveganje. V ta namen določa, da (i) morajo biti omejeni tako stroški za prestrukturiranje kot tudi znesek pomoči ter (ii) da je potreben znaten lastni prispevek.

| (123) | Da bi se višina pomoči omejila na najnižjo potrebno, sporočilo o prestrukturiranju nadalje določa, da mora banka za financiranje prestrukturiranja najprej uporabiti svoje lastne vire. Stroškov, povezanih s prestrukturiranjem, ne bi smela kriti le država, temveč tudi tisti, ki so vlagali v banko. Navedeni cilj se doseže predvsem tako, da se izgube absorbirajo z razpoložljivim kapitalom. |
| --- | --- |

(123)

Da bi se višina pomoči omejila na najnižjo potrebno, sporočilo o prestrukturiranju nadalje določa, da mora banka za financiranje prestrukturiranja najprej uporabiti svoje lastne vire. Stroškov, povezanih s prestrukturiranjem, ne bi smela kriti le država, temveč tudi tisti, ki so vlagali v banko. Navedeni cilj se doseže predvsem tako, da se izgube absorbirajo z razpoložljivim kapitalom.

| (124) | Vsi prejšnji delničarji HGAA so svoje delnice prodali Republiki Avstriji po simbolični ceni 1 EUR, kar je zmanjšalo tveganje, da bodo ukrepi pomoči koristili nekdanjim delničarjem. Nekdanji lastniki so skupini HGAA zagotovili tudi kapital ali likvidna sredstva, ki so se uporabila za kritje izgub in izboljšanje likvidnosti. |
| --- | --- |

(124)

Vsi prejšnji delničarji HGAA so svoje delnice prodali Republiki Avstriji po simbolični ceni 1 EUR, kar je zmanjšalo tveganje, da bodo ukrepi pomoči koristili nekdanjim delničarjem. Nekdanji lastniki so skupini HGAA zagotovili tudi kapital ali likvidna sredstva, ki so se uporabila za kritje izgub in izboljšanje likvidnosti.

| (125) | Večinski delničar HGAA v času navedene prodaje je bil BayernLB. BayernLB je skupaj prispeval približno 1,5 milijarde EUR v obliki kapitala, hkrati pa se je odpovedal nadaljnjim lastninskim pravicam in tudi morebitnim nadaljnjim nadomestilom. BayernLB je skupini HGAA zagotovil tudi približno 4,3 milijarde EUR likvidnih sredstev. Poleg tega je imel BayernLB znatno izgubo zaradi odpisov, ko je prodal svoje delnice v HGAA, kar prispeva k odpravi moralnega tveganja v skladu s točko 22 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(125)

Večinski delničar HGAA v času navedene prodaje je bil BayernLB. BayernLB je skupaj prispeval približno 1,5 milijarde EUR v obliki kapitala, hkrati pa se je odpovedal nadaljnjim lastninskim pravicam in tudi morebitnim nadaljnjim nadomestilom. BayernLB je skupini HGAA zagotovil tudi približno 4,3 milijarde EUR likvidnih sredstev. Poleg tega je imel BayernLB znatno izgubo zaradi odpisov, ko je prodal svoje delnice v HGAA, kar prispeva k odpravi moralnega tveganja v skladu s točko 22 sporočila o prestrukturiranju.

| (126) | Komisija zato meni, da je stopnja porazdelitve bremena na nekdanjega lastnika BayernLB znatna in ustrezna. |
| --- | --- |

(126)

Komisija zato meni, da je stopnja porazdelitve bremena na nekdanjega lastnika BayernLB znatna in ustrezna.

| (127) | Končni izid sedanje pravde v zvezi z odplačilom neporavnanih posojil družbi BayernLB ne bo vplival na navedeno ugotovitev. Če bo BayernLB v pravdi izgubil, bo njegova stopnja porazdelitve bremena še višja. Če pa bo BayernLB v pravdi zmagal, bo njegova stopnja porazdelitve bremena ostala taka, kot je ocenjena v tem sklepu. |
| --- | --- |

(127)

Končni izid sedanje pravde v zvezi z odplačilom neporavnanih posojil družbi BayernLB ne bo vplival na navedeno ugotovitev. Če bo BayernLB v pravdi izgubil, bo njegova stopnja porazdelitve bremena še višja. Če pa bo BayernLB v pravdi zmagal, bo njegova stopnja porazdelitve bremena ostala taka, kot je ocenjena v tem sklepu.

| (128) | Prispevek družbe GRAWE vključuje kapital in ukrepe v zvezi z likvidnostjo. Prvotni kapitalski vložek družbe GRAWE v HGAA, ki je znašal 30 milijonov EUR, je bil zmanjšan na približno 9 milijonov EUR na podlagi odločitve Republike Avstrije kot edinega delničarja banke, da dodeli kapital za absorpcijo izgub (Kapitalschnitt). GRAWE je skupini HGAA zagotovila tudi likvidna sredstva. |
| --- | --- |

(128)

Prispevek družbe GRAWE vključuje kapital in ukrepe v zvezi z likvidnostjo. Prvotni kapitalski vložek družbe GRAWE v HGAA, ki je znašal 30 milijonov EUR, je bil zmanjšan na približno 9 milijonov EUR na podlagi odločitve Republike Avstrije kot edinega delničarja banke, da dodeli kapital za absorpcijo izgub (Kapitalschnitt). GRAWE je skupini HGAA zagotovila tudi likvidna sredstva.

| (129) | Na podlagi zgornjih ugotovitev Komisija meni, da je porazdelitev bremena na GRAWE zadostna. |
| --- | --- |

(129)

Na podlagi zgornjih ugotovitev Komisija meni, da je porazdelitev bremena na GRAWE zadostna.

| (130) | V zvezi s Koroško Komisija meni, da je zvezna dežela Koroška prispevala k porazdelitvi bremena z vlaganjem kapitala, ki se je pozneje občutno zmanjšal zaradi zmanjšanja kapitala (Kapitalschnitt). |
| --- | --- |

(130)

V zvezi s Koroško Komisija meni, da je zvezna dežela Koroška prispevala k porazdelitvi bremena z vlaganjem kapitala, ki se je pozneje občutno zmanjšal zaradi zmanjšanja kapitala (Kapitalschnitt).

| (131) | Na podlagi zgornjih ugotovitev Komisija meni, da je porazdelitev bremena na zvezno deželo Koroško zadostna. |
| --- | --- |

(131)

Na podlagi zgornjih ugotovitev Komisija meni, da je porazdelitev bremena na zvezno deželo Koroško zadostna.

| (132) | Dejstvo, da je nadomestilo za Partizipationskapital za GRAWE in zvezno deželo Koroško višje kot nadomestilo za kapital, ki ga je vložil BayernLB, je upravičeno, saj je BayernLB zagotovil drugačen instrument kapitala. V nasprotju z GRAWE in zvezno deželo Koroško ni zagotovil kapitala Partizipationskapital, temveč se je enostavno odpovedal vsem pravicam, ki izhajajo iz instrumentov kapitala, in nekaj likvidnostnim sredstvom. Zato je BayernLB prevzel višjo stopnjo porazdelitve bremena, kar se zdi primerno, saj je bil prevladujoči lastnik banke HGAA, preden jo je kupila Avstrija. |
| --- | --- |

(132)

Dejstvo, da je nadomestilo za Partizipationskapital za GRAWE in zvezno deželo Koroško višje kot nadomestilo za kapital, ki ga je vložil BayernLB, je upravičeno, saj je BayernLB zagotovil drugačen instrument kapitala. V nasprotju z GRAWE in zvezno deželo Koroško ni zagotovil kapitala Partizipationskapital, temveč se je enostavno odpovedal vsem pravicam, ki izhajajo iz instrumentov kapitala, in nekaj likvidnostnim sredstvom. Zato je BayernLB prevzel višjo stopnjo porazdelitve bremena, kar se zdi primerno, saj je bil prevladujoči lastnik banke HGAA, preden jo je kupila Avstrija.

| (133) | Še eno odprto vprašanje je, ali je za Partizipationskapital, ki ga je v HGAA vložila Avstrija pod pogoji programa pomoči bančnemu sektorju, zagotovljeno ustrezno nadomestilo. Opozoriti je treba, da se v okviru programa pomoči bančnemu sektorju uporabljata dve različni obrestni meri, ki se plačujeta glede na to, ali je bila banka, ki prejema pomoč, banka v težavah ali načeloma zdrava banka. Avstrija je banko HGAA štela za načeloma zdravo, zato so bile stopnje nadomestila, ki jih je plačevala banka, nižje od stopenj, ki bi jih plačevala, če bi se štela za banko v težavah. |
| --- | --- |

(133)

Še eno odprto vprašanje je, ali je za Partizipationskapital, ki ga je v HGAA vložila Avstrija pod pogoji programa pomoči bančnemu sektorju, zagotovljeno ustrezno nadomestilo. Opozoriti je treba, da se v okviru programa pomoči bančnemu sektorju uporabljata dve različni obrestni meri, ki se plačujeta glede na to, ali je bila banka, ki prejema pomoč, banka v težavah ali načeloma zdrava banka. Avstrija je banko HGAA štela za načeloma zdravo, zato so bile stopnje nadomestila, ki jih je plačevala banka, nižje od stopenj, ki bi jih plačevala, če bi se štela za banko v težavah.

| (134) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da preostali Partizipationskapital ostaja v HBInt, torej v delu HGAA za likvidacijo. Ker del za likvidacijo ni več dejaven na trgu in ker uspešnega poslovanja HGAA ni mogoče ponovno vzpostaviti (in bo zato HGAA likvidirana), Komisija ugotavlja, da so nizke stopnje nadomestila v tem primeru sprejemljive. |
| --- | --- |

(134)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da preostali Partizipationskapital ostaja v HBInt, torej v delu HGAA za likvidacijo. Ker del za likvidacijo ni več dejaven na trgu in ker uspešnega poslovanja HGAA ni mogoče ponovno vzpostaviti (in bo zato HGAA likvidirana), Komisija ugotavlja, da so nizke stopnje nadomestila v tem primeru sprejemljive.

| (135) | Družba Mitarbeiterstiftung Alpe Adria je bila najmanjša lastnica HGAA z 0,02-odstotnim deležem. Tudi njene delnice so bile prodane po ceni 1 EUR, ko je Republika Avstrija decembra 2009 kupila HGAA. Glede na popolno izgubo vseh pravic delničarjev brez kakršnega koli nadomestila Komisija meni, da je stopnja porazdelitve bremena ustrezna, zlasti zaradi relativno majhne velikosti deleža družbe v primerjavi z drugimi lastniki. |
| --- | --- |

(135)

Družba Mitarbeiterstiftung Alpe Adria je bila najmanjša lastnica HGAA z 0,02-odstotnim deležem. Tudi njene delnice so bile prodane po ceni 1 EUR, ko je Republika Avstrija decembra 2009 kupila HGAA. Glede na popolno izgubo vseh pravic delničarjev brez kakršnega koli nadomestila Komisija meni, da je stopnja porazdelitve bremena ustrezna, zlasti zaradi relativno majhne velikosti deleža družbe v primerjavi z drugimi lastniki.

| (136) | V zvezi z lastniki hibridnega kapitala je HGAA sprejela številne ukrepe, da bi zagotovila porazdelitev bremena z odkupom navedenih instrumentov precej pod nominalno vrednostjo ali z njihovim preklicem, kar je znatno vplivalo na kapital. |
| --- | --- |

(136)

V zvezi z lastniki hibridnega kapitala je HGAA sprejela številne ukrepe, da bi zagotovila porazdelitev bremena z odkupom navedenih instrumentov precej pod nominalno vrednostjo ali z njihovim preklicem, kar je znatno vplivalo na kapital.

| (137) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da so dividende ali kuponi za veliko hibridnih instrumentov kapitala in instrumentov kapitala Partizipationskapital izplačani samo v primeru dobička. Ker banka v zadnjih letih ni bila donosna, imetniki navedenih instrumentov niso prejeli takšnih plačil. Poleg tega bodo izplačila dividend in kuponov omejena tudi v prihodnosti. Zato Komisija meni, da je porazdelitev bremena na imetnike navedenih instrumentov zadostna. |
| --- | --- |

(137)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da so dividende ali kuponi za veliko hibridnih instrumentov kapitala in instrumentov kapitala Partizipationskapital izplačani samo v primeru dobička. Ker banka v zadnjih letih ni bila donosna, imetniki navedenih instrumentov niso prejeli takšnih plačil. Poleg tega bodo izplačila dividend in kuponov omejena tudi v prihodnosti. Zato Komisija meni, da je porazdelitev bremena na imetnike navedenih instrumentov zadostna.

| (138) | Zaradi navedenih razlogov Komisija ugotavlja, da načrt za likvidacijo HGAA zagotavlja ustrezno porazdelitev bremena. |
| --- | --- |

(138)

Zaradi navedenih razlogov Komisija ugotavlja, da načrt za likvidacijo HGAA zagotavlja ustrezno porazdelitev bremena.

Omejevanje izkrivljanja konkurence

| (139) | Nazadnje oddelek 4 sporočila o prestrukturiranju zahteva, da načrt prestrukturiranja vsebuje ukrepe, ki omejujejo izkrivljanje konkurence. Takšni ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence morajo biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka po prestrukturiranju ponovno posluje. V obravnavanem primeru je treba zagotoviti, da subjekti, ki bodo ostali dejavni na trgu, dokler ne bodo prodani, ne uporabljajo državnih sredstev, prejetih na način, ki škoduje konkurentom, in delujejo brez izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(139)

Nazadnje oddelek 4 sporočila o prestrukturiranju zahteva, da načrt prestrukturiranja vsebuje ukrepe, ki omejujejo izkrivljanje konkurence. Takšni ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence morajo biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka po prestrukturiranju ponovno posluje. V obravnavanem primeru je treba zagotoviti, da subjekti, ki bodo ostali dejavni na trgu, dokler ne bodo prodani, ne uporabljajo državnih sredstev, prejetih na način, ki škoduje konkurentom, in delujejo brez izkrivljanja konkurence.

| (140) | V ta namen se Avstrija zavezuje k omejitvam glede poslovanja, navedenim v oddelku 4 Priloge, ki bodo zagotovile, da se pred dokončno prodajo čim bolj omeji izkrivljanje konkurence zaradi obstoja in dejavnosti operativnih subjektov. |
| --- | --- |

(140)

V ta namen se Avstrija zavezuje k omejitvam glede poslovanja, navedenim v oddelku 4 Priloge, ki bodo zagotovile, da se pred dokončno prodajo čim bolj omeji izkrivljanje konkurence zaradi obstoja in dejavnosti operativnih subjektov.

| (141) | Narava in oblika ukrepov v zvezi s konkurenco se določita na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo posloval upravičenec. |
| --- | --- |

(141)

Narava in oblika ukrepov v zvezi s konkurenco se določita na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo posloval upravičenec.

| (142) | Komisija poudarja, da je HGAA prejela državno pomoč v višini 3,15 milijarde EUR v obliki kapitala in jamstev za sredstva ter 1,35 milijarde EUR v obliki likvidnostnih jamstev in da bi v prihodnosti lahko za namene postopka likvidacije prejela dodatno državno pomoč v višini do 5,4 milijarde EUR v obliki kapitala in 3,3 milijarde EUR v obliki likvidnostnih sredstev. |
| --- | --- |

(142)

Komisija poudarja, da je HGAA prejela državno pomoč v višini 3,15 milijarde EUR v obliki kapitala in jamstev za sredstva ter 1,35 milijarde EUR v obliki likvidnostnih jamstev in da bi v prihodnosti lahko za namene postopka likvidacije prejela dodatno državno pomoč v višini do 5,4 milijarde EUR v obliki kapitala in 3,3 milijarde EUR v obliki likvidnostnih sredstev.

| (143) | Skupni znesek pomoči v obliki kapitala in jamstev za sredstva bi znašal 8,55 milijarde EUR, kar ustreza približno 26-odstotnemu tveganju prilagojene aktive HGAA, ki je 31. decembra 2008 znašala 32,8 milijarde EUR. Torej je znesek dodeljene pomoči zelo velik in zahteva ustrezne ukrepe. |
| --- | --- |

(143)

Skupni znesek pomoči v obliki kapitala in jamstev za sredstva bi znašal 8,55 milijarde EUR, kar ustreza približno 26-odstotnemu tveganju prilagojene aktive HGAA, ki je 31. decembra 2008 znašala 32,8 milijarde EUR. Torej je znesek dodeljene pomoči zelo velik in zahteva ustrezne ukrepe.

| (144) | Točka 35 sporočila o prestrukturiranju določa, da morajo strukturni ukrepi, kot je odprodaja, olajšati vstop konkurentov in hkrati omogočati, da se postopek izstopa izvede v ustreznem časovnem okviru, da se ohrani finančna stabilnost. |
| --- | --- |

(144)

Točka 35 sporočila o prestrukturiranju določa, da morajo strukturni ukrepi, kot je odprodaja, olajšati vstop konkurentov in hkrati omogočati, da se postopek izstopa izvede v ustreznem časovnem okviru, da se ohrani finančna stabilnost.

| (145) | Komisija ugotavlja, da je v načrtu za likvidacijo predvidena pravilna likvidacija, s katero bo HGAA najpozneje do 30. junija 2015 prenehala delovati na trgih kot dejaven gospodarski subjekt in bo likvidirala samo dejavnosti, ki do takrat ne bodo prodane. |
| --- | --- |

(145)

Komisija ugotavlja, da je v načrtu za likvidacijo predvidena pravilna likvidacija, s katero bo HGAA najpozneje do 30. junija 2015 prenehala delovati na trgih kot dejaven gospodarski subjekt in bo likvidirala samo dejavnosti, ki do takrat ne bodo prodane.

| (146) | V zvezi z nadaljevanjem dejavnosti subjektov v jugovzhodni Evropi do njihove prodaje je Avstrija predložila več zavez glede novih poslov, ki jih bodo opravljali navedeni subjekti, s ciljem preprečiti morebitno izkrivljanje konkurence v času do prodaje. |
| --- | --- |

(146)

V zvezi z nadaljevanjem dejavnosti subjektov v jugovzhodni Evropi do njihove prodaje je Avstrija predložila več zavez glede novih poslov, ki jih bodo opravljali navedeni subjekti, s ciljem preprečiti morebitno izkrivljanje konkurence v času do prodaje.

| (147) | Komisija v zvezi s tem pozdravlja zlasti omejitve glede novih poslov, h katerim sta se zavezali Avstrija in HGAA. Po upoštevanju stroškov tveganja in stroškov financiranja naj bi se z novimi posli dosegla minimalna stopnja donosa [...] % na leto. Navedena minimalna donosnost novih poslov bo zagotovila, da operativni subjekti ne bodo izvajali protikonkurenčnih praks oblikovanja cen, in hkrati prispevala k dolgoročni donosnosti teh subjektov. Banka se v istem duhu zavezuje k omejitvam glede ročnosti v novih poslih, tako da bodo spremembe ročnosti prispevale k donosnosti le v omejenem obsegu. [...] (44) [...]. V zvezi z [...] je Avstrija sprejela dodatno zavezo glede omejitve poslovanja [...] na stranke z bonitetno oceno najmanj [...] in omejitve njenega obsega poslovanja na največ [...] EUR. Navedena zaveza zmanjšuje tveganja, povezana z devalvacijo valute, in omejuje obseg delovanja banke v navedenem segmentu trga. Če povzamemo, navedene zaveze zagotavljajo dolgoročno uspešno poslovanje in omejujejo konkurenčnost zadevnih subjektov. |
| --- | --- |

(147)

Komisija v zvezi s tem pozdravlja zlasti omejitve glede novih poslov, h katerim sta se zavezali Avstrija in HGAA. Po upoštevanju stroškov tveganja in stroškov financiranja naj bi se z novimi posli dosegla minimalna stopnja donosa [...] % na leto. Navedena minimalna donosnost novih poslov bo zagotovila, da operativni subjekti ne bodo izvajali protikonkurenčnih praks oblikovanja cen, in hkrati prispevala k dolgoročni donosnosti teh subjektov. Banka se v istem duhu zavezuje k omejitvam glede ročnosti v novih poslih, tako da bodo spremembe ročnosti prispevale k donosnosti le v omejenem obsegu. [...] (44) [...]. V zvezi z [...] je Avstrija sprejela dodatno zavezo glede omejitve poslovanja [...] na stranke z bonitetno oceno najmanj [...] in omejitve njenega obsega poslovanja na največ [...] EUR. Navedena zaveza zmanjšuje tveganja, povezana z devalvacijo valute, in omejuje obseg delovanja banke v navedenem segmentu trga. Če povzamemo, navedene zaveze zagotavljajo dolgoročno uspešno poslovanje in omejujejo konkurenčnost zadevnih subjektov.

| (148) | Komisija nadalje pozdravlja zaveze glede izboljšanja obvladovanja tveganj, zlasti v zvezi z vsakoletno ponovno oceno vseh izpostavljenosti, ki presegajo [...] EUR, ter zavezo, da bo banka na področju poslovanja s prebivalstvom in javnih financ poslovala samo s strankami z bonitetno oceno [...] (45). Navedene zaveze zagotavljajo, da bo poslovanje preudarno in da se bodo zadevni subjekti izogibali tveganim poslovnim strategijam. Pri poslovanju bodo potrebe po donosnosti uravnotežene s potrebnimi vidiki obvladovanja tveganj. Obveznosti hkrati preprečujejo izvajanje agresivne politike širitve trga. |
| --- | --- |

(148)

Komisija nadalje pozdravlja zaveze glede izboljšanja obvladovanja tveganj, zlasti v zvezi z vsakoletno ponovno oceno vseh izpostavljenosti, ki presegajo [...] EUR, ter zavezo, da bo banka na področju poslovanja s prebivalstvom in javnih financ poslovala samo s strankami z bonitetno oceno [...] (45). Navedene zaveze zagotavljajo, da bo poslovanje preudarno in da se bodo zadevni subjekti izogibali tveganim poslovnim strategijam. Pri poslovanju bodo potrebe po donosnosti uravnotežene s potrebnimi vidiki obvladovanja tveganj. Obveznosti hkrati preprečujejo izvajanje agresivne politike širitve trga.

| (149) | Komisija pozdravlja dvojni namen zavez iz uvodnih izjav (147) in (148). Te zaveze prispevajo k povečanju možnosti za prodajo družbe, saj ne bo opravljala preveč tveganih poslov, poleg tega pa zmanjšujejo izkrivljanje konkurence, saj preprečujejo agresivno ravnanje in s tem omejujejo obseg novih poslov. |
| --- | --- |

(149)

Komisija pozdravlja dvojni namen zavez iz uvodnih izjav (147) in (148). Te zaveze prispevajo k povečanju možnosti za prodajo družbe, saj ne bo opravljala preveč tveganih poslov, poleg tega pa zmanjšujejo izkrivljanje konkurence, saj preprečujejo agresivno ravnanje in s tem omejujejo obseg novih poslov.

| (150) | V skladu z načrtom za likvidacijo bodo vsi operativni deli HGAA likvidirani ali prodani. Avstrija je sprejela trdno zavezo v zvezi s prodajo HBA in mreže v jugovzhodni Evropi (po delih ali kot celoto), saj je določila, da ju je treba prodati do 30. junija 2014 oziroma najpozneje do 30. junija 2015. Po navedenem datumu se morajo končati vsi novi posli in HGAA bo izstopila s trga, ker bodo vse dejavnosti v postopku likvidacije ali ker so bile dejavnosti prodane tretji strani na pregleden način. Postopek prodaje ali likvidacije skupine HGAA bo tako znatno prispeval k omejevanju izkrivljanja konkurence zaradi pomoči, saj bo HGAA kot taka prenehala delovati na trgih. |
| --- | --- |

(150)

V skladu z načrtom za likvidacijo bodo vsi operativni deli HGAA likvidirani ali prodani. Avstrija je sprejela trdno zavezo v zvezi s prodajo HBA in mreže v jugovzhodni Evropi (po delih ali kot celoto), saj je določila, da ju je treba prodati do 30. junija 2014 oziroma najpozneje do 30. junija 2015. Po navedenem datumu se morajo končati vsi novi posli in HGAA bo izstopila s trga, ker bodo vse dejavnosti v postopku likvidacije ali ker so bile dejavnosti prodane tretji strani na pregleden način. Postopek prodaje ali likvidacije skupine HGAA bo tako znatno prispeval k omejevanju izkrivljanja konkurence zaradi pomoči, saj bo HGAA kot taka prenehala delovati na trgih.

| (151) | Komisija meni, da še vedno ranljivo stanje finančnih trgov, zlasti v državah jugovzhodne Evrope, upravičuje podaljšanje roka za prodajo subjektov v navedenih državah do 30. junija 2015. Ugotavlja, da so bile dejavnosti v Avstriji že prodane in da bodo navedene dejavnosti prav tako likvidirane, če prodaja ne bo zaključena do 30. junija 2014. |
| --- | --- |

(151)

Komisija meni, da še vedno ranljivo stanje finančnih trgov, zlasti v državah jugovzhodne Evrope, upravičuje podaljšanje roka za prodajo subjektov v navedenih državah do 30. junija 2015. Ugotavlja, da so bile dejavnosti v Avstriji že prodane in da bodo navedene dejavnosti prav tako likvidirane, če prodaja ne bo zaključena do 30. junija 2014.

| (152) | Komisija na splošno ugotavlja, da se bosta preostala bilančna vsota in tveganju prilagojena aktiva HGAA do leta 2017 zmanjšali za približno 85 % (če bo prodaja izvedena v skladu z načrtom). |
| --- | --- |

(152)

Komisija na splošno ugotavlja, da se bosta preostala bilančna vsota in tveganju prilagojena aktiva HGAA do leta 2017 zmanjšali za približno 85 % (če bo prodaja izvedena v skladu z načrtom).

| (153) | Poleg navedenih daljnosežnih ukrepov Komisija ugotavlja, da se je Avstrija zavezala k prepovedi oglaševanja državne podpore in prepovedi agresivnih poslovnih praks. Pozdravlja tudi prepoved prevzemov, ki zagotavlja, da se državna pomoč ne bo uporabljala za prevzem konkurentov, ampak bo služila svojemu pravemu namenu, in sicer financiranju postopka likvidacije. |
| --- | --- |

(153)

Poleg navedenih daljnosežnih ukrepov Komisija ugotavlja, da se je Avstrija zavezala k prepovedi oglaševanja državne podpore in prepovedi agresivnih poslovnih praks. Pozdravlja tudi prepoved prevzemov, ki zagotavlja, da se državna pomoč ne bo uporabljala za prevzem konkurentov, ampak bo služila svojemu pravemu namenu, in sicer financiranju postopka likvidacije.

| (154) | Komisija obžaluje, da je Avstrija le delno spoštovala zaveze, ki jih je sprejela v okviru sklepa o reševanju iz decembra 2012. Vendar Komisija meni, da je nespoštovanje nekaterih od teh zavez, ki je trajalo le nekaj časa, izravnano s popolno razdružitvijo in likvidacijo banke. |
| --- | --- |

(154)

Komisija obžaluje, da je Avstrija le delno spoštovala zaveze, ki jih je sprejela v okviru sklepa o reševanju iz decembra 2012. Vendar Komisija meni, da je nespoštovanje nekaterih od teh zavez, ki je trajalo le nekaj časa, izravnano s popolno razdružitvijo in likvidacijo banke.

| (155) | Ob upoštevanju zavez ter primernosti lastnega prispevka in porazdelitve bremena, ki sta obravnavana v uvodnih izjavah od (122) do (138), Komisija meni, da je kljub visokemu znesku pomoči, dodeljenemu HGAA, predvidenih dovolj ukrepov za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(155)

Ob upoštevanju zavez ter primernosti lastnega prispevka in porazdelitve bremena, ki sta obravnavana v uvodnih izjavah od (122) do (138), Komisija meni, da je kljub visokemu znesku pomoči, dodeljenemu HGAA, predvidenih dovolj ukrepov za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence.

SKLEPNE UGOTOVITVE

| (156) | Ob upoštevanju zavez, ki jih je sprejela Avstrija, je bilo sklenjeno, da je strategija za likvidacijo v skladu s sporočilom o prestrukturiranju, da je pomoč za likvidacijo omejena na najmanjši potrebni znesek in da je zagotovljeno zadostno odpravljanje izkrivljanja konkurence. Pomoč za likvidacijo je zato združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe – |
| --- | --- |

(156)

Ob upoštevanju zavez, ki jih je sprejela Avstrija, je bilo sklenjeno, da je strategija za likvidacijo v skladu s sporočilom o prestrukturiranju, da je pomoč za likvidacijo omejena na najmanjši potrebni znesek in da je zagotovljeno zadostno odpravljanje izkrivljanja konkurence. Pomoč za likvidacijo je zato združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Naslednji ukrepi so državna pomoč:

| (a) | dokapitalizacija v znesku 900 milijonov EUR v okviru programa pomoči bančnemu sektorju; |
| --- | --- |

(a)

dokapitalizacija v znesku 900 milijonov EUR v okviru programa pomoči bančnemu sektorju;

| (b) | dokapitalizacija v znesku 450 milijonov EUR v okviru programa pomoči bančnemu sektorju; |
| --- | --- |

(b)

dokapitalizacija v znesku 450 milijonov EUR v okviru programa pomoči bančnemu sektorju;

| (c) | jamstva v znesku 1,35 milijarde EUR v okviru programa pomoči bančnemu sektorju; |
| --- | --- |

(c)

jamstva v znesku 1,35 milijarde EUR v okviru programa pomoči bančnemu sektorju;

| (d) | jamstvo za sredstva v znesku 100 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(d)

jamstvo za sredstva v znesku 100 milijonov EUR;

| (e) | jamstvo za sredstva v znesku 200 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(e)

jamstvo za sredstva v znesku 200 milijonov EUR;

| (f) | dokapitalizacija v znesku 500 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(f)

dokapitalizacija v znesku 500 milijonov EUR;

| (g) | državno jamstvo za podrejene instrumente kapitala drugega reda v nominalni vrednosti 1 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(g)

državno jamstvo za podrejene instrumente kapitala drugega reda v nominalni vrednosti 1 milijarde EUR;

| (h) | pogojni kapital za likvidacijo HGAA v višini največ 5,4 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(h)

pogojni kapital za likvidacijo HGAA v višini največ 5,4 milijarde EUR;

| (i) | pogojna likvidnostna podpora v višini največ 3,3 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(i)

pogojna likvidnostna podpora v višini največ 3,3 milijarde EUR.

2.   Državna pomoč iz odstavka 1 je ob upoštevanju zavez iz Priloge združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Avstrija zagotovi, da bo načrt za likvidacijo, ki je bil predložen 29. junija 2013 in dopolnjen 27. avgusta 2013, izveden v celoti, vključno z zavezami iz Priloge.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Avstrijo.

V Bruslju, 3. septembra 2013

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 85, 31.3.2010, str. 21; UL C 266, 1.10.2010, str. 5; UL C 59, 28.2.2013, str. 34.

1

(2)  Partizipationskapital nima glasovalnih pravic.

2

(3)  Program je bil odobren z Odločbo Komisije z dne 9. decembra 2008 v zadevi N 557/2008, Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich (UL C 3, 8.1.2009, str. 2).

3

Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich

(4)  UL C 134, 13.6.2009, str. 31.

4

(5)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

5

(6)  UL C 85, 31.3.2010, str. 21.

6

(7)  UL C 266, 1.10.2010, str. 5.

7

(8)  UL C 31, 4.2.2012, str. 13.

8

(9)  V nadaljnjem besedilu: SA.32554 (2009/C) „Pomoč za prestrukturiranje skupini Hypo Group Alpe Adria“.

9

(10)  UL C 59, 28.2.2013, str. 34.

10

(11)  Še neobjavljen.

11

(12)  Še neobjavljen.

12

(13)  Glej uvodno izjavo 4 in sklep o reševanju iz decembra 2009.

13

(14)  Družbi Norica in HBInt Credit Managment (CM), v katerih imajo zunanji vlagatelji v lasti 49-odstotni delež, sta tudi v postopku likvidacije.

14

(15)  Zaupni podatki.

15

(16)  Reševanje skupine HGAA s strani Avstrije je pod navedenimi pogoji pomenilo, da je moral BayernLB odpisati celotno knjižno vrednost HGAA v višini 2,3 milijarde EUR in se odpovedati terjatvam do HGAA za zagotovljena sredstva v višini 825 milijonov EUR.

16

(17)  Medtem je HGAA nehala plačevati obresti in glavnice v zvezi z določenimi posojili BayernLB v skladu s svojo razlago avstrijske zakonodaje o nadomestitvi lastnih sredstev (Eigenkapitalersatzgesetz). BayernLB izpodbija navedeno odločitev in je vložil tožbo, da bi dobil nazaj posojila in plačila obresti, kot je bilo prvotno dogovorjeno. [...].

17

(18)  Kommunikation zur EU – Überarbeiteter Umstrukturierungsplan, Klagenfurt am Wörthersee, 29.6.2013.

18

(19)  V načrtu je pojasnjeno, da bi bila v jugovzhodni Evropi lahko ustvarjena pravno neodvisna holdinška družba ali pa bi se ločili deli družbe HBInt (vključno s kreditnimi linijami za refinanciranje), da bi lahko subjekti v jugovzhodni Evropi postali samostojni.

19

(20)  Če prodaja ne bo zaključena v skladu s trenutnimi pričakovanji, si bo HGAA prizadevala prodati HBA do 30. junija 2014. Če prodaje ne bo mogoče izvesti do navedenega datuma, bo HBA prenesena v enoto za likvidacijo.

20

(21)  Glej točko 3.2.2 oddelka IV Priloge.

21

(22)  [...] se bo izvedel v skladu z [...], kot je določeno v razpredelnici pod točko 3.4 oddelka V seznama zavez iz Priloge. Da bi se zagotovilo [...] refinanciranje z lastnimi sredstvi HBI [...], če bo treba preprečiti, da bi vrednost vlog padla pod [...], ali nadomestiti tak padec.

22

(23)  Glej opombo 14.

23

(24)  Kot je pojasnjeno v opombi 16 [...].

24

(25)  Glej na primer uvodno izjavo 92 sklepa o začetku postopka iz leta 2009, uvodno izjavo 66 sklepa o reševanju iz decembra 2009, uvodne izjave 31 do 39 sklepa o podaljšanju iz leta 2010, uvodne izjave 39 do 43 sklepa o reševanju iz julija 2011 ter uvodno izjavo 37 sklepa o reševanju iz decembra 2012.

25

(26)  Glej na primer uvodno izjavo 31 sklepa o podaljšanju iz leta 2010 in uvodno izjavo 40 sklepa o reševanju iz julija 2011.

26

(27)  Glej na primer uvodno izjavo 39 sklepa o podaljšanju iz leta 2010.

27

(28)  Glej uvodno izjavo 65 sklepa o reševanju iz decembra 2009.

28

(29)  Glej na primer uvodne izjave 34 do 38 sklepa o podaljšanju iz leta 2010.

29

(30)  Glej na primer uvodno izjavo 66 sklepa o reševanju iz decembra 2009, uvodni izjavi 35 in 37 sklepa o podaljšanju iz leta 2010 ter uvodno izjavo 43 sklepa o reševanju iz julija 2011.

30

(31)  Glej na primer uvodno izjavo 36 sklepa o podaljšanju iz leta 2010.

31

(32)  Glej uvodno izjavo 102 sklepa o začetku postopka iz leta 2009.

32

(33)  Glej uvodno izjavo 67 sklepa o reševanju iz decembra 2009.

33

(34)  Glej uvodno izjavo 98 sklepa o začetku postopka iz leta 2009.

34

(35)  Glej uvodno izjavo 98 sklepa o začetku postopka iz leta 2009 in uvodno izjavo 42 sklepa o podaljšanju iz leta 2010.

35

(36)  Glej uvodno izjavo 44 sklepa o reševanju iz julija 2011 in uvodno izjavo 38 sklepa o reševanju iz decembra 2012.

36

(37)  Nadomeščen s Sklepom Komisije z dne 5. februarja 2013 pod isto številko zadeve, ki še ni bil objavljen.

37

(38)  Vpisana kot zadeva T-427/12.

38

(39)  UL C 216, 30.7.2013, str. 1, glej zlasti točko 6.

39

(40)  UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

40

(41)  Glej točko 20 sporočila o prestrukturiranju in točko 49 sporočila o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o bančništvu) (UL C 270, 25.10.2008, str. 8).

41

(42)  Glej združene zadeve z dne 13. septembra 2010 T-415/05, T-416/05 in T-423/05, Grčija in drugi proti Komisiji, ZOdl. 2010, str. I-4749, točka 135.

42

(43)  Komisija pozdravlja zavezo Avstrije, da bo razmerje med posojili in vlogami subjektov, ki ne bodo likvidirani, prilagojeno uspešni prodaji z usmerjanjem postopka dajanja kreditov ali z ukrepi za dejansko ali učinkovito zmanjšanje razmerja med posojili in vlogami (glej zaveze v oddelku III, točka 4.1.8).

43

(44)  [...].

44

(45)  To se nanaša na [...]-odstotno ali manjšo verjetnost neizpolnjevanja obveznosti.

45

---

PRILOGA

Uvodne opombe

Avstrija je naslednje zaveze dala izključno Evropski komisiji (v nadaljnjem besedilu: Komisija), ki je edina naslovnica, in samo za namene zadeve SA.32554 (ex C 16/2009). Tretje osebe se ne morejo sklicevati na te zaveze, da bi uveljavljale kakršne koli zahtevke zaradi določenega ravnanja Avstrije in/ali skupine kreditnih institucij Hypo Alpe Adria (v nadaljnjem besedilu: HGAA).

Zaveze, ki jih je Avstrija predložila Komisiji v dopisu z dne 30. novembra 2012 in so navedene v prilogi k sklepu Komisije o odobritvi z dne 5. decembra 2012, C(2012) 9255 final, se nadomestijo z zavezami, navedenimi v oddelkih B.III.3 in B.III.4.

Če v nadaljevanju ni drugače določeno, vse zaveze veljajo za vsakega od operativnih subjektov iz oddelka B.II.1 samo do ponovne privatizacije zadevnega subjekta v skladu z oddelkom B.IV.3.

Prevzete obveznosti

I.   Izvajanje načrta prestrukturiranja; nadzorni fiduciar

Avstrija bo zagotovila, da bo načrt prestrukturiranja izveden v celoti in v ustreznih rokih. Avstrija se zavezuje, da bo izvajanje načrta prestrukturiranja in izpolnjevanje zavez spremljal nadzorni fiduciar. Imenovanje, dolžnosti, obveznosti in razrešitev nadzornega fiduciarja morajo biti v skladu s postopki iz oddelka C.

II.   Opredelitev pojmov

1.   Operativni subjekti

„Operativni subjekti“, ki bodo ponovno privatizirani v skladu z oddelkom B.IV.3, so naslednje družbe (vključno z družbami, ki so pod izključnim neposrednim ali posrednim nadzorom posamezne družbe):

1.1   HBA

Hypo Alpe-Adria-Bank AG, Celovec, Avstrija (v nadaljnjem besedilu: HBA).

1.2   Jugovzhodna Evropa/mreža v jugovzhodni Evropi

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ljubljana, Slovenija (v nadaljnjem besedilu: HBS), |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ljubljana, Slovenija (v nadaljnjem besedilu: HBS),

| — | Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Slovenija (v nadaljnjem besedilu: HLS), ali njen pravni naslednik, ustanovljen v okviru notranjega prestrukturiranja HGAA, pod pogojem, da se da v prodajo. Dejavnost te družbe je omejena na [...] in [...] zakup, |
| --- | --- |

—

Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Slovenija (v nadaljnjem besedilu: HLS), ali njen pravni naslednik, ustanovljen v okviru notranjega prestrukturiranja HGAA, pod pogojem, da se da v prodajo. Dejavnost te družbe je omejena na [...] in [...] zakup,

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreb, Hrvaška (v nadaljnjem besedilu: HBC), in njena hčerinska družba Hypo Alpe Adria-Leasing d.o.o., Hrvaška (v nadaljnjem besedilu: HAALC), katere poslovna dejavnost je omejena na [...], |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreb, Hrvaška (v nadaljnjem besedilu: HBC), in njena hčerinska družba Hypo Alpe Adria-Leasing d.o.o., Hrvaška (v nadaljnjem besedilu: HAALC), katere poslovna dejavnost je omejena na [...],

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostar, Bosna in Hercegovina (v nadaljnjem besedilu: HBFBiH), |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostar, Bosna in Hercegovina (v nadaljnjem besedilu: HBFBiH),

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Banja Luka, Republika Srbija (v nadaljnjem besedilu: HBRS), in njena hčerinska družba Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Republika Srbija (v nadaljnjem besedilu: HLRS), katere poslovna dejavnost je omejena na [...] zakup, |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Banja Luka, Republika Srbija (v nadaljnjem besedilu: HBRS), in njena hčerinska družba Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Republika Srbija (v nadaljnjem besedilu: HLRS), katere poslovna dejavnost je omejena na [...] zakup,

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Podgorica, Črna gora (v nadaljnjem besedilu: HBM), |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Podgorica, Črna gora (v nadaljnjem besedilu: HBM),

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Beograd, Srbija (v nadaljnjem besedilu: HBSE). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Beograd, Srbija (v nadaljnjem besedilu: HBSE).

2.   Del za likvidacijo

V delu za likvidacijo bodo nestrateške poslovne linije in portfelji HGAA in Hypo-Alpe-Adria Bank S.p.A., ki ima sedež v Vidmu, Italija (v nadaljnjem besedilu: HBI), likvidirani v skladu z načrtom prestrukturiranja, hkrati pa bo ohranjen njihov kapital in čim bolj zmanjšana izguba vrednosti. Vse družbe/subjekti, ki niso izrecno navedeni v prejšnjem oddelku II.1, bodo vključeni v del za likvidacijo. Del za likvidacijo med drugim vključuje:

2.1   Udeležbe za likvidacijo

Nestrateški deleži.

2.2   Finančna sredstva za likvidacijo

| — | portfelj HBInt. in preostale kreditne linije v HGAA za refinanciranje hčerinskih družb (zlasti družb v jugovzhodni Evropi in HBI), |
| --- | --- |

—

portfelj HBInt. in preostale kreditne linije v HGAA za refinanciranje hčerinskih družb (zlasti družb v jugovzhodni Evropi in HBI),

| — | podportfelji, ki so pripadali posameznim hčerinskim bankam (HBA, HBI in banke mreže v jugovzhodni Evropi) in družbi HLS ter so bili preneseni v del za likvidacijo, |
| --- | --- |

—

podportfelji, ki so pripadali posameznim hčerinskim bankam (HBA, HBI in banke mreže v jugovzhodni Evropi) in družbi HLS ter so bili preneseni v del za likvidacijo,

| — | lizing družbe, ki bodo likvidirane (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE in HLSE), |
| --- | --- |

—

lizing družbe, ki bodo likvidirane (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE in HLSE),

| — | manjšinske družbe (Credit Management, Norica). |
| --- | --- |

—

manjšinske družbe (Credit Management, Norica).

2.3   HBI

Hypo Alpe-Adria-Bank S.p.A., Videm, Italija (v nadaljnjem besedilu: HBI).

III.   Splošne zaveze

1.   Izvajanje preudarne, premišljene in trajnostne poslovne politike

Avstrija bo zagotovila, da bo HGAA med izvajanjem načrta prestrukturiranja izvajala preudarno, premišljeno in trajnostno poslovno politiko, preverjala primernost svojih notranjih sistemov spodbud v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter zagotovila, da njeni sistemi spodbud ne spodbujajo k sprejemanju neprimernih tveganj.

2.   Prenos dobička

Avstrija bo zagotovila, da vsak operativni subjekt (tj. HBA in subjekti v jugovzhodni Evropi) do svoje ponovne privatizacije prenese letne dobičke na svoje lastnike, samo če to dovoljujejo zakoni in če to ne povzroči neizpolnjevanja zakonskih zahtev glede deleža lastnega kapitala zadevnega operativnega subjekta, ki se uporabljajo v času prenosa dobička, ter ne povzroči gospodarske škode za družbo. Ta zaveza se smiselno uporablja tudi za vse vmesne (holdinške) družbe ter za HBI, dokler ne bo povsem likvidirana, in HBInt., dokler je pod nadzorom Avstrije.

3.   Lastni prispevek

Prepoved kuponov, navedena v dopisu Avstrije z dne 30. novembra 2012 in pod št. 11 v prilogi k sklepu Komisije o odobritvi z dne 5. decembra 2012, C(2012) 9255 final, se nadomesti z naslednjo zavezo:

3.1   Izplačujejo se samo dividende ali kuponi, ki jih zahtevajo zakoni

| 3.1.1 | Avstrija bo zagotovila, da HGAA med izvajanjem načrta prestrukturiranja ne bo izplačevala dividend ali kuponov za svoje instrumente kapitala prvega in drugega reda (vključno z delnicami, deleži, hibridnim kapitalom in dodatnim kapitalom), izdane pred sprejetjem končnega sklepa o odobritvi, razen če je HGAA pravno zavezana k izplačilu, tudi če pri tem ne sprosti rezerv, ali če je pridobila predhodno soglasje služb Komisije. |
| --- | --- |

3.1.1

Avstrija bo zagotovila, da HGAA med izvajanjem načrta prestrukturiranja ne bo izplačevala dividend ali kuponov za svoje instrumente kapitala prvega in drugega reda (vključno z delnicami, deleži, hibridnim kapitalom in dodatnim kapitalom), izdane pred sprejetjem končnega sklepa o odobritvi, razen če je HGAA pravno zavezana k izplačilu, tudi če pri tem ne sprosti rezerv, ali če je pridobila predhodno soglasje služb Komisije.

| 3.1.2 | Zgoraj navedeni instrumenti kapitala ne vključujejo instrumentov kapitala, delnic in/ali deležev v lasti Avstrije, razen če bi zaradi izplačila dividend ali kuponov za instrumente kapitala v lasti Avstrije nastala tudi obveznost plačila tretjim osebam. |
| --- | --- |

3.1.2

Zgoraj navedeni instrumenti kapitala ne vključujejo instrumentov kapitala, delnic in/ali deležev v lasti Avstrije, razen če bi zaradi izplačila dividend ali kuponov za instrumente kapitala v lasti Avstrije nastala tudi obveznost plačila tretjim osebam.

| 3.1.3 | Prepoved dividend iz točke 3.1.1 ne velja za izplačila dividend začasnih „manjšinskih družb“, ki ne oglašujejo, ter [...] in [...], (tj. dve družbi za posebne namene, v katerih imajo zunanji vlagatelji 49-odstotni delež; dejavnost družb za posebne namene je omejena na hrambo določenih vrednostnih papirjev ter izplačevanje dohodkov od vrednostnih papirjev družbi HBInt in manjšinskim družbam v obliki dividend, glej oddelek 5.3.4 načrta prestrukturiranja), če bi neplačevanje takšnih dividend povzročilo prenehanje poslovanja ene od teh družb, kar bi škodljivo vplivalo na skupno kapitalizacijo HGAA. |
| --- | --- |

3.1.3

Prepoved dividend iz točke 3.1.1 ne velja za izplačila dividend začasnih „manjšinskih družb“, ki ne oglašujejo, ter [...] in [...], (tj. dve družbi za posebne namene, v katerih imajo zunanji vlagatelji 49-odstotni delež; dejavnost družb za posebne namene je omejena na hrambo določenih vrednostnih papirjev ter izplačevanje dohodkov od vrednostnih papirjev družbi HBInt in manjšinskim družbam v obliki dividend, glej oddelek 5.3.4 načrta prestrukturiranja), če bi neplačevanje takšnih dividend povzročilo prenehanje poslovanja ene od teh družb, kar bi škodljivo vplivalo na skupno kapitalizacijo HGAA.

3.2   Ni vpoklicev ali ponovnih odkupov instrumentov kapitala, če to ni zakonsko zahtevano

| 3.2.1 | Avstrija bo zagotovila, da HGAA med izvajanjem načrta prestrukturiranja ne bo vpoklicala, ponovno odkupila ali drugače odpovedala instrumentov kapitala v smislu točke 3.1.1 pred njihovo zapadlostjo, razen če je HGAA k temu pravno zavezana, tudi če pri tem ne sprosti rezerv, ali če je pridobila predhodno soglasje služb Komisije. |
| --- | --- |

3.2.1

Avstrija bo zagotovila, da HGAA med izvajanjem načrta prestrukturiranja ne bo vpoklicala, ponovno odkupila ali drugače odpovedala instrumentov kapitala v smislu točke 3.1.1 pred njihovo zapadlostjo, razen če je HGAA k temu pravno zavezana, tudi če pri tem ne sprosti rezerv, ali če je pridobila predhodno soglasje služb Komisije.

| 3.2.2 | S predhodnim soglasjem služb Komisije to izključuje vpoklic, ponovni odkup in druge načine predčasne odpovedi instrumentov kapitala, če:






  — | ne povzročijo trajnega zmanjšanja predpisanih deležev kapitala HGAA in |
| --- | --- | --- |

3.2.2

S predhodnim soglasjem služb Komisije to izključuje vpoklic, ponovni odkup in druge načine predčasne odpovedi instrumentov kapitala, če:

—

ne povzročijo trajnega zmanjšanja predpisanih deležev kapitala HGAA in

| — | plačila družbe HGAA upnikom v zvezi s predčasno odpovedjo (npr. odkupna cena ali nadomestilo) ne presegajo tržne vrednosti instrumentov v času odpovedi in jim je po potrebi dodana:






  — | premija v višini največ 10 % tržne vrednosti in/ali |
| --- | --- | --- |

—

plačila družbe HGAA upnikom v zvezi s predčasno odpovedjo (npr. odkupna cena ali nadomestilo) ne presegajo tržne vrednosti instrumentov v času odpovedi in jim je po potrebi dodana:

—

premija v višini največ 10 % tržne vrednosti in/ali

| — | znesek, ki ne presega diskontirane denarne vrednosti obresti, obračunanih za instrument do njegovega prvotnega datuma zapadlosti. |
| --- | --- |

—

znesek, ki ne presega diskontirane denarne vrednosti obresti, obračunanih za instrument do njegovega prvotnega datuma zapadlosti.

| 3.2.3 | S predhodnim soglasjem Komisije bo posamezna določitev tržne vrednosti v smislu zgornjih odstavkov ustrezala:






  — | v primeru instrumentov, s katerimi se trguje javno: povprečni ceni instrumenta ali primerljivih instrumentov v mesecu pred objavo ponudbe za odkup zadevnih instrumentov, |
| --- | --- | --- |

3.2.3

S predhodnim soglasjem Komisije bo posamezna določitev tržne vrednosti v smislu zgornjih odstavkov ustrezala:

—

v primeru instrumentov, s katerimi se trguje javno: povprečni ceni instrumenta ali primerljivih instrumentov v mesecu pred objavo ponudbe za odkup zadevnih instrumentov,

| — | v primeru drugih instrumentov: vrednosti, določeni na drug primeren način, ki jo preveri neodvisna tretja oseba z vrednotenjem instrumenta ali primerljivih instrumentov. |
| --- | --- |

—

v primeru drugih instrumentov: vrednosti, določeni na drug primeren način, ki jo preveri neodvisna tretja oseba z vrednotenjem instrumenta ali primerljivih instrumentov.

4.   Zaveze glede ravnanja/omejitve glede novih poslov

4.1   Nadomestitev zavez z dne 30. novembra 2013 (priloga k sklepu Komisije o odobritvi z dne 5. decembra 2012, C(2012) 9255 final)

Zaveze, ki jih je Avstrija predložila Komisiji v dopisu z dne 30. novembra 2012 in so navedene v prilogi k sklepu Komisije o odobritvi z dne 5. decembra 2012, C(2012) 9255 final, se nadomestijo z naslednjimi zavezami:

| 4.1.1 | HGAA bo omejila nove posle v segmentu javnih financ na [...], v segmentu kreditnega poslovanja s podjetji pa na [...] ali manj, pri čemer bo verjetnost neizpolnjevanja obveznosti v enoletnem obdobju omejena na [...] ali manj za javne in poslovne finance. Poleg tega morajo biti vsi posli v segmentu poslovanja s podjetji, ki presegajo [...], [...]-odstotno zavarovani v skladu s parametri notranjih kreditnih politik HGAA. Izjeme od zgornjih omejitev so dovoljene, če lokalni regulativni organi zahtevajo, da se določeni finančni instrumenti hranijo. Poleg tega bodo zakladne menice, ki jih izdata Republika Srbija in Federacija Bosna in Hercegovina, z najdaljšo zapadlostjo [...] izvzete iz zgoraj navedenih omejitev, če pridobitev teh vrednostnih papirjev [...]. |
| --- | --- |

4.1.1

HGAA bo omejila nove posle v segmentu javnih financ na [...], v segmentu kreditnega poslovanja s podjetji pa na [...] ali manj, pri čemer bo verjetnost neizpolnjevanja obveznosti v enoletnem obdobju omejena na [...] ali manj za javne in poslovne finance. Poleg tega morajo biti vsi posli v segmentu poslovanja s podjetji, ki presegajo [...], [...]-odstotno zavarovani v skladu s parametri notranjih kreditnih politik HGAA. Izjeme od zgornjih omejitev so dovoljene, če lokalni regulativni organi zahtevajo, da se določeni finančni instrumenti hranijo. Poleg tega bodo zakladne menice, ki jih izdata Republika Srbija in Federacija Bosna in Hercegovina, z najdaljšo zapadlostjo [...] izvzete iz zgoraj navedenih omejitev, če pridobitev teh vrednostnih papirjev [...].

| 4.1.2 | HGAA bo nudila samo nova hipotekarna posojila za prebivalstvo z razmerjem med posojilom in vrednostjo [...] % ali manj. Nova hipotekarna posojila za prebivalstvo z največjim razmerjem med posojilom in vrednostjo [...] % so dovoljena, če je razmerje med dolgom in dohodki zadevne stranke, ki je opredeljeno kot skupne mesečne obveznosti do HGAA in drugih finančnih institucij (podatki se pridobijo pri lokalnih kreditnih institucijah), deljene z mesečnimi neto dohodki, manjše ali enako [...] %. Poleg tega mora vsaka nova odobrena hipoteka izpolnjevati pogoje za vključitev v sklad za kritje v skladu z lokalno zakonodajo o hipotekarnih obveznicah ali listinjenju, če takšna zakonodaja obstaja. |
| --- | --- |

4.1.2

HGAA bo nudila samo nova hipotekarna posojila za prebivalstvo z razmerjem med posojilom in vrednostjo [...] % ali manj. Nova hipotekarna posojila za prebivalstvo z največjim razmerjem med posojilom in vrednostjo [...] % so dovoljena, če je razmerje med dolgom in dohodki zadevne stranke, ki je opredeljeno kot skupne mesečne obveznosti do HGAA in drugih finančnih institucij (podatki se pridobijo pri lokalnih kreditnih institucijah), deljene z mesečnimi neto dohodki, manjše ali enako [...] %. Poleg tega mora vsaka nova odobrena hipoteka izpolnjevati pogoje za vključitev v sklad za kritje v skladu z lokalno zakonodajo o hipotekarnih obveznicah ali listinjenju, če takšna zakonodaja obstaja.

| 4.1.3 | Matrika stroškov notranjega financiranja za vsak nov posel (v smislu oddelka 4.2) mora biti sorazmerna s stanjem financiranja podružnice ali hčerinske družbe za celotno časovno strukturo. Najnižja stopnja bi morala biti: | trimesečni EURIBOR + [...] % za posle, ki trajajo največ [...] let, |
| --- | --- | --- |

4.1.3

Matrika stroškov notranjega financiranja za vsak nov posel (v smislu oddelka 4.2) mora biti sorazmerna s stanjem financiranja podružnice ali hčerinske družbe za celotno časovno strukturo. Najnižja stopnja bi morala biti:

trimesečni EURIBOR + [...] % za posle, ki trajajo največ [...] let,

| | trimesečni EURIBOR + [...] % za posle, ki trajajo od [...] let ([...]), |
| --- | --- |

trimesečni EURIBOR + [...] % za posle, ki trajajo od [...] let ([...]),

| | trimesečni EURIBOR + [...] % za posle, ki trajajo več kot [...] let ([...]), |
| --- | --- |

trimesečni EURIBOR + [...] % za posle, ki trajajo več kot [...] let ([...]),

in jo je treba zvišati za države s posebno slabim kreditnim položajem [...]. Poleg omejitev glede zapadlosti v sektorjih javnih in poslovnih financ (glej točko 4.1.1), ki veljajo za celotno skupino, za subjekte v navedenih državah velja tudi omejitev, da ne smejo sklepati poslov, ki trajajo več kot [...] let. Pribitki za financiranje se lahko znižajo v primerih, ko sredstva izpolnjujejo pravna in druga ustrezna merila za listninjenje ter se bodo uporabila neposredno za namene listninjenja (npr. hipoteke, finančni zakupi, posojila MSP in javne finance) na podlagi uporabnega zavarovanja, kot ga potrdi nadzorni fiduciar (med [...] in [...] bazičnih točk, odvisno od ravni zavarovanja, ali [...] bazičnih točk za prekomerno zavarovanje).

| 4.1.4 | Po pravilnem izračunu stroškov financiranja (v skladu s točko 4.1.3) in stroškov tveganja (skupna pričakovana izguba iz nepokritega zneska po dodatnem odbitku od zavarovanja v višini [...] %) je treba za vsak nov kreditni posel zagotoviti vsaj [...]-odstotno letno donosnost kapitala (pri izračunu se lahko upoštevajo pristojbine). Komisija lahko z dopisom služb odpravi zahtevo glede dodatnega odbitka v višini [...] % z namenom izračuna stroškov tveganja, ko nadzorni fiduciar predloži obrazloženo mnenje, da je celotni obstoječi sistem banke za vrednotenje zavarovanja ustrezen in že vključuje ustrezne odbitke. |
| --- | --- |

4.1.4

Po pravilnem izračunu stroškov financiranja (v skladu s točko 4.1.3) in stroškov tveganja (skupna pričakovana izguba iz nepokritega zneska po dodatnem odbitku od zavarovanja v višini [...] %) je treba za vsak nov kreditni posel zagotoviti vsaj [...]-odstotno letno donosnost kapitala (pri izračunu se lahko upoštevajo pristojbine). Komisija lahko z dopisom služb odpravi zahtevo glede dodatnega odbitka v višini [...] % z namenom izračuna stroškov tveganja, ko nadzorni fiduciar predloži obrazloženo mnenje, da je celotni obstoječi sistem banke za vrednotenje zavarovanja ustrezen in že vključuje ustrezne odbitke.

| 4.1.5 | Donosnost kapitala v smislu zgornjega odstavka je treba načeloma izračunati na podlagi regulativnih kapitalskih zahtev, ki veljajo za posamezna posojila. Vendar metodologija, ki jo HGAA trenutno uporablja za izračun kapitalskih zahtev za posamezno posojilo, temelji na gospodarskem pristopu v skladu z metodo izračuna stroškov tveganja. Evropska komisija lahko z dopisom služb dovoli HGAA, da še naprej uporablja gospodarski pristop za izračun kapitalskih zahtev za posamezna posojila, če nadzorni fiduciar potrdi, da (i) je metodologija zanesljiva, in (ii) če je HGAA ugotovila, da bi bilo mogoče ohraniti enako donosnost ob regulativni kapitalski zahtevi v višini [...] % na ravni ciljnega portfelja in učinkovitega portfelja. |
| --- | --- |

4.1.5

Donosnost kapitala v smislu zgornjega odstavka je treba načeloma izračunati na podlagi regulativnih kapitalskih zahtev, ki veljajo za posamezna posojila. Vendar metodologija, ki jo HGAA trenutno uporablja za izračun kapitalskih zahtev za posamezno posojilo, temelji na gospodarskem pristopu v skladu z metodo izračuna stroškov tveganja. Evropska komisija lahko z dopisom služb dovoli HGAA, da še naprej uporablja gospodarski pristop za izračun kapitalskih zahtev za posamezna posojila, če nadzorni fiduciar potrdi, da (i) je metodologija zanesljiva, in (ii) če je HGAA ugotovila, da bi bilo mogoče ohraniti enako donosnost ob regulativni kapitalski zahtevi v višini [...] % na ravni ciljnega portfelja in učinkovitega portfelja.

| 4.1.6 | [...] se lahko stranki zagotovi samo, če ta stranka [...]. Pri tem so izjeme:






  — | [...], |
| --- | --- | --- |

4.1.6

[...] se lahko stranki zagotovi samo, če ta stranka [...]. Pri tem so izjeme:

—

[...],

| — | [...] so omejeni na letni nominalni obseg [...] EUR za nove posle; vsak [...], odobren v [...], mora imeti vsaj bonitetno oceno [...] (v skladu z glavno notranjo lestvico bonitetnih ocen HGAA). |
| --- | --- |

—

[...] so omejeni na letni nominalni obseg [...] EUR za nove posle; vsak [...], odobren v [...], mora imeti vsaj bonitetno oceno [...] (v skladu z glavno notranjo lestvico bonitetnih ocen HGAA).

| 4.1.7 | HGAA bo zagotovila vsakoletno ponovno oceno in popolno dokumentirano finančno spremljanje vsake stranke z izpostavljenostjo nad [...] EUR ekvivalenta, kar se bo preverjalo v okviru obvladovanja tveganj na sedežu skupine. |
| --- | --- |

4.1.7

HGAA bo zagotovila vsakoletno ponovno oceno in popolno dokumentirano finančno spremljanje vsake stranke z izpostavljenostjo nad [...] EUR ekvivalenta, kar se bo preverjalo v okviru obvladovanja tveganj na sedežu skupine.

| 4.1.8 | Republika Avstrija se zavezuje, da bo zagotovila, da bo razmerje med posojili in vlogami operativnih subjektov prilagojeno uspešni prodaji, in sicer z usmerjanjem postopka dajanja kreditov ali z ukrepi za (umetno ali dejansko) zmanjšanje razmerja med posojili in vlogami. Republika Avstrija se zaveda, da lahko razmerja med posojili in vlogami, ki presegajo 100 %, ovirajo uspešno prodajo subjekta. |
| --- | --- |

4.1.8

Republika Avstrija se zavezuje, da bo zagotovila, da bo razmerje med posojili in vlogami operativnih subjektov prilagojeno uspešni prodaji, in sicer z usmerjanjem postopka dajanja kreditov ali z ukrepi za (umetno ali dejansko) zmanjšanje razmerja med posojili in vlogami. Republika Avstrija se zaveda, da lahko razmerja med posojili in vlogami, ki presegajo 100 %, ovirajo uspešno prodajo subjekta.

| 4.1.9 | HGAA bo nadomestila ali ponovno usposobila uradnike za posojila in upravljavce odnosov s strankami, kjer so bile odkrite pomanjkljivosti v postopku dajanja posojil ali kjer so bila izplačana posojila s stopnjami donosnosti, ki so nižje od standardnih. |
| --- | --- |

4.1.9

HGAA bo nadomestila ali ponovno usposobila uradnike za posojila in upravljavce odnosov s strankami, kjer so bile odkrite pomanjkljivosti v postopku dajanja posojil ali kjer so bila izplačana posojila s stopnjami donosnosti, ki so nižje od standardnih.

| 4.1.10 | HGAA ne bo pridobila nobenih deležev v družbah ali delov družb (v nadaljnjem besedilu: deleži), razen če je v nadaljevanju določeno drugače. S predhodnim soglasjem Komisije lahko HGAA pridobi deleže, če je to potrebno zaradi posebnih okoliščin, da se ohrani ali zavaruje finančna stabilnost ali učinkovita konkurenca. HGAA lahko pridobi deleže brez predhodnega soglasja Komisije, če (i) je nakupna cena deleža nižja od [...] % bilančne vsote HGAA v času odločitve Komisije in (ii) je vsota vseh nabavnih cen, ki jih je plačala HGAA v celotnem obdobju prestrukturiranja (tj. do zaključka prodaje mreže v jugovzhodni Evropi, glej IV), manjša od [...] % bilančne vsote HGAA v času odločitve Komisije. Deleži, ki se upravljajo ali so pridobljeni v okviru običajnih poslovnih dejavnosti HGAA v zvezi s slabimi posojili ali podobnimi bančnimi posli, so izvzeti iz prepovedi prevzemov. |
| --- | --- |

4.1.10

HGAA ne bo pridobila nobenih deležev v družbah ali delov družb (v nadaljnjem besedilu: deleži), razen če je v nadaljevanju določeno drugače. S predhodnim soglasjem Komisije lahko HGAA pridobi deleže, če je to potrebno zaradi posebnih okoliščin, da se ohrani ali zavaruje finančna stabilnost ali učinkovita konkurenca. HGAA lahko pridobi deleže brez predhodnega soglasja Komisije, če (i) je nakupna cena deleža nižja od [...] % bilančne vsote HGAA v času odločitve Komisije in (ii) je vsota vseh nabavnih cen, ki jih je plačala HGAA v celotnem obdobju prestrukturiranja (tj. do zaključka prodaje mreže v jugovzhodni Evropi, glej IV), manjša od [...] % bilančne vsote HGAA v času odločitve Komisije. Deleži, ki se upravljajo ali so pridobljeni v okviru običajnih poslovnih dejavnosti HGAA v zvezi s slabimi posojili ali podobnimi bančnimi posli, so izvzeti iz prepovedi prevzemov.

| 4.1.11 | HGAA pomoči ne bo uporabljala za namene pospeševanja. |
| --- | --- |

4.1.11

HGAA pomoči ne bo uporabljala za namene pospeševanja.

| 4.1.12 | Izvajanje zgoraj navedenih ukrepov bo na četrtletni osnovi spremljal zunanji nadzorni fiduciar (glej oddelek C), ki bo poročal Komisiji. |
| --- | --- |

4.1.12

Izvajanje zgoraj navedenih ukrepov bo na četrtletni osnovi spremljal zunanji nadzorni fiduciar (glej oddelek C), ki bo poročal Komisiji.

4.2   Obseg zavez („omejitve za nove posle“) v skladu s točkami 4.1.1–4.1.6

Omejitve iz točk 4.1.1–4.1.6 veljajo samo za nove posle, kot je opredeljeno v nadaljevanju.

4.2.1   Opredelitev segmentov poslovanja s podjetji, javnih financ in poslovanja s prebivalstvom

Segmenta poslovanja s podjetji in javnih financ načeloma ustrezata sedanjim opredelitvam poslovnih segmentov HGAA z naslednjimi spremembami:

| 4.2.1.1 | Segment poslovanja s podjetji je opredeljen kot:
  podjetja v zasebni lasti (z izjemo finančnih institucij), ki izpolnjujejo naslednja merila glede velikosti v smislu prometa in/ali izpostavljenosti:






  — | letni promet v višini najmanj [...] EUR ali |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1

Segment poslovanja s podjetji je opredeljen kot:

podjetja v zasebni lasti (z izjemo finančnih institucij), ki izpolnjujejo naslednja merila glede velikosti v smislu prometa in/ali izpostavljenosti:

—

letni promet v višini najmanj [...] EUR ali

| — | bruto izpostavljenost v višini najmanj [...] EUR, razen na Hrvaškem, kjer se uporablja prag [...] EUR. HGAA mora nadzornemu fiduciarju predložiti dokaze, da je sedanji prag izpostavljenosti, ki je ločnica med segmentom poslovanja s prebivalstvom in segmentom poslovanja s podjetji, na Hrvaškem trenutno res določen na [...] EUR in da bi sprememba praga zahtevala prevelike stroške. |
| --- | --- |

—

bruto izpostavljenost v višini najmanj [...] EUR, razen na Hrvaškem, kjer se uporablja prag [...] EUR. HGAA mora nadzornemu fiduciarju predložiti dokaze, da je sedanji prag izpostavljenosti, ki je ločnica med segmentom poslovanja s prebivalstvom in segmentom poslovanja s podjetji, na Hrvaškem trenutno res določen na [...] EUR in da bi sprememba praga zahtevala prevelike stroške.

| 4.2.1.2 | Segment javnih financ:
  Segment javnih financ je opredeljen kot:






  — | „državni organi“, tj. subjekti, ki lahko izvajajo suverene pristojnosti z izdajanjem splošno zavezujočih zakonov ali drugih zavezujočih predpisov (države, ministrstva, državni ali vladni organi, nosilci socialne varnosti itd.), |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2

Segment javnih financ:

Segment javnih financ je opredeljen kot:

—

„državni organi“, tj. subjekti, ki lahko izvajajo suverene pristojnosti z izdajanjem splošno zavezujočih zakonov ali drugih zavezujočih predpisov (države, ministrstva, državni ali vladni organi, nosilci socialne varnosti itd.),

| — | izpostavljenost, za katero izrecno jamčijo suvereni organi, |
| --- | --- |

—

izpostavljenost, za katero izrecno jamčijo suvereni organi,

| — | „poddržavni organi“, tj. regionalni in lokalni organi (zvezne dežele, province, okraji, mesta, občine) ter politična subjekta Republike Bosne in Hercegovine, in sicer Republika Srbija ter Federacija Bosne in Hercegovine, ter |
| --- | --- |

—

„poddržavni organi“, tj. regionalni in lokalni organi (zvezne dežele, province, okraji, mesta, občine) ter politična subjekta Republike Bosne in Hercegovine, in sicer Republika Srbija ter Federacija Bosne in Hercegovine, ter

| — | subjekti javnega sektorja (PSE (1)), če imajo neposredno državno/poddržavno jamstvo. |
| --- | --- |

—

subjekti javnega sektorja (PSE (1)), če imajo neposredno državno/poddržavno jamstvo.

Vse subjekte ali agencije, ki niso državni ali poddržavni organi, kot so opredeljeni zgoraj, in nimajo državnega ali poddržavnega jamstva, je treba obravnavati kot podjetja (ustanove) v skladu s pravili o segmentu poslovanja s podjetji (ustanovami).

| 4.2.1.3 | Segment poslovanja s prebivalstvom:
  Segment poslovanja s prebivalstvom je opredeljen kot:






  — | fizične osebe, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.3

Segment poslovanja s prebivalstvom:

Segment poslovanja s prebivalstvom je opredeljen kot:

—

fizične osebe,

| — | vse oblike MSP, tj. zasebne družbe, samostojni podjetniki in kmetijski subjekti, ne glede na njihovo pravno obliko, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila glede velikosti v smislu prometa in izpostavljenosti:






  — | letni promet ne presega [...] EUR in |
| --- | --- | --- |

—

vse oblike MSP, tj. zasebne družbe, samostojni podjetniki in kmetijski subjekti, ne glede na njihovo pravno obliko, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila glede velikosti v smislu prometa in izpostavljenosti:

—

letni promet ne presega [...] EUR in

| — | bruto izpostavljenost ne presega [...] EUR, razen na Hrvaškem, kjer se uporablja prag [...] EUR (odvisno od predložitve dokazov, kot je določeno v drugi alineji pod točko 4.2.1.1 zgoraj). |
| --- | --- |

—

bruto izpostavljenost ne presega [...] EUR, razen na Hrvaškem, kjer se uporablja prag [...] EUR (odvisno od predložitve dokazov, kot je določeno v drugi alineji pod točko 4.2.1.1 zgoraj).

4.2.2   Novi posli v segmentih poslovanja s podjetji in javnih financ

4.2.2.1   Splošna opredelitev pojmov

„Nov posel“ v smislu omejitev za nove posle iz točk od 4.1.1 do 4.1.6 je načeloma opredeljen v skladu z obstoječimi standardi HGAA za poročanje o tveganjih in zato obsega:

| — | kreditne posle ali posle zakupa s pomembnim tveganjem (2), sklenjene s povsem novo stranko (ali skupino povezanih strank), tj. „posli z novimi strankami“, ali |
| --- | --- |

—

kreditne posle ali posle zakupa s pomembnim tveganjem (2), sklenjene s povsem novo stranko (ali skupino povezanih strank), tj. „posli z novimi strankami“, ali

| — | povečanja kreditne ali zakupne izpostavljenosti obstoječih strank (na podlagi proizvoda), tj. „posli povečanja izpostavljenosti“, ter |
| --- | --- |

—

povečanja kreditne ali zakupne izpostavljenosti obstoječih strank (na podlagi proizvoda), tj. „posli povečanja izpostavljenosti“, ter

| — | obnovitve (podaljšanja) kreditnih ali zakupnih izpostavljenosti obstoječih strank (na podlagi proizvoda), ki se podaljšajo za več kot [...], tj. „posli podaljšanja izpostavljenosti“
   (3). |
| --- | --- |

—

obnovitve (podaljšanja) kreditnih ali zakupnih izpostavljenosti obstoječih strank (na podlagi proizvoda), ki se podaljšajo za več kot [...], tj. „posli podaljšanja izpostavljenosti“
   (3).

4.2.2.2   Dodatna merila

| — | pri poslih povečanja izpostavljenosti je treba nove posle obravnavati na ravni posameznih transakcij. Če torej hoče stranka povečati svojo gotovinsko izpostavljenost in hkrati za isti znesek zmanjšati svojo izpostavljenost, ki je krita z jamstvom, se bo povečana gotovinska izpostavljenost štela kot nov posel, |
| --- | --- |

—

pri poslih povečanja izpostavljenosti je treba nove posle obravnavati na ravni posameznih transakcij. Če torej hoče stranka povečati svojo gotovinsko izpostavljenost in hkrati za isti znesek zmanjšati svojo izpostavljenost, ki je krita z jamstvom, se bo povečana gotovinska izpostavljenost štela kot nov posel,

| — | finančni zakup se mora obravnavati kot kreditno financiranje. Novi posli (posli z novimi strankami in posli povečanja izpostavljenosti) morajo v celoti izpolnjevati zahteve glede novih poslov iz točk 4.1.1–4.16, |
| --- | --- |

—

finančni zakup se mora obravnavati kot kreditno financiranje. Novi posli (posli z novimi strankami in posli povečanja izpostavljenosti) morajo v celoti izpolnjevati zahteve glede novih poslov iz točk 4.1.1–4.16,

| — | poslovni zakup se mora obravnavati kot nov posel v smislu točk 4.1.1–4.1.6 ob upoštevanju naslednjih zahtev:






  — | spoštovati je treba minimalno oceno [...] in najdaljšo dovoljeno zapadlost v skladu z omejitvami za nove posle, |
| --- | --- | --- |

—

poslovni zakup se mora obravnavati kot nov posel v smislu točk 4.1.1–4.1.6 ob upoštevanju naslednjih zahtev:

—

spoštovati je treba minimalno oceno [...] in najdaljšo dovoljeno zapadlost v skladu z omejitvami za nove posle,

| — | predvidevati je treba popolno zavarovanje, če je preostala vrednost v celoti pokrita s knjigovodsko vrednostjo in pod pogojem, da je preostala vrednost dovolj previdna; to velja, če preostala vrednost ustreza zelo verjetni prodajni vrednosti (po odbitku stroškov prodaje) povezane postavke v finančnih evidencah zadevnega subjekta. |
| --- | --- |

—

predvidevati je treba popolno zavarovanje, če je preostala vrednost v celoti pokrita s knjigovodsko vrednostjo in pod pogojem, da je preostala vrednost dovolj previdna; to velja, če preostala vrednost ustreza zelo verjetni prodajni vrednosti (po odbitku stroškov prodaje) povezane postavke v finančnih evidencah zadevnega subjekta.

| — | vsi kreditni posli, ki vključujejo nezavezujoče kreditne linije, morajo biti v skladu s standardi za nova posojila iz točk 4.1.1–4.1.6, |
| --- | --- |

—

vsi kreditni posli, ki vključujejo nezavezujoče kreditne linije, morajo biti v skladu s standardi za nova posojila iz točk 4.1.1–4.1.6,

| — | posli znotraj skupine (npr. refinanciranje lokalnih bank, lizing družb in drugih udeležb) ter posli, ki izhajajo iz zahtev v zvezi z upravljanjem likvidnosti HGAA, se obračunajo v segmentu finančnih institucij. |
| --- | --- |

—

posli znotraj skupine (npr. refinanciranje lokalnih bank, lizing družb in drugih udeležb) ter posli, ki izhajajo iz zahtev v zvezi z upravljanjem likvidnosti HGAA, se obračunajo v segmentu finančnih institucij.

4.2.2.3   Omejitve

Omejitve za nove posle iz točk 4.1.1–4.1.6 ne veljajo za naslednje posle s pomembnim tveganjem:

| — | posli s finančnimi institucijami v okviru likvidnostne knjige HGAA, tj.:






  — | promptne transakcije v TV (tj. omejitve poravnav v enem dnevu), |
| --- | --- | --- |

—

posli s finančnimi institucijami v okviru likvidnostne knjige HGAA, tj.:

—

promptne transakcije v TV (tj. omejitve poravnav v enem dnevu),

| — | dokončne transakcije TV in valutne zamenjave z najdaljšo zapadlostjo [...] pod pogojem, da je sklenjen dogovor o pobotu in zavarovanju (ISDA in CSA), ki določa prag (dejanska nezavarovana izpostavljenost) največ [...] EUR, |
| --- | --- |

—

dokončne transakcije TV in valutne zamenjave z najdaljšo zapadlostjo [...] pod pogojem, da je sklenjen dogovor o pobotu in zavarovanju (ISDA in CSA), ki določa prag (dejanska nezavarovana izpostavljenost) največ [...] EUR,

| — | posojila denarnega trga, vloge in (povratne) transakcije začasnega nakupa, vsi z najdaljšo zapadlostjo [...], pri čemer je največji skupni znesek na nasprotno stranko omejen na [...] EUR, največji skupni znesek, odobren v posamezni transakciji, pa na [...] EUR, |
| --- | --- |

—

posojila denarnega trga, vloge in (povratne) transakcije začasnega nakupa, vsi z najdaljšo zapadlostjo [...], pri čemer je največji skupni znesek na nasprotno stranko omejen na [...] EUR, največji skupni znesek, odobren v posamezni transakciji, pa na [...] EUR,

| — | izvedeni finančni instrumenti (obrestne zamenjave) z najdaljšo zapadlostjo [...] pod pogojem, da je sklenjen dogovor o pobotu in zavarovanju (ISDA in CSA), ki določa prag (dejanska nezavarovana izpostavljenost) največ [...] EUR. |
| --- | --- |

—

izvedeni finančni instrumenti (obrestne zamenjave) z najdaljšo zapadlostjo [...] pod pogojem, da je sklenjen dogovor o pobotu in zavarovanju (ISDA in CSA), ki določa prag (dejanska nezavarovana izpostavljenost) največ [...] EUR.

HGAA mora zagotoviti, da so omejitve posamezne nasprotne stranke za posle s finančnimi institucijami odobrene s strani oddelka za obvladovanje tveganj na sedežu skupine in da najdaljša zapadlost ne presega [...],

| — | novo financiranje in podaljšanja, prenosi, prestrukturiranja in reprogramiranja, odobrena nedonosnim strankam (in vsem strankam v pristojnosti oddelkov za skupinsko/lokalno rehabilitacijo in/ali rehabilitacijo kredita) s ciljem na podlagi jasno dokumentiranih možnosti ponovno vzpostaviti njihovo donosnost in/ali omogočiti dokončno povračilo izpostavljenosti, če je zapadlost novega financiranja v tem okviru omejena na [...]. Vsaka takšna transakcija mora biti ustrezno dokumentirana, vključno s kvantitativnimi dokazi, da je to najboljši način ohranjanja vrednosti za HGAA in ne zgolj odložitev pripoznanja izgub. Predpostavke, uporabljene za to kvantitativno oceno, morajo biti dovolj previdne, |
| --- | --- |

—

novo financiranje in podaljšanja, prenosi, prestrukturiranja in reprogramiranja, odobrena nedonosnim strankam (in vsem strankam v pristojnosti oddelkov za skupinsko/lokalno rehabilitacijo in/ali rehabilitacijo kredita) s ciljem na podlagi jasno dokumentiranih možnosti ponovno vzpostaviti njihovo donosnost in/ali omogočiti dokončno povračilo izpostavljenosti, če je zapadlost novega financiranja v tem okviru omejena na [...]. Vsaka takšna transakcija mora biti ustrezno dokumentirana, vključno s kvantitativnimi dokazi, da je to najboljši način ohranjanja vrednosti za HGAA in ne zgolj odložitev pripoznanja izgub. Predpostavke, uporabljene za to kvantitativno oceno, morajo biti dovolj previdne,

| — | podaljšanja, prenosi, prestrukturiranja ali reprogramiranja obstoječih donosnih izpostavljenosti (4) ali obstoječih donosnih strank (skupin povezanih strank), ki so objektivno utemeljeni, so v interesu HGAA in njihova zapadlost ni daljša od [...]. Vsaka takšna transakcija mora biti ustrezno dokumentirana, vključno s kvantitativnimi dokazi, da je to najboljši način ohranjanja vrednosti za HGAA in ne zgolj odložitev pripoznanja izgub. Predpostavke, uporabljene za to kvantitativno oceno, morajo biti dovolj previdne, |
| --- | --- |

—

podaljšanja, prenosi, prestrukturiranja ali reprogramiranja obstoječih donosnih izpostavljenosti (4) ali obstoječih donosnih strank (skupin povezanih strank), ki so objektivno utemeljeni, so v interesu HGAA in njihova zapadlost ni daljša od [...]. Vsaka takšna transakcija mora biti ustrezno dokumentirana, vključno s kvantitativnimi dokazi, da je to najboljši način ohranjanja vrednosti za HGAA in ne zgolj odložitev pripoznanja izgub. Predpostavke, uporabljene za to kvantitativno oceno, morajo biti dovolj previdne,

| — | dodatno financiranje, zagotovljeno strankam s skupinskega/lokalnega opazovalnega seznama s ciljem na podlagi jasnih dokumentiranih možnosti stabilizirati njihov finančni položaj (vključno z varovanjem pred obrestnimi in valutnimi tveganji) ter s tem preprečiti neplačevanje in strankam omogočiti, da ponovno vzpostavijo donosnost, pod pogojem, da zapadlost takšnega financiranja ni daljša od [...]. Vsaka takšna transakcija mora biti ustrezno dokumentirana, vključno s kvantitativnimi dokazi, da je to najboljši način ohranjanja vrednosti za HGAA in ne zgolj odložitev pripoznanja izgub. Predpostavke, uporabljene za to kvantitativno oceno, morajo biti dovolj previdne, |
| --- | --- |

—

dodatno financiranje, zagotovljeno strankam s skupinskega/lokalnega opazovalnega seznama s ciljem na podlagi jasnih dokumentiranih možnosti stabilizirati njihov finančni položaj (vključno z varovanjem pred obrestnimi in valutnimi tveganji) ter s tem preprečiti neplačevanje in strankam omogočiti, da ponovno vzpostavijo donosnost, pod pogojem, da zapadlost takšnega financiranja ni daljša od [...]. Vsaka takšna transakcija mora biti ustrezno dokumentirana, vključno s kvantitativnimi dokazi, da je to najboljši način ohranjanja vrednosti za HGAA in ne zgolj odložitev pripoznanja izgub. Predpostavke, uporabljene za to kvantitativno oceno, morajo biti dovolj previdne,

| — | posli,






  — | ki so v celoti kriti z gotovino, v celoti izvršljivi za namene zavarovanja v celotnem obdobju trajanja posojilne pogodbe in niso obremenjeni z zastavnimi pravicami na obstoječem kreditu, če ocena stranke ni slabša od [...], ALI |
| --- | --- | --- |

—

posli,

—

ki so v celoti kriti z gotovino, v celoti izvršljivi za namene zavarovanja v celotnem obdobju trajanja posojilne pogodbe in niso obremenjeni z zastavnimi pravicami na obstoječem kreditu, če ocena stranke ni slabša od [...], ALI

| — | ki so v celoti kriti z jamstvom finančne institucije (bančna garancija), če ocena izdajatelja jamstva ni slabša od [...], |
| --- | --- |

—

ki so v celoti kriti z jamstvom finančne institucije (bančna garancija), če ocena izdajatelja jamstva ni slabša od [...],

| — | povečanja izpostavljenosti zaradi nihanj valutnih tečajev, tržne vrednosti izvedenih finančnih instrumentov in cen obveznic, |
| --- | --- |

—

povečanja izpostavljenosti zaradi nihanj valutnih tečajev, tržne vrednosti izvedenih finančnih instrumentov in cen obveznic,

| — | pretvorba obstoječih posojil v tujih valutah v posojila v EUR, če je obračunska valuta stranke EUR, kuna ali konvertibilna marka, se celotna izpostavljenost pretvori po prevladujočem deviznem tečaju, pogoji zavarovanja za HGAA pa so enaki ali boljši, |
| --- | --- |

—

pretvorba obstoječih posojil v tujih valutah v posojila v EUR, če je obračunska valuta stranke EUR, kuna ali konvertibilna marka, se celotna izpostavljenost pretvori po prevladujočem deviznem tečaju, pogoji zavarovanja za HGAA pa so enaki ali boljši,

| — | posli, za katere je bila ponudba (pogoji kreditiranja), o kateri sta se dogovorili odgovorni lokalni enoti za obvladovanje tveganj in prodajo, poslana strankam HGAA in so jo te sprejele pred 1. januarjem 2013, če je HGAA pravno zavezana k izplačilu in je to mogoče ustrezno dokumentirati, |
| --- | --- |

—

posli, za katere je bila ponudba (pogoji kreditiranja), o kateri sta se dogovorili odgovorni lokalni enoti za obvladovanje tveganj in prodajo, poslana strankam HGAA in so jo te sprejele pred 1. januarjem 2013, če je HGAA pravno zavezana k izplačilu in je to mogoče ustrezno dokumentirati,

| — | posli, pri katerih se uporabljajo sredstva iz razvojnih bank in nadnacionalnih finančnih institucij (npr. Evropska investicijska banka – EIB, Evropska banka za obnovo in razvoj – EBOR, Hrvatska banka za obnovu i razvitak – HBOR, Slovenska izvozna in razvojna banka – SID itd.) ter sistemi subvencioniranih posojil državnih ali poddržavnih agencij, če se v zvezi z zavarovanjem spoštujeta najnižja ocena [...] in najdaljša zapadlost [...]. Takšni sistemi subvencioniranih posojil morajo omogočati zmanjševanje kreditnega tveganja [...], kar mora nadzorni fiduciar potrditi pred začetkom sodelovanja HGAA, |
| --- | --- |

—

posli, pri katerih se uporabljajo sredstva iz razvojnih bank in nadnacionalnih finančnih institucij (npr. Evropska investicijska banka – EIB, Evropska banka za obnovo in razvoj – EBOR, Hrvatska banka za obnovu i razvitak – HBOR, Slovenska izvozna in razvojna banka – SID itd.) ter sistemi subvencioniranih posojil državnih ali poddržavnih agencij, če se v zvezi z zavarovanjem spoštujeta najnižja ocena [...] in najdaljša zapadlost [...]. Takšni sistemi subvencioniranih posojil morajo omogočati zmanjševanje kreditnega tveganja [...], kar mora nadzorni fiduciar potrditi pred začetkom sodelovanja HGAA,

| — | notranje financiranje (tj. kreditne linije za refinanciranje), zagotovljeno drugim subjektom HGAA za ponovno pridobitev zavarovanj in sredstev na sodnih dražbah ali prodajah, |
| --- | --- |

—

notranje financiranje (tj. kreditne linije za refinanciranje), zagotovljeno drugim subjektom HGAA za ponovno pridobitev zavarovanj in sredstev na sodnih dražbah ali prodajah,

| — | sprememba zakupov, tj. iz poslovnih zakupov v finančne zakupe, če je mogoče tveganje, ki izhaja iz sredstev poslovnega zakupa, v celoti pretvoriti v tveganje nasprotne stranke (z drugimi besedami, vsa tveganja in koristi, povezani z lastništvom v najem danega sredstva, se prenesejo z zakupodajalca na zakupnika), |
| --- | --- |

—

sprememba zakupov, tj. iz poslovnih zakupov v finančne zakupe, če je mogoče tveganje, ki izhaja iz sredstev poslovnega zakupa, v celoti pretvoriti v tveganje nasprotne stranke (z drugimi besedami, vsa tveganja in koristi, povezani z lastništvom v najem danega sredstva, se prenesejo z zakupodajalca na zakupnika),

| — | izpolnjevanje obstoječih pogodb in obveznosti (npr. nepremičnine v gradnji, aktivacija dogovorjenih zakupov), če pogodba ali lokalna zakonodaja ne dopuščata delnega ali popolnega preklica obveznosti, na primer na podlagi zavezujočih klavzul. |
| --- | --- |

—

izpolnjevanje obstoječih pogodb in obveznosti (npr. nepremičnine v gradnji, aktivacija dogovorjenih zakupov), če pogodba ali lokalna zakonodaja ne dopuščata delnega ali popolnega preklica obveznosti, na primer na podlagi zavezujočih klavzul.

4.2.3   Novi posli v segmentu poslovanja s prebivalstvom

V skladu s točko 4.2.2.1 ter načeli ustreznega in preudarnega poročanja o tveganjih so „novi posli“ v segmentu poslovanja s prebivalstvom opredeljeni kot sledi:

| (i) | kreditni posel ali posel zakupa s pomembnim tveganjem (npr. posojilo ali kreditna linija), ki se šteje za posojilni ali zakupni produkt za prebivalstvo in je na novo odobren obstoječi ali novi stranki (ali skupini povezanih strank),
  ALI |
| --- | --- |

(i)

kreditni posel ali posel zakupa s pomembnim tveganjem (npr. posojilo ali kreditna linija), ki se šteje za posojilni ali zakupni produkt za prebivalstvo in je na novo odobren obstoječi ali novi stranki (ali skupini povezanih strank),
  ALI

| (ii) | pri proizvodih za prebivalstvo z limitom, ki jih majhna stranka že ima, kot so prekoračitve stanj, kreditne kartice in kreditne linije (obratni kapital) za majhne stranke, ki so MSP, razlika med novo odobrenim (višjim) limitom in starim (nižjim) limitom,
  ALI |
| --- | --- |

(ii)

pri proizvodih za prebivalstvo z limitom, ki jih majhna stranka že ima, kot so prekoračitve stanj, kreditne kartice in kreditne linije (obratni kapital) za majhne stranke, ki so MSP, razlika med novo odobrenim (višjim) limitom in starim (nižjim) limitom,
  ALI

| (iii) | pri amortizaciji proizvodov za prebivalstvo, ki jih stranka že ima, kot so vse vrste obročnih posojil, razlika med novo odobrenim (višjim) zneskom posojila in starim (nižjim) zneskom posojila. |
| --- | --- |

(iii)

pri amortizaciji proizvodov za prebivalstvo, ki jih stranka že ima, kot so vse vrste obročnih posojil, razlika med novo odobrenim (višjim) zneskom posojila in starim (nižjim) zneskom posojila.

4.2.3.1   Druge opredelitve in zahteve

| (i) | dokler lahko HGAA poroča o dodatnih povečanjih izpostavljenosti, ki so navedena v točkah 4.2.3(ii) in (iii), se povečanja izpostavljenosti obstoječih strank (na podlagi proizvoda) štejejo za nove posle. Pojasnilo: zmanjšanje pogostosti obrokov (npr. z mesečnih na četrtletne) se šteje za nov posel; |
| --- | --- |

(i)

dokler lahko HGAA poroča o dodatnih povečanjih izpostavljenosti, ki so navedena v točkah 4.2.3(ii) in (iii), se povečanja izpostavljenosti obstoječih strank (na podlagi proizvoda) štejejo za nove posle. Pojasnilo: zmanjšanje pogostosti obrokov (npr. z mesečnih na četrtletne) se šteje za nov posel;

| (ii) | majhna ali nepomembna povečanja izpostavljenosti (do [...] EUR), ki so posledica pristojbin za posle in kapitaliziranih obresti ali pristojbin itd., zlasti v zvezi s posli iz točke 4.2.3.2 (npr. zamenjave valute, prestrukturiranja, konsolidacije, podaljšanja itd.), se nikoli ne štejejo za nove posle; |
| --- | --- |

(ii)

majhna ali nepomembna povečanja izpostavljenosti (do [...] EUR), ki so posledica pristojbin za posle in kapitaliziranih obresti ali pristojbin itd., zlasti v zvezi s posli iz točke 4.2.3.2 (npr. zamenjave valute, prestrukturiranja, konsolidacije, podaljšanja itd.), se nikoli ne štejejo za nove posle;

| (iii) | v okviru poslov s prebivalstvom, ki vključujejo povečanje izpostavljenosti, je treba obstoj ali neobstoj novega posla določiti na ravni posameznih transakcij, da se izpostavljenost poveča na enem proizvodu (ki ga ima v lasti stranka) in se ne pobota s povečanji izpostavljenosti na drugem proizvodu. Prav tako se posojila strank ne smejo pobotati z vlogami strank; |
| --- | --- |

(iii)

v okviru poslov s prebivalstvom, ki vključujejo povečanje izpostavljenosti, je treba obstoj ali neobstoj novega posla določiti na ravni posameznih transakcij, da se izpostavljenost poveča na enem proizvodu (ki ga ima v lasti stranka) in se ne pobota s povečanji izpostavljenosti na drugem proizvodu. Prav tako se posojila strank ne smejo pobotati z vlogami strank;

| (iv) | finančni zakup se obravnava kot kreditno financiranje, zato je nov posel v smislu točke 4.2.3 in zanj veljajo omejitve za nove posle; |
| --- | --- |

(iv)

finančni zakup se obravnava kot kreditno financiranje, zato je nov posel v smislu točke 4.2.3 in zanj veljajo omejitve za nove posle;

| (v) | poslovni zakup se obravnava kot nov posel, če je zajet v točki 4.2.3, in zato zanj veljajo omejitve za nove posle; |
| --- | --- |

(v)

poslovni zakup se obravnava kot nov posel, če je zajet v točki 4.2.3, in zato zanj veljajo omejitve za nove posle;

| (vi) | sprememba zakupov (npr. iz poslovnih zakupov v finančne zakupe) se ne šteje za nov posel, razen če poveča izpostavljenost tveganju banke v regulativnem ali gospodarskem smislu. |
| --- | --- |

(vi)

sprememba zakupov (npr. iz poslovnih zakupov v finančne zakupe) se ne šteje za nov posel, razen če poveča izpostavljenost tveganju banke v regulativnem ali gospodarskem smislu.

4.2.3.2   Omejitve/izključitve

Za naslednje posle s pomembnim tveganjem se zahteva posebna obravnava.

| — | omejitve za nove posle ne veljajo za ponudbe za posojila, ki so bile majhnim strankam predložene pred 1. januarjem 2013, pod pogojem, da so jih stranke sprejele v roku za sprejetje, ki ga določajo zakoni v zadevni državi. Ponudbe, predložene po 1. januarju 2013, morajo biti v skladu z zavezami iz točke 4.1, |
| --- | --- |

—

omejitve za nove posle ne veljajo za ponudbe za posojila, ki so bile majhnim strankam predložene pred 1. januarjem 2013, pod pogojem, da so jih stranke sprejele v roku za sprejetje, ki ga določajo zakoni v zadevni državi. Ponudbe, predložene po 1. januarju 2013, morajo biti v skladu z zavezami iz točke 4.1,

| — | za posojila prebivalstvu, izplačana iz sredstev iz razvojnih bank in nadnacionalnih finančnih institucij (npr. EIB, EBOR, HBOR, SID itd.), iz sistemov subvencioniranih posojil državnih ali poddržavnih posojilnih ali zavarovalnih agencij ali iz javnih sredstev, se omejitve za nove posle ne uporabljajo, |
| --- | --- |

—

za posojila prebivalstvu, izplačana iz sredstev iz razvojnih bank in nadnacionalnih finančnih institucij (npr. EIB, EBOR, HBOR, SID itd.), iz sistemov subvencioniranih posojil državnih ali poddržavnih posojilnih ali zavarovalnih agencij ali iz javnih sredstev, se omejitve za nove posle ne uporabljajo,

| — | prestrukturiranje posojilnih ali zakupnih pogodb za prebivalstvo, če so bile te pogodbe sklenjene s fizičnimi osebami (zasebnimi strankami) in njihov znesek ne presega [...] EUR, se ne šteje za nov posel, če se izpostavljenost ne poveča. Upoštevati je treba naslednja načela:






  — | prestrukturiranje mora biti vedno nevtralno z vidika neto sedanje vrednosti, |
| --- | --- | --- |

—

prestrukturiranje posojilnih ali zakupnih pogodb za prebivalstvo, če so bile te pogodbe sklenjene s fizičnimi osebami (zasebnimi strankami) in njihov znesek ne presega [...] EUR, se ne šteje za nov posel, če se izpostavljenost ne poveča. Upoštevati je treba naslednja načela:

—

prestrukturiranje mora biti vedno nevtralno z vidika neto sedanje vrednosti,

| — | med prestrukturiranjem se izpostavljenost do stranke NE sme povečati, |
| --- | --- |

—

med prestrukturiranjem se izpostavljenost do stranke NE sme povečati,

| — | stranki se med postopkom prestrukturiranja ali na podlagi prestrukturirane obveznosti ne smejo izplačati novi zneski denarja, |
| --- | --- |

—

stranki se med postopkom prestrukturiranja ali na podlagi prestrukturirane obveznosti ne smejo izplačati novi zneski denarja,

| — | prestrukturiranje majhne stranke je dovoljeno, samo če stranka dokaže, da je sposobna in pripravljena poplačati prestrukturirano obveznost, |
| --- | --- |

—

prestrukturiranje majhne stranke je dovoljeno, samo če stranka dokaže, da je sposobna in pripravljena poplačati prestrukturirano obveznost,

| — | strank, proti katerim je bila vložena tožba (s strani tretjih oseb) ali proti katerim se izvajajo izvršilni ukrepi ali pa je njihova pravna sposobnost drugače omejena zaradi zakonskih postopkov, se ne sme prestrukturirati. |
| --- | --- |

—

strank, proti katerim je bila vložena tožba (s strani tretjih oseb) ali proti katerim se izvajajo izvršilni ukrepi ali pa je njihova pravna sposobnost drugače omejena zaradi zakonskih postopkov, se ne sme prestrukturirati.

Če stranka ni fizična oseba (zasebna stranka), temveč MSP (poslovna stranka), in zanjo zato ne velja zgoraj navedeno merilo za upravičenost, se zanjo uporabljajo pravila o prestrukturiranju (povečanje povračil) in omejitve glede zapadlosti, ki veljajo za podjetja,

| — | prenos obstoječe izpostavljenosti v drug segment se ne šteje za nov posel, če se pri tem izpostavljenost ne poveča. To vpliva zlasti na izpostavljenost pri financiranju projektov (npr. gradnja stanovanj) v segmentu poslovanja s podjetji, ki jo na koncu krijejo/odplačajo majhne stranke, na primer, ko vzamejo posojila za nakup stanovanj. V tem primeru se izpostavljenost dejansko prenese iz segmenta poslovanja s podjetji v segment poslovanja s prebivalstvom. Vendar veljajo naslednje omejitve:






  — | najvišje dovoljeno razmerje med posojilom in vrednostjo je [...] % ter |
| --- | --- | --- |

—

prenos obstoječe izpostavljenosti v drug segment se ne šteje za nov posel, če se pri tem izpostavljenost ne poveča. To vpliva zlasti na izpostavljenost pri financiranju projektov (npr. gradnja stanovanj) v segmentu poslovanja s podjetji, ki jo na koncu krijejo/odplačajo majhne stranke, na primer, ko vzamejo posojila za nakup stanovanj. V tem primeru se izpostavljenost dejansko prenese iz segmenta poslovanja s podjetji v segment poslovanja s prebivalstvom. Vendar veljajo naslednje omejitve:

—

najvišje dovoljeno razmerje med posojilom in vrednostjo je [...] % ter

| — | največji letni obseg novih poslov je omejen na [...] % skupnega letnega obsega novih hipotek za prebivalstvo, sklenjenih v posamezni državi, |
| --- | --- |

—

največji letni obseg novih poslov je omejen na [...] % skupnega letnega obsega novih hipotek za prebivalstvo, sklenjenih v posamezni državi,

| — | povečanja skupne izpostavljenosti posojil, danih prebivalstvu, zaradi obresti, pristojbin ali drugih oblik kapitalizacije dolga (predvsem v okviru slabih posojil ali prestrukturiranj), se ne štejejo za nove posle, |
| --- | --- |

—

povečanja skupne izpostavljenosti posojil, danih prebivalstvu, zaradi obresti, pristojbin ali drugih oblik kapitalizacije dolga (predvsem v okviru slabih posojil ali prestrukturiranj), se ne štejejo za nove posle,

| — | konsolidacija dolgov za majhne stranke (v računovodskih subjektih ali skupinah računov HGAA) se obravnava kot del prestrukturiranja, če je povezana izpostavljenost omejena na [...] EUR ([...] EUR na Hrvaškem, če to odobri nadzorni fiduciar, glej točko 4.2.1.3). Če je izpostavljenost večja, veljajo omejitve glede zapadlosti za podjetja.
  Če pa je novo konsolidirano posojilo odobreno v obliki posojila za prebivalstvo in če je izpostavljenost (precej) večja od vsote izpostavljenosti konsolidiranih posojil, se razlika v izpostavljenosti šteje za nov posel v skladu s točko 4.2.3(ii) in (iii). Vendar se do vzpostavitve zmogljivosti poročanja uporablja točka 4.2.3.1(i), |
| --- | --- |

—

konsolidacija dolgov za majhne stranke (v računovodskih subjektih ali skupinah računov HGAA) se obravnava kot del prestrukturiranja, če je povezana izpostavljenost omejena na [...] EUR ([...] EUR na Hrvaškem, če to odobri nadzorni fiduciar, glej točko 4.2.1.3). Če je izpostavljenost večja, veljajo omejitve glede zapadlosti za podjetja.

Če pa je novo konsolidirano posojilo odobreno v obliki posojila za prebivalstvo in če je izpostavljenost (precej) večja od vsote izpostavljenosti konsolidiranih posojil, se razlika v izpostavljenosti šteje za nov posel v skladu s točko 4.2.3(ii) in (iii). Vendar se do vzpostavitve zmogljivosti poročanja uporablja točka 4.2.3.1(i),

| — | „povečanja posojil“ za posojila za prebivalstvo se ne štejejo za nove posle, če je bila možnost povečanja izrecno dovoljena v prvotni posojilni pogodbi in je HGAA ni mogla preklicati ter je bila odvisna samo od izpolnitve določenih posojilnih zavez stranke, ne da bi bilo treba izvesti običajno oceno posojila. V primeru drugih oblik povečanj posojil za prebivalstvo se razlika med starim zneskom posojila in novim zneskom posojila šteje za nov posel v skladu s točko 4.2.3(ii) in (iii). Vendar se do vzpostavitve zmogljivosti poročanja uporablja točka 4.2.3.1(i), |
| --- | --- |

—

„povečanja posojil“ za posojila za prebivalstvo se ne štejejo za nove posle, če je bila možnost povečanja izrecno dovoljena v prvotni posojilni pogodbi in je HGAA ni mogla preklicati ter je bila odvisna samo od izpolnitve določenih posojilnih zavez stranke, ne da bi bilo treba izvesti običajno oceno posojila. V primeru drugih oblik povečanj posojil za prebivalstvo se razlika med starim zneskom posojila in novim zneskom posojila šteje za nov posel v skladu s točko 4.2.3(ii) in (iii). Vendar se do vzpostavitve zmogljivosti poročanja uporablja točka 4.2.3.1(i),

| — | „zamenjave valute“, tj. majhna stranka spremeni posojilo, denominirano v tuji valuti (ali dolg, indeksiran s tujo valuto), v posojilo, denominirano v lokalni valuti, brez znatnega povečanja izpostavljenosti (do [...] EUR) se ne štejejo za nove posle. V primeru znatnega povečanja izpostavljenosti se razlika med starim zneskom posojila in novim zneskom posojila šteje za nov posel v skladu s točko 4.2.3(ii) in (iii). Vendar se do vzpostavitve zmogljivosti poročanja uporablja točka 4.2.3.1(i), |
| --- | --- |

—

„zamenjave valute“, tj. majhna stranka spremeni posojilo, denominirano v tuji valuti (ali dolg, indeksiran s tujo valuto), v posojilo, denominirano v lokalni valuti, brez znatnega povečanja izpostavljenosti (do [...] EUR) se ne štejejo za nove posle. V primeru znatnega povečanja izpostavljenosti se razlika med starim zneskom posojila in novim zneskom posojila šteje za nov posel v skladu s točko 4.2.3(ii) in (iii). Vendar se do vzpostavitve zmogljivosti poročanja uporablja točka 4.2.3.1(i),

| — | posojila, odobrena majhnim strankam za ponovno trženje ali ponoven zakup ponovno pridobljenih sredstev ali zavarovanj, se ne štejejo za nove posle, vendar zanje veljajo naslednje omejitve:






  — | najvišje dovoljeno razmerje med posojilom in vrednostjo za ponovno trženje stanovanj in drugih nepremičnin je [...] %, največji letni obseg novih poslov pa je omejen na [...] % skupnega letnega obsega novih hipotek za prebivalstvo, sklenjenih v posamezni državi, |
| --- | --- | --- |

—

posojila, odobrena majhnim strankam za ponovno trženje ali ponoven zakup ponovno pridobljenih sredstev ali zavarovanj, se ne štejejo za nove posle, vendar zanje veljajo naslednje omejitve:

—

najvišje dovoljeno razmerje med posojilom in vrednostjo za ponovno trženje stanovanj in drugih nepremičnin je [...] %, največji letni obseg novih poslov pa je omejen na [...] % skupnega letnega obsega novih hipotek za prebivalstvo, sklenjenih v posamezni državi,

| — | največji letni obseg novih poslov v zvezi z vozili in opremo je omejen na [...] % skupnega letnega obsega novih poslov v zvezi z vozili in opremo, sklenjenih s prebivalstvom v posamezni državi. |
| --- | --- |

—

največji letni obseg novih poslov v zvezi z vozili in opremo je omejen na [...] % skupnega letnega obsega novih poslov v zvezi z vozili in opremo, sklenjenih s prebivalstvom v posamezni državi.

| — | izpolnjevanje obstoječih pogodb in obveznosti (npr. nepremičnine v gradnji, aktivacija dogovorjenih zakupov) se ne šteje za nov posel. |
| --- | --- |

—

izpolnjevanje obstoječih pogodb in obveznosti (npr. nepremičnine v gradnji, aktivacija dogovorjenih zakupov) se ne šteje za nov posel.

IV.   Ponovna privatizacija operativnih subjektov

1.   Zmanjšanje bilančnih vsot in prisotnosti na trgu

| 1.1 | HGAA je 31. decembra 2008 delovala kot mednarodna finančna skupina s 384 podružnicami v dvanajstih državah (Avstrija, Italija, Slovenija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Črna gora, Bolgarija, Nemčija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Ukrajina in Madžarska) na področju bančništva (storitve za prebivalstvo in podjetja ter javne finance), zakupa (storitve za prebivalstvo in podjetja, nepremičnine, motorna vozila, oprema) in deležev ter z bilančno vsoto v višini 43,34 milijarde EUR in tveganju prilagojeno aktivo v višini 32,83 milijarde EUR. |
| --- | --- |

1.1

HGAA je 31. decembra 2008 delovala kot mednarodna finančna skupina s 384 podružnicami v dvanajstih državah (Avstrija, Italija, Slovenija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Črna gora, Bolgarija, Nemčija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Ukrajina in Madžarska) na področju bančništva (storitve za prebivalstvo in podjetja ter javne finance), zakupa (storitve za prebivalstvo in podjetja, nepremičnine, motorna vozila, oprema) in deležev ter z bilančno vsoto v višini 43,34 milijarde EUR in tveganju prilagojeno aktivo v višini 32,83 milijarde EUR.

| 1.2 | Kmalu po nacionalizaciji je HGAA ustavila vse nove posle v Bolgariji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Ukrajini, na Madžarskem in v Nemčiji ter prenehala opravljati vse nestrateške dejavnosti. Hčerinske družbe v navedenih državah so prenehale delovati in so trenutno v postopku pravilnega reševanja. Zaradi novega strateškega položaja se je zaprlo dvanajst od osemnajstih podružnic v „likvidiranih državah“, tj. Bolgarija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Ukrajina, Madžarska in Nemčija. |
| --- | --- |

1.2

Kmalu po nacionalizaciji je HGAA ustavila vse nove posle v Bolgariji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Ukrajini, na Madžarskem in v Nemčiji ter prenehala opravljati vse nestrateške dejavnosti. Hčerinske družbe v navedenih državah so prenehale delovati in so trenutno v postopku pravilnega reševanja. Zaradi novega strateškega položaja se je zaprlo dvanajst od osemnajstih podružnic v „likvidiranih državah“, tj. Bolgarija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Ukrajina, Madžarska in Nemčija.

| 1.3 | Preostale dejavnosti HGAA na trgu, tj. „operativni subjekti“ v smislu oddelka B.II.1, in HBI so imele 31. decembra 2012 skupno bilančno vsoto približno 17,54 milijarde EUR in tveganju prilagojeno aktivo v višini 11,02 milijarde EUR, kar ustreza samo približno 40,5 % skupne bilančne vsote skupine HGAA in 33,6 % njene tveganju prilagojene aktive na dan 31. decembra 2008. Od tega






  — | je bilančna vsota HBA 31. decembra 2012 znašala približno 4,15 milijarde EUR, kar ustreza približno 59 % njene bilančne vsote na dan 31. decembra 2008 (7,05 milijarde EUR) in samo 10 % bilančne vsote skupine HGAA na dan 31. decembra 2008, tveganju prilagojena aktiva HBA pa je znašala 1,23 milijarde EUR (31. decembra 2008 je znašala 3,392 milijarde EUR), |
| --- | --- | --- |

1.3

Preostale dejavnosti HGAA na trgu, tj. „operativni subjekti“ v smislu oddelka B.II.1, in HBI so imele 31. decembra 2012 skupno bilančno vsoto približno 17,54 milijarde EUR in tveganju prilagojeno aktivo v višini 11,02 milijarde EUR, kar ustreza samo približno 40,5 % skupne bilančne vsote skupine HGAA in 33,6 % njene tveganju prilagojene aktive na dan 31. decembra 2008. Od tega

—

je bilančna vsota HBA 31. decembra 2012 znašala približno 4,15 milijarde EUR, kar ustreza približno 59 % njene bilančne vsote na dan 31. decembra 2008 (7,05 milijarde EUR) in samo 10 % bilančne vsote skupine HGAA na dan 31. decembra 2008, tveganju prilagojena aktiva HBA pa je znašala 1,23 milijarde EUR (31. decembra 2008 je znašala 3,392 milijarde EUR),

| — | je bilančna vsota HBI 31. decembra 2012 znašala približno 3,28 milijarde EUR, kar ustreza približno 65 % njene bilančne vsote na dan 31. decembra 2008 (5,02 milijarde EUR) in samo 8 % bilančne vsote skupine HGAA na dan 31. decembra 2008, tveganju prilagojena aktiva HBI pa je znašala 2,54 milijarde EUR (31. decembra 2008 je znašala 4,198 milijarde EUR), |
| --- | --- |

—

je bilančna vsota HBI 31. decembra 2012 znašala približno 3,28 milijarde EUR, kar ustreza približno 65 % njene bilančne vsote na dan 31. decembra 2008 (5,02 milijarde EUR) in samo 8 % bilančne vsote skupine HGAA na dan 31. decembra 2008, tveganju prilagojena aktiva HBI pa je znašala 2,54 milijarde EUR (31. decembra 2008 je znašala 4,198 milijarde EUR),

| — | je bilančna vsota mreže v jugovzhodni Evropi 31. decembra 2012 znašala približno 10,11 milijarde EUR, kar ustreza približno 68,5 % njene bilančne vsote na dan 31. decembra 2008 (14,775 milijarde EUR) in samo 23 % bilančne vsote skupine HGAA na dan 31. decembra 2008, tveganju prilagojena aktiva mreže v jugovzhodni Evropi pa je znašala 7,2 milijarde EUR (31. decembra 2008 je znašala 12,623 milijarde EUR). |
| --- | --- |

—

je bilančna vsota mreže v jugovzhodni Evropi 31. decembra 2012 znašala približno 10,11 milijarde EUR, kar ustreza približno 68,5 % njene bilančne vsote na dan 31. decembra 2008 (14,775 milijarde EUR) in samo 23 % bilančne vsote skupine HGAA na dan 31. decembra 2008, tveganju prilagojena aktiva mreže v jugovzhodni Evropi pa je znašala 7,2 milijarde EUR (31. decembra 2008 je znašala 12,623 milijarde EUR).

Zaradi začetka postopka likvidacije HBI v drugi polovici leta 2013 se je skupna bilančna vsota operativnih subjektov (HBA in mreže v jugovzhodni Evropi) zmanjšala za nadaljnjih 19 % v primerjavi z obstoječimi podatki, ki ustrezajo samo približno 33 % bilančne vsote skupine HGAA in 26-odstotnemu tveganju prilagojene aktive na dan 31. decembra 2008.

| 1.4 | Preostali operativni subjekti bodo čim hitreje in čim bolj učinkovito privatizirani v skladu z oddelkom B.IV.3. Po popolni privatizaciji teh operativnih subjektov bo bilanca stanja HGAA še vedno vsebovala posle, ki jih bo treba likvidirati. |
| --- | --- |

1.4

Preostali operativni subjekti bodo čim hitreje in čim bolj učinkovito privatizirani v skladu z oddelkom B.IV.3. Po popolni privatizaciji teh operativnih subjektov bo bilanca stanja HGAA še vedno vsebovala posle, ki jih bo treba likvidirati.

2.   Ohranjanje donosnosti do ponovne privatizacije

Avstrija se zavezuje, da bo HGAA vodila posle operativnih subjektov s ciljem ponovne vzpostavitve in ohranjanja njihove dolgoročne donosnosti v skladu z določbami načrta za prestrukturiranje in njegovimi prilogami (vključno s tem seznamom zavez). Ta zaveza ne preprečuje prestrukturiranja operativnih subjektov in/ali prenosa posameznih sredstev ali portfeljev v del za likvidacijo, če je to potrebno za ponovno vzpostavitev, ohranitev ali izboljšanje možnosti za ponovno privatizacijo.

3.   Čimprejšnja ponovna privatizacija

Avstrija se zavezuje, da bodo operativni subjekti čim prej ponovno privatizirani v skladu s tem oddelkom. Navedbe glede ponovne privatizacije operativnih subjektov v tem oddelku B.IV.3 vključujejo odobreno ponovno privatizacijo delov operativnih subjektov, če je potrebna.

3.1   Ponovna privatizacija

Za operativni subjekt se šteje, da je bil ponovno nacionaliziran, če je Republika Avstrija prodala 100 % delnic ali vsa sredstva zadevnega operativnega subjekta enemu ali več kupcev, ki niso pod nadzorom Republike Avstrije. Ponovna privatizacija vključuje tudi prodajo vseh delnic operativnega subjekta, ki jih ima Avstrija v neposredni ali posredni lasti, v okviru prve javne ponudbe pod običajnimi tržnimi pogoji.

3.2   Datum ponovne privatizacije

Za ponovno privatizacijo se šteje, da je zaključena na dan, ko je podpisana zavezujoča kupoprodajna pogodba o pridobitvi operativnega subjekta, ki jo ureja obligacijsko pravo (v nadaljnjem besedilu: kupoprodajna pogodba). Če so deli operativnega subjekta prodani več kupcem, je začetni datum privatizacije dan, ko je podpisana zadnja kupoprodajna pogodba. V primeru prve javne ponudbe je začetni datum privatizacije dan, ko je zadnja delnica, ki je v neposredni ali posredni lasti Avstrije, dana na trg. Vendar zaveze v oddelku B.III subjektov, ki so prodani prek prve javne ponudbe, po dnevu, ko je na trg danih [...] delnic, ne zavezujejo več.

3.3   Rok za ponovno privatizacijo

HBA mora biti ponovno privatizirana do 31. decembra 2013, mreža v jugovzhodni Evropi pa do 30. junija 2015.

3.4   Rok za izvršitev

Prodaja HBA mora biti izvedena do [...]. Pogodbe za prodajo mreže v jugovzhodni Evropi morajo biti izvršene do [...].

3.5   Podaljšanje rokov za izvršitev

Če pride do zamud, ker nadzorni organ ali organ za konkurenco ni izdal potrebnega dovoljenja za prodajo, lahko Komisija podaljša rok za izvršitev prodaje mreže v jugovzhodni Evropi za nadaljnjih [...] v skladu s točko 3.4. Avstrija bo prošnjo predložila pravočasno, v vsakem primeru pa vsaj dva tedna pred iztekom prvotnega roka za izvršitev, ter Komisiji posredovala potrdilo nadzornega fiduciarja, da je do zamude prišlo zaradi organov izdajateljev, in potrdilo, da je HGAA sprejela vse potrebne ukrepe, da bi zagotovila izvršitev kupoprodajne pogodbe v prvotnem roku.

3.6   Sprememba kupca

Če se po pravočasni ponovni privatizaciji, vendar pred iztekom roka za izvršitev, izkaže, da kupec subjekta ne more izpolniti pogojev za izvršitev ali jih ne more izpolniti do roka za izvršitev, se lahko subjekt proda tretji osebi, če Komisija poda svoje soglasje in če se lahko prodaja izvede v roku za izvršitev, ki je bil določen za prvo prodajo.

3.7   Neupoštevanje rokov za ponovno privatizacijo ali izvršitev

Če se ponovna privatizacija ne izvede v roku iz točke 3.3 ali se izvršitev ne doseže v roku iz točke 3.4 v povezavi s točko 3.5, mora zadevni subjekt na dan, ki sledi datumu izteka toka, prenehati sklepati nove posle. Od navedenega datuma bodo za zadevni subjekt veljale določbe tega seznama zavez, ki se uporabljajo za del za likvidacijo.

4.   Postopek prodaje

| 4.1 | Avstrija se zavezuje, da bo HGAA pravočasno začela prodajne postopke, potrebne za ponovno privatizacijo operativnih subjektov, in jih hitro opravila, da se omogoči čim hitrejša ponovna privatizacija. |
| --- | --- |

4.1

Avstrija se zavezuje, da bo HGAA pravočasno začela prodajne postopke, potrebne za ponovno privatizacijo operativnih subjektov, in jih hitro opravila, da se omogoči čim hitrejša ponovna privatizacija.

| 4.2 | Ponovna privatizacija operativnih subjektov bo izvedena v okviru prve javne ponudbe pod običajnimi tržnimi pogoji ali v okviru odprtega, preglednega in brezpogojnega postopka prodaje, ki bo vključeval običajna zastopanja in jamstva, če je tak postopek zakonsko dovoljen in ga je mogoče izvesti brez kršitve zaupnosti poslovnih skrivnosti. To ne izključuje pogajanj s posebej določenimi zainteresiranimi stranmi pred ali med takšnim postopkom. |
| --- | --- |

4.2

Ponovna privatizacija operativnih subjektov bo izvedena v okviru prve javne ponudbe pod običajnimi tržnimi pogoji ali v okviru odprtega, preglednega in brezpogojnega postopka prodaje, ki bo vključeval običajna zastopanja in jamstva, če je tak postopek zakonsko dovoljen in ga je mogoče izvesti brez kršitve zaupnosti poslovnih skrivnosti. To ne izključuje pogajanj s posebej določenimi zainteresiranimi stranmi pred ali med takšnim postopkom.

V.   Del za likvidacijo

1.   Likvidacija obstoječih poslov, ki ohranja kapital in vrednost

| 1.1 | Avstrija se zavezuje, da bo HGAA po datumu sprejetja končne odobritve likvidirala izključno posle, ki bodo na navedeni datum pripadali delu za likvidacijo, in sicer na način, ki ohranja kapital in vrednost. |
| --- | --- |

1.1

Avstrija se zavezuje, da bo HGAA po datumu sprejetja končne odobritve likvidirala izključno posle, ki bodo na navedeni datum pripadali delu za likvidacijo, in sicer na način, ki ohranja kapital in vrednost.

| 1.2 | Sredstva v delu za likvidacijo bodo dejavno in učinkovito prodana ali likvidirana. |
| --- | --- |

1.2

Sredstva v delu za likvidacijo bodo dejavno in učinkovito prodana ali likvidirana.

| 1.3 | Načeloma morajo biti sredstva prodana v najkrajšem možnem času. HGAA se zavezuje, da bo ta sredstva prodala, takoj ko jih bo mogoče prodati po ceni, ki ustreza vsaj njihovi knjižni vrednosti, razen če bo prodajna cena očitno neprimerna glede na nesporno, objektivno oceno vrednosti. |
| --- | --- |

1.3

Načeloma morajo biti sredstva prodana v najkrajšem možnem času. HGAA se zavezuje, da bo ta sredstva prodala, takoj ko jih bo mogoče prodati po ceni, ki ustreza vsaj njihovi knjižni vrednosti, razen če bo prodajna cena očitno neprimerna glede na nesporno, objektivno oceno vrednosti.

| 1.4 | Vsa sredstva, ki jih ne bo mogoče prodati v skladu s točko 1.3, bodo likvidirana po izteku roka. |
| --- | --- |

1.4

Vsa sredstva, ki jih ne bo mogoče prodati v skladu s točko 1.3, bodo likvidirana po izteku roka.

2.   V delu za likvidacijo ne bo novih poslov

| 2.1 | Avstrija se zavezuje, da se v delu za likvidacijo po datumu sprejetja končne odobritve ne bodo sklepali novi posli. Če ni drugače določeno v točkah 2.2 in 2.3, bodo po navedenem datumu vse družbe skupine HGAA, razen operativnih subjektov, likvidirale samo svoje obstoječe posle na navedeni datum. |
| --- | --- |

2.1

Avstrija se zavezuje, da se v delu za likvidacijo po datumu sprejetja končne odobritve ne bodo sklepali novi posli. Če ni drugače določeno v točkah 2.2 in 2.3, bodo po navedenem datumu vse družbe skupine HGAA, razen operativnih subjektov, likvidirale samo svoje obstoječe posle na navedeni datum.

| 2.2 | Podaljšanja za obstoječe stranke bodo še naprej dovoljena tudi v delu za likvidacijo, če obstaja realna in uresničljiva ter z dokazi podprta možnost, da bo podaljšanje izboljšalo prihodnjo uporabnost ali prihodnjo uporabo financiranja. Podaljšanja ne bodo odobrena za več kot [...]; utemeljene izjeme, pri katerih je lahko obdobje podaljšanja daljše, je treba predložiti nadzornemu fiduciarju in ustrezno utemeljiti vsak posamezen primer. Tudi na koncu obdobja prestrukturiranja je treba vse likvidirane dejavnosti čim prej zaključiti.
  Naslednje dejavnosti bodo še naprej dovoljene:






  — | transakcije, ki so potrebne v okviru upravljanja likvidnosti v delu za likvidacijo, tj. transakcije centralne banke, |
| --- | --- | --- |

2.2

Podaljšanja za obstoječe stranke bodo še naprej dovoljena tudi v delu za likvidacijo, če obstaja realna in uresničljiva ter z dokazi podprta možnost, da bo podaljšanje izboljšalo prihodnjo uporabnost ali prihodnjo uporabo financiranja. Podaljšanja ne bodo odobrena za več kot [...]; utemeljene izjeme, pri katerih je lahko obdobje podaljšanja daljše, je treba predložiti nadzornemu fiduciarju in ustrezno utemeljiti vsak posamezen primer. Tudi na koncu obdobja prestrukturiranja je treba vse likvidirane dejavnosti čim prej zaključiti.

Naslednje dejavnosti bodo še naprej dovoljene:

—

transakcije, ki so potrebne v okviru upravljanja likvidnosti v delu za likvidacijo, tj. transakcije centralne banke,

| — | upravljanje kritnega premoženja dela za likvidacijo, kjer se ne bodo sklepali novi premoženjski posli, razen kot določa pravilo v četrti alineji, |
| --- | --- |

—

upravljanje kritnega premoženja dela za likvidacijo, kjer se ne bodo sklepali novi premoženjski posli, razen kot določa pravilo v četrti alineji,

| — | transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, potrebne za upravljanje obrestnega, deviznega in kreditnega tveganja v obstoječem portfelju, npr. zamenjave sredstev, če bodo zmanjšale splošno stanje tržnega tveganja HGAA, |
| --- | --- |

—

transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, potrebne za upravljanje obrestnega, deviznega in kreditnega tveganja v obstoječem portfelju, npr. zamenjave sredstev, če bodo zmanjšale splošno stanje tržnega tveganja HGAA,

| — | transakcije, potrebne zaradi regulativnih ali drugih razlogov, vključno s pridobivanjem, lastništvom in prodajo vrednostnih papirjev, odobrenih za upravljanje kritnega premoženja in likvidnosti HGAA, |
| --- | --- |

—

transakcije, potrebne zaradi regulativnih ali drugih razlogov, vključno s pridobivanjem, lastništvom in prodajo vrednostnih papirjev, odobrenih za upravljanje kritnega premoženja in likvidnosti HGAA,

| — | posli, ki jih subjekt, ki bo likvidiran, opravlja za svoje lastno refinanciranje, vključno z novimi izdajami in odkupom dolga, |
| --- | --- |

—

posli, ki jih subjekt, ki bo likvidiran, opravlja za svoje lastno refinanciranje, vključno z novimi izdajami in odkupom dolga,

| — | nakup premičnih in nepremičnih sredstev v okviru dražb pod nadzorom sodišča in izvensodnih dražb ter zasebni prenosi za prevzem lastništva vrednostnih papirjev, |
| --- | --- |

—

nakup premičnih in nepremičnih sredstev v okviru dražb pod nadzorom sodišča in izvensodnih dražb ter zasebni prenosi za prevzem lastništva vrednostnih papirjev,

| — | izpolnjevanje obstoječih pogodb in obveznosti (npr. nepremičnine v gradnji, aktivacija dogovorjenih zakupov, spremembe finančnih zakupov v poslovne zakupe in obratno), |
| --- | --- |

—

izpolnjevanje obstoječih pogodb in obveznosti (npr. nepremičnine v gradnji, aktivacija dogovorjenih zakupov, spremembe finančnih zakupov v poslovne zakupe in obratno),

| — | ponovni zakup sredstev (kratkoročni in srednjeročni), če sredstev ni mogoče prodati v kratkem času in ohraniti vrednost, s ciljem zmanjšati ali preprečiti stroške (vzdrževanje itd.). |
| --- | --- |

—

ponovni zakup sredstev (kratkoročni in srednjeročni), če sredstev ni mogoče prodati v kratkem času in ohraniti vrednost, s ciljem zmanjšati ali preprečiti stroške (vzdrževanje itd.).

Poleg tega so še naprej dovoljene transakcije z družbami v skupini HGAA (če je njihov namen podaljšanje kreditnih linij za refinanciranje) in transakcije s kupci sredstev skupine HGAA (deležev, portfeljev itd.), ki so opravljene v zvezi s ponovno privatizacijo in so potrebne za uspešno prodajo zadevnih subjektov ali sredstev (npr. financiranje prodajalca, podaljšanje odobrenih zavarovanj, kot so jamstva, v korist kupca s strani HGAA itd.).

| 2.3 | V primeru poslov, katerih donosnost je zmanjšana, lahko subjekt, ki bo likvidiran, v okviru izterjave in reševanja prilagodi transakcijo z zadevnim dolžnikom na podlagi zadevne referenčne zaveze, če se lahko za te ukrepe šteje, da ohranjajo vrednost ali zmanjšujejo tveganje, pri tem pa ne izkrivljajo konkurence, kar je treba v vsakem primeru utemeljiti in pisno utemeljitev predložiti nadzornemu fiduciarju. Prilagoditve transakcije so spremembe posla, na primer prilagoditve obrestne mere, odlogi, spremembe zapadlosti, prevzem obveznosti, podaljšanja in pretvorbe dolga, npr. s sklenitvijo novih kreditnih pogodb za isti znesek, spremembe zavarovanja ali finančnih razmerij ali opustitev pravnih učinkov finančnih razmerij. Prilagoditve iz tega odstavka lahko vključujejo podaljšanje zapadlosti za [...]; prilagoditve, ki to omejitev presegajo, se lahko izvedejo samo s soglasjem nadzornega fiduciarja. |
| --- | --- |

2.3

V primeru poslov, katerih donosnost je zmanjšana, lahko subjekt, ki bo likvidiran, v okviru izterjave in reševanja prilagodi transakcijo z zadevnim dolžnikom na podlagi zadevne referenčne zaveze, če se lahko za te ukrepe šteje, da ohranjajo vrednost ali zmanjšujejo tveganje, pri tem pa ne izkrivljajo konkurence, kar je treba v vsakem primeru utemeljiti in pisno utemeljitev predložiti nadzornemu fiduciarju. Prilagoditve transakcije so spremembe posla, na primer prilagoditve obrestne mere, odlogi, spremembe zapadlosti, prevzem obveznosti, podaljšanja in pretvorbe dolga, npr. s sklenitvijo novih kreditnih pogodb za isti znesek, spremembe zavarovanja ali finančnih razmerij ali opustitev pravnih učinkov finančnih razmerij. Prilagoditve iz tega odstavka lahko vključujejo podaljšanje zapadlosti za [...]; prilagoditve, ki to omejitev presegajo, se lahko izvedejo samo s soglasjem nadzornega fiduciarja.

| 2.4 | Poleg tega je dovoljeno (financiranje) odhodkov za neposredno izboljšanje sredstev, ki bodo prodana, če je s tem mogoče znatno povečati možnosti za trženje. To velja zlasti za sodne in upravne takse (npr. za popravke v lokalni zemljiški knjigi) ter v posameznih primerih za strukturne ali tehnične spremembe posameznih sredstev, za katere je potrebno soglasje nadzornega fiduciarja. |
| --- | --- |

2.4

Poleg tega je dovoljeno (financiranje) odhodkov za neposredno izboljšanje sredstev, ki bodo prodana, če je s tem mogoče znatno povečati možnosti za trženje. To velja zlasti za sodne in upravne takse (npr. za popravke v lokalni zemljiški knjigi) ter v posameznih primerih za strukturne ali tehnične spremembe posameznih sredstev, za katere je potrebno soglasje nadzornega fiduciarja.

3.   Likvidacija HBI

Da bi se preprečilo izkrivljanje konkurence med reševanjem banke Retail-Bank HBI in množično dvigovanje vlog ter da bi se omilile posledične potrebe HBI po dodatni likvidnosti, se bodo za HBI uporabljale naslednje določbe:

| 3.1 | HBI ne bo sklepala novih poslov, če ni v nadaljevanju določeno drugače. |
| --- | --- |

3.1

HBI ne bo sklepala novih poslov, če ni v nadaljevanju določeno drugače.

| 3.2 | Sredstva HBI bodo postopno zmanjšana s prodajo portfeljev ali posameznih sredstev, nadaljnjimi transakcijami za prestrukturiranje (tj. prenosi portfeljev in/ali sredstev na subjekt, ki bo likvidiran) ter tudi z amortizacijo obstoječih sredstev. |
| --- | --- |

3.2

Sredstva HBI bodo postopno zmanjšana s prodajo portfeljev ali posameznih sredstev, nadaljnjimi transakcijami za prestrukturiranje (tj. prenosi portfeljev in/ali sredstev na subjekt, ki bo likvidiran) ter tudi z amortizacijo obstoječih sredstev.

| 3.3 | Likvidacija obveznosti v bilanci stanja HBI bo sledila likvidaciji sredstev v njeni bilanci stanja in jo bo slednja določila. Obveznosti HBI bodo tako zmanjšane sorazmerno z zmanjšanjem na strani sredstev. |
| --- | --- |

3.3

Likvidacija obveznosti v bilanci stanja HBI bo sledila likvidaciji sredstev v njeni bilanci stanja in jo bo slednja določila. Obveznosti HBI bodo tako zmanjšane sorazmerno z zmanjšanjem na strani sredstev.

| 3.4 | Trenutno so predvideni naslednji ključni koraki za likvidacijo HBI:






  — | zmanjšanje sedanje bilančne vsote, ki znaša približno 3 milijarde EUR, za približno [...] % do konca leta 2013 prek nadaljnjih prenosov portfeljev na lokalni subjekt, ki bo likvidiran (HLI), |
| --- | --- | --- |

3.4

Trenutno so predvideni naslednji ključni koraki za likvidacijo HBI:

—

zmanjšanje sedanje bilančne vsote, ki znaša približno 3 milijarde EUR, za približno [...] % do konca leta 2013 prek nadaljnjih prenosov portfeljev na lokalni subjekt, ki bo likvidiran (HLI),

| — | zmanjšanje bilančne vsote preostalih terjatev s pogodbeno zapadlostjo s približno [...] EUR na približno [...] EUR do konca leta 2018, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje bilančne vsote preostalih terjatev s pogodbeno zapadlostjo s približno [...] EUR na približno [...] EUR do konca leta 2018,

| — | [...]











  [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3.5 | Da se zagotovi [...] lastno refinanciranje HBI v fazi likvidacije in da se prepreči potreba po dodatni likvidnosti, lahko HBI [...], če je to potrebno za preprečitev ali izravnavo nedoseganja obstoječega [...]. |
| --- | --- |

3.5

Da se zagotovi [...] lastno refinanciranje HBI v fazi likvidacije in da se prepreči potreba po dodatni likvidnosti, lahko HBI [...], če je to potrebno za preprečitev ali izravnavo nedoseganja obstoječega [...].

| 3.6 | HBI bo nudila ali sprejemala samo vloge z nominalnimi obrestnimi merami, nižjimi od najboljših referenčnih obrestnih mer, ki jih bo v istem obdobju za primerljive proizvode nudilo pet vodilnih konkurentov banke HBI [...], ki ne prejemajo pomoči. |
| --- | --- |

3.6

HBI bo nudila ali sprejemala samo vloge z nominalnimi obrestnimi merami, nižjimi od najboljših referenčnih obrestnih mer, ki jih bo v istem obdobju za primerljive proizvode nudilo pet vodilnih konkurentov banke HBI [...], ki ne prejemajo pomoči.

| 3.7 | [...]. |
| --- | --- |

3.7

[...].

| 3.8 | Če zgoraj ni določeno drugače, se določbe v zvezi z delom za likvidacijo v oddelkih V.1 in V.2 smiselno uporabljajo za likvidacijo banke HBI. |
| --- | --- |

3.8

Če zgoraj ni določeno drugače, se določbe v zvezi z delom za likvidacijo v oddelkih V.1 in V.2 smiselno uporabljajo za likvidacijo banke HBI.

2.   Nadzorni fiduciar

I.   Imenovanje

| 1. | Avstrija bo zagotovila, da bo HGAA v skladu s spodaj navedenimi določbami imenovala nadzornega fiduciarja (v nadaljnjem besedilu: fiduciar), ki bo opravljal naloge in dolžnosti iz oddelka C.II. |
| --- | --- |

1.

Avstrija bo zagotovila, da bo HGAA v skladu s spodaj navedenimi določbami imenovala nadzornega fiduciarja (v nadaljnjem besedilu: fiduciar), ki bo opravljal naloge in dolžnosti iz oddelka C.II.

| 2. | Fiduciar mora biti neodvisen od HGAA in ne sme biti nikoli izpostavljen navzkrižju interesov, imeti pa mora strokovno znanje, potrebno za opravljanje svojega mandata. HGAA fiduciarju plača nadomestilo na način, ki ne ovira neodvisnega in učinkovitega izvajanja njegovega mandata. Stroške za fiduciarja bo nosila HGAA, če je to zakonsko dovoljeno, sicer pa jih bo nosila Avstrija. |
| --- | --- |

2.

Fiduciar mora biti neodvisen od HGAA in ne sme biti nikoli izpostavljen navzkrižju interesov, imeti pa mora strokovno znanje, potrebno za opravljanje svojega mandata. HGAA fiduciarju plača nadomestilo na način, ki ne ovira neodvisnega in učinkovitega izvajanja njegovega mandata. Stroške za fiduciarja bo nosila HGAA, če je to zakonsko dovoljeno, sicer pa jih bo nosila Avstrija.

| 3. | Če bo Komisija podala soglasje, bo fiduciar [...], ki je bil že imenovan v okviru izpolnjevanja zavez iz točke 12 priloge k sklepu Komisije o odobritvi z dne 5. decembra 2012, C(2012) 9255 final, še naprej deloval kot fiduciar. Če bo Komisija namesto tega zahtevala, da se imenuje drug fiduciar, bodo veljale naslednje določbe.






  3.1 | Avstrija se zavezuje, da bo HGAA v ustreznih rokih predložila imena enega ali več kandidatov za fiduciarja. Predlogi morajo vsebovati zadostne podatke o navedenih osebah v zvezi z njihovo primernostjo (oddelek C.I.2). HGAA lahko predlaganega fiduciarja imenuje z odobritvijo Komisije, ki lahko odobritev zavrne samo, če je predlagani fiduciar očitno neprimeren. |
| --- | --- | --- |

3.

Če bo Komisija podala soglasje, bo fiduciar [...], ki je bil že imenovan v okviru izpolnjevanja zavez iz točke 12 priloge k sklepu Komisije o odobritvi z dne 5. decembra 2012, C(2012) 9255 final, še naprej deloval kot fiduciar. Če bo Komisija namesto tega zahtevala, da se imenuje drug fiduciar, bodo veljale naslednje določbe.

3.1

Avstrija se zavezuje, da bo HGAA v ustreznih rokih predložila imena enega ali več kandidatov za fiduciarja. Predlogi morajo vsebovati zadostne podatke o navedenih osebah v zvezi z njihovo primernostjo (oddelek C.I.2). HGAA lahko predlaganega fiduciarja imenuje z odobritvijo Komisije, ki lahko odobritev zavrne samo, če je predlagani fiduciar očitno neprimeren.

| 3.2 | Če Komisija zavrne vse kandidate za fiduciarje, ki jih je predlagala HGAA, se Avstrija zavezuje, da bo HGAA v štirih tednih po prejemu obvestila o zavrnitvi predložila imena ene ali več novih oseb v skladu z zahtevami in postopkom iz oddelkov C.I.2 in C.I.3. Če Komisija zavrne tudi vse nove predlagane kandidate za fiduciarja, bo predlagala fiduciarja, ki ga bo HGAA nato imenovala. |
| --- | --- |

3.2

Če Komisija zavrne vse kandidate za fiduciarje, ki jih je predlagala HGAA, se Avstrija zavezuje, da bo HGAA v štirih tednih po prejemu obvestila o zavrnitvi predložila imena ene ali več novih oseb v skladu z zahtevami in postopkom iz oddelkov C.I.2 in C.I.3. Če Komisija zavrne tudi vse nove predlagane kandidate za fiduciarja, bo predlagala fiduciarja, ki ga bo HGAA nato imenovala.

II.   Dolžnosti in obveznosti fiduciarja

| 1. | Naloga fiduciarja je, da spremlja popolno in pravočasno izvajanje načrta prestrukturiranja skupine HGAA in izpolnjevanje zavez ter da opravlja posebne naloge fiduciarja, določene v seznamu zavez (na primer v oddelku D.I). Komisija lahko od fiduciarja zahteva razlage in pojasnila. |
| --- | --- |

1.

Naloga fiduciarja je, da spremlja popolno in pravočasno izvajanje načrta prestrukturiranja skupine HGAA in izpolnjevanje zavez ter da opravlja posebne naloge fiduciarja, določene v seznamu zavez (na primer v oddelku D.I). Komisija lahko od fiduciarja zahteva razlage in pojasnila.

| 2. | Fiduciar bo Komisiji vsako četrtletje poročal o izvajanju načrta prestrukturiranja in izpolnjevanju zavez. V ta namen bo fiduciar Komisiji, Avstriji in HGAA po koncu vsakega četrtletja predložil osnutek pisnega poročila o izvajanju načrta prestrukturiranja in izpolnjevanju zavez. Komisija lahko po potrebi podrobneje določi obseg poročila. |
| --- | --- |

2.

Fiduciar bo Komisiji vsako četrtletje poročal o izvajanju načrta prestrukturiranja in izpolnjevanju zavez. V ta namen bo fiduciar Komisiji, Avstriji in HGAA po koncu vsakega četrtletja predložil osnutek pisnega poročila o izvajanju načrta prestrukturiranja in izpolnjevanju zavez. Komisija lahko po potrebi podrobneje določi obseg poročila.

| 3. | Komisija, Avstrija in HGAA lahko predložijo pripombe o osnutku v dveh tednih od prejema osnutka (v nadaljnjem besedilu: rok za predložitev pripomb). Fiduciar bo Komisiji v štirih tednih po roku za predložitev pripomb predložil končno poročilo, ki mora vključevati vse pripombe. Izvod končnega poročila mora poslati tudi Avstriji in HGAA. |
| --- | --- |

3.

Komisija, Avstrija in HGAA lahko predložijo pripombe o osnutku v dveh tednih od prejema osnutka (v nadaljnjem besedilu: rok za predložitev pripomb). Fiduciar bo Komisiji v štirih tednih po roku za predložitev pripomb predložil končno poročilo, ki mora vključevati vse pripombe. Izvod končnega poročila mora poslati tudi Avstriji in HGAA.

III.   Dolžnosti in obveznosti Avstrije in HGAA

Avstrija bo zagotovila, da imata Komisija in fiduciar med izvajanjem končne odobritve neomejen dostop do vseh informacij, potrebnih za spremljanje izvajanja končne odobritve. Banka HGAA bo fiduciarju nudila podporo, in sicer mu bo hitro pripravila in posredovala informacije. Komisija in fiduciar lahko od HGAA in Avstrije zahtevata razlage in pojasnila. Avstrija in HGAA bosta v celoti sodelovali s Komisijo in fiduciarjem v zvezi s spremljanjem izvajanja končne odobritve.

IV.   Zamenjava in razrešitev fiduciarja

| 1. | Če fiduciar ne izpolni svojih dolžnosti in obveznosti ali ne izpolnjuje (več) meril za ugotavljanje usposobljenosti (oddelek C.I.2), ga lahko HGAA razreši s soglasjem Komisije ali pa ga mora razrešiti, če ji Komisija po proučitvi argumentov fiduciarja predloži ustrezno utemeljeno zahtevo. Če je fiduciar razrešen, ga mora zamenjati nov fiduciar. Novi fiduciar je imenovan v skladu s postopkom iz oddelka C.I. |
| --- | --- |

1.

Če fiduciar ne izpolni svojih dolžnosti in obveznosti ali ne izpolnjuje (več) meril za ugotavljanje usposobljenosti (oddelek C.I.2), ga lahko HGAA razreši s soglasjem Komisije ali pa ga mora razrešiti, če ji Komisija po proučitvi argumentov fiduciarja predloži ustrezno utemeljeno zahtevo. Če je fiduciar razrešen, ga mora zamenjati nov fiduciar. Novi fiduciar je imenovan v skladu s postopkom iz oddelka C.I.

| 2. | Če je fiduciar razrešen, se lahko od njega zahteva, da nadaljuje svojo funkcijo, dokler je ne prevzame novi fiduciar. Razrešeni fiduciar mora novemu fiduciarju predati vse pomembne informacije. Razrešeni fiduciar lahko preneha svoje dejavnosti šele po tem, ko ga HGAA razreši njegovih nalog s soglasjem Komisije. |
| --- | --- |

2.

Če je fiduciar razrešen, se lahko od njega zahteva, da nadaljuje svojo funkcijo, dokler je ne prevzame novi fiduciar. Razrešeni fiduciar mora novemu fiduciarju predati vse pomembne informacije. Razrešeni fiduciar lahko preneha svoje dejavnosti šele po tem, ko ga HGAA razreši njegovih nalog s soglasjem Komisije.

2.   Končne določbe

I.   Poročanje o dodatni pomoči

| 1. | Republika Avstrija se zavezuje, da družbam v skupini HGAA, ki niso vključene v del za likvidacijo, ne bo dodelila dodatne pomoči, razen če je pomoč namenjena izpolnjevanju regulativnih zahtev in to potrdi regulativni organ. Republika Avstrija se nadalje zavezuje, da bo Komisiji takoj priglasila vse dodatne ukrepe pomoči v korist HGAA, dodeljene do dokončne izvedbe načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

1.

Republika Avstrija se zavezuje, da družbam v skupini HGAA, ki niso vključene v del za likvidacijo, ne bo dodelila dodatne pomoči, razen če je pomoč namenjena izpolnjevanju regulativnih zahtev in to potrdi regulativni organ. Republika Avstrija se nadalje zavezuje, da bo Komisiji takoj priglasila vse dodatne ukrepe pomoči v korist HGAA, dodeljene do dokončne izvedbe načrta prestrukturiranja.

II.   Reševanje pravnih sporov

| 1. | V primeru navzkrižja med zavezami Avstrije in zakonskimi obveznostmi skupine HGAA se Avstrija zavezuje, da bo HGAA o tem takoj obvestila fiduciarja in predlagala alternativno možnost za rešitev spora. |
| --- | --- |

1.

V primeru navzkrižja med zavezami Avstrije in zakonskimi obveznostmi skupine HGAA se Avstrija zavezuje, da bo HGAA o tem takoj obvestila fiduciarja in predlagala alternativno možnost za rešitev spora.

| 2. | Ko bo fiduciar prejel ustrezno dokumentiran alternativni predlog skupine HGAA, bo ob posvetovanju s Komisijo v najkrajšem možnem času proučil, ali je predlog primeren ter ali upošteva končno odobritev in zadevno zakonsko obveznost HGAA. Če je predlog primeren, bodo službe Komisije sprejele nadaljnje potrebne ukrepe v skladu z ustreznimi postopki. |
| --- | --- |

2.

Ko bo fiduciar prejel ustrezno dokumentiran alternativni predlog skupine HGAA, bo ob posvetovanju s Komisijo v najkrajšem možnem času proučil, ali je predlog primeren ter ali upošteva končno odobritev in zadevno zakonsko obveznost HGAA. Če je predlog primeren, bodo službe Komisije sprejele nadaljnje potrebne ukrepe v skladu z ustreznimi postopki.

III.   Klavzula o posvetovanju

V odgovor na ustrezno dokumentirano prošnjo Avstrije lahko Komisija po posvetovanju s fiduciarjem odobri podaljšanje rokov, določenih v zavezah, če Avstrija obljubi, da bo v navedenem roku dosežen določen rezultat, in lahko prekliče, spremeni ali nadomesti eno ali več dolžnosti ali pogojev v teh zavezah.

---

(1)  Subjekti, ki so pod neposrednim nadzorom državnega ali poddržavnega organa ali so gospodarsko povezani z državnim ali poddržavnim organom.

(2)  Izraz „posel s pomembnim tveganjem“ je opredeljen v skladu s kreditnimi načeli skupine (Group Credit Principles) in zato zajema vse kreditne posle in posle zakupa, ki vključujejo nasprotno stranko in/ali tveganja del credere.

(3)  Čeprav omejitve za nove posle iz točk 4.1.1–4.1.6 ne veljajo za podaljšanja z največjo zapadlostjo [...],morajo takšni posli kljub temu dosledno upoštevati politike HGAA v zvezi s tveganji in druge zadevne predpise.

(4)  Glede na metodologijo HGAA za merjenje izpostavljenosti to pomeni, da se neporabljeni del obstoječih odobrenih okvirnih posojil ne bo obravnaval kot nov posel.

---

| 14.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/38

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 16. oktobra 2013

o državni pomoči št. SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005), ki jo je Slovaška republika odobrila družbi Frucona Košice a.s.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 6261)

(Besedilo v slovaškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/342/EU)

EVROPSKA KOMISIJA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedeno določbo, in ob upoštevanju teh pripomb (2),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

1.   POSTOPEK PRED KOMISIJO

| (1) | Komisija je v dopisu z dne 15. oktobra 2004, evidentiranem 25. oktobra 2004, prejela pritožbo v zvezi z domnevno nezakonito državno pomočjo družbi Frucona Košice, a.s. Pritožnik je dodatne informacije poslal 3. februarja 2005. Sestanek s pritožnikom je potekal 24. maja 2005. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v dopisu z dne 15. oktobra 2004, evidentiranem 25. oktobra 2004, prejela pritožbo v zvezi z domnevno nezakonito državno pomočjo družbi Frucona Košice, a.s. Pritožnik je dodatne informacije poslal 3. februarja 2005. Sestanek s pritožnikom je potekal 24. maja 2005.

| (2) | Na podlagi informacij, ki jih je predložil pritožnik, je Komisija z dopisom z dne 6. decembra 2004 zaprosila Slovaško, naj ji zagotovi informacije o spornem ukrepu. Slovaška je odgovorila z dopisom z dne 4. januarja 2005, evidentiranim 17. januarja 2005, v katerem je Komisijo obvestila o morebitni nezakoniti državni pomoči družbi Frucona Košice, a.s. v okviru prisilne poravnave, in jo zaprosila, naj to pomoč odobri kot pomoč za reševanje družbe v finančnih težavah. Slovaška je dodatne informacije poslala z dopisom z dne 24. januarja 2005, evidentiranim 28. januarja 2005. Komisija je za dodatne informacije zaprosila z dopisom z dne 9. februarja 2005, odgovor nanj pa je prejela z dopisom z dne 4. marca 2005, evidentiranim 10. marca 2005. Sestanek s slovaškimi organi je potekal 12. maja 2005. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi informacij, ki jih je predložil pritožnik, je Komisija z dopisom z dne 6. decembra 2004 zaprosila Slovaško, naj ji zagotovi informacije o spornem ukrepu. Slovaška je odgovorila z dopisom z dne 4. januarja 2005, evidentiranim 17. januarja 2005, v katerem je Komisijo obvestila o morebitni nezakoniti državni pomoči družbi Frucona Košice, a.s. v okviru prisilne poravnave, in jo zaprosila, naj to pomoč odobri kot pomoč za reševanje družbe v finančnih težavah. Slovaška je dodatne informacije poslala z dopisom z dne 24. januarja 2005, evidentiranim 28. januarja 2005. Komisija je za dodatne informacije zaprosila z dopisom z dne 9. februarja 2005, odgovor nanj pa je prejela z dopisom z dne 4. marca 2005, evidentiranim 10. marca 2005. Sestanek s slovaškimi organi je potekal 12. maja 2005.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 5. julija 2005 Slovaški sporočila, da bo glede pomoči začela postopek v skladu s členom 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 5. julija 2005 Slovaški sporočila, da bo glede pomoči začela postopek v skladu s členom 108(2) PDEU.

| (4) | Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa. |
| --- | --- |

(4)

Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa.

| (5) | Slovaški organi so svoje ugotovitve predložili z dopisom z dne 10. oktobra 2005, evidentiranim 17. oktobra 2005. Komisija je pripombe ene zainteresirane strani (upravičenca) prejela z dopisom z dne 24. oktobra 2005, evidentiranim 25. oktobra 2005. Posredovala jih je Slovaški in ji dala možnost odgovora; Slovaška je svoje pripombe poslala z dopisom z dne 16. decembra 2005, evidentiranim 20. decembra 2005. Sestanek z upravičencem, na katerem je imel možnost pojasniti svoje predložene pripombe, je potekal 28. marca 2006. Slovaška je dodatne informacije poslala z dopisom z dne 5. maja 2006, evidentiranim 8. maja. 2006. |
| --- | --- |

(5)

Slovaški organi so svoje ugotovitve predložili z dopisom z dne 10. oktobra 2005, evidentiranim 17. oktobra 2005. Komisija je pripombe ene zainteresirane strani (upravičenca) prejela z dopisom z dne 24. oktobra 2005, evidentiranim 25. oktobra 2005. Posredovala jih je Slovaški in ji dala možnost odgovora; Slovaška je svoje pripombe poslala z dopisom z dne 16. decembra 2005, evidentiranim 20. decembra 2005. Sestanek z upravičencem, na katerem je imel možnost pojasniti svoje predložene pripombe, je potekal 28. marca 2006. Slovaška je dodatne informacije poslala z dopisom z dne 5. maja 2006, evidentiranim 8. maja. 2006.

| (6) | Komisija je sklep o vračilu pomoči sprejela 7. junija 2006 (4). Komisija je bila po tem datumu v okviru svojih stikov s slovaškimi organi glede izvrševanja tega sklepa obveščena o izidu nacionalnega sodnega postopka v zvezi z zneskom dolga, ki bo vključen v prisilno poravnavo. Te informacije je treba upoštevati v tem sklepu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je sklep o vračilu pomoči sprejela 7. junija 2006 (4). Komisija je bila po tem datumu v okviru svojih stikov s slovaškimi organi glede izvrševanja tega sklepa obveščena o izidu nacionalnega sodnega postopka v zvezi z zneskom dolga, ki bo vključen v prisilno poravnavo. Te informacije je treba upoštevati v tem sklepu.

2.   POSTOPEK PRED SPLOŠNIM SODIŠČEM

| (7) | Družba Frucona Košice, a.s. se je 12. januarja 2007 pritožila na sodbo Splošnega sodišča Evropske unije, v katerem je med drugim izpodbijala opredelitev odpisa dolga kot državne pomoči s trditvijo, da je bilo v skladu z načelom upnika v tržnem gospodarstvu. Splošno sodišče je s sodbo z dne 7. decembra 2010 (zadeva T-11/07) zavrnilo trditve tožeče stranke in potrdilo sklep Komisije z utemeljitvijo, da bi bil stečaj za državo ugodnejši od prisilne poravnave. |
| --- | --- |

(7)

Družba Frucona Košice, a.s. se je 12. januarja 2007 pritožila na sodbo Splošnega sodišča Evropske unije, v katerem je med drugim izpodbijala opredelitev odpisa dolga kot državne pomoči s trditvijo, da je bilo v skladu z načelom upnika v tržnem gospodarstvu. Splošno sodišče je s sodbo z dne 7. decembra 2010 (zadeva T-11/07) zavrnilo trditve tožeče stranke in potrdilo sklep Komisije z utemeljitvijo, da bi bil stečaj za državo ugodnejši od prisilne poravnave.

3.   POSTOPEK PRED SODIŠČEM

| (8) | Družba Frucona Košice, a.s. je zoper sodbo Splošnega sodišča pri Sodišču vložila pritožbo, v kateri je trdila zlasti, da Splošno sodišče ni pravilno ocenilo merila zasebnega vlagatelja, kakor ga je uporabila Komisija, in nedopustno skušalo s svojo presojo nadomestiti presojo Komisije v zvezi z merilom zasebnega upnika (zadeva C-73/11 P). |
| --- | --- |

(8)

Družba Frucona Košice, a.s. je zoper sodbo Splošnega sodišča pri Sodišču vložila pritožbo, v kateri je trdila zlasti, da Splošno sodišče ni pravilno ocenilo merila zasebnega vlagatelja, kakor ga je uporabila Komisija, in nedopustno skušalo s svojo presojo nadomestiti presojo Komisije v zvezi z merilom zasebnega upnika (zadeva C-73/11 P).

| (9) | Sodišče je 24. januarja 2013 razveljavilo sodbo Splošnega sodišča. Sodišče je razsodilo, da je Komisija storila očitno napako pri presoji, ker v svoji presoji merila zasebnega upnika ni upoštevala trajanja stečajnega postopka oziroma, če je ta dejavnik upoštevala, ni navedla zadostnih razlogov za svojo odločitev. Zadeva je bila vrnjena Splošnemu sodišču za presojo tožbenih razlogov družbe v zvezi z davčno izvršbo, o kateri sodišče še ni presodilo. |
| --- | --- |

(9)

Sodišče je 24. januarja 2013 razveljavilo sodbo Splošnega sodišča. Sodišče je razsodilo, da je Komisija storila očitno napako pri presoji, ker v svoji presoji merila zasebnega upnika ni upoštevala trajanja stečajnega postopka oziroma, če je ta dejavnik upoštevala, ni navedla zadostnih razlogov za svojo odločitev. Zadeva je bila vrnjena Splošnemu sodišču za presojo tožbenih razlogov družbe v zvezi z davčno izvršbo, o kateri sodišče še ni presodilo.

4.   RAZVELJAVITEV

| (10) | Glede na sodbo Sodišča Komisija meni, da je primerno razveljaviti prvotno odločbo z dne 7. junija 2006 in jo nadomestiti s tem sklepom, da se odpravijo pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Sodišče. |
| --- | --- |

(10)

Glede na sodbo Sodišča Komisija meni, da je primerno razveljaviti prvotno odločbo z dne 7. junija 2006 in jo nadomestiti s tem sklepom, da se odpravijo pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Sodišče.

II.   PODROBEN OPIS POMOČI

1.   DRUŽBA

| (11) | Prejemnik finančne podpore je družba Frucona Košice, a.s., družba, ki se je ukvarjala s proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, brezalkoholnih pijač, konzerviranega sadja in zelenjave ter kisa. Ker je družba izgubila dovoljenje, ne proizvaja več žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač. Kljub temu je še naprej aktivna na trgu na debelo za žgane pijače in pijače na osnovi žganih pijač. Družba ima sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU. |
| --- | --- |

(11)

Prejemnik finančne podpore je družba Frucona Košice, a.s., družba, ki se je ukvarjala s proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, brezalkoholnih pijač, konzerviranega sadja in zelenjave ter kisa. Ker je družba izgubila dovoljenje, ne proizvaja več žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač. Kljub temu je še naprej aktivna na trgu na debelo za žgane pijače in pijače na osnovi žganih pijač. Družba ima sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU.

| (12) | V času zadevnih dogodkov je upravičenec zaposloval približno 200 oseb. Družba je v pripombah na sklep o začetku formalnega postopka preiskave Komisiji predložila podatke o prometu (vključno s trošarinami in DDV), ki so prikazani v naslednji preglednici.

  Preglednica 1


  Promet v različnih delih proizvodnje, vključno s trošarinami in DDV (SKK) | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kis | 28 029 500 | 27 605 100 | 11 513 600 |
| Proizvodnja sadja in zelenjave | 37 112 500 | 32 584 500 | 22 696 400 |
| Zelje | 2 878 340 | 503 030 | 201 310 |
| Brezalkoholne pijače z dodanim ogljikovim dioksidom | 9 373 800 | 17 601 600 | 17 560 100 |
| Brezalkoholne pijače brez dodanega ogljikovega dioksida | 2 877 700 | 6 420 420 | 7 920 010 |
| Sokovi – 100 % | 51 654 900 | 43 421 600 | 22 706 600 |
| Žgane pijače | 696 193 500 | 743 962 700 | 728 837 400 |
| Jabolčnik | 1 495 640 | 106 360 | 0 |
| Sirup | 5 928 100 | 6 502 920 | 5 199 540 |
| Drugi proizvodi/storitve | 59 476 000 | 99 635 000 | 63 680 000 |
| SKUPAJ | 895 019 980 | 978 343 230 | 880 314 960 (5) |

(12)

V času zadevnih dogodkov je upravičenec zaposloval približno 200 oseb. Družba je v pripombah na sklep o začetku formalnega postopka preiskave Komisiji predložila podatke o prometu (vključno s trošarinami in DDV), ki so prikazani v naslednji preglednici.

Preglednica 1

Promet v različnih delih proizvodnje, vključno s trošarinami in DDV (SKK)

2002

2003

2004

Kis

28 029 500

27 605 100

11 513 600

Proizvodnja sadja in zelenjave

37 112 500

32 584 500

22 696 400

Zelje

2 878 340

503 030

201 310

Brezalkoholne pijače z dodanim ogljikovim dioksidom

9 373 800

17 601 600

17 560 100

Brezalkoholne pijače brez dodanega ogljikovega dioksida

2 877 700

6 420 420

7 920 010

Sokovi – 100 %

51 654 900

43 421 600

22 706 600

Žgane pijače

696 193 500

743 962 700

728 837 400

Jabolčnik

1 495 640

106 360

0

Sirup

5 928 100

6 502 920

5 199 540

Drugi proizvodi/storitve

59 476 000

99 635 000

63 680 000

SKUPAJ

895 019 980

978 343 230

880 314 960 (5)

| (13) | Ti podatki se bistveno razlikujejo od podatkov, ki jih je Komisija prejela od slovaških organov in so navedeni v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave (6). Slovaški organi v svojem odgovoru na pripombe upravičenca po začetku formalnega postopka preiskave niso izpodbijali točnosti navedenih številk. Po mnenju slovaških organov upravičenec izpolnjuje merila za srednje veliko podjetje. |
| --- | --- |

(13)

Ti podatki se bistveno razlikujejo od podatkov, ki jih je Komisija prejela od slovaških organov in so navedeni v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave (6). Slovaški organi v svojem odgovoru na pripombe upravičenca po začetku formalnega postopka preiskave niso izpodbijali točnosti navedenih številk. Po mnenju slovaških organov upravičenec izpolnjuje merila za srednje veliko podjetje.

2.   VELJAVNA NACIONALNA ZAKONODAJA

| (14) | Pri spornem ukrepu gre za odpis davčnega dolga, ki ga je davčni urad Košice IV opravil v okviru prisilne poravnave. Ta postopek ureja zakon št. 328/91 o stečajnem postopku in postopku prisilne poravnave (v nadaljnjem besedilu: zakon o stečajnem postopku). |
| --- | --- |

(14)

Pri spornem ukrepu gre za odpis davčnega dolga, ki ga je davčni urad Košice IV opravil v okviru prisilne poravnave. Ta postopek ureja zakon št. 328/91 o stečajnem postopku in postopku prisilne poravnave (v nadaljnjem besedilu: zakon o stečajnem postopku).

| (15) | Postopek prisilne poravnave je postopek pod nadzorom sodišča, ki je – tako kot stečajni postopek – namenjen ureditvi finančnega položaja zadolženih družb (7). V skladu s stečajnim postopkom družba preneha obstajati, njeno premoženje pa se proda novemu lastniku ali pa se družba likvidira. Nasprotno pa v skladu s postopkom poravnave zadolžena družba nadaljuje svoje poslovanje brez spremembe lastništva. |
| --- | --- |

(15)

Postopek prisilne poravnave je postopek pod nadzorom sodišča, ki je – tako kot stečajni postopek – namenjen ureditvi finančnega položaja zadolženih družb (7). V skladu s stečajnim postopkom družba preneha obstajati, njeno premoženje pa se proda novemu lastniku ali pa se družba likvidira. Nasprotno pa v skladu s postopkom poravnave zadolžena družba nadaljuje svoje poslovanje brez spremembe lastništva.

| (16) | Postopek prisilne poravnave sproži zadolžena družba. Cilj je doseči dogovor z upniki, s katerim zadolžena družba odplača del svojega dolga, preostanek pa se odpiše. Dogovor mora odobriti nadzorno sodišče. |
| --- | --- |

(16)

Postopek prisilne poravnave sproži zadolžena družba. Cilj je doseči dogovor z upniki, s katerim zadolžena družba odplača del svojega dolga, preostanek pa se odpiše. Dogovor mora odobriti nadzorno sodišče.

| (17) | Upniki, katerih terjatve so zavarovane, npr. s hipoteko, ravnajo kot ločeni upniki. Da se predlog prisilne poravnave sprejme, morajo zanj glasovati vsi ločeni upniki, medtem ko pri drugih upnikih zadostuje kvalificirana večina. Ločeni upniki torej glasujejo posamično in imajo pravico vložitve veta na predlog. |
| --- | --- |

(17)

Upniki, katerih terjatve so zavarovane, npr. s hipoteko, ravnajo kot ločeni upniki. Da se predlog prisilne poravnave sprejme, morajo zanj glasovati vsi ločeni upniki, medtem ko pri drugih upnikih zadostuje kvalificirana večina. Ločeni upniki torej glasujejo posamično in imajo pravico vložitve veta na predlog.

| (18) | Ločeni upniki so v privilegiranem položaju tudi v stečajnem postopku. Terjatve ločenih upnikov so lahko izplačane kadar koli med postopkom stečaja in ves izkupiček od prodaje zavarovanih sredstev v stečajnem postopku je namenjen izključno izplačilu terjatev ločenih upnikov. Če terjatev ločenih upnikov s to prodajo ni mogoče izplačati, se neporavnani zneski vključijo v drugo skupino k terjatvam drugih upnikov. V drugi skupini so upniki poplačani sorazmerno. |
| --- | --- |

(18)

Ločeni upniki so v privilegiranem položaju tudi v stečajnem postopku. Terjatve ločenih upnikov so lahko izplačane kadar koli med postopkom stečaja in ves izkupiček od prodaje zavarovanih sredstev v stečajnem postopku je namenjen izključno izplačilu terjatev ločenih upnikov. Če terjatev ločenih upnikov s to prodajo ni mogoče izplačati, se neporavnani zneski vključijo v drugo skupino k terjatvam drugih upnikov. V drugi skupini so upniki poplačani sorazmerno.

| (19) | V skladu z zakonom o stečajnem postopku mora družba, ki zaprosi za prisilno poravnavo, nadzornemu sodišču predložiti seznam ukrepov za svojo reorganizacijo in nadaljnje financiranje svoje dejavnosti po prisilni poravnavi. |
| --- | --- |

(19)

V skladu z zakonom o stečajnem postopku mora družba, ki zaprosi za prisilno poravnavo, nadzornemu sodišču predložiti seznam ukrepov za svojo reorganizacijo in nadaljnje financiranje svoje dejavnosti po prisilni poravnavi.

| (20) | V skladu z zakonom št. 511/92 o upravljanju davkov in dajatev ter spremembah v sistemu lokalnih finančnih organov (v nadaljnjem besedilu: zakon o davčni službi) lahko družba davčne organe zaprosi za odlog plačila davkov. Na odloženi znesek se zaračunavajo obresti, odloženi dolg pa mora biti zavarovan. |
| --- | --- |

(20)

V skladu z zakonom št. 511/92 o upravljanju davkov in dajatev ter spremembah v sistemu lokalnih finančnih organov (v nadaljnjem besedilu: zakon o davčni službi) lahko družba davčne organe zaprosi za odlog plačila davkov. Na odloženi znesek se zaračunavajo obresti, odloženi dolg pa mora biti zavarovan.

| (21) | Zakon o davčni službi ureja tudi postopek davčne izvršbe, katerega cilj je povrniti davčne terjatve države s prodajo nepremičnin, premičnin ali podjetja v celoti. |
| --- | --- |

(21)

Zakon o davčni službi ureja tudi postopek davčne izvršbe, katerega cilj je povrniti davčne terjatve države s prodajo nepremičnin, premičnin ali podjetja v celoti.

3.   DEJSTVA

| (22) | V obdobju od novembra 2002 do novembra 2003 je upravičenec izkoristil odlog obveznosti plačila trošarine na žgane pijače, ki ga je omogočal zakon o davčni službi (8). V celoti je odloženi davek znašal 477 015 759 SKK (12,6 milijona EUR). Davčni urad je pred odobritvijo odloga teh plačil v skladu z zakonom vse svoje terjatve zavaroval s premoženjem upravičenca. Slovaški organi trdijo, da je vrednost teh jamstev na podlagi računov upravičenca znašala 397 476 726 SKK (10,5 milijona EUR). Upravičenec pa trdi, da je vrednost jamstev po oceni izvedencev ob koncu leta 2003 znašala 193 940 000 SKK (5 milijonov EUR). Po mnenju upravičenca je to vrednost zavarovanih sredstev (premičnin, nepremičnin in terjatev), izražena v tako imenovanih izvedenskih cenah. |
| --- | --- |

(22)

V obdobju od novembra 2002 do novembra 2003 je upravičenec izkoristil odlog obveznosti plačila trošarine na žgane pijače, ki ga je omogočal zakon o davčni službi (8). V celoti je odloženi davek znašal 477 015 759 SKK (12,6 milijona EUR). Davčni urad je pred odobritvijo odloga teh plačil v skladu z zakonom vse svoje terjatve zavaroval s premoženjem upravičenca. Slovaški organi trdijo, da je vrednost teh jamstev na podlagi računov upravičenca znašala 397 476 726 SKK (10,5 milijona EUR). Upravičenec pa trdi, da je vrednost jamstev po oceni izvedencev ob koncu leta 2003 znašala 193 940 000 SKK (5 milijonov EUR). Po mnenju upravičenca je to vrednost zavarovanih sredstev (premičnin, nepremičnin in terjatev), izražena v tako imenovanih izvedenskih cenah.

| (23) | S 1. januarjem 2004 je bilo v skladu s spremenjenim zakonom o davčni službi za odlog davka mogoče zaprositi samo še enkrat letno. Upravičenec je to priložnost izkoristil za trošarino za december 2003, zapadlo januarja 2004. Vendar pa ni mogel plačati ali odložiti plačila trošarine za januar 2004, zapadle 25. februarja 2004. Zaradi tega je upravičenec v skladu z zakonom o stečajnem postopku postal zadolžena družba. Izgubil je tudi dovoljenje za proizvodnjo in predelavo žganih pijač. |
| --- | --- |

(23)

S 1. januarjem 2004 je bilo v skladu s spremenjenim zakonom o davčni službi za odlog davka mogoče zaprositi samo še enkrat letno. Upravičenec je to priložnost izkoristil za trošarino za december 2003, zapadlo januarja 2004. Vendar pa ni mogel plačati ali odložiti plačila trošarine za januar 2004, zapadle 25. februarja 2004. Zaradi tega je upravičenec v skladu z zakonom o stečajnem postopku postal zadolžena družba. Izgubil je tudi dovoljenje za proizvodnjo in predelavo žganih pijač.

| (24) | Upravičenec je dne 8. marca 2004 na pristojnem okrožnem sodišču vložil predlog za prisilno poravnavo. Okrožno sodišče je po ugotovitvi, da so izpolnjene vse potrebne zakonske zahteve, z odločbo z dne 29. aprila 2004 začelo postopek prisilne poravnave. Na obravnavi dne 9. julija 2004 so upniki glasovali za predlog prisilne poravnave, ki ga je oblikoval upravičenec. Prisilna poravnava je bila potrjena 14. julija 2004 z odločbo nadzornega okrožnega sodišča. |
| --- | --- |

(24)

Upravičenec je dne 8. marca 2004 na pristojnem okrožnem sodišču vložil predlog za prisilno poravnavo. Okrožno sodišče je po ugotovitvi, da so izpolnjene vse potrebne zakonske zahteve, z odločbo z dne 29. aprila 2004 začelo postopek prisilne poravnave. Na obravnavi dne 9. julija 2004 so upniki glasovali za predlog prisilne poravnave, ki ga je oblikoval upravičenec. Prisilna poravnava je bila potrjena 14. julija 2004 z odločbo nadzornega okrožnega sodišča.

| (25) | Davčni urad se je avgusta 2004 pritožil zoper to pritrdilno odločitev sodišča. Vrhovno sodišče je z odločbo z dne 25. oktobra 2004 sklenilo, da pritožba ni dopustna, in odločbo okrožnega sodišča, s katero je bila prisilna poravnava odobrena, razglasilo za veljavno in izvršljivo s 23. julijem 2004. Javni tožilec se je pozneje pritožil zoper odločbo okrožnega sodišča v nadaljnjem pritožbenem postopku z izrednimi pravnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(25)

Davčni urad se je avgusta 2004 pritožil zoper to pritrdilno odločitev sodišča. Vrhovno sodišče je z odločbo z dne 25. oktobra 2004 sklenilo, da pritožba ni dopustna, in odločbo okrožnega sodišča, s katero je bila prisilna poravnava odobrena, razglasilo za veljavno in izvršljivo s 23. julijem 2004. Javni tožilec se je pozneje pritožil zoper odločbo okrožnega sodišča v nadaljnjem pritožbenem postopku z izrednimi pravnimi sredstvi.

| (26) | Upniki, vključno z davčnim uradom, so z upravičencem sklenili naslednji dogovor: 35 % dolga naj bi upravičenec poplačal v roku enega meseca od začetka učinkovanja prisilne poravnave, preostalim 65 % dolga pa naj bi se upniki odrekli. Vsi upniki so bili torej obravnavani pod enakimi pogoji. Dejanski zneski na upnika so navedeni v naslednji preglednici:

  Preglednica 2


  Stanje dolgov upravičenca pred poravnavo in po njej (SKK)










  Upnik | Dolg pred
  prisilno poravnavo | Dolg po
  prisilni poravnavi (9) | Odpisani znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Javni | Davčni urad | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Zasebni | Tetra Pak a.s. | 1 004 208 | 351 498 | 652 710 |
| MTM-obaly, s. r. o. | 317 934 | 111 277 | 206 657 |
| Merkant družstvo | 332 808 | 116 483 | 216 325 |
| Vetropack, s. r. o. | 2 142 658 | 749 930 | 1 392 728 |
| SKUPAJ | | 644 591 439 (10) | 225 607 029 | 418 984 410 |

(26)

Upniki, vključno z davčnim uradom, so z upravičencem sklenili naslednji dogovor: 35 % dolga naj bi upravičenec poplačal v roku enega meseca od začetka učinkovanja prisilne poravnave, preostalim 65 % dolga pa naj bi se upniki odrekli. Vsi upniki so bili torej obravnavani pod enakimi pogoji. Dejanski zneski na upnika so navedeni v naslednji preglednici:

Preglednica 2

Stanje dolgov upravičenca pred poravnavo in po njej (SKK)

Upnik

Dolg pred

prisilno poravnavo

Dolg po

prisilni poravnavi (9)

Odpisani znesek

Javni

Davčni urad

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Zasebni

Tetra Pak a.s.

1 004 208

351 498

652 710

MTM-obaly, s. r. o.

317 934

111 277

206 657

Merkant družstvo

332 808

116 483

216 325

Vetropack, s. r. o.

2 142 658

749 930

1 392 728

SKUPAJ

644 591 439 (10)

225 607 029

418 984 410

| (27) | Terjatve davčnega urada, vključene v postopek prisilne poravnave, so znašale 640 793 831 SKK (16,86 milijona EUR) in so obsegale neplačane trošarine za obdobje od maja 2003 do marca 2004, DDV za obdobje od januarja do aprila 2004, vključno s penali in obrestmi. Terjatve, ki jih je davčni urad odpisal, so znašale 416 515 990 SKK (11 milijonov EUR). Davčnemu uradu je v skladu s prisilno poravnavo pripadlo 224 277 841 SKK (5,86 milijona EUR). |
| --- | --- |

(27)

Terjatve davčnega urada, vključene v postopek prisilne poravnave, so znašale 640 793 831 SKK (16,86 milijona EUR) in so obsegale neplačane trošarine za obdobje od maja 2003 do marca 2004, DDV za obdobje od januarja do aprila 2004, vključno s penali in obrestmi. Terjatve, ki jih je davčni urad odpisal, so znašale 416 515 990 SKK (11 milijonov EUR). Davčnemu uradu je v skladu s prisilno poravnavo pripadlo 224 277 841 SKK (5,86 milijona EUR).

| (28) | V postopku prisilne poravnave je davčni urad deloval kot ločeni upnik in kot tak glasoval ločeno. Da bi bila prisilna poravnava izvedena, je moral davčni urad glasovati za poravnavo. Davčni urad je bil v privilegiranem položaju zato, ker je bilo nekaj njegovih terjatev, ki so bile vključene v postopek poravnave, zavarovanih v zvezi z odlogom davčnega dolga upravičenca v obdobju 2002–2003 (glej odstavek 17). Vsi drugi upniki so glasovali za predlagano poravnavo. Njihove terjatve so bile običajne trgovinske terjatve, ki niso bile zavarovane. |
| --- | --- |

(28)

V postopku prisilne poravnave je davčni urad deloval kot ločeni upnik in kot tak glasoval ločeno. Da bi bila prisilna poravnava izvedena, je moral davčni urad glasovati za poravnavo. Davčni urad je bil v privilegiranem položaju zato, ker je bilo nekaj njegovih terjatev, ki so bile vključene v postopek poravnave, zavarovanih v zvezi z odlogom davčnega dolga upravičenca v obdobju 2002–2003 (glej odstavek 17). Vsi drugi upniki so glasovali za predlagano poravnavo. Njihove terjatve so bile običajne trgovinske terjatve, ki niso bile zavarovane.

| (29) | Upravičenec je v svojem predlogu za prisilno poravnavo v skladu z zahtevami zakona o stečajnem postopku navedel reorganizacijske ukrepe v zvezi s proizvodnjo, distribucijo in delovno silo (vključno s presežki). |
| --- | --- |

(29)

Upravičenec je v svojem predlogu za prisilno poravnavo v skladu z zahtevami zakona o stečajnem postopku navedel reorganizacijske ukrepe v zvezi s proizvodnjo, distribucijo in delovno silo (vključno s presežki).

| (30) | Na področjih organizacije in delovne sile je upravičenec načrtoval naslednje ukrepe: ustanovitev splošne proizvodne skupine za vse proizvodne dejavnosti, reorganizacijo prevoznih zmogljivosti z izločitvijo vozil z najnižjo preostalo vrednostjo in reorganizacijo trgovinskih dejavnosti. Poleg teh ukrepov naj bi bilo v obdobju od marca do maja 2004 odpuščenih 50 presežnih delavcev. Nadaljnjih 50 delavcev naj bi v tem obdobju prejemalo 60-odstotno plačilo. |
| --- | --- |

(30)

Na področjih organizacije in delovne sile je upravičenec načrtoval naslednje ukrepe: ustanovitev splošne proizvodne skupine za vse proizvodne dejavnosti, reorganizacijo prevoznih zmogljivosti z izločitvijo vozil z najnižjo preostalo vrednostjo in reorganizacijo trgovinskih dejavnosti. Poleg teh ukrepov naj bi bilo v obdobju od marca do maja 2004 odpuščenih 50 presežnih delavcev. Nadaljnjih 50 delavcev naj bi v tem obdobju prejemalo 60-odstotno plačilo.

| (31) | Glede proizvodnega in tehničnega področja je upravičenec navedel, da bodo zadevni proizvodni obrati od aprila 2004 dani v najem, ker je družba izgubila dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač. Upravičenec je načrtoval zmanjšanje ali opustitev proizvodnje nekaterih nedonosnih brezalkoholnih pijač in navedel, da bo pred vsakršno uvedbo novih izdelkov v tej kategoriji opravljena analiza njihove donosnosti. |
| --- | --- |

(31)

Glede proizvodnega in tehničnega področja je upravičenec navedel, da bodo zadevni proizvodni obrati od aprila 2004 dani v najem, ker je družba izgubila dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač. Upravičenec je načrtoval zmanjšanje ali opustitev proizvodnje nekaterih nedonosnih brezalkoholnih pijač in navedel, da bo pred vsakršno uvedbo novih izdelkov v tej kategoriji opravljena analiza njihove donosnosti.

| (32) | Upravičenec navaja tudi naslednje ukrepe: prestrukturiranje stroškov, ki naj bi bilo posledica nižjih proizvodnih stroškov zaradi opustitve proizvodnje žganih pijač in odprave dela lastnih prevoznih sredstev družbe ter prodaje stare opreme za odpadni material. |
| --- | --- |

(32)

Upravičenec navaja tudi naslednje ukrepe: prestrukturiranje stroškov, ki naj bi bilo posledica nižjih proizvodnih stroškov zaradi opustitve proizvodnje žganih pijač in odprave dela lastnih prevoznih sredstev družbe ter prodaje stare opreme za odpadni material.

| (33) | Upravičenec je načrtoval tudi prodajo upravne zgradbe, trgovine in rekreacijskega objekta, navedel pa je tudi možnost prodaje ali oddajanja obrata za proizvodnjo kisa. Slovaški organi so v pripombah na sklep o začetku formalnega postopka preiskave potrdili, da prodaja upravne zgradbe, trgovine in rekreacijskega objekta ni bila opravljena. |
| --- | --- |

(33)

Upravičenec je načrtoval tudi prodajo upravne zgradbe, trgovine in rekreacijskega objekta, navedel pa je tudi možnost prodaje ali oddajanja obrata za proizvodnjo kisa. Slovaški organi so v pripombah na sklep o začetku formalnega postopka preiskave potrdili, da prodaja upravne zgradbe, trgovine in rekreacijskega objekta ni bila opravljena.

| (34) | Upravičenec je načrtoval intenzivno prodajo svojih zalog pripravljenih izdelkov (11). |
| --- | --- |

(34)

Upravičenec je načrtoval intenzivno prodajo svojih zalog pripravljenih izdelkov (11).

| (35) | V skladu s tem predlogom naj bi upravičenec financiral dogovor z lastnimi sredstvi (prodaja zalog) v višini 110 milijonov SKK in z zunanjim financiranjem v obliki posojila poslovne banke v višini 100 milijonov SKK. Po informacijah, ki jih je upravičenec predložil v odgovoru na začetek formalnega postopka preiskave, je bil neporavnani dolg nazadnje poravnan s prihodki od izdaje novih delnic (21 milijonov SKK; 0,56 milijona EUR), s prihodki od prodaje zalog (110 milijonov SKK; 2,9 milijona EUR) in posojilom dobavitelja družbe Old Herold s.r.o. (100 milijonov SKK; 2,6 milijona EUR). Zapadlost računov družbe Old Herold s.r.o. je bila 40 dni, kar je bilo po mnenju upravičenca dolgo obdobje glede na njegovo negotovo finančno stanje. Zaradi te podaljšane zapadlosti je upravičenec uspel zbrati potrebna denarna sredstva. |
| --- | --- |

(35)

V skladu s tem predlogom naj bi upravičenec financiral dogovor z lastnimi sredstvi (prodaja zalog) v višini 110 milijonov SKK in z zunanjim financiranjem v obliki posojila poslovne banke v višini 100 milijonov SKK. Po informacijah, ki jih je upravičenec predložil v odgovoru na začetek formalnega postopka preiskave, je bil neporavnani dolg nazadnje poravnan s prihodki od izdaje novih delnic (21 milijonov SKK; 0,56 milijona EUR), s prihodki od prodaje zalog (110 milijonov SKK; 2,9 milijona EUR) in posojilom dobavitelja družbe Old Herold s.r.o. (100 milijonov SKK; 2,6 milijona EUR). Zapadlost računov družbe Old Herold s.r.o. je bila 40 dni, kar je bilo po mnenju upravičenca dolgo obdobje glede na njegovo negotovo finančno stanje. Zaradi te podaljšane zapadlosti je upravičenec uspel zbrati potrebna denarna sredstva.

| (36) | Slovaški organi so po začetku formalnega postopka preiskave Komisijo obvestili, da je bil v okviru prisilne poravnave 17. decembra 2004 davčnemu uradu plačan znesek v višini 224 277 841 SKK. Slovaški organi so potrdili, da so zadržali odpis dolga, dogovorjen v postopku prisilne poravnave, dokler teče postopek pred Evropsko komisijo. |
| --- | --- |

(36)

Slovaški organi so po začetku formalnega postopka preiskave Komisijo obvestili, da je bil v okviru prisilne poravnave 17. decembra 2004 davčnemu uradu plačan znesek v višini 224 277 841 SKK. Slovaški organi so potrdili, da so zadržali odpis dolga, dogovorjen v postopku prisilne poravnave, dokler teče postopek pred Evropsko komisijo.

| (37) | Slovaški organi so Komisijo v okviru njunih stikov v zvezi z izvrševanjem sklepa Komisije o vračilu pomoči obvestili o izidu pritožbenega postopka z izrednimi pravnimi sredstvi iz uvodne izjave 25: vrhovno sodišče Slovaške republike je z odločbo z dne 27. aprila 2006 delno razveljavilo sklep pristojnega okrožnega sodišča z dne 14. julija 2004, s katerim je potrdilo prisilno poravnavo, ker je bil neplačan davek na motorna vozila v višini 424 490 SKK napačno vključen v prisilno poravnavo. V preostalem je vrhovno sodišče izredno pravno sredstvo zavrnilo. Pristojno okrožno sodišče je s sklepom z dne 18. avgusta 2006 izvršilo sklep vrhovnega sodišča z dne 27. aprila 2006 in popravljeni znesek, dolgovan lokalnemu davčnemu organu, določilo na 640 369 341,4 SKK (pri čemer 35 % tega zneska znaša 224 129 269,1 SKK). |
| --- | --- |

(37)

Slovaški organi so Komisijo v okviru njunih stikov v zvezi z izvrševanjem sklepa Komisije o vračilu pomoči obvestili o izidu pritožbenega postopka z izrednimi pravnimi sredstvi iz uvodne izjave 25: vrhovno sodišče Slovaške republike je z odločbo z dne 27. aprila 2006 delno razveljavilo sklep pristojnega okrožnega sodišča z dne 14. julija 2004, s katerim je potrdilo prisilno poravnavo, ker je bil neplačan davek na motorna vozila v višini 424 490 SKK napačno vključen v prisilno poravnavo. V preostalem je vrhovno sodišče izredno pravno sredstvo zavrnilo. Pristojno okrožno sodišče je s sklepom z dne 18. avgusta 2006 izvršilo sklep vrhovnega sodišča z dne 27. aprila 2006 in popravljeni znesek, dolgovan lokalnemu davčnemu organu, določilo na 640 369 341,4 SKK (pri čemer 35 % tega zneska znaša 224 129 269,1 SKK).

III.   SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA V SKLADU S ČLENOM 108(2) TFEU

| (38) | Komisija je v svojem sklepu o začetku formalnega postopka preiskave izrazila dvom, da sporni odpis ne vključuje nobene državne pomoči. Menila je zlasti, da ravnanje davčnega urada v postopku poravnave ni bilo v skladu z merilom upnika v tržnem gospodarstvu. Natančneje, Komisija je ugotovila, da je bil davčni urad v drugačnem pravnem položaju kot drugi upniki, ker so bile njegove terjatve zavarovane in bi lahko sprožil postopek davčne izvršbe. Komisija je podvomila, da je bil v primerjavi s stečajnim postopkom ali postopkom davčne izvršbe postopek prisilne poravnave najboljša možna rešitev za državo. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je v svojem sklepu o začetku formalnega postopka preiskave izrazila dvom, da sporni odpis ne vključuje nobene državne pomoči. Menila je zlasti, da ravnanje davčnega urada v postopku poravnave ni bilo v skladu z merilom upnika v tržnem gospodarstvu. Natančneje, Komisija je ugotovila, da je bil davčni urad v drugačnem pravnem položaju kot drugi upniki, ker so bile njegove terjatve zavarovane in bi lahko sprožil postopek davčne izvršbe. Komisija je podvomila, da je bil v primerjavi s stečajnim postopkom ali postopkom davčne izvršbe postopek prisilne poravnave najboljša možna rešitev za državo.

| (39) | Komisija je nato izrazila pomisleke glede združljivosti sporne pomoči z notranjim trgom. Najprej je izrazila pomisleke glede tega, da bi pomoč veljala za pomoč za reševanje, kot so trdili slovaški organi. Pomoč za reševanje je lahko samo likvidnostna podpora v obliki jamstev za posojilo ali posojil. Pri spornem ukrepu pa gre za odpis dolga, kar ustreza nepovratnim sredstvom. Poleg tega ukrep ni bil odobren v pričakovanju, da bo upravičenec predstavil načrt za prestrukturiranje ali likvidacijo ali da bo vrnil pomoč v celoti v roku šestih mesecev od odobritve ukrepa za reševanje. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je nato izrazila pomisleke glede združljivosti sporne pomoči z notranjim trgom. Najprej je izrazila pomisleke glede tega, da bi pomoč veljala za pomoč za reševanje, kot so trdili slovaški organi. Pomoč za reševanje je lahko samo likvidnostna podpora v obliki jamstev za posojilo ali posojil. Pri spornem ukrepu pa gre za odpis dolga, kar ustreza nepovratnim sredstvom. Poleg tega ukrep ni bil odobren v pričakovanju, da bo upravičenec predstavil načrt za prestrukturiranje ali likvidacijo ali da bo vrnil pomoč v celoti v roku šestih mesecev od odobritve ukrepa za reševanje.

| (40) | Komisija je nato proučila združljivost spornega ukrepa kot pomoči za prestrukturiranje in izrazila pomisleke glede izpolnjevanja dveh glavnih pogojev: obstoja načrta za prestrukturiranje, ki v razumnem roku zagotavlja povrnitev dolgoročne sposobnosti preživetja, in omejitve pomoči na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je nato proučila združljivost spornega ukrepa kot pomoči za prestrukturiranje in izrazila pomisleke glede izpolnjevanja dveh glavnih pogojev: obstoja načrta za prestrukturiranje, ki v razumnem roku zagotavlja povrnitev dolgoročne sposobnosti preživetja, in omejitve pomoči na najmanjšo potrebno.

IV.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (41) | Poleg informacij o dejstvih iz dela II je upravičenec predložil naslednje pripombe. |
| --- | --- |

(41)

Poleg informacij o dejstvih iz dela II je upravičenec predložil naslednje pripombe.

| (42) | Upravičenec trdi, da je njegove finančne težave na začetku leta 2004 povzročila sprememba zakona o davčni službi, s katero se je možnost zaprositve za odlog davkov omejila na enkrat letno. Za upravičenca, ki se je po lastnih trditvah v prejšnjih letih zanašal na to možnost, je bila to bistvena sprememba. |
| --- | --- |

(42)

Upravičenec trdi, da je njegove finančne težave na začetku leta 2004 povzročila sprememba zakona o davčni službi, s katero se je možnost zaprositve za odlog davkov omejila na enkrat letno. Za upravičenca, ki se je po lastnih trditvah v prejšnjih letih zanašal na to možnost, je bila to bistvena sprememba.

| (43) | Glede vsebine zadeve je upravičenec sprva trdil, da Komisija ni pristojna za preverjanje izpodbijanega ukrepa, ker je ukrep začel veljati pred datumom pristopa in se ni uporabljal po pristopu. Ukrep naj bi začel veljati pred pristopom, ker se je postopek prisilne poravnave začel 8. marca 2004, sodišče pa ga je po trditvah upravičenca odobrilo 29. aprila 2004, torej pred pristopom Slovaške republike k Evropski uniji. Poleg tega naj bi davčni organi svoje strinjanje s predlagano prisilno poravnavo potrdili v pogajanjih pred začetkom postopka prisilne poravnave. Sestanek z davčno upravo Slovaške republike je potekal decembra 2003, lokalni davčni urad pa je 3. februarja 2004 upravičencu poslal dopis, v katerem naj bi domnevno potrdil možnost uvedbe postopka prisilne poravnave. |
| --- | --- |

(43)

Glede vsebine zadeve je upravičenec sprva trdil, da Komisija ni pristojna za preverjanje izpodbijanega ukrepa, ker je ukrep začel veljati pred datumom pristopa in se ni uporabljal po pristopu. Ukrep naj bi začel veljati pred pristopom, ker se je postopek prisilne poravnave začel 8. marca 2004, sodišče pa ga je po trditvah upravičenca odobrilo 29. aprila 2004, torej pred pristopom Slovaške republike k Evropski uniji. Poleg tega naj bi davčni organi svoje strinjanje s predlagano prisilno poravnavo potrdili v pogajanjih pred začetkom postopka prisilne poravnave. Sestanek z davčno upravo Slovaške republike je potekal decembra 2003, lokalni davčni urad pa je 3. februarja 2004 upravičencu poslal dopis, v katerem naj bi domnevno potrdil možnost uvedbe postopka prisilne poravnave.

| (44) | Upravičenec je nato trdil, da izpodbijani ukrep, tudi če Komisija meni, da je pristojna za ukrepanje, ni bil državna pomoč, ker je bilo upoštevano načelo upnika v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(44)

Upravičenec je nato trdil, da izpodbijani ukrep, tudi če Komisija meni, da je pristojna za ukrepanje, ni bil državna pomoč, ker je bilo upoštevano načelo upnika v tržnem gospodarstvu.

| (45) | Prvič, upravičenec trdi, da je primerjava postopka prisilne poravnave s postopkom davčne izvršbe zavajajoča, ker sprožitev prvega postopka izključuje ali prekine drugi postopek. Zato davčni urad ni izbral postopka davčne izvršbe. Poleg tega upravičenec navaja, da bi bil, če ne bi prostovoljno začel postopka prisilne poravnave, čez nekaj tednov ali mesecev v skladu z zakonodajo o nesolventnosti zakonsko zavezan k začetku stečajnega postopka ali postopka prisilne poravnave. |
| --- | --- |

(45)

Prvič, upravičenec trdi, da je primerjava postopka prisilne poravnave s postopkom davčne izvršbe zavajajoča, ker sprožitev prvega postopka izključuje ali prekine drugi postopek. Zato davčni urad ni izbral postopka davčne izvršbe. Poleg tega upravičenec navaja, da bi bil, če ne bi prostovoljno začel postopka prisilne poravnave, čez nekaj tednov ali mesecev v skladu z zakonodajo o nesolventnosti zakonsko zavezan k začetku stečajnega postopka ali postopka prisilne poravnave.

| (46) | Drugič, upravičenec trdi, da je odločitev države, da se izogne stečaju in namesto tega poišče rešitev v postopku prisilne poravnave, zadovoljila merilo upnika v tržnem gospodarstvu. Kot dokazilo je predložil izjave dveh revizorjev in stečajnega upravitelja, da bi davčni urad prejel več in hitreje v postopku prisilne poravnave kot v stečajnem postopku. Poleg tega je predložil dodatno gradivo in statistične podatke, ki kažejo, da stečajni postopek na Slovaškem traja povprečno od 3 do 7 let, iztržek od prodaje premoženja pa je precej omejen (12). |
| --- | --- |

(46)

Drugič, upravičenec trdi, da je odločitev države, da se izogne stečaju in namesto tega poišče rešitev v postopku prisilne poravnave, zadovoljila merilo upnika v tržnem gospodarstvu. Kot dokazilo je predložil izjave dveh revizorjev in stečajnega upravitelja, da bi davčni urad prejel več in hitreje v postopku prisilne poravnave kot v stečajnem postopku. Poleg tega je predložil dodatno gradivo in statistične podatke, ki kažejo, da stečajni postopek na Slovaškem traja povprečno od 3 do 7 let, iztržek od prodaje premoženja pa je precej omejen (12).

| (47) | Analiza upravičenca temelji predvsem na poročilu revizijske družbe EKORDA z dne 7. julija 2004, ki naj bi ga davčni urad domnevno imel na voljo pred glasovanjem upnikov 9. julija 2004. Vendar pa ni bilo predloženo nobeno dokazilo, ki bi to dejansko potrjevalo. |
| --- | --- |

(47)

Analiza upravičenca temelji predvsem na poročilu revizijske družbe EKORDA z dne 7. julija 2004, ki naj bi ga davčni urad domnevno imel na voljo pred glasovanjem upnikov 9. julija 2004. Vendar pa ni bilo predloženo nobeno dokazilo, ki bi to dejansko potrjevalo.

| (48) | Po poročilu revizijske družbe EKORDA naj bi prihodek od prodaje premoženja v primeru stečaja v najboljšem primeru znašal 204 milijone SKK (5,3 milijona EUR), po odbitku različnih pristojbin v višini 45 milijonov SKK pa samo 159 milijonov SKK (4,2 milijona EUR). Upravičenec je sam popravil znesek pristojbin, ki naj bi bile odbite (36 milijonov SKK), in izračunal znesek 168 milijonov SKK (4,4 milijona EUR). Čeprav bi davčni urad kot edini ločeni in daleč največji upnik prejel večino tega prihodka, bi to bilo še vedno manj od tega, kar je prejel po prisilni poravnavi. |
| --- | --- |

(48)

Po poročilu revizijske družbe EKORDA naj bi prihodek od prodaje premoženja v primeru stečaja v najboljšem primeru znašal 204 milijone SKK (5,3 milijona EUR), po odbitku različnih pristojbin v višini 45 milijonov SKK pa samo 159 milijonov SKK (4,2 milijona EUR). Upravičenec je sam popravil znesek pristojbin, ki naj bi bile odbite (36 milijonov SKK), in izračunal znesek 168 milijonov SKK (4,4 milijona EUR). Čeprav bi davčni urad kot edini ločeni in daleč največji upnik prejel večino tega prihodka, bi to bilo še vedno manj od tega, kar je prejel po prisilni poravnavi.

| (49) | Revizijska družba EKORDA je do tega rezultata prišla na podlagi knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, zalog, denarnih sredstev in kratkoročnih poslovnih terjatev po prilagoditvi dne 31. marca 2004, iz katere sta razvidni njihova neizterljivost in nizka vrednost. Revizijska družba EKORDA je nominalno vrednost sredstev upravičenca prilagodila s tako imenovanim likvidacijskim faktorjem za vse sestavne dele sredstev v primeru prodaje v stečajnem postopku (45 % za osnovna sredstva, 20 % za zaloge in kratkoročne poslovne terjatve ter 100 % za denarna sredstva). |
| --- | --- |

(49)

Revizijska družba EKORDA je do tega rezultata prišla na podlagi knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, zalog, denarnih sredstev in kratkoročnih poslovnih terjatev po prilagoditvi dne 31. marca 2004, iz katere sta razvidni njihova neizterljivost in nizka vrednost. Revizijska družba EKORDA je nominalno vrednost sredstev upravičenca prilagodila s tako imenovanim likvidacijskim faktorjem za vse sestavne dele sredstev v primeru prodaje v stečajnem postopku (45 % za osnovna sredstva, 20 % za zaloge in kratkoročne poslovne terjatve ter 100 % za denarna sredstva).

| (50) | Revizijska družba EKORDA prihodnji davčni prihodek iz dejavnosti upravičenca (13), gibanje na področju zaposlovanja v regiji in gibanje živilskopredelovalne industrije na Slovaškem navaja kot zelo pomembne dejavnike, ki podpirajo nadaljevanje dejavnosti upravičenca. |
| --- | --- |

(50)

Revizijska družba EKORDA prihodnji davčni prihodek iz dejavnosti upravičenca (13), gibanje na področju zaposlovanja v regiji in gibanje živilskopredelovalne industrije na Slovaškem navaja kot zelo pomembne dejavnike, ki podpirajo nadaljevanje dejavnosti upravičenca.

| (51) | Upravičenec navaja tudi dve drugi poročili. Revizorka Marta Kochová je ugotovila, da bi najvišji možni prihodek od prodaje premoženja, ki pa ni bilo ocenjeno, znašal 100 milijonov SKK (2,6 milijona EUR), po odbitku pristojbin v višini 22 milijonov SKK pa samo 78 milijonov SKK (2 milijona EUR). Stečajna upraviteljica ga. Holovačová naj bi navedla, da je po njenem mnenju postopek prisilne poravnave na splošno bolj ugoden za upnike kot stečaj. Eden od dejavnikov je, da je upnik zainteresiran za nadaljevanje gospodarske dejavnosti dolžnika (prihodnji prihodki od trgovine ali od davkov). |
| --- | --- |

(51)

Upravičenec navaja tudi dve drugi poročili. Revizorka Marta Kochová je ugotovila, da bi najvišji možni prihodek od prodaje premoženja, ki pa ni bilo ocenjeno, znašal 100 milijonov SKK (2,6 milijona EUR), po odbitku pristojbin v višini 22 milijonov SKK pa samo 78 milijonov SKK (2 milijona EUR). Stečajna upraviteljica ga. Holovačová naj bi navedla, da je po njenem mnenju postopek prisilne poravnave na splošno bolj ugoden za upnike kot stečaj. Eden od dejavnikov je, da je upnik zainteresiran za nadaljevanje gospodarske dejavnosti dolžnika (prihodnji prihodki od trgovine ali od davkov).

| (52) | Tretjič, upravičenec zatrjuje, da bi bilo treba upoštevati dolgoročne dejavnike, kot je prihodnji davčni prihodek. Zagovarja se, da se sodna praksa, ki izključuje socialno-politične dejavnike iz merila upnika v tržnem gospodarstvu, ne uporablja, kadar javni organ upošteva izračun prihodnjega davčnega prihodka (14). Po trditvah upravičenca je položaj javnega organa v tem primeru primerljiv s položajem upnika v tržnem gospodarstvu, ki je dobavitelj, zainteresiran za preživetje svoje stranke. Upravičenec se nato sklicuje na sodno prakso v zvezi z načelom upnika v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(52)

Tretjič, upravičenec zatrjuje, da bi bilo treba upoštevati dolgoročne dejavnike, kot je prihodnji davčni prihodek. Zagovarja se, da se sodna praksa, ki izključuje socialno-politične dejavnike iz merila upnika v tržnem gospodarstvu, ne uporablja, kadar javni organ upošteva izračun prihodnjega davčnega prihodka (14). Po trditvah upravičenca je položaj javnega organa v tem primeru primerljiv s položajem upnika v tržnem gospodarstvu, ki je dobavitelj, zainteresiran za preživetje svoje stranke. Upravičenec se nato sklicuje na sodno prakso v zvezi z načelom upnika v tržnem gospodarstvu.

| (53) | Upravičenec ugotavlja, da je bilo merilo upnika v tržnem gospodarstvu izpolnjeno in da sporni ukrep ni državna pomoč. |
| --- | --- |

(53)

Upravičenec ugotavlja, da je bilo merilo upnika v tržnem gospodarstvu izpolnjeno in da sporni ukrep ni državna pomoč.

| (54) | Če pa bi Komisija vseeno sprejela drugačen sklep, upravičenec trdi, da je sporni ukrep združljiv kot pomoč za prestrukturiranje. Upravičenec trdi, da je davčni urad preveril zmožnost njegovega poslovnega načrta za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja, preden je privolil v dogovor. Dejstvo, da ni bilo formalnega načrta za prestrukturiranje, po trditvah upravičenca ni pomembno, če Komisija zadevo ocenjuje naknadno, saj lahko zdaj vidi, ali je upravičenec dejansko postal sposoben preživetja. Vendar pa upravičenec meni, da je pri predhodnem ocenjevanju potreben podroben načrt za prestrukturiranje. Nato na kratko opiše izvedene ukrepe za prestrukturiranje: povečanje lastnega kapitala, odpuščanje delavcev in prodaja zalog. Upravičenec meni, da sta bila ustavitev proizvodnje žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač ter oddaja proizvodnih sredstev v najem družbi Old Herold s.r.o. dejansko ukrepa za prestrukturiranje. Čeprav je bil prvotni razlog za ustavitev proizvodnje izguba dovoljenja, upravičenec po prisilni poravnavi ni zaprosil za novo dovoljenje. |
| --- | --- |

(54)

Če pa bi Komisija vseeno sprejela drugačen sklep, upravičenec trdi, da je sporni ukrep združljiv kot pomoč za prestrukturiranje. Upravičenec trdi, da je davčni urad preveril zmožnost njegovega poslovnega načrta za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja, preden je privolil v dogovor. Dejstvo, da ni bilo formalnega načrta za prestrukturiranje, po trditvah upravičenca ni pomembno, če Komisija zadevo ocenjuje naknadno, saj lahko zdaj vidi, ali je upravičenec dejansko postal sposoben preživetja. Vendar pa upravičenec meni, da je pri predhodnem ocenjevanju potreben podroben načrt za prestrukturiranje. Nato na kratko opiše izvedene ukrepe za prestrukturiranje: povečanje lastnega kapitala, odpuščanje delavcev in prodaja zalog. Upravičenec meni, da sta bila ustavitev proizvodnje žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač ter oddaja proizvodnih sredstev v najem družbi Old Herold s.r.o. dejansko ukrepa za prestrukturiranje. Čeprav je bil prvotni razlog za ustavitev proizvodnje izguba dovoljenja, upravičenec po prisilni poravnavi ni zaprosil za novo dovoljenje.

| (55) | Po mnenju upravičenca je bila izpolnjena tudi zahteva glede njegovega bistvenega prispevka k prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(55)

Po mnenju upravičenca je bila izpolnjena tudi zahteva glede njegovega bistvenega prispevka k prestrukturiranju.

| (56) | Nazadnje upravičenec trdi, da bi bilo treba pri uporabi smernic za pomoč za prestrukturiranje upoštevati, da opravlja dejavnost v regiji, ki je prejemnica pomoči, in da je eden največjih regionalnih delodajalcev. |
| --- | --- |

(56)

Nazadnje upravičenec trdi, da bi bilo treba pri uporabi smernic za pomoč za prestrukturiranje upoštevati, da opravlja dejavnost v regiji, ki je prejemnica pomoči, in da je eden največjih regionalnih delodajalcev.

V.   PRIPOMBE SLOVAŠKE REPUBLIKE

| (57) | Slovaški organi so v svojem odgovoru na začetek formalnega postopka preiskave predložili nekaj pripomb na dejstva, navedena že v delu II. |
| --- | --- |

(57)

Slovaški organi so v svojem odgovoru na začetek formalnega postopka preiskave predložili nekaj pripomb na dejstva, navedena že v delu II.

| (58) | Slovaški organi so potrdili, da davčni urad ob glasovanju o postopku dogovora ni upošteval vidika državne pomoči. Davčni urad dogovora ni obravnaval kot obliko državne pomoči in zato upravičencu ni bilo treba predložiti načrta za prestrukturiranje, ki se razlikuje od poslovnega načrta, predloženega sodišču v skladu z zakonodajo o nesolventnosti. |
| --- | --- |

(58)

Slovaški organi so potrdili, da davčni urad ob glasovanju o postopku dogovora ni upošteval vidika državne pomoči. Davčni urad dogovora ni obravnaval kot obliko državne pomoči in zato upravičencu ni bilo treba predložiti načrta za prestrukturiranje, ki se razlikuje od poslovnega načrta, predloženega sodišču v skladu z zakonodajo o nesolventnosti.

| (59) | V odgovoru na pripombe upravičenca so slovaški organi predložili naslednje pripombe. |
| --- | --- |

(59)

V odgovoru na pripombe upravičenca so slovaški organi predložili naslednje pripombe.

| (60) | Slovaškim organom se v tej zadevi ne zdijo ustrezne pripombe upravičenca o povprečni dolžini stečajnega postopka in povprečnem iztržku od prodaje premoženja v stečajnem postopku. Po njihovih trditvah bi bil glede na majhno število upnikov in sredstva s pozitivno likvidacijsko vrednostjo, ki je bila višja od vsote, izplačane državi po prisilni poravnavi, stečajni postopek zaključen prej kot v povprečnem obdobju in izkupiček davčnega urada bi bil višji kot pri prisilni poravnavi. Lokalni davčni urad je 21. junija 2004 v družbi opravil pregled in ugotovil, da je imel 17. junija 2004 upravičenec denarna sredstva v višini 161,3 milijona SKK, terjatve v višini 62,8 milijona SKK, zaloge žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač v vrednosti 84 milijonov SKK in osnovna sredstva s knjigovodsko vrednostjo v višini 200 milijonov SKK. |
| --- | --- |

(60)

Slovaškim organom se v tej zadevi ne zdijo ustrezne pripombe upravičenca o povprečni dolžini stečajnega postopka in povprečnem iztržku od prodaje premoženja v stečajnem postopku. Po njihovih trditvah bi bil glede na majhno število upnikov in sredstva s pozitivno likvidacijsko vrednostjo, ki je bila višja od vsote, izplačane državi po prisilni poravnavi, stečajni postopek zaključen prej kot v povprečnem obdobju in izkupiček davčnega urada bi bil višji kot pri prisilni poravnavi. Lokalni davčni urad je 21. junija 2004 v družbi opravil pregled in ugotovil, da je imel 17. junija 2004 upravičenec denarna sredstva v višini 161,3 milijona SKK, terjatve v višini 62,8 milijona SKK, zaloge žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač v vrednosti 84 milijonov SKK in osnovna sredstva s knjigovodsko vrednostjo v višini 200 milijonov SKK.

| (61) | Slovaški organi menijo, da je bil postopek davčne izvršbe primerna druga možnost za davčni urad. Potrjujejo, da bi davčni urad ta postopek lahko začel pred postopkom prisilne poravnave, kar bi lahko storil tudi, če sodišče prisilne poravnave ne bi potrdilo (ker davčni urad kot ločeni upnik zanjo ne bi glasoval). |
| --- | --- |

(61)

Slovaški organi menijo, da je bil postopek davčne izvršbe primerna druga možnost za davčni urad. Potrjujejo, da bi davčni urad ta postopek lahko začel pred postopkom prisilne poravnave, kar bi lahko storil tudi, če sodišče prisilne poravnave ne bi potrdilo (ker davčni urad kot ločeni upnik zanjo ne bi glasoval).

| (62) | Slovaški organi se ne strinjajo s trditvijo upravičenca, da je njegove finančne težave povzročila sprememba zakona o davčni službi. Po njihovem mnenju je upravičenec zašel v težave zaradi finančne strategije uporabe posrednih davkov pri vodenju poslov, namesto tega pa bi moral od svojih strank preprosto izterjati davke in jih prenesti v državni proračun. |
| --- | --- |

(62)

Slovaški organi se ne strinjajo s trditvijo upravičenca, da je njegove finančne težave povzročila sprememba zakona o davčni službi. Po njihovem mnenju je upravičenec zašel v težave zaradi finančne strategije uporabe posrednih davkov pri vodenju poslov, namesto tega pa bi moral od svojih strank preprosto izterjati davke in jih prenesti v državni proračun.

| (63) | Slovaški organi se ne strinjajo, da je sestanek z davčno upravo decembra 2003 dokaz predhodnega strinjanja davčnega urada s prisilno poravnavo. Predložili so dopis z dne 6. julija 2004, ki ga je davčna uprava poslala davčnemu uradu, v katerem je navedeno, da naj se ne strinja s prisilno poravnavo, ki jo je predlagal upravičenec, ker za državo ni ugodna. Ta dopis se je nato skliceval na bolj splošen dopis z dne 15. januarja 2004, ki ga je minister za finance poslal davčni upravi in v katerem je od nje zahteval, naj zagotovi, da predlogi za prisilno poravnavo, v okviru katerih bi davčni organi odpisali davčne terjatve, ne bodo sprejeti. Poleg tega so slovaški organi dopis z dne 3. februarja 2004, na katerega se je skliceval upravičenec (glej odstavek 43), razlagali kot izrecno nestrinjanje s prisilno poravnavo v višini 35 %. |
| --- | --- |

(63)

Slovaški organi se ne strinjajo, da je sestanek z davčno upravo decembra 2003 dokaz predhodnega strinjanja davčnega urada s prisilno poravnavo. Predložili so dopis z dne 6. julija 2004, ki ga je davčna uprava poslala davčnemu uradu, v katerem je navedeno, da naj se ne strinja s prisilno poravnavo, ki jo je predlagal upravičenec, ker za državo ni ugodna. Ta dopis se je nato skliceval na bolj splošen dopis z dne 15. januarja 2004, ki ga je minister za finance poslal davčni upravi in v katerem je od nje zahteval, naj zagotovi, da predlogi za prisilno poravnavo, v okviru katerih bi davčni organi odpisali davčne terjatve, ne bodo sprejeti. Poleg tega so slovaški organi dopis z dne 3. februarja 2004, na katerega se je skliceval upravičenec (glej odstavek 43), razlagali kot izrecno nestrinjanje s prisilno poravnavo v višini 35 %.

| (64) | Slovaški organi trdijo, da upravičenec ni pravočasno plačal trošarin v obdobju od januarja 2001 do marca 2004 in je že prej vedno odlagal svoje davčne obveznosti. |
| --- | --- |

(64)

Slovaški organi trdijo, da upravičenec ni pravočasno plačal trošarin v obdobju od januarja 2001 do marca 2004 in je že prej vedno odlagal svoje davčne obveznosti.

| (65) | Po mnenju slovaških organov je zaradi velikih razlik med ocenami iz revizijskih poročil (glej uvodni izjavi 48 in 51) vprašljiva verodostojnost obeh poročil. Pomisleke imajo zlasti glede likvidacijskega faktorja, ki ga je za gibljiva sredstva določila revizijska družba EKORDA. Ta faktor bi moral biti višji od 20 %. |
| --- | --- |

(65)

Po mnenju slovaških organov je zaradi velikih razlik med ocenami iz revizijskih poročil (glej uvodni izjavi 48 in 51) vprašljiva verodostojnost obeh poročil. Pomisleke imajo zlasti glede likvidacijskega faktorja, ki ga je za gibljiva sredstva določila revizijska družba EKORDA. Ta faktor bi moral biti višji od 20 %.

| (66) | Nazadnje slovaški organi menijo, da upravičenec ni pripravil načrta za prestrukturiranje, ki bi omogočal preživetje, ukrepi, predlagani v okviru postopka prisilne poravnave, pa ne morejo šteti za ukrepe za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(66)

Nazadnje slovaški organi menijo, da upravičenec ni pripravil načrta za prestrukturiranje, ki bi omogočal preživetje, ukrepi, predlagani v okviru postopka prisilne poravnave, pa ne morejo šteti za ukrepe za prestrukturiranje.

VI.   OCENA

1.   PRISTOJNOST KOMISIJE

| (67) | Ker so se nekateri pomembni dogodki zgodili pred pristopom Slovaške republike k Evropski uniji 1. maja 2004, je morala Komisija najprej ugotoviti, ali je pristojna za odločanje v zvezi s spornim ukrepom. |
| --- | --- |

(67)

Ker so se nekateri pomembni dogodki zgodili pred pristopom Slovaške republike k Evropski uniji 1. maja 2004, je morala Komisija najprej ugotoviti, ali je pristojna za odločanje v zvezi s spornim ukrepom.

| (68) | Komisija ukrepov pomoči, ki so začeli veljati pred pristopom in se po njem ne uporabljajo, ne more proučiti niti na podlagi postopka začasnega mehanizma iz točke 3 Priloge IV pristopne pogodbe niti na podlagi postopka iz člena 108 PDEU. Pristopna pogodba in Pogodba o delovanju Evropske unije od Komisije ne zahtevata ali je ne pooblaščata, da pregleda te ukrepe. |
| --- | --- |

(68)

Komisija ukrepov pomoči, ki so začeli veljati pred pristopom in se po njem ne uporabljajo, ne more proučiti niti na podlagi postopka začasnega mehanizma iz točke 3 Priloge IV pristopne pogodbe niti na podlagi postopka iz člena 108 PDEU. Pristopna pogodba in Pogodba o delovanju Evropske unije od Komisije ne zahtevata ali je ne pooblaščata, da pregleda te ukrepe.

| (69) | Vendar pa v pristojnost Komisije nedvomno sodijo ukrepi, ki so začeli veljati po pristopu. Ustrezno merilo za ugotavljanje začetka veljavnosti posameznega ukrepa je pravno zavezujoči akt, s katerim se pristojni nacionalni organ zaveže, da bo odobril pomoč (15). |
| --- | --- |

(69)

Vendar pa v pristojnost Komisije nedvomno sodijo ukrepi, ki so začeli veljati po pristopu. Ustrezno merilo za ugotavljanje začetka veljavnosti posameznega ukrepa je pravno zavezujoči akt, s katerim se pristojni nacionalni organ zaveže, da bo odobril pomoč (15).

| (70) | Upravičenec je trdil, da je sporni ukrep začel veljati pred pristopom in se po pristopu ne uporablja (glej uvodno izjavo 43). |
| --- | --- |

(70)

Upravičenec je trdil, da je sporni ukrep začel veljati pred pristopom in se po pristopu ne uporablja (glej uvodno izjavo 43).

| (71) | Komisija ne more sprejeti argumentov upravičenca. Predlog za začetek postopka prisilne poravnave ni dejanje organa, ki dodeljuje pomoč, temveč upravičenca. Odločitev sodišča o začetku postopka prisilne poravnave tudi ni dejanje organa, ki dodeljuje pomoč. Ta odločitev je upravičencu in njegovim upnikom samo omogočila začetek pogajanj o prisilni poravnavi, nedvomno pa ni pomenila dodelitve pomoči. Nobenega dokaza ni, da se je davčna uprava na sestanku decembra 2003 strinjala s spornim ukrepom. Prav nasprotno, slovaški organi so zanikali kakršen koli predhodni sporazum. V dopisu z dne 3. februarja 2004 je jasno zavrnjen predlog za poravnavo v višini 35 %. |
| --- | --- |

(71)

Komisija ne more sprejeti argumentov upravičenca. Predlog za začetek postopka prisilne poravnave ni dejanje organa, ki dodeljuje pomoč, temveč upravičenca. Odločitev sodišča o začetku postopka prisilne poravnave tudi ni dejanje organa, ki dodeljuje pomoč. Ta odločitev je upravičencu in njegovim upnikom samo omogočila začetek pogajanj o prisilni poravnavi, nedvomno pa ni pomenila dodelitve pomoči. Nobenega dokaza ni, da se je davčna uprava na sestanku decembra 2003 strinjala s spornim ukrepom. Prav nasprotno, slovaški organi so zanikali kakršen koli predhodni sporazum. V dopisu z dne 3. februarja 2004 je jasno zavrnjen predlog za poravnavo v višini 35 %.

| (72) | Odločitev pristojnega organa, da odpiše del terjatev, je bila sprejeta 9. julija 2004, ko je davčni urad privolil v poravnavo, ki jo je predlagal upravičenec. |
| --- | --- |

(72)

Odločitev pristojnega organa, da odpiše del terjatev, je bila sprejeta 9. julija 2004, ko je davčni urad privolil v poravnavo, ki jo je predlagal upravičenec.

| (73) | Skladno s tem se vprašanje, ali je ukrep veljaven po pristopu, ne pojavlja več. |
| --- | --- |

(73)

Skladno s tem se vprašanje, ali je ukrep veljaven po pristopu, ne pojavlja več.

| (74) | Komisija zato ugotavlja, da je pristojna za oceno spornega ukrepa v skladu s členom 108 PDEU. |
| --- | --- |

(74)

Komisija zato ugotavlja, da je pristojna za oceno spornega ukrepa v skladu s členom 108 PDEU.

2.   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU

| (75) | V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(75)

V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (76) | Odpis dolga do javnega organa, kot je davčni urad, vključuje državna sredstva. Ukrep je selektiven, ker koristi posamezni družbi. |
| --- | --- |

(76)

Odpis dolga do javnega organa, kot je davčni urad, vključuje državna sredstva. Ukrep je selektiven, ker koristi posamezni družbi.

| (77) | Do dogodkov, ki so povzročili postopek zaradi nesolventnosti, je upravičenec deloval na trgu za proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, brezalkoholnih pijač ter sadja in zelenjave v pločevinkah. Leta 2003 je bil tretji največji proizvajalec žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač na Slovaškem. Odkar je marca 2004 izgubil dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, je dejaven na trgu na debelo za žgane pijače in pijače na osnovi žganih pijač, ki jih druga družba, Old Herold s.r.o., proizvaja v najetih proizvodnih obratih upravičenca. V vseh segmentih, v katerih je bil upravičenec dejaven pred postopkom prisilne poravnave in v katerih je dejaven sedaj, poteka trgovina med državami članicami. |
| --- | --- |

(77)

Do dogodkov, ki so povzročili postopek zaradi nesolventnosti, je upravičenec deloval na trgu za proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, brezalkoholnih pijač ter sadja in zelenjave v pločevinkah. Leta 2003 je bil tretji največji proizvajalec žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač na Slovaškem. Odkar je marca 2004 izgubil dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, je dejaven na trgu na debelo za žgane pijače in pijače na osnovi žganih pijač, ki jih druga družba, Old Herold s.r.o., proizvaja v najetih proizvodnih obratih upravičenca. V vseh segmentih, v katerih je bil upravičenec dejaven pred postopkom prisilne poravnave in v katerih je dejaven sedaj, poteka trgovina med državami članicami.

| (78) | V sklepu o začetku formalnega postopka preiskave je imela Komisija pomisleke glede tega, ali je ukrep izkrivljal oziroma bi lahko izkrivljal konkurenco, ker je bila upravičencu dodeljena prednost, ki je drugače na trgu ne bi mogel pridobiti. Komisija je torej podvomila, ali je država v zvezi z upravičencem ravnala kot upnik v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(78)

V sklepu o začetku formalnega postopka preiskave je imela Komisija pomisleke glede tega, ali je ukrep izkrivljal oziroma bi lahko izkrivljal konkurenco, ker je bila upravičencu dodeljena prednost, ki je drugače na trgu ne bi mogel pridobiti. Komisija je torej podvomila, ali je država v zvezi z upravičencem ravnala kot upnik v tržnem gospodarstvu.

| (79) | Ugotovljeno je bilo, da so bili v prisilni poravnavi enaki pogoji za poravnavo dolga tako za zasebne upnike kot za davčni urad (javnega upnika): 35 % dolga naj bi bilo plačanega upnikom v določenem obdobju, in to zahtevo je prejemnik izpolnil. Preostalih 65 % naj bi bilo odpisanih. |
| --- | --- |

(79)

Ugotovljeno je bilo, da so bili v prisilni poravnavi enaki pogoji za poravnavo dolga tako za zasebne upnike kot za davčni urad (javnega upnika): 35 % dolga naj bi bilo plačanega upnikom v določenem obdobju, in to zahtevo je prejemnik izpolnil. Preostalih 65 % naj bi bilo odpisanih.

| (80) | Vendar pa je bil davčni urad kot upnik v tej zadevi v neobičajno močnem položaju in ga ni mogoče enačiti s položajem običajnega upnika v stečajnem postopku. Pred prisilno poravnavo je bil davčni urad pravno in ekonomsko v ugodnejšem položaju kot zasebni upniki. Davčni urad je bil z več kot 99 % vseh zahtevkov, registriranih v stečajnem postopku, očitno prevladujoč in odločilen upnik ter, kar je še pomembneje, ločeni upnik. Njegovi zahtevki bi lahko bili poravnani kadar koli med stečajnim postopkom s prihodkom od prodaje zavarovanega premoženja: kot je opisano v uvodni izjavi 18, naj bi se ti prihodki uporabili izključno za poravnavo terjatev ločenega upnika. Zato je treba podrobno proučiti, ali je davčni urad izkoristil vsa sredstva, ki jih je imel na voljo za najvišje možno povračilo svojih terjatev, kot bi to storil upnik v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(80)

Vendar pa je bil davčni urad kot upnik v tej zadevi v neobičajno močnem položaju in ga ni mogoče enačiti s položajem običajnega upnika v stečajnem postopku. Pred prisilno poravnavo je bil davčni urad pravno in ekonomsko v ugodnejšem položaju kot zasebni upniki. Davčni urad je bil z več kot 99 % vseh zahtevkov, registriranih v stečajnem postopku, očitno prevladujoč in odločilen upnik ter, kar je še pomembneje, ločeni upnik. Njegovi zahtevki bi lahko bili poravnani kadar koli med stečajnim postopkom s prihodkom od prodaje zavarovanega premoženja: kot je opisano v uvodni izjavi 18, naj bi se ti prihodki uporabili izključno za poravnavo terjatev ločenega upnika. Zato je treba podrobno proučiti, ali je davčni urad izkoristil vsa sredstva, ki jih je imel na voljo za najvišje možno povračilo svojih terjatev, kot bi to storil upnik v tržnem gospodarstvu.

| (81) | Pogoji, ki jih mora izpolnjevati ukrep, da bi ga bilo mogoče opredeliti kot pomoč v smislu člena 107 PDEU, niso izpolnjeni, če lahko upravičena družba isto ugodnost, kot je ta, ki ji je bila dodeljena z državnimi sredstvi, prejme v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim tržnim pogojem (16). Ta presoja se načeloma opravi ob uporabi merila zasebnega upnika. Če javni upnik družbi zagotovi olajšave plačil dolga, takšne olajšave plačil predstavljajo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če družba ob upoštevanju s tem priznanih gospodarskih prednosti takšnih olajšav očitno ne bi prejela od zasebnega upnika, ki je v podobnem položaju kot javni upnik in ki želi doseči poplačilo zneskov, ki mu jih dolguje dolžnik s finančnimi težavami (17). |
| --- | --- |

(81)

Pogoji, ki jih mora izpolnjevati ukrep, da bi ga bilo mogoče opredeliti kot pomoč v smislu člena 107 PDEU, niso izpolnjeni, če lahko upravičena družba isto ugodnost, kot je ta, ki ji je bila dodeljena z državnimi sredstvi, prejme v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim tržnim pogojem (16). Ta presoja se načeloma opravi ob uporabi merila zasebnega upnika. Če javni upnik družbi zagotovi olajšave plačil dolga, takšne olajšave plačil predstavljajo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če družba ob upoštevanju s tem priznanih gospodarskih prednosti takšnih olajšav očitno ne bi prejela od zasebnega upnika, ki je v podobnem položaju kot javni upnik in ki želi doseči poplačilo zneskov, ki mu jih dolguje dolžnik s finančnimi težavami (17).

| (82) | Uporaba merila zasebnega akterja na trgu je na koncu odvisna od zadevne države članice, ki gospodarske prednosti družbi ni dodelila kot javni organ, ampak v drugačni funkciji. Če se država članica v upravnem postopku sklicuje na to merilo, mora v primeru dvoma nedvoumno in na podlagi objektivnih in preverljivih elementov dokazati, da je izvedeni ukrep sprejela kot zasebni akter na trgu. Na podlagi teh dokazov mora biti jasno razvidno, da je zadevna država članica odločitev o ukrepu sprejela istočasno z dodelitvijo gospodarske prednosti. V zvezi s tem bi bili lahko potrebni dokazi, na podlagi katerih bi bilo razvidno, da ta odločitev temelji na ekonomskih ocenah, primerljivih s tistimi, ki bi jih v okoliščinah obravnavane zadeve opravil racionalni zasebni akter na trgu, ki je v zelo podobnem položaju kot država članica. Za dokaz pa ne morejo zadostovati ekonomske ocene, izvedene po dodelitvi take prednosti, naknadna ugotovitev, da je bil uporabljeni postopek zadevne države članice dejansko koristen, ali naknadne utemeljitve dejansko uporabljenega postopka (18). |
| --- | --- |

(82)

Uporaba merila zasebnega akterja na trgu je na koncu odvisna od zadevne države članice, ki gospodarske prednosti družbi ni dodelila kot javni organ, ampak v drugačni funkciji. Če se država članica v upravnem postopku sklicuje na to merilo, mora v primeru dvoma nedvoumno in na podlagi objektivnih in preverljivih elementov dokazati, da je izvedeni ukrep sprejela kot zasebni akter na trgu. Na podlagi teh dokazov mora biti jasno razvidno, da je zadevna država članica odločitev o ukrepu sprejela istočasno z dodelitvijo gospodarske prednosti. V zvezi s tem bi bili lahko potrebni dokazi, na podlagi katerih bi bilo razvidno, da ta odločitev temelji na ekonomskih ocenah, primerljivih s tistimi, ki bi jih v okoliščinah obravnavane zadeve opravil racionalni zasebni akter na trgu, ki je v zelo podobnem položaju kot država članica. Za dokaz pa ne morejo zadostovati ekonomske ocene, izvedene po dodelitvi take prednosti, naknadna ugotovitev, da je bil uporabljeni postopek zadevne države članice dejansko koristen, ali naknadne utemeljitve dejansko uporabljenega postopka (18).

| (83) | Skratka, Slovaška republika trdi, da je po njenem mnenju ta ukrep državna pomoč. Priznala je, da se ob sklenitvi dogovora vprašanje državne pomoči preprosto ni obravnavalo, in zahtevala, da se sporni ukrep obravnava kot pomoč za reševanje. Zato se zdi, da v tej zadevi zahteve navedene sodne prakse niso bile izpolnjene in da sporni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(83)

Skratka, Slovaška republika trdi, da je po njenem mnenju ta ukrep državna pomoč. Priznala je, da se ob sklenitvi dogovora vprašanje državne pomoči preprosto ni obravnavalo, in zahtevala, da se sporni ukrep obravnava kot pomoč za reševanje. Zato se zdi, da v tej zadevi zahteve navedene sodne prakse niso bile izpolnjene in da sporni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (84) | Upravičenec je tisti, ki je trdil, da pri tem ukrepu ni bilo pomoči, in je predložil navedene dokumente, zlasti poročili dveh revizorjev. |
| --- | --- |

(84)

Upravičenec je tisti, ki je trdil, da pri tem ukrepu ni bilo pomoči, in je predložil navedene dokumente, zlasti poročili dveh revizorjev.

| (85) | Na podlagi informacij, ki so jih predložili upravičenec in slovaški organi, je Komisija ugotovila naslednja dejstva o finančnem stanju upravičenca v zadevnem letu, pomembna za uporabo merila upnika v tržnem gospodarstvu. Komisija zneskov za 31. marec 2004, ki jih je predložil upravičenec, in zneskov za 17. junij 2004, ki so jih predložili slovaški organi, ne more preveriti v računovodskem izkazu upravičenca. Vendar pa Komisija nima razlogov, da bi dvomila o teh podatkih.

  Preglednica 3


  Finančno stanje upravičenca v obdobju 2003–2004 [v milijonih (SKK) | 31.12.2003 (19) | 31.3.2004 (20) | 28.4.2004 (21) | 17.6.2004 (22) | 31.12.2004 (23) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dolgoročna sredstva (24) | 208 | 205 | 204 | 200 | 200 |
| Zaloge | 119 | 209 | 176 | 84 | 52 |
| Denarna sredstva | 3 | 50 | 94 | 161 | 27 |
| Kratkoročne poslovne terjatve | 128 | 98 (25) | 80 | 63 (26) | 97 |

(85)

Na podlagi informacij, ki so jih predložili upravičenec in slovaški organi, je Komisija ugotovila naslednja dejstva o finančnem stanju upravičenca v zadevnem letu, pomembna za uporabo merila upnika v tržnem gospodarstvu. Komisija zneskov za 31. marec 2004, ki jih je predložil upravičenec, in zneskov za 17. junij 2004, ki so jih predložili slovaški organi, ne more preveriti v računovodskem izkazu upravičenca. Vendar pa Komisija nima razlogov, da bi dvomila o teh podatkih.

Preglednica 3

Finančno stanje upravičenca v obdobju 2003–2004 [v milijonih (SKK)

31.12.2003 (19)

31.3.2004 (20)

28.4.2004 (21)

17.6.2004 (22)

31.12.2004 (23)

Dolgoročna sredstva (24)

208

205

204

200

200

Zaloge

119

209

176

84

52

Denarna sredstva

3

50

94

161

27

Kratkoročne poslovne terjatve

128

98 (25)

80

63 (26)

97

| (86) | Komisija bo najprej proučila dokaze, ki jih je upravičenec predložil v podporo trditvi, da bi imel davčni urad pri stečajnem postopku manj koristi kot pri postopku prisilne poravnave (oddelek 2.1). Nato bo Komisija proučila stanje glede na davčno izvršbo (oddelek 2.2). Nazadnje bo Komisija proučila druge dokaze, ki so jih predložili slovaški organi in upravičenec (oddelek 2.3). |
| --- | --- |

(86)

Komisija bo najprej proučila dokaze, ki jih je upravičenec predložil v podporo trditvi, da bi imel davčni urad pri stečajnem postopku manj koristi kot pri postopku prisilne poravnave (oddelek 2.1). Nato bo Komisija proučila stanje glede na davčno izvršbo (oddelek 2.2). Nazadnje bo Komisija proučila druge dokaze, ki so jih predložili slovaški organi in upravičenec (oddelek 2.3).

| (87) | Kot je bilo opisano v uvodni izjavi 37, je bil znesek dolga, ki je bil vključen v postopek prisilne poravnave, zmanjšan na podlagi pritožbenega postopka z izrednimi pravnimi sredstvi. Treba pa je opozoriti, da je bila ta sodba podana nekaj let po sprejetju odločitve o sodelovanju v postopku prisilne poravnave. Za namene merila upnika v tržnem gospodarstvu standard za presojo ravnanja javnega upnika ostajajo informacije, ki so bile na voljo takrat, ko bi hipotetični upnik ocenjeval, kateri postopek bi bil najprimernejši. V naslednji analizi so zato uporabljene številke v prisilni poravnavi, kot je bila potrjena 23. julija 2004. |
| --- | --- |

(87)

Kot je bilo opisano v uvodni izjavi 37, je bil znesek dolga, ki je bil vključen v postopek prisilne poravnave, zmanjšan na podlagi pritožbenega postopka z izrednimi pravnimi sredstvi. Treba pa je opozoriti, da je bila ta sodba podana nekaj let po sprejetju odločitve o sodelovanju v postopku prisilne poravnave. Za namene merila upnika v tržnem gospodarstvu standard za presojo ravnanja javnega upnika ostajajo informacije, ki so bile na voljo takrat, ko bi hipotetični upnik ocenjeval, kateri postopek bi bil najprimernejši. V naslednji analizi so zato uporabljene številke v prisilni poravnavi, kot je bila potrjena 23. julija 2004.

2.1   Primerjava prisilne poravnave in stečaja

| (88) | Da bi Komisija lahko ocenila, ali je bila upravičencu dejansko dodeljena prednost, mora ob upoštevanju vseh zadevnih dokazov v tej zadevi opraviti celovito oceno, s pomočjo katere bo lahko ugotovila, ali upravičena družba takšnih olajšav očitno ne bi prejela od zasebnega upnika (27). Proučiti mora torej, ali je imel davčni urad večje koristi, ker je sprejel pogoje prisilne poravnave, kot bi jih imel, če bi začel stečajni postopek. |
| --- | --- |

(88)

Da bi Komisija lahko ocenila, ali je bila upravičencu dejansko dodeljena prednost, mora ob upoštevanju vseh zadevnih dokazov v tej zadevi opraviti celovito oceno, s pomočjo katere bo lahko ugotovila, ali upravičena družba takšnih olajšav očitno ne bi prejela od zasebnega upnika (27). Proučiti mora torej, ali je imel davčni urad večje koristi, ker je sprejel pogoje prisilne poravnave, kot bi jih imel, če bi začel stečajni postopek.

| (89) | Komisija meni, da poročilo revizijske družbe EKORDA ni zanesljivo izhodišče za primerjavo predlagane prisilne poravnave s hipotetičnim stečajnim postopkom. Slovaški organi se glede tega strinjajo s Komisijo. |
| --- | --- |

(89)

Komisija meni, da poročilo revizijske družbe EKORDA ni zanesljivo izhodišče za primerjavo predlagane prisilne poravnave s hipotetičnim stečajnim postopkom. Slovaški organi se glede tega strinjajo s Komisijo.

| (90) | Komisija najprej ugotavlja, da je revizijska družba EKORDA v poročilu z dne 7. julija 2004 (le dva dni pred sestankom upnikov) za izračun uporabila stanje sredstev upravičenca dne 31. marca 2004. Iz preglednice 3 je razvidno, da se je obseg različnih sredstev po 31. marcu 2004 bistveno spremenil. Predvsem je bil prodan velik del zalog, zaradi česar so se povečala denarna sredstva. Te spremembe so zelo pomembne pri uporabi likvidacijskih faktorjev, ki se gibljejo od 20 % za zaloge in kratkoročne poslovne terjatve do 100 % za denarna sredstva. Tudi če bi bili likvidacijski faktorji, ki jih je izračunala revizijska družba EKORDA, pravilni (kar Komisija iz razlogov v nadaljevanju izpodbija), in z uporabo metodologije, ki jo je uporabila revizijska družba EKORDA, naslednja preglednica prikazuje, kako drugačen bi bil rezultat izračuna te revizijske družbe, če bi temeljil na zneskih z dne 28. aprila 2004 in 17. junija 2004, torej vseeno še pred sestankom upnikov 9. julija 2004.

  Preglednica 4


  Primerjava verjetnega izkupička od prodaje sredstev upravičenca v stečajnem postopku (v milijonih SKK) | Stanje dne: |
| --- | --- | --- |
| | 31.3.2004 | 28.4.2004 | 17.6.2004 |
| | Likvidacijski faktor (%) | Knjigovodska vrednost | Izkupiček | Knjigovodska vrednost | Izkupiček | Knjigovodska vrednost | Izkupiček |
| Dolgoročna sredstva | 45 | 205 | 92 | 204 | 92 | 200 | 90 |
| Zaloge | 20 | 209 | 42 | 176 | 35 | 84 | 17 |
| Kratkoročne terjatve | 20 | 98 (28) | 20 | 86 (29) | 17 | 37 (30) | 7 |
| Denarna sredstva | 100 | 50 | 50 | 94 | 94 | 161 | 161 |
| Skupaj | | | 204 | | 238 | | 275 |

(90)

Komisija najprej ugotavlja, da je revizijska družba EKORDA v poročilu z dne 7. julija 2004 (le dva dni pred sestankom upnikov) za izračun uporabila stanje sredstev upravičenca dne 31. marca 2004. Iz preglednice 3 je razvidno, da se je obseg različnih sredstev po 31. marcu 2004 bistveno spremenil. Predvsem je bil prodan velik del zalog, zaradi česar so se povečala denarna sredstva. Te spremembe so zelo pomembne pri uporabi likvidacijskih faktorjev, ki se gibljejo od 20 % za zaloge in kratkoročne poslovne terjatve do 100 % za denarna sredstva. Tudi če bi bili likvidacijski faktorji, ki jih je izračunala revizijska družba EKORDA, pravilni (kar Komisija iz razlogov v nadaljevanju izpodbija), in z uporabo metodologije, ki jo je uporabila revizijska družba EKORDA, naslednja preglednica prikazuje, kako drugačen bi bil rezultat izračuna te revizijske družbe, če bi temeljil na zneskih z dne 28. aprila 2004 in 17. junija 2004, torej vseeno še pred sestankom upnikov 9. julija 2004.

Preglednica 4

Primerjava verjetnega izkupička od prodaje sredstev upravičenca v stečajnem postopku (v milijonih SKK)

Stanje dne:

31.3.2004

28.4.2004

17.6.2004

Likvidacijski faktor (%)

Knjigovodska vrednost

Izkupiček

Knjigovodska vrednost

Izkupiček

Knjigovodska vrednost

Izkupiček

Dolgoročna sredstva

45

205

92

204

92

200

90

Zaloge

20

209

42

176

35

84

17

Kratkoročne terjatve

20

98 (28)

20

86 (29)

17

37 (30)

7

Denarna sredstva

100

50

50

94

94

161

161

Skupaj

204

238

275

| (91) | Opozoriti je treba, da je bila v poslovnem načrtu, ki ga je upravičenec predložil sodišču, za obdobje od marca do maja 2004 predvidena prodaja zalog v vrednosti 110 milijonov SKK. Revizijska družba EKORDA je torej morala vedeti, da se bodo sredstva upravičenca po 31. marcu 2004 precej spremenila, a tega ni upoštevala |
| --- | --- |

(91)

Opozoriti je treba, da je bila v poslovnem načrtu, ki ga je upravičenec predložil sodišču, za obdobje od marca do maja 2004 predvidena prodaja zalog v vrednosti 110 milijonov SKK. Revizijska družba EKORDA je torej morala vedeti, da se bodo sredstva upravičenca po 31. marcu 2004 precej spremenila, a tega ni upoštevala

| (92) | Če bi bila upoštevana knjigovodska vrednost sredstev upravičenca z dne 28. aprila 2004, bi bilo na podlagi tega ugotovljeno, da bi bil verjetni izkupiček od prodaje sredstev upravičenca v stečajnem postopku višji od zneska, ocenjenega v poročilu (238 milijonov SKK ali 6,3 milijona EUR namesto 204 milijonov SKK ali 5,3 milijona EUR). Na podlagi analize, pri kateri bi bile uporabljene številke iz junija 2004, bi bila mogoča očitna ugotovitev, da bi bil verjetni izkupiček od prodaje sredstev upravičenca v stečajnem postopku (275 milijonov SKK; 7,2 milijona EUR) višji od zneska, predlaganega v okviru prisilne poravnave, in da bi davčni urad moral uporabiti svojo pravico veta ter zavrniti predlog, s čimer bi se zaključil postopek dogovora. Komisija ponovno poudarja, da so bili navedeni rezultati pridobljeni z uporabo predpostavk in metodologije revizijske družbe EKORDA. |
| --- | --- |

(92)

Če bi bila upoštevana knjigovodska vrednost sredstev upravičenca z dne 28. aprila 2004, bi bilo na podlagi tega ugotovljeno, da bi bil verjetni izkupiček od prodaje sredstev upravičenca v stečajnem postopku višji od zneska, ocenjenega v poročilu (238 milijonov SKK ali 6,3 milijona EUR namesto 204 milijonov SKK ali 5,3 milijona EUR). Na podlagi analize, pri kateri bi bile uporabljene številke iz junija 2004, bi bila mogoča očitna ugotovitev, da bi bil verjetni izkupiček od prodaje sredstev upravičenca v stečajnem postopku (275 milijonov SKK; 7,2 milijona EUR) višji od zneska, predlaganega v okviru prisilne poravnave, in da bi davčni urad moral uporabiti svojo pravico veta ter zavrniti predlog, s čimer bi se zaključil postopek dogovora. Komisija ponovno poudarja, da so bili navedeni rezultati pridobljeni z uporabo predpostavk in metodologije revizijske družbe EKORDA.

| (93) | Vendar pa Komisija ne more sprejeti metodologije, ki jo je uporabila revizijska družba EKORDA, predpostavke v njeni analizi pa se ji ne zdijo verodostojne. To ugotovitev potrjujejo pomisleki slovaških organov, navedeni v uvodnih izjavah 60 in 65. |
| --- | --- |

(93)

Vendar pa Komisija ne more sprejeti metodologije, ki jo je uporabila revizijska družba EKORDA, predpostavke v njeni analizi pa se ji ne zdijo verodostojne. To ugotovitev potrjujejo pomisleki slovaških organov, navedeni v uvodnih izjavah 60 in 65.

| (94) | Revizijska družba EKORDA v svojem poročilu ne pojasni, kako je določila tri likvidacijske faktorje. Namen likvidacijskih faktorjev je izračun preostale vrednosti sredstev, prodanih v likvidacijskem postopku, pri čemer je upoštevana narava prodaje, tj. sredstva, prodana ločeno, pod časovnim pritiskom itd. Zato se predvideva, da je vrednost sredstev pri prodaji v okviru likvidacije običajno nižja od knjigovodske vrednosti, odvisno od vrste sredstev. Likvidacijski faktor je odstotni delež vrednosti sredstev, pridobljene z likvidacijo, v primerjavi s knjigovodsko vrednostjo. |
| --- | --- |

(94)

Revizijska družba EKORDA v svojem poročilu ne pojasni, kako je določila tri likvidacijske faktorje. Namen likvidacijskih faktorjev je izračun preostale vrednosti sredstev, prodanih v likvidacijskem postopku, pri čemer je upoštevana narava prodaje, tj. sredstva, prodana ločeno, pod časovnim pritiskom itd. Zato se predvideva, da je vrednost sredstev pri prodaji v okviru likvidacije običajno nižja od knjigovodske vrednosti, odvisno od vrste sredstev. Likvidacijski faktor je odstotni delež vrednosti sredstev, pridobljene z likvidacijo, v primerjavi s knjigovodsko vrednostjo.

| (95) | Poleg tega se zdi, da je 45-odstotni likvidacijski faktor za dolgoročna sredstva prenizek. Po trditvah upravičenca je bila vrednost njegovih sredstev, zastavljenih davčnemu uradu, 194 milijonov SKK (31). Ta vrednost je po trditvah upravičenca izražena v cenah, ki so jih izračunali neodvisni izvedenci konec leta 2003 oziroma na začetku leta 2004. Po mnenju Komisije naj bi takšna „izvedenska cena“ običajno izražala splošno vrednost sredstev, približek cene, po kateri bi se lahko sredstva v določenem trenutku prodala. Spomniti je treba, da je bila izvedenska cena teh sredstev določena, da bi lahko njihovo vrednost ocenili kot jamstvo za slovaške organe za odloženi davčni dolg upravičenca, kot to zahteva zakon o davčni službi. Revizijska družba EKORDA ne pojasni, zakaj bi izkupiček od prodaje dolgoročnih sredstev pri stečaju znašal samo 45 % njihove knjigovodske vrednosti v višini 205 milijonov SKK, medtem ko je upravičenec sam vrednost teh sredstev ocenil precej višje. |
| --- | --- |

(95)

Poleg tega se zdi, da je 45-odstotni likvidacijski faktor za dolgoročna sredstva prenizek. Po trditvah upravičenca je bila vrednost njegovih sredstev, zastavljenih davčnemu uradu, 194 milijonov SKK (31). Ta vrednost je po trditvah upravičenca izražena v cenah, ki so jih izračunali neodvisni izvedenci konec leta 2003 oziroma na začetku leta 2004. Po mnenju Komisije naj bi takšna „izvedenska cena“ običajno izražala splošno vrednost sredstev, približek cene, po kateri bi se lahko sredstva v določenem trenutku prodala. Spomniti je treba, da je bila izvedenska cena teh sredstev določena, da bi lahko njihovo vrednost ocenili kot jamstvo za slovaške organe za odloženi davčni dolg upravičenca, kot to zahteva zakon o davčni službi. Revizijska družba EKORDA ne pojasni, zakaj bi izkupiček od prodaje dolgoročnih sredstev pri stečaju znašal samo 45 % njihove knjigovodske vrednosti v višini 205 milijonov SKK, medtem ko je upravičenec sam vrednost teh sredstev ocenil precej višje.

| (96) | V zvezi s trditvijo upravičenca, da bi bilo težko najti kupca, ker je bila večina zastavljenih strojev namenjena izključno proizvodnji žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, brezalkoholnih pijač in proizvodov v pločevinkah, je imela Komisija naslednji pripombi. Prvič, „izvedenska cena“ zastavljenih nepremičnin je bila 105 milijonov SKK, kar je samo po sebi več kot celotni izkupiček, ki ga je predvidela revizijska družba EKORDA (92 milijonov SKK) Drugič, dejanski razvoj dogodkov v družbi kaže, da se je za del teh proizvodnih sredstev hitro našel novi uporabnik, in sicer družba Old Herold s.r.o. Ko je upravičenec izgubil dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, je njegova proizvodna sredstva najela družba Old Herold. Zato se zdi, da so konkurenti takoj pokazali zanimanje za ta proizvodna sredstva. |
| --- | --- |

(96)

V zvezi s trditvijo upravičenca, da bi bilo težko najti kupca, ker je bila večina zastavljenih strojev namenjena izključno proizvodnji žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, brezalkoholnih pijač in proizvodov v pločevinkah, je imela Komisija naslednji pripombi. Prvič, „izvedenska cena“ zastavljenih nepremičnin je bila 105 milijonov SKK, kar je samo po sebi več kot celotni izkupiček, ki ga je predvidela revizijska družba EKORDA (92 milijonov SKK) Drugič, dejanski razvoj dogodkov v družbi kaže, da se je za del teh proizvodnih sredstev hitro našel novi uporabnik, in sicer družba Old Herold s.r.o. Ko je upravičenec izgubil dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, je njegova proizvodna sredstva najela družba Old Herold. Zato se zdi, da so konkurenti takoj pokazali zanimanje za ta proizvodna sredstva.

| (97) | Glede zalog slovaški organi sami menijo, da bi moral biti likvidacijski faktor višji od 20 %. |
| --- | --- |

(97)

Glede zalog slovaški organi sami menijo, da bi moral biti likvidacijski faktor višji od 20 %.

| (98) | Upravičenec je lahko dobil 110 milijonov SKK od prodaje zalog leta 2004 (glej odstavek 35), tj. več kot 50 % knjigovodske vrednosti zalog, ki jo je revizijska družba EKORDA uporabila kot izhodišče za oceno. To je močan pokazatelj, da je bil 20-odstotni likvidacijski faktor prenizek. Spremembe bilance stanja leta 2004 v zvezi z zalogami potrjujejo to ugotovitev. Poleg tega je upravičenec v poslovnem načrtu sam ocenil izkupiček od prodaje zalog v obdobju od marca do maja 2004 na 110 milijonov SKK (glej odstavek 35). Revizijska družba EKORDA te ocene ni upoštevala. Iz vrste dejavnosti upravičenca je mogoče sklepati, da so bili v zalogah končni izdelki ali polizdelki, ki bi jih bilo mogoče prodati neposredno distributerjem ali potrošnikom, kar je še dodaten argument za uporabo višjega likvidacijskega faktorja. |
| --- | --- |

(98)

Upravičenec je lahko dobil 110 milijonov SKK od prodaje zalog leta 2004 (glej odstavek 35), tj. več kot 50 % knjigovodske vrednosti zalog, ki jo je revizijska družba EKORDA uporabila kot izhodišče za oceno. To je močan pokazatelj, da je bil 20-odstotni likvidacijski faktor prenizek. Spremembe bilance stanja leta 2004 v zvezi z zalogami potrjujejo to ugotovitev. Poleg tega je upravičenec v poslovnem načrtu sam ocenil izkupiček od prodaje zalog v obdobju od marca do maja 2004 na 110 milijonov SKK (glej odstavek 35). Revizijska družba EKORDA te ocene ni upoštevala. Iz vrste dejavnosti upravičenca je mogoče sklepati, da so bili v zalogah končni izdelki ali polizdelki, ki bi jih bilo mogoče prodati neposredno distributerjem ali potrošnikom, kar je še dodaten argument za uporabo višjega likvidacijskega faktorja.

| (99) | Komisija meni, da bi moral biti likvidacijski faktor za zaloge 52-odstotni. Ta številka temelji na oceni, ki jo je upravičenec podal za izkupiček od prodaje zalog za namene financiranja prisilne poravnave (tj. 110 milijonov SKK). Ob upoštevanju tedanje knjigovodske vrednosti (209 milijonov SKK) je bil edini mogoči likvidacijski faktor za zaloge najmanj 52-odstotni (52 % od 209 milijonov je 110 milijonov). |
| --- | --- |

(99)

Komisija meni, da bi moral biti likvidacijski faktor za zaloge 52-odstotni. Ta številka temelji na oceni, ki jo je upravičenec podal za izkupiček od prodaje zalog za namene financiranja prisilne poravnave (tj. 110 milijonov SKK). Ob upoštevanju tedanje knjigovodske vrednosti (209 milijonov SKK) je bil edini mogoči likvidacijski faktor za zaloge najmanj 52-odstotni (52 % od 209 milijonov je 110 milijonov).

| (100) | Revizijska družba EKORDA je v zvezi s kratkoročnimi terjatvami uporabila dvojno prilagoditev. Najprej je njihovo knjigovodsko vrednost prilagodila za 59 % (knjigovodska vrednost je bila 166 milijonov SKK, vrednost, ki jo je EKORDA uporabila pri izračunih, pa 98 milijonov SKK), nato pa je uporabila nizki 20-odstotni likvidacijski faktor. Ta metodologija je vprašljiva. Sprejemljiva je prilagoditev knjigovodske vrednosti terjatev, tako da izraža njihovo dejansko vrednost v določenem obdobju. Vendar pa revizijska družba EKORDA ne pojasni, zakaj bi izkupiček pri stečaju/likvidaciji znašal samo petino (20 milijonov SKK) zneska, za katerega je upravičenec sam menil, da bi ga lahko izterjal od svojih dolžnikov (98 milijonov SKK). |
| --- | --- |

(100)

Revizijska družba EKORDA je v zvezi s kratkoročnimi terjatvami uporabila dvojno prilagoditev. Najprej je njihovo knjigovodsko vrednost prilagodila za 59 % (knjigovodska vrednost je bila 166 milijonov SKK, vrednost, ki jo je EKORDA uporabila pri izračunih, pa 98 milijonov SKK), nato pa je uporabila nizki 20-odstotni likvidacijski faktor. Ta metodologija je vprašljiva. Sprejemljiva je prilagoditev knjigovodske vrednosti terjatev, tako da izraža njihovo dejansko vrednost v določenem obdobju. Vendar pa revizijska družba EKORDA ne pojasni, zakaj bi izkupiček pri stečaju/likvidaciji znašal samo petino (20 milijonov SKK) zneska, za katerega je upravičenec sam menil, da bi ga lahko izterjal od svojih dolžnikov (98 milijonov SKK).

| (101) | Revizijska družba EKORDA je knjigovodsko vrednost kratkoročnih terjatev na podlagi številk iz marca 2004 (166 milijonov SKK) prilagodila na 98 milijonov SKK, da bi jo popravila za neizterljive terjatve ali terjatve nizke kakovosti. Vendar pa je revizijska družba EKORDA poleg tega za prilagojeno knjigovodsko vrednost uporabila le 20-odstotni likvidacijski faktor. Če se 59-odstotni faktor revizijske družbe EKORDA za prilagoditev knjigovodske vrednosti kratkoročnih terjatev uporabi za knjigovodsko vrednost na podlagi številk iz junija 2004 (63 milijonov SKK), je rezultat 37 milijonov SKK. V skladu z informacijami, ki so jih predložili slovaški organi, pa je imela družba terjatve v višini 63 milijonov SKK, ki so bile izvršljive. Zaradi tega je vprašljivo, ali je potrebna kakršna koli prilagoditev njihove knjigovodske vrednosti. |
| --- | --- |

(101)

Revizijska družba EKORDA je knjigovodsko vrednost kratkoročnih terjatev na podlagi številk iz marca 2004 (166 milijonov SKK) prilagodila na 98 milijonov SKK, da bi jo popravila za neizterljive terjatve ali terjatve nizke kakovosti. Vendar pa je revizijska družba EKORDA poleg tega za prilagojeno knjigovodsko vrednost uporabila le 20-odstotni likvidacijski faktor. Če se 59-odstotni faktor revizijske družbe EKORDA za prilagoditev knjigovodske vrednosti kratkoročnih terjatev uporabi za knjigovodsko vrednost na podlagi številk iz junija 2004 (63 milijonov SKK), je rezultat 37 milijonov SKK. V skladu z informacijami, ki so jih predložili slovaški organi, pa je imela družba terjatve v višini 63 milijonov SKK, ki so bile izvršljive. Zaradi tega je vprašljivo, ali je potrebna kakršna koli prilagoditev njihove knjigovodske vrednosti.

| (102) | Vsekakor ni nobenega očitnega razloga za to, da bi morala biti likvidacijska vrednost celo nižja od prilagojene številke. Komisija zato meni, da pričakovani izkupiček od kratkoročnih terjatev zagotovo ni nižji od prilagojene številke 37 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(102)

Vsekakor ni nobenega očitnega razloga za to, da bi morala biti likvidacijska vrednost celo nižja od prilagojene številke. Komisija zato meni, da pričakovani izkupiček od kratkoročnih terjatev zagotovo ni nižji od prilagojene številke 37 milijonov EUR.

| (103) | Glede na navedeno je Komisija prilagodila ocene revizijske družbe EKORDA in na podlagi podatkov iz junija 2004 opravila novo oceno. Ta ocena jasno kaže, da bi bil izkupiček od prodaje sredstev upravičenca v stečajnem postopku precej višji od izkupička, predvidenega v poročilu revizijske družbe EKORDA. Številke so povzete v preglednici.

  Preglednica 5


  Primerjava verjetnega izkupička od prodaje sredstev upravičenca v stečajnem postopku


  Primerjava številk revizijske družbe EKORDA in popravljenih številk Komisije (v milijonih SKK) | EKORDA
  (31.3.2004) | Popravek
  (17.6.2004) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Knjigovodska vrednost | Izkupiček | Knjigovodska vrednost | Izkupiček |
| Dolgoročna sredstva | 205 | 92 | 200 | 194 (32) |
| Zaloge | 209 | 42 | 84 | 43 (33) |
| Kratkoročne terjatve | 98 (34) | 20 | 63 | 37 (35) |
| Denarna sredstva | 50 | 50 | 161 | 161 |
| Skupaj | 562 | 204 | 508 | 435 |

(103)

Glede na navedeno je Komisija prilagodila ocene revizijske družbe EKORDA in na podlagi podatkov iz junija 2004 opravila novo oceno. Ta ocena jasno kaže, da bi bil izkupiček od prodaje sredstev upravičenca v stečajnem postopku precej višji od izkupička, predvidenega v poročilu revizijske družbe EKORDA. Številke so povzete v preglednici.

Preglednica 5

Primerjava verjetnega izkupička od prodaje sredstev upravičenca v stečajnem postopku

Primerjava številk revizijske družbe EKORDA in popravljenih številk Komisije (v milijonih SKK)

EKORDA

(31.3.2004)

Popravek

(17.6.2004)

Knjigovodska vrednost

Izkupiček

Knjigovodska vrednost

Izkupiček

Dolgoročna sredstva

205

92

200

194 (32)

Zaloge

209

42

84

43 (33)

Kratkoročne terjatve

98 (34)

20

63

37 (35)

Denarna sredstva

50

50

161

161

Skupaj

562

204

508

435

| (104) | Stroški stečajnega postopka bi morali v skladu s pripombami upravičenca na sklep o začetku postopka znašati 18 % ocenjene vrednosti izkupička od prodaje sredstev upravičenca v tem postopku. Po mnenju upravičenca je to ustrezna stopnja glede na poročilo Svetovne banke iz leta 2004 (36). Če bi ta odstotek uporabili za popravljeno vrednost verjetnega izkupička od prodaje sredstev upravičenca, kot jo je določila Komisija, bi stroški stečajnega postopka znašali 78,3 milijona EUR. Če bi ta znesek odšteli od popravljenega izkupička od prodaje sredstev upravičenca, je dobljeni rezultat višji od zneska, ki ga je davčni urad prejel v okviru prisilne poravnave (435 milijonov – 78,3 milijona = 356,7 milijona; znesek, dogovorjen v okviru prisilne poravnave, je znašal 224,3 milijona SKK). |
| --- | --- |

(104)

Stroški stečajnega postopka bi morali v skladu s pripombami upravičenca na sklep o začetku postopka znašati 18 % ocenjene vrednosti izkupička od prodaje sredstev upravičenca v tem postopku. Po mnenju upravičenca je to ustrezna stopnja glede na poročilo Svetovne banke iz leta 2004 (36). Če bi ta odstotek uporabili za popravljeno vrednost verjetnega izkupička od prodaje sredstev upravičenca, kot jo je določila Komisija, bi stroški stečajnega postopka znašali 78,3 milijona EUR. Če bi ta znesek odšteli od popravljenega izkupička od prodaje sredstev upravičenca, je dobljeni rezultat višji od zneska, ki ga je davčni urad prejel v okviru prisilne poravnave (435 milijonov – 78,3 milijona = 356,7 milijona; znesek, dogovorjen v okviru prisilne poravnave, je znašal 224,3 milijona SKK).

| (105) | Kot je navedeno v preglednici 5, je predvideni izkupiček od prodaje sredstev upravičenca znašal 435 milijonov SKK. Ob upoštevanju, da bi davčni urad prejel skoraj 100 % od izkupička od prodaje (37), in tudi, če bi stroški stečaja znašali do 18 % tega izkupička, kakor je trdil upravičenec, bi davčni urad še vedno prejel 132,4 milijona SKK več kot v okviru prisilne poravnave. |
| --- | --- |

(105)

Kot je navedeno v preglednici 5, je predvideni izkupiček od prodaje sredstev upravičenca znašal 435 milijonov SKK. Ob upoštevanju, da bi davčni urad prejel skoraj 100 % od izkupička od prodaje (37), in tudi, če bi stroški stečaja znašali do 18 % tega izkupička, kakor je trdil upravičenec, bi davčni urad še vedno prejel 132,4 milijona SKK več kot v okviru prisilne poravnave.

| (106) | Tudi če bi uporabili zelo nizke likvidacijske faktorje, ki jih je revizijska družba EKORDA podala za vrednost sredstev upravičenca junija 2004, bi verjetni izkupiček od prodaje teh sredstev (ko bi odšteli stroške stečajnega postopka – 18 %) znašal 225,5 milijona SKK, kar je še vedno več od zneska, s katerim se je davčni urad strinjal v okviru prisilne poravnave (38). |
| --- | --- |

(106)

Tudi če bi uporabili zelo nizke likvidacijske faktorje, ki jih je revizijska družba EKORDA podala za vrednost sredstev upravičenca junija 2004, bi verjetni izkupiček od prodaje teh sredstev (ko bi odšteli stroške stečajnega postopka – 18 %) znašal 225,5 milijona SKK, kar je še vedno več od zneska, s katerim se je davčni urad strinjal v okviru prisilne poravnave (38).

| (107) | Nazadnje je treba opozoriti, da se slovaški organi niso strinjali s trditvijo upravičenca, da naj bi imel davčni urad poročilo revizijske družbe EKORDA na voljo pred sestankom upnikov 9. julija 2004 in bi ga lahko uporabil za utemeljitev svoje odločitve. Davčni urad je imel na voljo rezultate lastnega pregleda iz junija 2004, ki so pokazali, da so bila sredstva družbe Frucona precejšnja, kot je razvidno iz preglednice 3. Na podlagi teh podatkov je davčna uprava v dopisu lokalnemu davčnemu uradu z dne 6. julija 2004 navedla, da naj se davčni urad ne strinja s prisilno poravnavo, ki jo je predlagal upravičenec, ker za državo ni ugodna. |
| --- | --- |

(107)

Nazadnje je treba opozoriti, da se slovaški organi niso strinjali s trditvijo upravičenca, da naj bi imel davčni urad poročilo revizijske družbe EKORDA na voljo pred sestankom upnikov 9. julija 2004 in bi ga lahko uporabil za utemeljitev svoje odločitve. Davčni urad je imel na voljo rezultate lastnega pregleda iz junija 2004, ki so pokazali, da so bila sredstva družbe Frucona precejšnja, kot je razvidno iz preglednice 3. Na podlagi teh podatkov je davčna uprava v dopisu lokalnemu davčnemu uradu z dne 6. julija 2004 navedla, da naj se davčni urad ne strinja s prisilno poravnavo, ki jo je predlagal upravičenec, ker za državo ni ugodna.

| (108) | Drugi poročili izvedencev, ki ju je predložil upravičenec, nista zadostili standardu, potrebnemu za dokaz, da je izpolnjeno merilo upnika na trgu. Zlasti nobeno poročilo ne navaja, na kakšni podlagi so bili določeni likvidacijski faktorji, ki so bili v nekaterih primerih izredno nizki. Poleg tega je mogoče ugotoviti, da glede poročila gospe Kochové, ki je podala precej drugačne ugotovitve kot revizijska družba EKORDA, ni jasno, zakaj je bilo to poročilo sestavljeno ter na katerem obdobju in predpostavkah temelji. V poročilu stečajne upraviteljice gospe Holovačové je navedeno le, da je postopek prisilne poravnave na splošno bolj ugoden za upnike kot stečajni postopek. Zato na podlagi informacij iz teh dveh poročil ni mogoče potrditi ali ovreči trditve upravičenca, da je bilo merilo upnika v tržnem gospodarstvu izpolnjeno. |
| --- | --- |

(108)

Drugi poročili izvedencev, ki ju je predložil upravičenec, nista zadostili standardu, potrebnemu za dokaz, da je izpolnjeno merilo upnika na trgu. Zlasti nobeno poročilo ne navaja, na kakšni podlagi so bili določeni likvidacijski faktorji, ki so bili v nekaterih primerih izredno nizki. Poleg tega je mogoče ugotoviti, da glede poročila gospe Kochové, ki je podala precej drugačne ugotovitve kot revizijska družba EKORDA, ni jasno, zakaj je bilo to poročilo sestavljeno ter na katerem obdobju in predpostavkah temelji. V poročilu stečajne upraviteljice gospe Holovačové je navedeno le, da je postopek prisilne poravnave na splošno bolj ugoden za upnike kot stečajni postopek. Zato na podlagi informacij iz teh dveh poročil ni mogoče potrditi ali ovreči trditve upravičenca, da je bilo merilo upnika v tržnem gospodarstvu izpolnjeno.

| (109) | Poleg tega je treba v zvezi s trditvami glede trajanja stečajnega postopka upoštevati okoliščine te zadeve pri proučevanju učinka, ki bi ga morebitno trajanje stečajnega postopka lahko imelo na postopek odločanja hipotetičnega zasebnega upnika. |
| --- | --- |

(109)

Poleg tega je treba v zvezi s trditvami glede trajanja stečajnega postopka upoštevati okoliščine te zadeve pri proučevanju učinka, ki bi ga morebitno trajanje stečajnega postopka lahko imelo na postopek odločanja hipotetičnega zasebnega upnika.

| (110) | Dejstvo, da je bila v primerjavi z drugimi upniki država v privilegiranem položaju, saj je bil njen dolg zavarovan z nekratkoročnimi sredstvi upravičenca, je v tej zadevi prav tako pomemben vidik. V zadevi HAMSA je Sodišče potrdilo, da je status zavarovanega upnika pomemben dejavnik, ki ga je treba upoštevati pri uporabi merila zasebnega upnika (39). V skladu z oddelkom 31(1)(e) zakona o stečajnem postopku so lahko zahtevki ločenega upnika poravnani kadar koli med stečajnim postopkom s prihodkom od prodaje zavarovanega premoženja. Zato po mnenju Komisije v zvezi s sredstvi, zastavljenimi davčnemu uradu, trajanje stečajnega postopka na splošno ni pomembno, saj bi bili zahtevki lahko poravnani ne glede na potek stečajnega postopka. |
| --- | --- |

(110)

Dejstvo, da je bila v primerjavi z drugimi upniki država v privilegiranem položaju, saj je bil njen dolg zavarovan z nekratkoročnimi sredstvi upravičenca, je v tej zadevi prav tako pomemben vidik. V zadevi HAMSA je Sodišče potrdilo, da je status zavarovanega upnika pomemben dejavnik, ki ga je treba upoštevati pri uporabi merila zasebnega upnika (39). V skladu z oddelkom 31(1)(e) zakona o stečajnem postopku so lahko zahtevki ločenega upnika poravnani kadar koli med stečajnim postopkom s prihodkom od prodaje zavarovanega premoženja. Zato po mnenju Komisije v zvezi s sredstvi, zastavljenimi davčnemu uradu, trajanje stečajnega postopka na splošno ni pomembno, saj bi bili zahtevki lahko poravnani ne glede na potek stečajnega postopka.

| (111) | Tudi ob upoštevanju vrednosti zavarovanih sredstev, kot jo je ocenil upravičenec, bi lahko bili zahtevki davčnega urada poravnani s prodajo jamstev v višini vsaj 194 milijonov SKK ali 86 % zneska, predlaganega v postopku prisilne poravnave. Le če bi obstajala možnost, da davčni urad ne prejme celotnega zneska, dogovorjenega v postopku prisilne poravnave, bi moral davčni urad proučiti, ali se splača čakati na konec stečajnega postopka. Poleg tega bi ob končni razdelitvi upnikom davčni urad prejel približno 99 % izkupička od prodaje preostalih sredstev (185 milijonov SKK v najslabšem primeru, tj. z uporabo likvidacijskih faktorjev revizijske družne EKORDA; glej preglednico 4). Davčnemu uradu bi moralo biti jasno, da bi bil tako povrnjen dolg precej višji od zneska, ponujenega v okviru prisilne poravnave, in da bi bilo v nasprotju s prisilno poravnavo čakanje potrebno samo pri majhnem delu skupnega zneska. |
| --- | --- |

(111)

Tudi ob upoštevanju vrednosti zavarovanih sredstev, kot jo je ocenil upravičenec, bi lahko bili zahtevki davčnega urada poravnani s prodajo jamstev v višini vsaj 194 milijonov SKK ali 86 % zneska, predlaganega v postopku prisilne poravnave. Le če bi obstajala možnost, da davčni urad ne prejme celotnega zneska, dogovorjenega v postopku prisilne poravnave, bi moral davčni urad proučiti, ali se splača čakati na konec stečajnega postopka. Poleg tega bi ob končni razdelitvi upnikom davčni urad prejel približno 99 % izkupička od prodaje preostalih sredstev (185 milijonov SKK v najslabšem primeru, tj. z uporabo likvidacijskih faktorjev revizijske družne EKORDA; glej preglednico 4). Davčnemu uradu bi moralo biti jasno, da bi bil tako povrnjen dolg precej višji od zneska, ponujenega v okviru prisilne poravnave, in da bi bilo v nasprotju s prisilno poravnavo čakanje potrebno samo pri majhnem delu skupnega zneska.

| (112) | Zato je mogoče skleniti, da informacije o trajanju stečajnih postopkov na Slovaškem ne bi pomembno vplivale na odločitev hipotetičnega zasebnega upnika. |
| --- | --- |

(112)

Zato je mogoče skleniti, da informacije o trajanju stečajnih postopkov na Slovaškem ne bi pomembno vplivale na odločitev hipotetičnega zasebnega upnika.

| (113) | Poleg tega je imel upravičenec v času prisilne poravnave: (i) zelo malo upnikov in (ii) sredstva z likvidacijsko vrednostjo, ki je bila višja od zneska, za katerega se je država dogovorila v okviru prisilne poravnave (kot je prikazano v preglednici 5, je bil verjetni izkupiček samo od prodaje nezavarovanih sredstev 241 milijonov SKK). |
| --- | --- |

(113)

Poleg tega je imel upravičenec v času prisilne poravnave: (i) zelo malo upnikov in (ii) sredstva z likvidacijsko vrednostjo, ki je bila višja od zneska, za katerega se je država dogovorila v okviru prisilne poravnave (kot je prikazano v preglednici 5, je bil verjetni izkupiček samo od prodaje nezavarovanih sredstev 241 milijonov SKK).

| (114) | Upnikov v postopku prisilne poravnave ni bilo veliko, samo pet. Od teh petih upnikov so bili štirje zasebni in njihov delež skupnega dolga je bil samo 0,6 % (3 797 608 SKK od 644 166 949 SKK), kot je navedeno v preglednici 2. Država je bila torej največji upnik z 99,4 % vseh zahtevkov. Zaradi takšnih okoliščin bi bila nevarnost, da se med upniki pojavijo nesoglasja, manjša, pravdni spor pa bi bil krajši, zaradi česar bi bil krajši tudi stečajni postopek. |
| --- | --- |

(114)

Upnikov v postopku prisilne poravnave ni bilo veliko, samo pet. Od teh petih upnikov so bili štirje zasebni in njihov delež skupnega dolga je bil samo 0,6 % (3 797 608 SKK od 644 166 949 SKK), kot je navedeno v preglednici 2. Država je bila torej največji upnik z 99,4 % vseh zahtevkov. Zaradi takšnih okoliščin bi bila nevarnost, da se med upniki pojavijo nesoglasja, manjša, pravdni spor pa bi bil krajši, zaradi česar bi bil krajši tudi stečajni postopek.

| (115) | Glede argumenta upravičenca, ki temelji na poročilu Svetovne banke z naslovom „Doing business in 2004“ (Poslovanje v letu 2004), v katerem je navedeno, da povprečni stečajni postopek na Slovaškem traja 4,8 leta, je treba opozoriti, da poročilo navaja „kazalnik zaprtja podjetja“, ki meri skupni čas, potreben za dokončanje stečajnega postopka, pa tudi sodne pristojnosti v stečajnem postopku. Ta čas ni nujno enak povprečnemu trajanju stečajnega postopka. Slovaški organi sami so menili, da bi bil glede na okoliščine v tej zadevi stečajni postopek krajši od povprečja (glej odstavek 60). Glede na to, da bi bil zadevni postopek izveden v skladu s slovaškim zakonom o stečajnem postopku in njihovo prakso, je ta ocena slovaških organov še posebej pomembna. Poleg tega je bila slovaška vlada upnik upravičenca. |
| --- | --- |

(115)

Glede argumenta upravičenca, ki temelji na poročilu Svetovne banke z naslovom „Doing business in 2004“ (Poslovanje v letu 2004), v katerem je navedeno, da povprečni stečajni postopek na Slovaškem traja 4,8 leta, je treba opozoriti, da poročilo navaja „kazalnik zaprtja podjetja“, ki meri skupni čas, potreben za dokončanje stečajnega postopka, pa tudi sodne pristojnosti v stečajnem postopku. Ta čas ni nujno enak povprečnemu trajanju stečajnega postopka. Slovaški organi sami so menili, da bi bil glede na okoliščine v tej zadevi stečajni postopek krajši od povprečja (glej odstavek 60). Glede na to, da bi bil zadevni postopek izveden v skladu s slovaškim zakonom o stečajnem postopku in njihovo prakso, je ta ocena slovaških organov še posebej pomembna. Poleg tega je bila slovaška vlada upnik upravičenca.

| (116) | Trajanje stečajnega postopka v poročilih, ki jih je predložil upravičenec, je precej različno – od dveh do več kot šestih let (40). Zato so bile ocene trajanja stečajnega postopka na Slovaškem, ki jih je upravičenec predložil Komisiji, splošne in niso upoštevale posebnosti obravnavane zadeve. Nekatere ocene so bile samo približne in v določeni meri med seboj niso bile usklajene. |
| --- | --- |

(116)

Trajanje stečajnega postopka v poročilih, ki jih je predložil upravičenec, je precej različno – od dveh do več kot šestih let (40). Zato so bile ocene trajanja stečajnega postopka na Slovaškem, ki jih je upravičenec predložil Komisiji, splošne in niso upoštevale posebnosti obravnavane zadeve. Nekatere ocene so bile samo približne in v določeni meri med seboj niso bile usklajene.

| (117) | Glede posebnega primera slovaške družbe, ki je delovala v istem sektorju kot upravičenec in pri kateri je stečajni postopek trajal več kot pet let, je treba opozoriti, da upravičenec ni dokazal povezave med primerom in to zadevo ter zlasti, ali je bila družba v enakem ali zelo podobnem pravnem in materialnem položaju kot upravičenec (41). Glede na to, da je imel upravičenec enega velikega upnika v privilegiranem položaju, državo, in številna sredstva z visoko ocenjeno vrednostjo, bi bil lahko v primeru upravičenca stečajni postopek zaključen relativno hitro, zato bi morala biti to tudi izbrana možnost največjega upnika, države. |
| --- | --- |

(117)

Glede posebnega primera slovaške družbe, ki je delovala v istem sektorju kot upravičenec in pri kateri je stečajni postopek trajal več kot pet let, je treba opozoriti, da upravičenec ni dokazal povezave med primerom in to zadevo ter zlasti, ali je bila družba v enakem ali zelo podobnem pravnem in materialnem položaju kot upravičenec (41). Glede na to, da je imel upravičenec enega velikega upnika v privilegiranem položaju, državo, in številna sredstva z visoko ocenjeno vrednostjo, bi bil lahko v primeru upravičenca stečajni postopek zaključen relativno hitro, zato bi morala biti to tudi izbrana možnost največjega upnika, države.

| (118) | Tudi ob predpostavki, da bi stečajni postopek trajal štiri do pet let, kot je to trdil upravičenec, je bila razlika med verjetnim izterjanim zneskom in zneskom, dogovorjenim v okviru prisilne poravnave, tako velika, da trajanje postopka ne bi pomembno vplivalo na odločitev zasebnega upnika glede sprejetja prisilne poravnave. Ob upoštevanju diskontne stopnje 5,14 % (42) sedanja vrednost prihodnjega denarnega toka v višini 356,7 milijonov SKK tudi po petih letih znaša 277,6 milijonov SKK, tj. precej več od zneska, dogovorjenega v okviru prisilne poravnave. Pod takimi pogoji bi moral stečajni postopek trajati več kot 9 let, da bi bila sedanja vrednost nižja od zneska, dogovorjenega v okviru prisilne poravnave. V tem primeru pa noben zasebni akter na trgu ne bi menil, da bi postopek likvidacije lahko trajal toliko časa. Poleg tega bi bila sedanja vrednost skupnega izterjanega zneska še večja, če bi upoštevali, da bi bil precejšen del dolga verjetno odplačan že prej s pomočjo prodaje zavarovanih sredstev (glej odstavek 111)). |
| --- | --- |

(118)

Tudi ob predpostavki, da bi stečajni postopek trajal štiri do pet let, kot je to trdil upravičenec, je bila razlika med verjetnim izterjanim zneskom in zneskom, dogovorjenim v okviru prisilne poravnave, tako velika, da trajanje postopka ne bi pomembno vplivalo na odločitev zasebnega upnika glede sprejetja prisilne poravnave. Ob upoštevanju diskontne stopnje 5,14 % (42) sedanja vrednost prihodnjega denarnega toka v višini 356,7 milijonov SKK tudi po petih letih znaša 277,6 milijonov SKK, tj. precej več od zneska, dogovorjenega v okviru prisilne poravnave. Pod takimi pogoji bi moral stečajni postopek trajati več kot 9 let, da bi bila sedanja vrednost nižja od zneska, dogovorjenega v okviru prisilne poravnave. V tem primeru pa noben zasebni akter na trgu ne bi menil, da bi postopek likvidacije lahko trajal toliko časa. Poleg tega bi bila sedanja vrednost skupnega izterjanega zneska še večja, če bi upoštevali, da bi bil precejšen del dolga verjetno odplačan že prej s pomočjo prodaje zavarovanih sredstev (glej odstavek 111)).

| (119) | Na podlagi razpoložljivih dokazov je mogoče skleniti, da zasebni upnik v tej zadevi ne bi privolil v prisilno poravnavo pod pogoji, s katerimi se je strinjal davčni urad; glede na to, da bi bilo mogoče državni urad kot ločenega upnika izplačati kadar koli med stečajnim postopkom in bi poleg tega dobil več kot 99 % izkupička, razdeljenega ostalim upnikom (zaradi višine njegovih terjatev v primerjavi z drugimi upniki), je mogoče skleniti, da bi skoraj ves izkupiček iz stečajnega postopka pripadel davčnemu uradu, ta izkupiček pa bi bil, kot je bilo dokazano, višji od zneska, dogovorjenega v postopku prisilne poravnave. |
| --- | --- |

(119)

Na podlagi razpoložljivih dokazov je mogoče skleniti, da zasebni upnik v tej zadevi ne bi privolil v prisilno poravnavo pod pogoji, s katerimi se je strinjal davčni urad; glede na to, da bi bilo mogoče državni urad kot ločenega upnika izplačati kadar koli med stečajnim postopkom in bi poleg tega dobil več kot 99 % izkupička, razdeljenega ostalim upnikom (zaradi višine njegovih terjatev v primerjavi z drugimi upniki), je mogoče skleniti, da bi skoraj ves izkupiček iz stečajnega postopka pripadel davčnemu uradu, ta izkupiček pa bi bil, kot je bilo dokazano, višji od zneska, dogovorjenega v postopku prisilne poravnave.

2.2   Primerjava prisilne poravnave in davčne izvršbe

| (120) | Davčni urad je imel za razliko od zasebnih upnikov pravico, da na lastno pobudo sproži davčno izvršbo s prodajo nepremičnin, strojev ali podjetja v celoti. V smislu sodne prakse iz uvodne izjave 82 ni bil predložen noben dokaz, ki bi kazal na to, da je davčni urad proučil to možnost in sklenil, da je manj ugodna od sprejetja predloga prisilne poravnave. |
| --- | --- |

(120)

Davčni urad je imel za razliko od zasebnih upnikov pravico, da na lastno pobudo sproži davčno izvršbo s prodajo nepremičnin, strojev ali podjetja v celoti. V smislu sodne prakse iz uvodne izjave 82 ni bil predložen noben dokaz, ki bi kazal na to, da je davčni urad proučil to možnost in sklenil, da je manj ugodna od sprejetja predloga prisilne poravnave.

| (121) | Komisiji se zdi argument upravičenca, da postopek prisilne poravnave družbo ščiti pred postopkom davčne izvršbe, nepomemben. Kot so potrdili slovaški organi, je imel davčni urad dejansko možnost postopka davčne izvršbe, in sicer pred sprožitvijo postopka dogovora ali po vetu davčnega urada na predlagani dogovor. Zato je treba to možnost upoštevati pri uporabi merila upnika v tržnem gospodarstvu. Upravičenec predlagane prisilne poravnave ne primerja z možnim izidom davčne izvršbe. |
| --- | --- |

(121)

Komisiji se zdi argument upravičenca, da postopek prisilne poravnave družbo ščiti pred postopkom davčne izvršbe, nepomemben. Kot so potrdili slovaški organi, je imel davčni urad dejansko možnost postopka davčne izvršbe, in sicer pred sprožitvijo postopka dogovora ali po vetu davčnega urada na predlagani dogovor. Zato je treba to možnost upoštevati pri uporabi merila upnika v tržnem gospodarstvu. Upravičenec predlagane prisilne poravnave ne primerja z možnim izidom davčne izvršbe.

| (122) | Komisija se pri analizi opira na podatke, ki so jih predložili upravičenec in slovaški organi. Glede na to se ugotavlja, da so slovaški organi potrdili, da je zastava v korist davčnega urada znašala 397 milijonov SKK, kot je navedeno v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave. Ta vrednost naj bi bila pridobljena iz računovodskih izkazov upravičenca. Upravičenec pa trdi, da je vrednost zastavljenih sredstev, izražena v „izvedenskih cenah“, 194 milijonov SKK (glej odstavek 22). Komisiji ni treba ugotavljati, kateri znesek je pravilen, lahko pa ugotovi naslednje. |
| --- | --- |

(122)

Komisija se pri analizi opira na podatke, ki so jih predložili upravičenec in slovaški organi. Glede na to se ugotavlja, da so slovaški organi potrdili, da je zastava v korist davčnega urada znašala 397 milijonov SKK, kot je navedeno v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave. Ta vrednost naj bi bila pridobljena iz računovodskih izkazov upravičenca. Upravičenec pa trdi, da je vrednost zastavljenih sredstev, izražena v „izvedenskih cenah“, 194 milijonov SKK (glej odstavek 22). Komisiji ni treba ugotavljati, kateri znesek je pravilen, lahko pa ugotovi naslednje.

| (123) | Prvič, zastava je bila protivrednost odloženega davčnega dolga upravičenca v skladu z zahtevami zakona o davčni službi. Če bi vrednost sredstev upravičenca dejansko znašala samo polovico zastave, kot je navedeno v izvedenskem mnenju, ki ga je predložil upravičenec, so bila jamstva, ki jih je zahtevala država za te odloge, nezadostna. V teh okoliščinah torej odlogi plačila davkov v skupnem znesku 477 milijonov SKK, ki jih je davčni urad odobril v obdobju od novembra 2002 do novembra 2003, najverjetneje niso zadostili merilu upnika v tržnem gospodarstvu. Za to zadevo Komisiji ni treba ugotoviti, ali ti ukrepi ne vsebujejo elementov državne pomoči. Če pa so prejšnji odlogi že pomenili državno pomoč, se ni mogoče več sklicevati na načelo upnika v tržnem gospodarstvu, ko se odloženi dolgovi pozneje (delno) odpišejo. |
| --- | --- |

(123)

Prvič, zastava je bila protivrednost odloženega davčnega dolga upravičenca v skladu z zahtevami zakona o davčni službi. Če bi vrednost sredstev upravičenca dejansko znašala samo polovico zastave, kot je navedeno v izvedenskem mnenju, ki ga je predložil upravičenec, so bila jamstva, ki jih je zahtevala država za te odloge, nezadostna. V teh okoliščinah torej odlogi plačila davkov v skupnem znesku 477 milijonov SKK, ki jih je davčni urad odobril v obdobju od novembra 2002 do novembra 2003, najverjetneje niso zadostili merilu upnika v tržnem gospodarstvu. Za to zadevo Komisiji ni treba ugotoviti, ali ti ukrepi ne vsebujejo elementov državne pomoči. Če pa so prejšnji odlogi že pomenili državno pomoč, se ni mogoče več sklicevati na načelo upnika v tržnem gospodarstvu, ko se odloženi dolgovi pozneje (delno) odpišejo.

| (124) | Tudi če bi bili pri izračunu izkupička od postopka davčne izvršbe uporabljeni nižji zneski, ki jih je predložil upravičenec, bi upnik v tržnem gospodarstvu, če bi imel možnost, raje izbral ta postopek kot postopek prisilne poravnave. |
| --- | --- |

(124)

Tudi če bi bili pri izračunu izkupička od postopka davčne izvršbe uporabljeni nižji zneski, ki jih je predložil upravičenec, bi upnik v tržnem gospodarstvu, če bi imel možnost, raje izbral ta postopek kot postopek prisilne poravnave.

| (125) | Pri davčni izvršbi lahko davčni urad neposredno proda sredstva upravičenca (terjatve in druga kratkoročna sredstva, premičnine ter nepremičnine). Ko je davčni urad glasoval za prisilno poravnavo, je imel upravičenec zaloge v vrednosti 43 milijonov SKK, izvršljive terjatve v višini vsaj 37 milijonov SKK in denarna sredstva v višini 161 milijonov SKK (glej preglednico 5). Opozoriti je treba, da bi samo vrednost teh kratkoročnih sredstev (241 milijonov SKK; 6,3 milijona EUR) (43) presegala izkupiček, predlagan v okviru prisilne poravnave (224,3 milijonov SKK; 5,93 milijona EUR). Poleg tega je imel upravičenec druga sredstva, katerih vrednost je bila vsaj 194 milijonov SKK. |
| --- | --- |

(125)

Pri davčni izvršbi lahko davčni urad neposredno proda sredstva upravičenca (terjatve in druga kratkoročna sredstva, premičnine ter nepremičnine). Ko je davčni urad glasoval za prisilno poravnavo, je imel upravičenec zaloge v vrednosti 43 milijonov SKK, izvršljive terjatve v višini vsaj 37 milijonov SKK in denarna sredstva v višini 161 milijonov SKK (glej preglednico 5). Opozoriti je treba, da bi samo vrednost teh kratkoročnih sredstev (241 milijonov SKK; 6,3 milijona EUR) (43) presegala izkupiček, predlagan v okviru prisilne poravnave (224,3 milijonov SKK; 5,93 milijona EUR). Poleg tega je imel upravičenec druga sredstva, katerih vrednost je bila vsaj 194 milijonov SKK.

| (126) | Pri davčni izvršbi tudi ne bi bilo upravnih pristojbin kot pri stečajnem postopku. Gre za postopek, ki ga sproži in nadzira sam davčni urad, zato je mogoče domnevati, da bi bil opravljen hitro. |
| --- | --- |

(126)

Pri davčni izvršbi tudi ne bi bilo upravnih pristojbin kot pri stečajnem postopku. Gre za postopek, ki ga sproži in nadzira sam davčni urad, zato je mogoče domnevati, da bi bil opravljen hitro.

| (127) | Komisija zato ugotavlja, da bi bil iztržek pri davčni izvršbi na sredstva upravičenca višji kot pri prisilni poravnavi. |
| --- | --- |

(127)

Komisija zato ugotavlja, da bi bil iztržek pri davčni izvršbi na sredstva upravičenca višji kot pri prisilni poravnavi.

2.3   Drugi dokazi

| (128) | Komisija opozarja na dopis direktorja davčne uprave podrejenemu direktorju zadevnega davčnega urada, ki so ga predložili slovaški organi (glej odstavek 63). Ta dopis jasno dokazuje, da je davčna uprava (ki je imela že prej neposredne stike z upravičencem) nasprotovala predlagani prisilni poravnavi in dala lokalnemu davčnemu uradu jasna navodila, naj glasuje proti prisilni poravnavi. V dopisu je bil naveden razlog, da predlagani dogovor za državo „ni ugoden“. |
| --- | --- |

(128)

Komisija opozarja na dopis direktorja davčne uprave podrejenemu direktorju zadevnega davčnega urada, ki so ga predložili slovaški organi (glej odstavek 63). Ta dopis jasno dokazuje, da je davčna uprava (ki je imela že prej neposredne stike z upravičencem) nasprotovala predlagani prisilni poravnavi in dala lokalnemu davčnemu uradu jasna navodila, naj glasuje proti prisilni poravnavi. V dopisu je bil naveden razlog, da predlagani dogovor za državo „ni ugoden“.

| (129) | Slovaški organi so tudi prikazali, da je ministrstvo za finance na začetku leta 2004 dalo davčnim organom jasno navodilo, naj ne sprejemajo dogovorov, v katerih se predlaga odpis terjatev davčnih uradov (44). Ta politika je bila podana v okviru spremembe zakona o davčni službi s 1. januarjem 2004, da bi se izboljšala disciplina pri pobiranju davkov. |
| --- | --- |

(129)

Slovaški organi so tudi prikazali, da je ministrstvo za finance na začetku leta 2004 dalo davčnim organom jasno navodilo, naj ne sprejemajo dogovorov, v katerih se predlaga odpis terjatev davčnih uradov (44). Ta politika je bila podana v okviru spremembe zakona o davčni službi s 1. januarjem 2004, da bi se izboljšala disciplina pri pobiranju davkov.

| (130) | Poleg tega je treba opozoriti, da se je davčni urad sam pritožil proti prisilni poravnavi že 2. avgusta 2004, manj kot en mesec po tem, ko se je strinjal s prisilno poravnavo. |
| --- | --- |

(130)

Poleg tega je treba opozoriti, da se je davčni urad sam pritožil proti prisilni poravnavi že 2. avgusta 2004, manj kot en mesec po tem, ko se je strinjal s prisilno poravnavo.

| (131) | Po trditvah upravičenca je davčni urad nakazal, da se strinja s prisilno poravnavo, še preden je upravičenec začel postopek. Komisija meni, da dokazi, ki jih je predložil upravičenec, kažejo ravno nasprotno. Direktor davčnega urada v dopisu z dne 3. februarja 2004 upravičencu sporoča, da načeloma sicer ni proti uporabi postopka prisilne poravnave, se pa ne strinja s predlogom upravičenca glede prisilne poravnave, pri kateri bi bilo poplačanih 35 % dolga. |
| --- | --- |

(131)

Po trditvah upravičenca je davčni urad nakazal, da se strinja s prisilno poravnavo, še preden je upravičenec začel postopek. Komisija meni, da dokazi, ki jih je predložil upravičenec, kažejo ravno nasprotno. Direktor davčnega urada v dopisu z dne 3. februarja 2004 upravičencu sporoča, da načeloma sicer ni proti uporabi postopka prisilne poravnave, se pa ne strinja s predlogom upravičenca glede prisilne poravnave, pri kateri bi bilo poplačanih 35 % dolga.

| (132) | Komisija lahko na podlagi tega dokaza zgolj ugotovi, da so slovaški organi nasprotovali prisilni poravnavi, ki jo je predlagal upravičenec, in sicer so ji nasprotovali že pred začetkom postopka prisilne poravnave dne 8. marca 2004, pred glasovanjem upnikov dne 9. julija 2004, pa tudi po tem, ko je sodišče prisilno poravnavo odobrilo. |
| --- | --- |

(132)

Komisija lahko na podlagi tega dokaza zgolj ugotovi, da so slovaški organi nasprotovali prisilni poravnavi, ki jo je predlagal upravičenec, in sicer so ji nasprotovali že pred začetkom postopka prisilne poravnave dne 8. marca 2004, pred glasovanjem upnikov dne 9. julija 2004, pa tudi po tem, ko je sodišče prisilno poravnavo odobrilo.

| (133) | Upravičenec je trdil, da je treba upoštevati dolgoročne učinke, kot so neprekinjeni davčni prihodki za državo (glej odstavek 52). |
| --- | --- |

(133)

Upravičenec je trdil, da je treba upoštevati dolgoročne učinke, kot so neprekinjeni davčni prihodki za državo (glej odstavek 52).

| (134) | Najprej je treba poudariti, da se merilo upnika v tržnem gospodarstvu razlikuje od merila vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Vlagatelj v tržnem gospodarstvu se lahko odloči, ali bo vzpostavil odnos z zadevno družbo, pri tem pa ga bodo vodile dolgoročne strateške možnosti glede ustreznega donosa njegove naložbe (45), „upnik v tržnem gospodarstvu“, ki je že v poslovnem odnosu ali javnopravnem razmerju z nesolventno družbo, pa si bo prizadeval povrniti zneske, ki mu jih ta že dolguje (46), pod čim bolj ugodnimi pogoji, kar zadeva obseg povračila in časovni okvir. Razlogi hipotetičnega upnika v tržnem gospodarstvu in vlagatelja v tržnem gospodarstvu se torej razlikujejo. Zato je sodna praksa opredelila različni merili za obe situaciji. |
| --- | --- |

(134)

Najprej je treba poudariti, da se merilo upnika v tržnem gospodarstvu razlikuje od merila vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Vlagatelj v tržnem gospodarstvu se lahko odloči, ali bo vzpostavil odnos z zadevno družbo, pri tem pa ga bodo vodile dolgoročne strateške možnosti glede ustreznega donosa njegove naložbe (45), „upnik v tržnem gospodarstvu“, ki je že v poslovnem odnosu ali javnopravnem razmerju z nesolventno družbo, pa si bo prizadeval povrniti zneske, ki mu jih ta že dolguje (46), pod čim bolj ugodnimi pogoji, kar zadeva obseg povračila in časovni okvir. Razlogi hipotetičnega upnika v tržnem gospodarstvu in vlagatelja v tržnem gospodarstvu se torej razlikujejo. Zato je sodna praksa opredelila različni merili za obe situaciji.

| (135) | Drugič, kar zadeva analogijo z upnikom-dobaviteljem, je treba opozoriti, da se narava njegovih terjatev in narava terjatev države bistveno razlikujeta. Ker odnosi med dobaviteljem in nesolventnim podjetjem temeljijo izključno na pogodbah, bi lahko dobavitelju izguba poslovnega partnerja resnično škodila. Če bi bila plačilno nesposobna družba likvidirana ali razprodana, bi si moral dobavitelj poiskati novo stranko ali skleniti pogodbo z novim lastnikom. Tveganje je večje, če je zelo odvisen od nesolventnega podjetja. Tak upnik bo gotovo upošteval prihodnost. Nasprotno pa razmerje med državo in nesolventnim podjetjem temelji na javnem pravu in torej ni odvisno od volje strank. Vsak nov lastnik, ki bi prevzel sredstva likvidiranega podjetja, bi bil samodejno zavezan k plačevanju davkov. Poleg tega ni država nikoli odvisna le od enega davkoplačevalca. Kar je najpomembneje, države pri pobiranju davkov ne vodi dobiček in se pri tem ne vede in ne razmišlja tržno. Gornja analogija torej ni ustrezno utemeljena. |
| --- | --- |

(135)

Drugič, kar zadeva analogijo z upnikom-dobaviteljem, je treba opozoriti, da se narava njegovih terjatev in narava terjatev države bistveno razlikujeta. Ker odnosi med dobaviteljem in nesolventnim podjetjem temeljijo izključno na pogodbah, bi lahko dobavitelju izguba poslovnega partnerja resnično škodila. Če bi bila plačilno nesposobna družba likvidirana ali razprodana, bi si moral dobavitelj poiskati novo stranko ali skleniti pogodbo z novim lastnikom. Tveganje je večje, če je zelo odvisen od nesolventnega podjetja. Tak upnik bo gotovo upošteval prihodnost. Nasprotno pa razmerje med državo in nesolventnim podjetjem temelji na javnem pravu in torej ni odvisno od volje strank. Vsak nov lastnik, ki bi prevzel sredstva likvidiranega podjetja, bi bil samodejno zavezan k plačevanju davkov. Poleg tega ni država nikoli odvisna le od enega davkoplačevalca. Kar je najpomembneje, države pri pobiranju davkov ne vodi dobiček in se pri tem ne vede in ne razmišlja tržno. Gornja analogija torej ni ustrezno utemeljena.

| (136) | Komisija ugotavlja, da se položaj države v tej zadevi ne more primerjati s položajem hipotetičnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu ali s položajem hipotetičnega odvisnega upnika v tržnem gospodarstvu. Izguba prihodnjih davkov se pri uporabi načela upnika v tržnem gospodarstvu zato ne more upoštevati (47). |
| --- | --- |

(136)

Komisija ugotavlja, da se položaj države v tej zadevi ne more primerjati s položajem hipotetičnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu ali s položajem hipotetičnega odvisnega upnika v tržnem gospodarstvu. Izguba prihodnjih davkov se pri uporabi načela upnika v tržnem gospodarstvu zato ne more upoštevati (47).

| (137) | Nazadnje je iz pregleda davkov, ki ga je predložil upravičenec, razvidno, da so bili davki, ki jih je upravičenec plačal od leta 1995, večinoma posredni davki (trošarine in DDV). Ker te davke plačujejo končni potrošniki, likvidacija upravičenca ne bi vplivala na njihovo pobiranje, saj bi potrošniki še naprej kupovali obdavčene proizvode (v tem primeru predvsem žgane pijače in pijače na osnovi žganih pijač) drugih proizvajalcev. Argument upravičenca v zvezi z veliko prihodnjo davčno izgubo zato ni verodostojen. |
| --- | --- |

(137)

Nazadnje je iz pregleda davkov, ki ga je predložil upravičenec, razvidno, da so bili davki, ki jih je upravičenec plačal od leta 1995, večinoma posredni davki (trošarine in DDV). Ker te davke plačujejo končni potrošniki, likvidacija upravičenca ne bi vplivala na njihovo pobiranje, saj bi potrošniki še naprej kupovali obdavčene proizvode (v tem primeru predvsem žgane pijače in pijače na osnovi žganih pijač) drugih proizvajalcev. Argument upravičenca v zvezi z veliko prihodnjo davčno izgubo zato ni verodostojen.

| (138) | Komisija ugotavlja, da noben drug dokaz, ki ga je predložil upravičenec, ne dokazuje vpliva na ravnanje hipotetičnega zasebnega upnika. Zato noben argument iz tega oddelka ne vpliva na oceno tega ravnanja, ki jo je Komisija podala v oddelkih 2.1 ali 2.2. |
| --- | --- |

(138)

Komisija ugotavlja, da noben drug dokaz, ki ga je predložil upravičenec, ne dokazuje vpliva na ravnanje hipotetičnega zasebnega upnika. Zato noben argument iz tega oddelka ne vpliva na oceno tega ravnanja, ki jo je Komisija podala v oddelkih 2.1 ali 2.2.

2.4   Sklepne ugotovitve

| (139) | Na podlagi navedenih dokazov Komisija ugotavlja, da v tej zadevi ni bilo zadoščeno merilu upnika v tržnem gospodarstvu in da je država upravičencu dodelila prednost, ki je drugače na trgu ne bi mogel pridobiti. |
| --- | --- |

(139)

Na podlagi navedenih dokazov Komisija ugotavlja, da v tej zadevi ni bilo zadoščeno merilu upnika v tržnem gospodarstvu in da je država upravičencu dodelila prednost, ki je drugače na trgu ne bi mogel pridobiti.

| (140) | Zato Komisija ugotavlja, da odpis dolga, s katerim se je lokalna davčna uprava strinjala v okviru prisilne poravnave, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(140)

Zato Komisija ugotavlja, da odpis dolga, s katerim se je lokalna davčna uprava strinjala v okviru prisilne poravnave, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

3.   ZDRUŽLJIVOST POMOČI: ODSTOPANJE V SKLADU S ČLENOM 107(3) PDEU

| (141) | Osnovni cilj ukrepa je pomagati družbi v težavah. V takih primerih se lahko uporabi izjema iz člena 107(3)(c) PDEU, ki dovoljuje državno pomoč za olajševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, in če so izpolnjeni ustrezni pogoji. |
| --- | --- |

(141)

Osnovni cilj ukrepa je pomagati družbi v težavah. V takih primerih se lahko uporabi izjema iz člena 107(3)(c) PDEU, ki dovoljuje državno pomoč za olajševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, in če so izpolnjeni ustrezni pogoji.

| (142) | Glede na portfelj proizvodnje upravičenca je Komisija ocenila, ali v zadevnem primeru veljajo posebna pravila, ki se uporabljajo za kmetijstvo. Na podlagi informacij o prometu upravičenca, ki so jih predložili slovaški organi, je Komisija v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave sklenila, da večina proizvodov upravičenca ne sodi v Prilogo I k PDEU in da se torej uporabljajo splošna pravila o državni pomoči. |
| --- | --- |

(142)

Glede na portfelj proizvodnje upravičenca je Komisija ocenila, ali v zadevnem primeru veljajo posebna pravila, ki se uporabljajo za kmetijstvo. Na podlagi informacij o prometu upravičenca, ki so jih predložili slovaški organi, je Komisija v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave sklenila, da večina proizvodov upravičenca ne sodi v Prilogo I k PDEU in da se torej uporabljajo splošna pravila o državni pomoči.

| (143) | Upravičenec je v svojih pripombah na sklep o začetku formalnega postopka preiskave izpodbijal podatke o prometu, ki so jih pred tem predložili slovaški organi (glej preglednico 1), ni pa izpodbijal odločitve Komisije, da svojo oceno utemelji na splošnih pravilih o državni pomoči. Komisija ni imela namena ugotavljati, ali so podatki, ki jih je predložil upravičenec, pravilni (48), je pa preverila, ali bi njen prej navedeni sklep veljal tudi ob upoštevanju novih podatkov. Komisija ugotavlja, da upravičenec večino svojega prometa ustvari s proizvodi, ki ne sodijo v Prilogo I k PDEU. Uporabljajo se torej splošna pravila o državni pomoči in ne pravila, ki veljajo za določen sektor. |
| --- | --- |

(143)

Upravičenec je v svojih pripombah na sklep o začetku formalnega postopka preiskave izpodbijal podatke o prometu, ki so jih pred tem predložili slovaški organi (glej preglednico 1), ni pa izpodbijal odločitve Komisije, da svojo oceno utemelji na splošnih pravilih o državni pomoči. Komisija ni imela namena ugotavljati, ali so podatki, ki jih je predložil upravičenec, pravilni (48), je pa preverila, ali bi njen prej navedeni sklep veljal tudi ob upoštevanju novih podatkov. Komisija ugotavlja, da upravičenec večino svojega prometa ustvari s proizvodi, ki ne sodijo v Prilogo I k PDEU. Uporabljajo se torej splošna pravila o državni pomoči in ne pravila, ki veljajo za določen sektor.

| (144) | Pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah trenutno urejajo smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (49) (v nadaljnjem besedilu: nove smernice), ki so nadomestile prejšnje besedilo, sprejeto leta 1999 (50) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 1999). |
| --- | --- |

(144)

Pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah trenutno urejajo smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (49) (v nadaljnjem besedilu: nove smernice), ki so nadomestile prejšnje besedilo, sprejeto leta 1999 (50) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 1999).

| (145) | Prehodne določbe novih smernic določajo, da se nove smernice uporabljajo pri ocenjevanju kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, dodeljene brez odobritve Komisije (nezakonita pomoč), če je bil del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po 1. oktobru 2004, torej po objavi novih smernic v Uradnem listu Evropske unije (točka 104, prvi pododstavek). Če pa je bila pomoč nezakonito odobrena pred 1. oktobrom 2004, bo proučena na podlagi smernic, ki so se uporabljale v času dodelitve pomoči (točka 104, drugi pododstavek). |
| --- | --- |

(145)

Prehodne določbe novih smernic določajo, da se nove smernice uporabljajo pri ocenjevanju kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, dodeljene brez odobritve Komisije (nezakonita pomoč), če je bil del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po 1. oktobru 2004, torej po objavi novih smernic v Uradnem listu Evropske unije (točka 104, prvi pododstavek). Če pa je bila pomoč nezakonito odobrena pred 1. oktobrom 2004, bo proučena na podlagi smernic, ki so se uporabljale v času dodelitve pomoči (točka 104, drugi pododstavek).

| (146) | Davčni urad je predlog prisilne poravnave sprejel 9. julija 2004, potrjen pa je bil 23. julija 2004. To pomeni, da je bila pomoč nezakonito odobrena pred 1. oktobrom 2004. Zato veljajo smernice iz leta 1999, ki so se uporabljale, ko je bila ta pomoč odobrena. |
| --- | --- |

(146)

Davčni urad je predlog prisilne poravnave sprejel 9. julija 2004, potrjen pa je bil 23. julija 2004. To pomeni, da je bila pomoč nezakonito odobrena pred 1. oktobrom 2004. Zato veljajo smernice iz leta 1999, ki so se uporabljale, ko je bila ta pomoč odobrena.

| (147) | Upravičenec je srednje velika družba v smislu Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (51). |
| --- | --- |

(147)

Upravičenec je srednje velika družba v smislu Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (51).

3.1   Upravičenost družbe do pomoči

| (148) | V skladu s točko 5(c) smernic iz leta 1999 za podjetje velja, da je v težavah, kadar v skladu z nacionalno zakonodajo izpolnjuje merila, po katerih je predmet postopkov za primer kolektivne plačilne nesposobnosti. |
| --- | --- |

(148)

V skladu s točko 5(c) smernic iz leta 1999 za podjetje velja, da je v težavah, kadar v skladu z nacionalno zakonodajo izpolnjuje merila, po katerih je predmet postopkov za primer kolektivne plačilne nesposobnosti.

| (149) | Upravičenec je bil stranka v postopku prisilne poravnave, ki se v skladu z opredelitvijo v zakonu o stečajnem postopku uporablja samo za plačilno nesposobne družbe. Zato je upravičen do pomoči za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(149)

Upravičenec je bil stranka v postopku prisilne poravnave, ki se v skladu z opredelitvijo v zakonu o stečajnem postopku uporablja samo za plačilno nesposobne družbe. Zato je upravičen do pomoči za reševanje in prestrukturiranje.

3.2   Pomoč za reševanje

| (150) | Slovaški organi so sporni ukrep najprej opisali kot pomoč za reševanje. V skladu s smernicami iz leta 1999 je Komisija izrazila pomisleke o združljivosti te pomoči kot pomoči za reševanje na podlagi razlogov, navedenih v delu III. |
| --- | --- |

(150)

Slovaški organi so sporni ukrep najprej opisali kot pomoč za reševanje. V skladu s smernicami iz leta 1999 je Komisija izrazila pomisleke o združljivosti te pomoči kot pomoči za reševanje na podlagi razlogov, navedenih v delu III.

| (151) | Slovaški organi in upravičenec niso imeli pripomb na te pomisleke. V zvezi s tem Komisiji niso bila predložena nobena nova dejstva. |
| --- | --- |

(151)

Slovaški organi in upravičenec niso imeli pripomb na te pomisleke. V zvezi s tem Komisiji niso bila predložena nobena nova dejstva.

| (152) | Ker ti pomisleki niso bili odpravljeni, Komisija ugotavlja, da ta pomoč ni združljiva kot pomoč za reševanje v smislu smernic iz leta 1999. |
| --- | --- |

(152)

Ker ti pomisleki niso bili odpravljeni, Komisija ugotavlja, da ta pomoč ni združljiva kot pomoč za reševanje v smislu smernic iz leta 1999.

3.3   Pomoč za prestrukturiranje

| (153) | Komisija je izrazila pomisleke o združljivosti te pomoči kot pomoči za prestrukturiranje v smislu smernic iz leta 1999 na podlagi razlogov, navedenih v delu III. |
| --- | --- |

(153)

Komisija je izrazila pomisleke o združljivosti te pomoči kot pomoči za prestrukturiranje v smislu smernic iz leta 1999 na podlagi razlogov, navedenih v delu III.

| (154) | Komisija ugotavlja, da slovaški organi, ki nosijo dokazno breme glede združljivosti državne pomoči z notranjim trgom, niso predložili nobenih novih dejstev v podporo tej ugotovitvi. Komisija je ustrezno upoštevala pripombe, ki jih je predložil upravičenec. |
| --- | --- |

(154)

Komisija ugotavlja, da slovaški organi, ki nosijo dokazno breme glede združljivosti državne pomoči z notranjim trgom, niso predložili nobenih novih dejstev v podporo tej ugotovitvi. Komisija je ustrezno upoštevala pripombe, ki jih je predložil upravičenec.

3.3.1   Vrnitev dolgoročne sposobnosti preživetja

| (155) | V skladu s smernicami iz leta 1999 mora biti odobritev pomoči za prestrukturiranje povezana in pogojena z izvajanjem izvedljivega in celovitega načrta za prestrukturiranje, s katerim bi podjetje spet postalo dolgoročno sposobno preživetja. Država članica se zaveže temu načrtu, ki ga mora potrditi Komisija. Če družba načrta ne uresniči, to velja za zlorabo pomoči. |
| --- | --- |

(155)

V skladu s smernicami iz leta 1999 mora biti odobritev pomoči za prestrukturiranje povezana in pogojena z izvajanjem izvedljivega in celovitega načrta za prestrukturiranje, s katerim bi podjetje spet postalo dolgoročno sposobno preživetja. Država članica se zaveže temu načrtu, ki ga mora potrditi Komisija. Če družba načrta ne uresniči, to velja za zlorabo pomoči.

| (156) | Načrt za prestrukturiranje mora biti tak, da upravičencu omogoči ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja v razumnem času in na podlagi realističnih predpostavk glede pogojev prihodnjega poslovanja. V načrtu morajo biti opisane okoliščine, ki so povzročile težave upravičenca, in opredeljeni ustrezni ukrepi za reševanje teh težav. Ukrepi za prestrukturiranje ne smejo biti omejeni samo na finančno pomoč za pokritje dolgov in preteklih izgub, ampak morajo obravnavati tudi osnovne razloge za težave. |
| --- | --- |

(156)

Načrt za prestrukturiranje mora biti tak, da upravičencu omogoči ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja v razumnem času in na podlagi realističnih predpostavk glede pogojev prihodnjega poslovanja. V načrtu morajo biti opisane okoliščine, ki so povzročile težave upravičenca, in opredeljeni ustrezni ukrepi za reševanje teh težav. Ukrepi za prestrukturiranje ne smejo biti omejeni samo na finančno pomoč za pokritje dolgov in preteklih izgub, ampak morajo obravnavati tudi osnovne razloge za težave.

| (157) | Smernice iz leta 1999 za družbe z območij, ki prejemajo pomoč, ter za mala in srednje velika podjetja določajo, da so lahko zanje pogoji za odobritev pomoči manj strogi, kar zadeva izvajanje izravnalnih ukrepov in vsebino poročil o spremljanju. Kljub temu pa družbe na podlagi teh dejavnikov niso izvzete iz obveznosti priprave načrta za prestrukturiranje, države članice pa ne iz obveznosti, da morajo odobritev pomoči za prestrukturiranje pogojevati z izvajanjem načrta za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(157)

Smernice iz leta 1999 za družbe z območij, ki prejemajo pomoč, ter za mala in srednje velika podjetja določajo, da so lahko zanje pogoji za odobritev pomoči manj strogi, kar zadeva izvajanje izravnalnih ukrepov in vsebino poročil o spremljanju. Kljub temu pa družbe na podlagi teh dejavnikov niso izvzete iz obveznosti priprave načrta za prestrukturiranje, države članice pa ne iz obveznosti, da morajo odobritev pomoči za prestrukturiranje pogojevati z izvajanjem načrta za prestrukturiranje.

| (158) | Po začetku formalnega postopka preiskave so slovaški organi potrdili, da je poslovni načrt, ki ga je moral upravičenec pripraviti in je bil pogoj za začetek postopka prisilne poravnave, proučilo samo pristojno sodišče, ne pa organ, ki je pomoč odobril, ter da sodišče in davčni urad nista spremljala izvajanja načrta. |
| --- | --- |

(158)

Po začetku formalnega postopka preiskave so slovaški organi potrdili, da je poslovni načrt, ki ga je moral upravičenec pripraviti in je bil pogoj za začetek postopka prisilne poravnave, proučilo samo pristojno sodišče, ne pa organ, ki je pomoč odobril, ter da sodišče in davčni urad nista spremljala izvajanja načrta.

| (159) | V nasprotju s to potrditvijo je upravičenec trdil, da je davčni urad pred odobritvijo dogovora proučil zmožnost poslovnega načrta za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja, vendar ni predložil nobenih dokazov, ki bi podprli to trditev. |
| --- | --- |

(159)

V nasprotju s to potrditvijo je upravičenec trdil, da je davčni urad pred odobritvijo dogovora proučil zmožnost poslovnega načrta za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja, vendar ni predložil nobenih dokazov, ki bi podprli to trditev.

| (160) | Upravičenec je trdil tudi, da dejstvo, da ni bilo formalnega načrta za prestrukturiranje, ni pomembno, če Komisija ocenjuje pomoč naknadno, saj lahko zdaj presodi, ali je upravičenec dejansko postal sposoben preživetja. Po mnenju upravičenca se lahko formalni načrt za prestrukturiranje zahteva samo pri predhodnem ocenjevanju, ki je tudi edina vrsta ocenjevanja, za katero se lahko uporabijo smernice iz leta 1999. |
| --- | --- |

(160)

Upravičenec je trdil tudi, da dejstvo, da ni bilo formalnega načrta za prestrukturiranje, ni pomembno, če Komisija ocenjuje pomoč naknadno, saj lahko zdaj presodi, ali je upravičenec dejansko postal sposoben preživetja. Po mnenju upravičenca se lahko formalni načrt za prestrukturiranje zahteva samo pri predhodnem ocenjevanju, ki je tudi edina vrsta ocenjevanja, za katero se lahko uporabijo smernice iz leta 1999.

| (161) | Ta trditev ni pravilna. Smernice iz leta 1999 se uporabljajo za ocenjevanje združljivosti priglašene pomoči, pa tudi nezakonite pomoči. Ne glede na to, kdaj se opravlja ocenjevanje, velja pogoj, da je pomoč za prestrukturiranje odvisna od priprave načrta za prestrukturiranje, ki bi omogočal preživetje. Komisija mora oceno opraviti na podlagi informacij, ki so bile na voljo takrat, ko je bila pomoč odobrena. |
| --- | --- |

(161)

Ta trditev ni pravilna. Smernice iz leta 1999 se uporabljajo za ocenjevanje združljivosti priglašene pomoči, pa tudi nezakonite pomoči. Ne glede na to, kdaj se opravlja ocenjevanje, velja pogoj, da je pomoč za prestrukturiranje odvisna od priprave načrta za prestrukturiranje, ki bi omogočal preživetje. Komisija mora oceno opraviti na podlagi informacij, ki so bile na voljo takrat, ko je bila pomoč odobrena.

| (162) | Lahko se ugotovi, da davčni urad kot organ, ki je pomoč odobril, ni imel nobene priložnosti, da bi ovrednotil načrt prestrukturiranja in da bi odpis terjatev pogojil z ustrezno spremljanim izvajanjem takega načrta. Torej ni bil izpolnjen prvi formalni pogoj, ki se v celoti uporablja tudi za naknadno ocenjevanje. |
| --- | --- |

(162)

Lahko se ugotovi, da davčni urad kot organ, ki je pomoč odobril, ni imel nobene priložnosti, da bi ovrednotil načrt prestrukturiranja in da bi odpis terjatev pogojil z ustrezno spremljanim izvajanjem takega načrta. Torej ni bil izpolnjen prvi formalni pogoj, ki se v celoti uporablja tudi za naknadno ocenjevanje.

| (163) | V zvezi z vsebino poslovnega načrta slovaški organi niso predložili nobenih informacij, ki bi odpravile pomisleke Komisije glede tega, ali gre za resnični načrt za prestrukturiranje, kakor ga zahtevajo smernice iz leta 1999. |
| --- | --- |

(163)

V zvezi z vsebino poslovnega načrta slovaški organi niso predložili nobenih informacij, ki bi odpravile pomisleke Komisije glede tega, ali gre za resnični načrt za prestrukturiranje, kakor ga zahtevajo smernice iz leta 1999.

| (164) | Komisija lahko le potrdi svojo ugotovitev iz sklepa o začetku formalnega postopka preiskave. Predloženi poslovni načrt je samo načrt za rešitev akutne težave upravičenca z vedno večjim dolgom državi. Načrt nikakor ne analizira okoliščin, ki so povzročile težave upravičenca, ali pa takratnega finančnega položaja družbe in njenih finančnih možnosti. Ker te analize ni bilo, upravičenec ni predlagal nobenih konkretnih ukrepov za reševanje posameznih razlogov, ki so povzročili te težave. Edini podrobno opisani ukrep je predlagano finančno prestrukturiranje s prisilno poravnavo. |
| --- | --- |

(164)

Komisija lahko le potrdi svojo ugotovitev iz sklepa o začetku formalnega postopka preiskave. Predloženi poslovni načrt je samo načrt za rešitev akutne težave upravičenca z vedno večjim dolgom državi. Načrt nikakor ne analizira okoliščin, ki so povzročile težave upravičenca, ali pa takratnega finančnega položaja družbe in njenih finančnih možnosti. Ker te analize ni bilo, upravičenec ni predlagal nobenih konkretnih ukrepov za reševanje posameznih razlogov, ki so povzročili te težave. Edini podrobno opisani ukrep je predlagano finančno prestrukturiranje s prisilno poravnavo.

| (165) | V načrtu sploh ni omenjeno povečanje lastnega kapitala upravičenca, ki ga je upravičenec navedel kot enega od ukrepov za prestrukturiranje. V dokumentaciji ni nobenega dokaza za to, da bi bilo treba povečanje kapitala, ki ga je opravila družba Hydree Slovakia, šteti za ukrep, ki bi zagotavljal, da upravičenec dolgoročno ne bo ponovil strategije financiranja proizvodnje z dolgovanim DDV in trošarinskim dolgom, kar je nazadnje povzročilo njegove težave. Slovaški organi so sami potrdili, da povečanje kapitala nikakor ne zmanjšuje tveganja, da se bodo finančne težave ponovile. Ti pomisleki so še toliko resnejši ob upoštevanju, da je povečanje kapitala znašalo 21 milijonov SKK, preoblikovani dolg pa je znašal 644 milijonov SKK. |
| --- | --- |

(165)

V načrtu sploh ni omenjeno povečanje lastnega kapitala upravičenca, ki ga je upravičenec navedel kot enega od ukrepov za prestrukturiranje. V dokumentaciji ni nobenega dokaza za to, da bi bilo treba povečanje kapitala, ki ga je opravila družba Hydree Slovakia, šteti za ukrep, ki bi zagotavljal, da upravičenec dolgoročno ne bo ponovil strategije financiranja proizvodnje z dolgovanim DDV in trošarinskim dolgom, kar je nazadnje povzročilo njegove težave. Slovaški organi so sami potrdili, da povečanje kapitala nikakor ne zmanjšuje tveganja, da se bodo finančne težave ponovile. Ti pomisleki so še toliko resnejši ob upoštevanju, da je povečanje kapitala znašalo 21 milijonov SKK, preoblikovani dolg pa je znašal 644 milijonov SKK.

| (166) | Povečanje kapitala samo po sebi ni dokaz zaupanja trga v povrnitev dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenca. Komisija ugotavlja, da upravičenec ni mogel pridobiti nobenega posojila zasebnih bank, čeprav si je za to dejavno prizadeval. |
| --- | --- |

(166)

Povečanje kapitala samo po sebi ni dokaz zaupanja trga v povrnitev dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenca. Komisija ugotavlja, da upravičenec ni mogel pridobiti nobenega posojila zasebnih bank, čeprav si je za to dejavno prizadeval.

| (167) | Poleg tega je upravičenec očitno dal proizvodne obrate v najem tekmecu, družbi Old Herold s.r.o., zato, ker je izgubil svoje dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač in proizvodov na osnovi žganih pijač, in ne zato, ker bi ta proizvodnja povzročala izgube in bi jo bilo treba zato prestrukturirati. Res je, da bi lahko upravičenec po zaključku prisilne poravnave sam zaprosil za novo dovoljenje, vendar tega ni storil. Vendar pa Komisija ugotavlja, da upravičenec še naprej prodaja proizvode, ki jih v njegovih proizvodnih obratih proizvaja Old Herold, in da to počne pod lastno blagovno znamko, prodajo pa namerava celo povečati, kakor je navedeno v letnem poročilu za obdobje od 29. aprila 2004 do 30. decembra 2004. Dajanje teh proizvodnih sredstev v najem zato ne more šteti za ukrep za prestrukturiranje, ker glede na vse razpoložljive dokaze prestrukturiranje tega dela proizvodnje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(167)

Poleg tega je upravičenec očitno dal proizvodne obrate v najem tekmecu, družbi Old Herold s.r.o., zato, ker je izgubil svoje dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač in proizvodov na osnovi žganih pijač, in ne zato, ker bi ta proizvodnja povzročala izgube in bi jo bilo treba zato prestrukturirati. Res je, da bi lahko upravičenec po zaključku prisilne poravnave sam zaprosil za novo dovoljenje, vendar tega ni storil. Vendar pa Komisija ugotavlja, da upravičenec še naprej prodaja proizvode, ki jih v njegovih proizvodnih obratih proizvaja Old Herold, in da to počne pod lastno blagovno znamko, prodajo pa namerava celo povečati, kakor je navedeno v letnem poročilu za obdobje od 29. aprila 2004 do 30. decembra 2004. Dajanje teh proizvodnih sredstev v najem zato ne more šteti za ukrep za prestrukturiranje, ker glede na vse razpoložljive dokaze prestrukturiranje tega dela proizvodnje ni bilo potrebno.

| (168) | Ostali ukrepi, predlagani v poslovnem načrtu, niso odpravili pomislekov Komisije. Ti ukrepi so samo dejavnosti pri normalnem poslovanju, ne pa ukrepi za racionalizacijo (prodaja stare opreme in vozil). Predlagana strukturna ukrepa (opustitev proizvodnje nedonosnih brezalkoholnih proizvodov in prodaja nekaterih nepremičnin) sta bila opisana zelo nejasno, brez natančno opredeljenih proizvodov ali časovnega okvira. Slovaški organi so potrdili, da nepremičnine, predvidene za prodajo (upravna stavba, trgovina in rekreacijski objekt), do 10. oktobra 2005 niso bile prodane, torej ta načrtovani ukrep ni bil uresničen, kakor je bilo napovedano. |
| --- | --- |

(168)

Ostali ukrepi, predlagani v poslovnem načrtu, niso odpravili pomislekov Komisije. Ti ukrepi so samo dejavnosti pri normalnem poslovanju, ne pa ukrepi za racionalizacijo (prodaja stare opreme in vozil). Predlagana strukturna ukrepa (opustitev proizvodnje nedonosnih brezalkoholnih proizvodov in prodaja nekaterih nepremičnin) sta bila opisana zelo nejasno, brez natančno opredeljenih proizvodov ali časovnega okvira. Slovaški organi so potrdili, da nepremičnine, predvidene za prodajo (upravna stavba, trgovina in rekreacijski objekt), do 10. oktobra 2005 niso bile prodane, torej ta načrtovani ukrep ni bil uresničen, kakor je bilo napovedano.

| (169) | Glede na to, da ni bilo formalnega načrta za prestrukturiranje in dejanske analize težav, ukrepov za odpravljanje teh težav ter tržnih pogojev in možnosti, Komisija sklepa, da poslovni načrt, ki ga je predložil upravičenec, ni resnični načrt prestrukturiranja, kakor ga zahtevajo smernice iz leta 1999 (52). Zato pomisleki Komisije glede tega, da bo upravičenec znova dosegel dolgoročno sposobnost preživetja, niso bili odpravljeni. |
| --- | --- |

(169)

Glede na to, da ni bilo formalnega načrta za prestrukturiranje in dejanske analize težav, ukrepov za odpravljanje teh težav ter tržnih pogojev in možnosti, Komisija sklepa, da poslovni načrt, ki ga je predložil upravičenec, ni resnični načrt prestrukturiranja, kakor ga zahtevajo smernice iz leta 1999 (52). Zato pomisleki Komisije glede tega, da bo upravičenec znova dosegel dolgoročno sposobnost preživetja, niso bili odpravljeni.

3.3.2   Pomoč, omejena na najnižji potrebni znesek

| (170) | Čeprav je ugotovitev Komisije, da ima brez prejetega resničnega načrta za prestrukturiranje še vedno pomisleke glede dolgoročne sposobnosti preživetja, sama po sebi dovolj za sklep, da pomoč ni združljiva s skupnim trgom, bo Komisija analizirala tudi drugo osrednje merilo smernic iz leta 1999, in sicer da mora biti pomoč omejena na najnižji potrebni znesek. |
| --- | --- |

(170)

Čeprav je ugotovitev Komisije, da ima brez prejetega resničnega načrta za prestrukturiranje še vedno pomisleke glede dolgoročne sposobnosti preživetja, sama po sebi dovolj za sklep, da pomoč ni združljiva s skupnim trgom, bo Komisija analizirala tudi drugo osrednje merilo smernic iz leta 1999, in sicer da mora biti pomoč omejena na najnižji potrebni znesek.

| (171) | V skladu s točko 40 smernic iz leta 1999 morata biti obseg in intenzivnost pomoči omejena na najnižji znesek, potreben za izvedbo prestrukturiranja ob upoštevanju obstoječih finančnih virov upravičenca. Od upravičenca se pričakuje, da iz lastnih sredstev znatno prispeva k prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(171)

V skladu s točko 40 smernic iz leta 1999 morata biti obseg in intenzivnost pomoči omejena na najnižji znesek, potreben za izvedbo prestrukturiranja ob upoštevanju obstoječih finančnih virov upravičenca. Od upravičenca se pričakuje, da iz lastnih sredstev znatno prispeva k prestrukturiranju.

| (172) | Stroški prestrukturiranja so bili enaki skupnemu znesku dolga, preoblikovanega s prisilno poravnavo. Upravičenec je plačal 35 % tega zneska. |
| --- | --- |

(172)

Stroški prestrukturiranja so bili enaki skupnemu znesku dolga, preoblikovanega s prisilno poravnavo. Upravičenec je plačal 35 % tega zneska.

| (173) | Slovaški organi v odgovor na pomisleke, ki jih je v zvezi s tem izrazila Komisija, niso predložili nobene nadaljnje razlage. Upravičenec je pojasnil, kako je financiral plačilo dolga, ki je ostal po prisilni poravnavi (glej uvodne izjave 30–35). Po trditvah upravičenca je njegov prispevek znašal 231 milijonov SKK (6,1 milijona EUR). |
| --- | --- |

(173)

Slovaški organi v odgovor na pomisleke, ki jih je v zvezi s tem izrazila Komisija, niso predložili nobene nadaljnje razlage. Upravičenec je pojasnil, kako je financiral plačilo dolga, ki je ostal po prisilni poravnavi (glej uvodne izjave 30–35). Po trditvah upravičenca je njegov prispevek znašal 231 milijonov SKK (6,1 milijona EUR).

| (174) | Prvič, sredstva, ki jih je imel upravičenec na voljo, so presegala znesek dolga, ki je ostal po prisilni poravnavi. Iz tega sledi, da pomoč ni bila omejena na najnižji potrebni znesek. |
| --- | --- |

(174)

Prvič, sredstva, ki jih je imel upravičenec na voljo, so presegala znesek dolga, ki je ostal po prisilni poravnavi. Iz tega sledi, da pomoč ni bila omejena na najnižji potrebni znesek.

| (175) | Še pomembneje pa je, da po mnenju Komisije posojilo, ki ga je zagotovila družba Old Herold, ne šteje za lasten prispevek upravičenca v smislu smernic iz leta 1999. Obveznosti so stalen vir financiranja dejavnosti podjetja. Gre za kratkoročna posojila, ki pa jih je treba vrniti. Družbam so za prestrukturiranje na voljo dodatni viri, samo če se dobavitelji strinjajo, da plačila zapadejo pozneje kot običajno; taki odlogi so znak, da trg verjame v povrnitev sposobnosti preživetja družbe. |
| --- | --- |

(175)

Še pomembneje pa je, da po mnenju Komisije posojilo, ki ga je zagotovila družba Old Herold, ne šteje za lasten prispevek upravičenca v smislu smernic iz leta 1999. Obveznosti so stalen vir financiranja dejavnosti podjetja. Gre za kratkoročna posojila, ki pa jih je treba vrniti. Družbam so za prestrukturiranje na voljo dodatni viri, samo če se dobavitelji strinjajo, da plačila zapadejo pozneje kot običajno; taki odlogi so znak, da trg verjame v povrnitev sposobnosti preživetja družbe.

| (176) | Upravičenec ni dokazal, da je bil odlog plačila, v katerega je privolila družba Old Herold, znatno daljši od običajne trgovske prakse med upravičencem in njegovimi dobavitelji. Zdi se, da je 40-dnevni rok zapadlosti običajna praksa, zlasti glede na to, da je bil upravičencu odobren po prisilni poravnavi. Takrat upravičenec torej ni bil več v finančnih težavah. Namen prisilne poravnave je bil prav to, da bi upravičencu pomagali iz finančnih težav. |
| --- | --- |

(176)

Upravičenec ni dokazal, da je bil odlog plačila, v katerega je privolila družba Old Herold, znatno daljši od običajne trgovske prakse med upravičencem in njegovimi dobavitelji. Zdi se, da je 40-dnevni rok zapadlosti običajna praksa, zlasti glede na to, da je bil upravičencu odobren po prisilni poravnavi. Takrat upravičenec torej ni bil več v finančnih težavah. Namen prisilne poravnave je bil prav to, da bi upravičencu pomagali iz finančnih težav.

| (177) | Komisija zato ugotavlja, da se to podaljšanje zapadlosti ne more šteti kot prispevek k prestrukturiranju iz zunanjih virov. |
| --- | --- |

(177)

Komisija zato ugotavlja, da se to podaljšanje zapadlosti ne more šteti kot prispevek k prestrukturiranju iz zunanjih virov.

| (178) | Brez tega odloga lastni prispevek upravičenca v smislu smernic iz leta 1999 znaša 131 milijonov SKK (3,4 milijona EUR), kar je 20 % stroškov za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(178)

Brez tega odloga lastni prispevek upravičenca v smislu smernic iz leta 1999 znaša 131 milijonov SKK (3,4 milijona EUR), kar je 20 % stroškov za prestrukturiranje.

| (179) | Smernice iz leta 1999 niso vsebovale nobenih pragov, ki bi določali, kdaj prispevek upravičenca velja za znatnega. |
| --- | --- |

(179)

Smernice iz leta 1999 niso vsebovale nobenih pragov, ki bi določali, kdaj prispevek upravičenca velja za znatnega.

| (180) | Komisija glede na svojo prakso pri uporabi smernic iz leta 1999 in spremembe njene politike, na podlagi katerih so bili pragovi uvedeni v novih smernicah (53), meni, da je prispevek v višini 20 % prenizek. V skladu s smernicami iz leta 1999 bi bil tak prispevek lahko sprejet, če bi bili izpolnjeni vsi ostali pogoji za odobritev pomoči. Komisija bi morala upoštevati merila, kot so na primer, ali je družba dejavna na območju, ki prejema pomoč, koliko viri financiranja odražajo zaupanje trga, ne pa samega upravičenca in njegovih delničarjev, v dolgoročno sposobnost preživetja družbe, in druge posebnosti primera. |
| --- | --- |

(180)

Komisija glede na svojo prakso pri uporabi smernic iz leta 1999 in spremembe njene politike, na podlagi katerih so bili pragovi uvedeni v novih smernicah (53), meni, da je prispevek v višini 20 % prenizek. V skladu s smernicami iz leta 1999 bi bil tak prispevek lahko sprejet, če bi bili izpolnjeni vsi ostali pogoji za odobritev pomoči. Komisija bi morala upoštevati merila, kot so na primer, ali je družba dejavna na območju, ki prejema pomoč, koliko viri financiranja odražajo zaupanje trga, ne pa samega upravičenca in njegovih delničarjev, v dolgoročno sposobnost preživetja družbe, in druge posebnosti primera.

| (181) | Ob upoštevanju navedenega se Komisija v zadevnem primeru ne more strinjati, da je prispevek upravičenca znaten. Komisija ugotavlja, da njeni pomisleki glede tega, ali je bil lastni prispevek upravičenca znaten in ali je bila pomoč omejena na najnižji potrebni znesek, niso odpravljeni. |
| --- | --- |

(181)

Ob upoštevanju navedenega se Komisija v zadevnem primeru ne more strinjati, da je prispevek upravičenca znaten. Komisija ugotavlja, da njeni pomisleki glede tega, ali je bil lastni prispevek upravičenca znaten in ali je bila pomoč omejena na najnižji potrebni znesek, niso odpravljeni.

3.4   Združljivost pomoči: sklepna ugotovitev

| (182) | Komisija ugotavlja, da pomoč ni združljiva z notranjim trgom kot pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. Poleg tega se za to zadevo ne uporablja nobeno drugo odstopanje iz PDEU. |
| --- | --- |

(182)

Komisija ugotavlja, da pomoč ni združljiva z notranjim trgom kot pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. Poleg tega se za to zadevo ne uporablja nobeno drugo odstopanje iz PDEU.

VII.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (183) | Komisija meni, da je Slovaška republika nezakonito odobrila odpis davčnega dolga družbi Frucona Košice, a.s., pri čemer je kršila člen 108(3) PDEU. Ta pomoč z notranjim trgom ni združljiva po nobenem odstopanju iz PDEU. |
| --- | --- |

(183)

Komisija meni, da je Slovaška republika nezakonito odobrila odpis davčnega dolga družbi Frucona Košice, a.s., pri čemer je kršila člen 108(3) PDEU. Ta pomoč z notranjim trgom ni združljiva po nobenem odstopanju iz PDEU.

| (184) | Čeprav je davčni urad začasno ustavil izvajanje odpisa, dokler teče zadevni postopek pred Komisijo, Komisija ugotavlja, da je upravičenec dobil prednost, ko se je davčni urad odločil, da se bo odrekel delu svojih terjatev in tako upravičencu zagotovil pomoč. To se je zgodilo z začetkom veljavnosti prisilne poravnave dne 23. julija 2004. Upravičenec je imel prednost pred konkurenti, ker davčni urad ni uveljavil svojih davčnih terjatev. |
| --- | --- |

(184)

Čeprav je davčni urad začasno ustavil izvajanje odpisa, dokler teče zadevni postopek pred Komisijo, Komisija ugotavlja, da je upravičenec dobil prednost, ko se je davčni urad odločil, da se bo odrekel delu svojih terjatev in tako upravičencu zagotovil pomoč. To se je zgodilo z začetkom veljavnosti prisilne poravnave dne 23. julija 2004. Upravičenec je imel prednost pred konkurenti, ker davčni urad ni uveljavil svojih davčnih terjatev.

| (185) | Da se ponovno vzpostavi predhodni položaj, mora upravičenec vrniti državno pomoč. Glede na to, da je bila pomoč dodeljena ob začetku veljavnosti prisilne poravnave dne 23. julija 2004, mora vrniti celoten znesek odpisanega dolga, kakor je bil določen s prisilno poravnavo. |
| --- | --- |

(185)

Da se ponovno vzpostavi predhodni položaj, mora upravičenec vrniti državno pomoč. Glede na to, da je bila pomoč dodeljena ob začetku veljavnosti prisilne poravnave dne 23. julija 2004, mora vrniti celoten znesek odpisanega dolga, kakor je bil določen s prisilno poravnavo.

| (186) | Vrhovno sodišče Slovaške republike je odločilo, da je bil neplačan davek na motorna vozila v višini 424 490 SKK napačno vključen v prisilno poravnavo. Skupni dolg v postopku prisilne poravnave, od katerega je bil odštet ta znesek in znesek, dolgovan davčnemu uradu, ki je bil popravljen in upoštevan pri prisilni poravnavi, je znašal 640 369 341 SKK. |
| --- | --- |

(186)

Vrhovno sodišče Slovaške republike je odločilo, da je bil neplačan davek na motorna vozila v višini 424 490 SKK napačno vključen v prisilno poravnavo. Skupni dolg v postopku prisilne poravnave, od katerega je bil odštet ta znesek in znesek, dolgovan davčnemu uradu, ki je bil popravljen in upoštevan pri prisilni poravnavi, je znašal 640 369 341 SKK.

| (187) | Davek na motorna vozila, ki se je medtem že obravnaval kot odpisan, je bil v celoti plačan 2. avgusta 2006. To je treba upoštevati pri izračunu zneska pomoči in s tem povezanih obresti, ki ga je še treba vrniti – |
| --- | --- |

(187)

Davek na motorna vozila, ki se je medtem že obravnaval kot odpisan, je bil v celoti plačan 2. avgusta 2006. To je treba upoštevati pri izračunu zneska pomoči in s tem povezanih obresti, ki ga je še treba vrniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2007/254/ES se razveljavi.

Člen 2

Državna pomoč v višini 416 515 990 SKK, ki jo je Slovaška republika izvedla v korist družbe Frucona Košice, a.s., je nezdružljiva s skupnim trgom.

Člen 3

1.   Slovaška republika sprejme vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne nezakonito odobreno pomoč iz člena 2, pri čemer upošteva, da je bil znesek v višini 424 490 SKK, ki ustreza davku na motorna vozila, na račun lokalnega davčnega urada vplačan dne 2. avgusta 2006.

2.   Vračilo se izvede nemudoma in v skladu z nacionalnim pravom, če to omogoča takojšnjo in učinkovito izvršitev tega sklepa.

3.   Znesek, ki ga je treba vrniti, vključuje obresti za celotno obdobje od datuma, ko je bil dan na razpolago družbi Frucona Kašice, a.s., do datuma njegovega vračila.

4.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (54). Obrestna mera se uporabi na podlagi obrestno obrestnega računa za celotno obdobje iz odstavka 3.

Člen 4

Slovaška republika v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu Komisijo obvesti o ukrepih, ki jih je sprejela za izvršitev tega sklepa. Informacije predloži z uporabo vprašalnika, priloženega v Prilogi k temu sklepu.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Slovaško republiko.

V Bruslju, 16. oktobra 2013

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  S 1. decembrom 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 in 108 PDEU. Člena sta vsebinsko enaka prejšnjima členoma. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe izrazja, na primer besedo „Skupnost“ je zamenjala beseda „Unija“, besedno zvezo „skupni trg“ pa „notranji trg“. V tem sklepu se uporablja terminologija iz PDEU.

1

(2)  UL C 233, 22.9.2005, str. 47.

2

(3)  Glej opombo 2.

3

(4)  Odločba Komisije 2007/254/ES z dne 7. aprila 2006 o državni pomoči C 25/2005 (prej NN 21/2005) Slovaške republike za Frucona Košice, a.s. (UL L 112, 30.4.2007, str. 14).

4

(5)  V EUR naj bi promet znašal 23,6 milijona EUR leta 2002, 25,7 milijona EUR leta 2003 in 23 milijonov EUR leta 2004. Menjalni tečaj, uporabljen v informativne namene v tem sklepu, je 1 EUR = 38 SKK.

5

(6)  V EUR naj bi skupni promet znašal 334 milijonov SKK (8,8 milijona EUR) leta 2002, 360 milijonov SKK (9,5 milijona EUR) leta 2003 in 720 milijonov SKK (19 milijonov EUR) leta 2004.

6

(7)  Družba je zadolžena, kadar ima več upnikov in ni zmožna poravnati svojih obveznosti v tridesetih dneh od njihove zapadlosti.

7

(8)  Trošarina se plačuje mesečno.

8

(9)  Znesek, ki ga mora upravičenec odplačati svojim upnikom.

9

(10)  V EUR je skupni dolg pred poravnavo znašal 16,96 milijona EUR, skupni dolg, ki je ostal po poravnavi, pa 5,93 milijona EUR.

10

(11)  Glede na to, da je upravičenec izgubil dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, ter glede na informacije, ki jih je predložil pritožnik, je ta prodaja verjetno zadevala predvsem žgane pijače.

11

(12)  Upravičenec navaja primer družbe, ki ima v lasti podobno premoženje in deluje v istem sektorju, ter nekaj bolj splošnih statističnih povprečij za uporabo stečajnega postopka na Slovaškem.

12

(13)  Iz podatkov iz leta 2004, ki jih je pri svojem poročilu uporabljala revizijska družba EKORDA, je jasno, da 98 % teh prihodkov sestavljajo DDV in trošarine.

13

(14)  Upravičenec navaja združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103.

14

(15)  Zadeva T-109/01, Fleuren Compost proti Komisiji, Recueil 2004, str. II-132, točka 74.

15

(16)  Zadeva C-73/11 P, Frucona Košice, sodba z dne 24. januarja 2013, še neobjavljena v ZOdl., točka 70.

16

(17)  Glej zadevo C-342/96, Španija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-2459, točka 46; zadevo C-256/97, DM Transport, Recueil 1999, str. I-3913, točka 30; zadevo C-124/10 P, Komisija proti EDF, sodba z dne 5. junija 2012, še neobjavljena v ZOdl, točka 79, in zadevo C-73/11 P, Frucona Košice, že navedena sodba, točka 73.

17

(18)  Glej zadevo C-124/10 P, Komisija proti EDF, že navedena, točke 81 do 85.

18

(19)

19

Vir: Bilanca stanja za obdobje 1. januar – 31. december 2003, ki jo je predložil upravičenec. Vse vrednosti so knjigovodske vrednosti.

(20)

20

Vir: Poročilo revizijske družbe EKORDA z dne 7. julija 2004, v katerem so se upoštevale knjigovodske vrednosti, razen terjatev, ki so bile prilagojene na njihovo likvidacijsko vrednost.

(21)

21

Vir: Bilanca stanja za obdobje 1. januar – 28. april 2004, ki jo je predložil upravičenec. Vse vrednosti so knjigovodske vrednosti.

(22)  Podatke so predložili slovaški organi, pridobljeni pa so bili tudi pri pregledu na kraju samem, ki ga je davčni urad opravil v prostorih upravičenca dne 17. junija 2004 (glej uvodno izjavo 60).

22

(23)

23

Vir: Letno poročilo za leto 2004, ki ga je predložil upravičenec. Vse vrednosti so knjigovodske vrednosti.

(24)  Zemljišče, zgradbe, stroji, neopredmetena sredstva, finančna sredstva.

24

(25)  Po mnenju revizijske družbe EKORDA je treba knjigovodsko vrednost kratkoročnih terjatev v višini 166 milijonov SKK prilagoditi likvidacijski vrednosti 98 milijonov SKK (glej uvodno izjavo 97).

25

(26)  Ni jasno, ali ta številka predstavlja knjigovodsko ali likvidacijsko vrednost kratkoročnih terjatev. Iz previdnosti jo je Komisija upoštevala kot knjigovodsko vrednost.

26

(27)  Glej zadevo C-124/10 P, Komisija proti EDF, že navedena, točka 86.

27

(28)  Gre za knjigovodsko vrednost (166 milijonov SKK), ki jo je revizijska družba EKORDA prilagodila, da bi izražala likvidacijsko vrednost terjatev.

28

(29)  Gre za oceno likvidacijske vrednosti, do katere je Komisija prišla tako, da je knjigovodsko vrednost kratkoročnih terjatev (147 milijonov SKK) prilagodila z istim razmerjem, kot ga je pri svoji analizi uporabljala revizijska družba EKORDA (glej opombo 6 v preglednici 3).

29

(30)  Gre za oceno likvidacijske vrednosti, do katere je Komisija prišla tako, da je knjigovodsko vrednost kratkoročnih terjatev (63 milijonov SKK; glej tudi opombo 1) prilagodila z istim razmerjem, kot ga je pri svoji analizi uporabljala revizijska družba EKORDA (glej opombo 16). Vendar pa Komisija glede na podatke, ki so jih predložili slovaški organi, ugotavlja, da so bile terjatve v višini 63 milijonov SKK izvršljive. Zaradi tega je zelo vprašljivo, ali je potrebna kakršna koli prilagoditev njihove knjigovodske vrednosti. Če bi bila likvidacijska vrednost teh terjatev dejansko 63 milijonov SKK, bi skupni izkupiček stečajnega postopka 17. junija 2004 znašal 331 milijonov SKK (8,7 milijona EUR).

30

(31)  Tej številki slovaški organi ugovarjajo, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.

31

(32)  Med postopkom preiskave je upravičenec trdil, da je bila vrednost njegovih sredstev, zastavljenih davčnemu uradu, 194 milijonov SKK. To je ocena neodvisnega cenilca, izražena kot „izvedenska ocena“. Ta cena naj bi bila približek cene, po kateri bi se lahko sredstva takrat prodala. Opozoriti je treba, da je to najnižja cena; slovaški organi so ceno zastavljenih sredstev ocenili na 397 milijonov EUR.

32

(33)  Uporabljen je 52-odstotni likvidacijski faktor. Ta likvidacijski faktor izhaja iz dejstva, da je upravičenec navedel svoj namen glede prodaje zalog za financiranja prisilne poravnave v višini vsaj 110 milijonov SKK: Vendar pa bi bilo to na podlagi knjigovodske vrednosti 209 milijonov SKK mogoče le, če bi bil likvidacijski faktor za zaloge najmanj 52-odstotni (110 milijonov SKK/209 milijonov SKK).

33

(34)  Gre za knjigovodsko vrednost (166 milijonov SKK), ki jo je revizijska družba EKORDA prilagodila, da bi izražala likvidacijsko vrednost terjatev.

34

(35)  Gre za vrednost kratkoročnih terjatev po prilagoditvi njihove knjigovodske vrednosti (63 milijonov SKK) za 59-odstotni faktor, ki ga je uporabila revizijska družba EKORDA. Nobenega očitnega razloga ni za to, da bi morala biti likvidacijska vrednost po takšni prilagoditvi nižja.

35

(36)  Opozoriti je treba, da je v drugih poročilih, ki ju je predložil upravičenec (tj. poročilo revizijske družbe EKORDA in revizorke Kochové), upoštevan malo višji odstotek stroškov, približno 22 %. Ker pa bi bil postopek v tem primeru verjetno krajši od povprečnega stečajnega postopka, očitno ni nobenega razloga za to, da bi morali biti stroški še višji od tistih pri povprečnem postopku, kakor je zabeleženo v poročilu Svetovne banke. Lahko se kvečjemu pričakuje, da bodo zaradi majhnega števila upnikov in preproste strukture dolga (več kot 99 % ga pripada enemu upniku) stroški nižji od povprečnih.

36

(37)  Prejel bi 100 % od zastavljenih sredstev (194 milijonov SKK) plus več kot 99 % izkupička od prodaje preostalih sredstev.

37

(38)  Izkupiček od prodaje sredstev upravičenca bi znašal 275 milijonov SKK (glej preglednico 4). Po odštetih stroških stečajnega postopka, ki so po mnenju upravičenca znašali 18 % izkupička od prodaje sredstev, tj. 49,5 milijona SKK, bi davčni urad prejel 225,5 milijona SKK.

38

(39)  Zadeva T-152/99, HAMSA, Recueil 2002, str. II-3049, točka 168.

39

(40)  Poročilo gospe Kochové – 2 leti, poročilo gospe Holovačové več kot 6 let, poročilo Svetovne banke za leto 2004 – 4,8 let, poročilo slovaškega ministrstva za pravosodje in poročilo Svetovne banke za leto 2002 – 3 do 7 let.

40

(41)  Primer, na katerega je upravičenec opozoril v svojih pripombah z dne 25. oktobra 2005, je stečajni postopek družbe Liehofruct White Lady Distillery, s.r.o. Levoča.

41

(42)  Leta 2004 je obrestna mera za vladne obveznice z zapadlostjo 3–5 let znašala med 4,06 % in 5,14 %. Da bi bil izračun bolj zadržan, je upoštevan najvišji znesek v višini 5,14 %.

42

(43)  Vrednost kratkoročnih sredstev = zaloge (43 milijonov SKK) + kratkoročne terjatve (37 milijonov SKK) + denarna sredstva (161 milijonov SKK) = 241 milijonov SKK.

43

(44)  Iz dopisa je mogoče sklepati, da se je Ministrstvo strinjalo s prisilno poravnavo, pri katerih se lahko plačila DDV in trošarin odložijo za največ dva meseca, plačila drugih davkov pa šest mesecev.

44

(45)  Zadeva T-152/99, HAMSA, že navedena, točka 168

45

(46)  Glej na primer zadevo C-342/96 P, Španija proti Komisiji, že navedena, točka 46.

46

(47)  Glej po analogiji zadevo C-124/10 P, Komisija proti EDF, že navedena, točki 79 in 80.

47

(48)  Ni videti, da bi te številke podpirali letni računovodski izkazi, ki jih je predložil upravičenec.

48

(49)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

49

(50)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

50

(51)  UL L 10, 13.1.2001, str. 33.

51

(52)  Glej tudi zadevo C-17/99, Francija proti Komisiji, Recueil 2001, str. I-2481.

52

(53)  Prag za srednje velika podjetja v skladu s smernicami iz leta 2004 je vsaj 40 %.

53

(54)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

54

---

PRILOGA

INFORMACIJE GLEDE IZVAJANJA SKLEPA KOMISIJE ...

1.   Izračun zneska pomoči, ki ga je treba vrniti

| 1.1 | Navedite naslednje podatke o znesku nezakonite državne pomoči, ki je bila dodeljena upravičencu:







  Datum(-i) (1) | Znesek pomoči (2) | Valuta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1

Navedite naslednje podatke o znesku nezakonite državne pomoči, ki je bila dodeljena upravičencu:

Datum(-i) (1)

Znesek pomoči (2)

Valuta

Opombe:

| 1.2 | Podrobno pojasnite, kako se obračunavajo obresti za terjani znesek pomoči. |
| --- | --- |

1.2

Podrobno pojasnite, kako se obračunavajo obresti za terjani znesek pomoči.

2.   Načrtovani in že sprejeti ukrepi za vračilo pomoči

| 2.1 | Podrobno opišite, kateri ukrepi so načrtovani in kateri so že bili sprejeti za izvedbo takojšnjega in učinkovitega vračila pomoči. Kjer je ustrezno, navedite tudi pravno podlago za sprejete/načrtovane ukrepe. |
| --- | --- |

2.1

Podrobno opišite, kateri ukrepi so načrtovani in kateri so že bili sprejeti za izvedbo takojšnjega in učinkovitega vračila pomoči. Kjer je ustrezno, navedite tudi pravno podlago za sprejete/načrtovane ukrepe.

| 2.2 | Kakšen je časovni okvir za postopek vračila? Kdaj bo postopek vračila pomoči zaključen? |
| --- | --- |

2.2

Kakšen je časovni okvir za postopek vračila? Kdaj bo postopek vračila pomoči zaključen?

3.   Že vrnjeni znesek

| 3.1 | Navedite naslednje informacije o zneskih pomoči, ki jih je upravičenec že vrnil:







  Datum(-i) (3) | Vrnjeni znesek | Valuta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1

Navedite naslednje informacije o zneskih pomoči, ki jih je upravičenec že vrnil:

Datum(-i) (3)

Vrnjeni znesek

Valuta

| 3.2 | Priložite dokazila o vračilu zneskov, navedenih v preglednici, točka 3.1. |
| --- | --- |

3.2

Priložite dokazila o vračilu zneskov, navedenih v preglednici, točka 3.1.

---

(1)

| (o) | Datum ali datumi, ko je bila pomoč (ali posamezne tranše) dodeljena upravičencu. |
| --- | --- |

(o)

Datum ali datumi, ko je bila pomoč (ali posamezne tranše) dodeljena upravičencu.

(2)  Znesek pomoči, ki je bil dodeljen upravičencu (v bruto ekvivalentih pomoči).

(3)

| (o) | Datum(i) vračila pomoči |
| --- | --- |

(o)

Datum(i) vračila pomoči

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 14.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/64 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/64

---

V skladu z mednarodnim javnim pravom so pravno veljavna samo izvirna besedila UN/ECE. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 98 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo žarometov motornih vozil s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu

Vključuje vsa veljavna besedila do:

dodatka 4 k spremembam 01 – začetek veljavnosti: 15. julij 2013

VSEBINA

PODROČJE UPORABE

| 1. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vloga za homologacijo žarometa |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Osvetljenost |
| --- | --- |

6.

| 7. | Meritev motenja in/ali bleščanja |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sprememba tipa žarometa in razširitev homologacije |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dokončna opustitev proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov |
| --- | --- |

12.

| 13. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

13.

PRILOGE

| 1. | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni opustitvi proizvodnje tipa žarometa ali porazdeljenega sistema osvetlitve v skladu s Pravilnikom št. 98 |
| --- | --- |

1.

| 2. | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

2.

| 3. | Krogelni koordinatni merilni sistem in mesta preskusnih točk |
| --- | --- |

3.

| 4. | Preskusi stabilnosti fotometričnega delovanja delujočih žarometov |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zahteve za žaromete z lečami iz plastičnega materiala – preskušanje vzorcev leč ali materiala in celotnih žarometov |
| --- | --- |

5.

| 6. | Referenčno središče |
| --- | --- |

6.

| 7. | Oznake za napetost |
| --- | --- |

7.

| 8. | Minimalne zahteve za postopke nadzora skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor |
| --- | --- |

9.

| 10. | Preverjanje meje „svetlo-temno“ za žaromete s kratkim svetlobnim pramenom z instrumenti |
| --- | --- |

10.

| 11. | Zahteve za module LED in žaromete z moduli LED |
| --- | --- |

11.

A.   UPRAVNE DOLOČBE

Področje uporabe (1)

Ta pravilnik se uporablja za:

| (a) | žaromete in |
| --- | --- |

(a)

žaromete in

| (b) | porazdeljene sisteme osvetlitve |
| --- | --- |

(b)

porazdeljene sisteme osvetlitve

s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za vozila kategorij M, N in L3.

1.   OPREDELITVE POJMOV

V tem pravilniku:

| 1.1 | se uporabljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo; |
| --- | --- |

1.1

se uporabljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo;

| 1.2 | „leča“ pomeni skrajni zunanji del žarometa (enote), ki oddaja svetlobo skozi svetlečo površino; |
| --- | --- |

1.2

„leča“ pomeni skrajni zunanji del žarometa (enote), ki oddaja svetlobo skozi svetlečo površino;

| 1.3 | „prevleka“ pomeni vse proizvode, ki so v enem ali več slojih naneseni na zunanjo površino leče; |
| --- | --- |

1.3

„prevleka“ pomeni vse proizvode, ki so v enem ali več slojih naneseni na zunanjo površino leče;

| 1.4 | „usklajen par“ pomeni sklop svetilk z enako funkcijo na levi in desni strani vozila; |
| --- | --- |

1.4

„usklajen par“ pomeni sklop svetilk z enako funkcijo na levi in desni strani vozila;

| 1.5 | žarometi različnih „tipov“ pomenijo žaromete, ki se razlikujejo po tako pomembnih značilnostih, kot so:






  1.5.1 | trgovsko ime ali blagovna znamka; |
| --- | --- | --- |

1.5

žarometi različnih „tipov“ pomenijo žaromete, ki se razlikujejo po tako pomembnih značilnostih, kot so:

1.5.1

trgovsko ime ali blagovna znamka;

| 1.5.2 | značilnosti optičnega sistema; |
| --- | --- |

1.5.2

značilnosti optičnega sistema;

| 1.5.3 | vključitev ali odstranitev sestavnih delov, ki lahko med delovanjem spremenijo optične učinke z odbojem, lomom, absorpcijo in/ali deformacijo; |
| --- | --- |

1.5.3

vključitev ali odstranitev sestavnih delov, ki lahko med delovanjem spremenijo optične učinke z odbojem, lomom, absorpcijo in/ali deformacijo;

| 1.5.4 | primernost za vožnjo po desni ali levi strani cestišča ali za oba načina vožnje; |
| --- | --- |

1.5.4

primernost za vožnjo po desni ali levi strani cestišča ali za oba načina vožnje;

| 1.5.5 | vrsta proizvedenega svetlobnega pramena (kratki svetlobni pramen ali dolgi svetlobni pramen ali oba); |
| --- | --- |

1.5.5

vrsta proizvedenega svetlobnega pramena (kratki svetlobni pramen ali dolgi svetlobni pramen ali oba);

| 1.5.6 | šteje se, da sta naprava za vgradnjo na levi strani vozila in ustrezna naprava za vgradnjo na desni strani vozila napravi istega tipa; |
| --- | --- |

1.5.6

šteje se, da sta naprava za vgradnjo na levi strani vozila in ustrezna naprava za vgradnjo na desni strani vozila napravi istega tipa;

| 1.6 | Sklicevanja v tem pravilniku na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, se nanašajo na Pravilnika št. 37 in št. 99 ter njune spremembe, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo. |
| --- | --- |

1.6

Sklicevanja v tem pravilniku na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, se nanašajo na Pravilnika št. 37 in št. 99 ter njune spremembe, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo.

2.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO ŽAROMETA (2)

| 2.1 | Vlogo za homologacijo vloži lastnik trgovskega imena ali blagovne znamke žarometa ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik. V vlogi se navede:






  2.1.1 | ali je žaromet predviden za kratki svetlobni pramen, dolgi svetlobni pramen ali oba; |
| --- | --- | --- |

2.1

Vlogo za homologacijo vloži lastnik trgovskega imena ali blagovne znamke žarometa ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik. V vlogi se navede:

2.1.1

ali je žaromet predviden za kratki svetlobni pramen, dolgi svetlobni pramen ali oba;

| 2.1.2 | če gre za žaromet za kratki svetlobni pramen, ali je ta namenjen vožnji po levi in desni strani cestišča ali le za desno ali le za levo stran vožnje; |
| --- | --- |

2.1.2

če gre za žaromet za kratki svetlobni pramen, ali je ta namenjen vožnji po levi in desni strani cestišča ali le za desno ali le za levo stran vožnje;

| 2.1.3 | če je žaromet opremljen z nastavljivim reflektorjem, položaji vgradnje žarometa glede na cestišče in vzdolžno srednjo ravnino vozila; |
| --- | --- |

2.1.3

če je žaromet opremljen z nastavljivim reflektorjem, položaji vgradnje žarometa glede na cestišče in vzdolžno srednjo ravnino vozila;

| 2.1.4 | največji navpični koti nad nazivnimi položaji, ki jih lahko doseže naprava za usmerjanje, in pod njimi; |
| --- | --- |

2.1.4

največji navpični koti nad nazivnimi položaji, ki jih lahko doseže naprava za usmerjanje, in pod njimi;

| 2.1.5 | kateri svetlobni viri so pod napetostjo, kadar se uporabljajo različni svetlobni prameni; |
| --- | --- |

2.1.5

kateri svetlobni viri so pod napetostjo, kadar se uporabljajo različni svetlobni prameni;

| 2.1.6 | ali se uporablja porazdeljeni sistem osvetlitve in katere tipe svetlobnih pramenov naj bi ta sistem zagotavljal; |
| --- | --- |

2.1.6

ali se uporablja porazdeljeni sistem osvetlitve in katere tipe svetlobnih pramenov naj bi ta sistem zagotavljal;

| 2.1.7 | kategorija svetlobnega vira iz Pravilnika št. 37 ali št. 99 in njunih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo.
  Za porazdeljeni sistem osvetlitve z nezamenljivim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ki ni homologiran v skladu s Pravilnikom št. 99, številka dela, ki jo generatorju svetlobe dodeli proizvajalec generatorja svetlobe. |
| --- | --- |

2.1.7

kategorija svetlobnega vira iz Pravilnika št. 37 ali št. 99 in njunih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo.

Za porazdeljeni sistem osvetlitve z nezamenljivim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ki ni homologiran v skladu s Pravilnikom št. 99, številka dela, ki jo generatorju svetlobe dodeli proizvajalec generatorja svetlobe.

| 2.2 | Vsaki vlogi se priložijo:






  2.2.1 | Risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo tipa (glej odstavka 3.2 in 4.2). Risbe morajo prikazovati predvideno mesto homologacijske številke in dodatnih simbolov glede na krog homologacijske oznake, v primeru modulov LED tudi mesto za posebne identifikacijske kode modulov, ter morajo prikazovati žaromet v navpičnem (osnem) prerezu in od spredaj z navedbo glavnih podrobnosti optičnih lastnosti, vključno z žlebiči, če je primerno. |
| --- | --- | --- |

2.2

Vsaki vlogi se priložijo:

2.2.1

Risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo tipa (glej odstavka 3.2 in 4.2). Risbe morajo prikazovati predvideno mesto homologacijske številke in dodatnih simbolov glede na krog homologacijske oznake, v primeru modulov LED tudi mesto za posebne identifikacijske kode modulov, ter morajo prikazovati žaromet v navpičnem (osnem) prerezu in od spredaj z navedbo glavnih podrobnosti optičnih lastnosti, vključno z žlebiči, če je primerno.

| 2.2.2 | Kratke tehnične specifikacije, po potrebi vključno z znamko in tipom predstikalnih naprav ter skrajnimi položaji na podlagi odstavka 6.2.7, če gre za žaromet, ki sveti v ovinek. V primeru modulov LED to vključuje:






  (a) | kratko tehnično specifikacijo modulov LED; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Kratke tehnične specifikacije, po potrebi vključno z znamko in tipom predstikalnih naprav ter skrajnimi položaji na podlagi odstavka 6.2.7, če gre za žaromet, ki sveti v ovinek. V primeru modulov LED to vključuje:

(a)

kratko tehnično specifikacijo modulov LED;

| (b) | risbo z merami in osnovnimi električnimi in fotometričnimi vrednostmi ter ciljnim svetlobnim tokom. |
| --- | --- |

(b)

risbo z merami in osnovnimi električnimi in fotometričnimi vrednostmi ter ciljnim svetlobnim tokom.

Za porazdeljene sisteme osvetlitve kratke tehnične specifikacije, vključno s seznamom svetlobnih vodnikov in ustreznih optičnih sestavnih delov ter podatki o generatorjih svetlobe, ki so dovolj podrobni za identifikacijo. Ti podatki morajo vsebovati številko dela, ki jo je dodelil proizvajalec generatorja svetlobe, risbo z merami ter osnovnimi električnimi in fotometričnimi vrednostmi ter uradno poročilo o preskusu, ki se nanaša na odstavek 5.8 tega pravilnika.

| 2.2.3 | Vzorci:






  2.2.3.1 | Za homologacijo žarometa dva vzorca vsakega tipa žarometa, en vzorec za vgradnjo na levi strani vozila in en vzorec za vgradnjo na desni strani vozila, s standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in eno predstikalno napravo za vsak tip, ki ga je treba uporabiti, če je primerno.
  Za homologacijo porazdeljenega sistema osvetlitve z nezamenljivim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ki ni homologiran v skladu s Pravilnikom št. 99, dva vzorca sistema, vključno z generatorjem svetlobe in s po eno predstikalno napravo vsakega tipa, ki bo uporabljen, če je primerno. |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Vzorci:

2.2.3.1

Za homologacijo žarometa dva vzorca vsakega tipa žarometa, en vzorec za vgradnjo na levi strani vozila in en vzorec za vgradnjo na desni strani vozila, s standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in eno predstikalno napravo za vsak tip, ki ga je treba uporabiti, če je primerno.

Za homologacijo porazdeljenega sistema osvetlitve z nezamenljivim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ki ni homologiran v skladu s Pravilnikom št. 99, dva vzorca sistema, vključno z generatorjem svetlobe in s po eno predstikalno napravo vsakega tipa, ki bo uporabljen, če je primerno.

| 2.2.4 | Za preskus plastičnega materiala, iz katerega so izdelane leče:






  2.2.4.1 | štirinajst leč;






  2.2.4.1.1 | deset od teh leč se lahko nadomesti z desetimi vzorci materiala velikosti najmanj 60 × 80 mm, z ravno ali izbočeno zunanjo površino in pretežno ravno površino v sredini (polmer ukrivljenja najmanj 300 mm), veliko najmanj 15 × 15 mm. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4

Za preskus plastičnega materiala, iz katerega so izdelane leče:

2.2.4.1

štirinajst leč;

2.2.4.1.1

deset od teh leč se lahko nadomesti z desetimi vzorci materiala velikosti najmanj 60 × 80 mm, z ravno ali izbočeno zunanjo površino in pretežno ravno površino v sredini (polmer ukrivljenja najmanj 300 mm), veliko najmanj 15 × 15 mm.

| 2.2.4.1.2 | vsaka taka leča ali vzorec materiala se izdela po postopku, ki se uporablja v serijski proizvodnji; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2

vsaka taka leča ali vzorec materiala se izdela po postopku, ki se uporablja v serijski proizvodnji;

| 2.2.4.2 | reflektor, na katerega se lahko vgradijo leče po navodilih proizvajalca. |
| --- | --- |

2.2.4.2

reflektor, na katerega se lahko vgradijo leče po navodilih proizvajalca.

| 2.2.5 | Za preskus odpornosti svetlobno prepustnih delov iz plastičnega materiala proti ultravijoličnemu sevanju svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v žarometu:






  2.2.5.1 | Vzorec vsakega materiala, ki se uporablja v žarometu, ali vzorec žarometa, ki vsebuje te materiale. Glede videza in morebitne površinske obdelave mora vsak vzorec materiala biti skladen z ustreznim delom žarometa, ki ga je treba homologirati. |
| --- | --- | --- |

2.2.5

Za preskus odpornosti svetlobno prepustnih delov iz plastičnega materiala proti ultravijoličnemu sevanju svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v žarometu:

2.2.5.1

Vzorec vsakega materiala, ki se uporablja v žarometu, ali vzorec žarometa, ki vsebuje te materiale. Glede videza in morebitne površinske obdelave mora vsak vzorec materiala biti skladen z ustreznim delom žarometa, ki ga je treba homologirati.

| 2.2.5.2 | Preskus odpornosti notranjih materialov proti ultravijoličnemu sevanju svetlobnega vira ni potreben:






  2.2.5.2.1 | če se uporabljajo svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, z nizkim ultravijoličnim sevanjem v skladu s Pravilnikom št. 99, ali |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2

Preskus odpornosti notranjih materialov proti ultravijoličnemu sevanju svetlobnega vira ni potreben:

2.2.5.2.1

če se uporabljajo svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, z nizkim ultravijoličnim sevanjem v skladu s Pravilnikom št. 99, ali

| 2.2.5.2.2 | če se sprejmejo ukrepi za zaščito zadevnih sestavnih delov žarometa pred ultravijoličnim sevanjem, npr. s filtri iz stekla, ali |
| --- | --- |

2.2.5.2.2

če se sprejmejo ukrepi za zaščito zadevnih sestavnih delov žarometa pred ultravijoličnim sevanjem, npr. s filtri iz stekla, ali

| 2.2.5.2.3 | če se uporabljajo moduli LED z nizkim ultravijoličnim sevanjem v skladu s Prilogo 11 tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.5.2.3

če se uporabljajo moduli LED z nizkim ultravijoličnim sevanjem v skladu s Prilogo 11 tega pravilnika.

| 2.3 | Za porazdeljeni sistem osvetlitve 10 vzorcev materialov (in po potrebi ustreznega zaščitnega premaza/zaščite), iz katerih so izdelani svetlobni vodniki in drugi optični deli sistema. |
| --- | --- |

2.3

Za porazdeljeni sistem osvetlitve 10 vzorcev materialov (in po potrebi ustreznega zaščitnega premaza/zaščite), iz katerih so izdelani svetlobni vodniki in drugi optični deli sistema.

| 2.4 | Materialom, iz katerih so izdelane leče, ter materialom, iz katerih so izdelani optični deli sistema (in po potrebi ustrezni premazi/zaščita), če gre za porazdeljeni sistem osvetlitve, se priloži poročilo o preskusu lastnosti teh materialov in premazov, če so na njih že bili opravljeni preskusi. |
| --- | --- |

2.4

Materialom, iz katerih so izdelane leče, ter materialom, iz katerih so izdelani optični deli sistema (in po potrebi ustrezni premazi/zaščita), če gre za porazdeljeni sistem osvetlitve, se priloži poročilo o preskusu lastnosti teh materialov in premazov, če so na njih že bili opravljeni preskusi.

3.   OZNAKE

| 3.1 | Žarometi ali porazdeljeni sistemi osvetlitve, predloženi v homologacijo, se opremijo s čitljivim in neizbrisnim trgovskim imenom ali blagovno znamko vlagatelja. |
| --- | --- |

3.1

Žarometi ali porazdeljeni sistemi osvetlitve, predloženi v homologacijo, se opremijo s čitljivim in neizbrisnim trgovskim imenom ali blagovno znamko vlagatelja.

| 3.2 | Na leči in ohišju (3) morajo imeti prostor zadostne velikosti za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4.; ta prostor mora biti označen na risbah iz odstavka 2.2.1. |
| --- | --- |

3.2

Na leči in ohišju (3) morajo imeti prostor zadostne velikosti za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4.; ta prostor mora biti označen na risbah iz odstavka 2.2.1.

| 3.3 | Žarometi, zasnovani tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in levi strani cestišča, morajo imeti oznake, ki označujejo obe nastavitvi optične enote na vozilu ali svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, na reflektorju; te oznake morajo vsebovati črki „R/D“ za nastavitev za vožnjo po desni strani cestišča in črki „L/G“ za nastavitev za vožnjo po levi strani cestišča. |
| --- | --- |

3.3

Žarometi, zasnovani tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in levi strani cestišča, morajo imeti oznake, ki označujejo obe nastavitvi optične enote na vozilu ali svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, na reflektorju; te oznake morajo vsebovati črki „R/D“ za nastavitev za vožnjo po desni strani cestišča in črki „L/G“ za nastavitev za vožnjo po levi strani cestišča.

| 3.4 | Vsi svetlobni prameni imajo lahko na svetleči površini referenčno središče, kot je prikazano v Prilogi 6. |
| --- | --- |

3.4

Vsi svetlobni prameni imajo lahko na svetleči površini referenčno središče, kot je prikazano v Prilogi 6.

| 3.5 | Če se v generatorju svetlobe porazdeljenega sistema osvetlitve uporablja nezamenljiv svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu in ni homologiran v skladu s Pravilnikom št. 99, se generator svetlobe opremi s trgovskim imenom ali blagovno znamko proizvajalca in številko dela iz odstavka 2.2.2. |
| --- | --- |

3.5

Če se v generatorju svetlobe porazdeljenega sistema osvetlitve uporablja nezamenljiv svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu in ni homologiran v skladu s Pravilnikom št. 99, se generator svetlobe opremi s trgovskim imenom ali blagovno znamko proizvajalca in številko dela iz odstavka 2.2.2.

| 3.6 | V primeru žarometov z moduli LED mora biti žaromet opremljen z oznako nazivne napetosti in nazivne moči ter s posebno identifikacijsko kodo modula svetlobnega vira. |
| --- | --- |

3.6

V primeru žarometov z moduli LED mora biti žaromet opremljen z oznako nazivne napetosti in nazivne moči ter s posebno identifikacijsko kodo modula svetlobnega vira.

| 3.7 | Moduli LED, predloženi ob vložitvi vloge za homologacijo svetilke:






  3.7.1 | morajo biti opremljeni s trgovskim imenom ali blagovno znamko vlagatelja. Ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna; |
| --- | --- | --- |

3.7

Moduli LED, predloženi ob vložitvi vloge za homologacijo svetilke:

3.7.1

morajo biti opremljeni s trgovskim imenom ali blagovno znamko vlagatelja. Ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna;

| 3.7.2 | morajo biti opremljeni s posebno identifikacijsko kodo modula. Ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.
  Ta posebna identifikacijska koda mora biti sestavljena iz začetnih črk „MD“ za „MODUL“, ki jima sledijo homologacijska oznaka brez kroga v skladu z odstavkom 4.2.1 ter dodatni simboli ali znaki, če gre za več različnih modulov svetlobnega vira. Ta posebna identifikacijska koda se prikaže na risbah iz odstavka 2.2.1. Ni nujno, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na žarometu, v katerem se uporablja modul, vendar morata obe oznaki pripadati istemu vlagatelju. |
| --- | --- |

3.7.2

morajo biti opremljeni s posebno identifikacijsko kodo modula. Ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

Ta posebna identifikacijska koda mora biti sestavljena iz začetnih črk „MD“ za „MODUL“, ki jima sledijo homologacijska oznaka brez kroga v skladu z odstavkom 4.2.1 ter dodatni simboli ali znaki, če gre za več različnih modulov svetlobnega vira. Ta posebna identifikacijska koda se prikaže na risbah iz odstavka 2.2.1. Ni nujno, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na žarometu, v katerem se uporablja modul, vendar morata obe oznaki pripadati istemu vlagatelju.

| 3.8 | Če se za upravljanje modulov LED uporablja elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira, ki ni del modula LED, mora biti opremljena s posebnimi identifikacijskimi kodami, nazivno vhodno napetostjo in močjo. |
| --- | --- |

3.8

Če se za upravljanje modulov LED uporablja elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira, ki ni del modula LED, mora biti opremljena s posebnimi identifikacijskimi kodami, nazivno vhodno napetostjo in močjo.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Splošno

| 4.1.1 | Homologacija se podeli, če vsi vzorci tipa žarometa, ki se predložijo v skladu z odstavkom 2., izpolnjujejo določbe iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.1.1

Homologacija se podeli, če vsi vzorci tipa žarometa, ki se predložijo v skladu z odstavkom 2., izpolnjujejo določbe iz tega pravilnika.

| 4.1.2 | Žarometi, skladni s tem pravilnikom, se lahko združijo, kombinirajo ali integrirajo s kakršno koli drugo svetlobno ali signalno funkcijo, če to ne vpliva na njihovo svetlobno funkcijo. |
| --- | --- |

4.1.2

Žarometi, skladni s tem pravilnikom, se lahko združijo, kombinirajo ali integrirajo s kakršno koli drugo svetlobno ali signalno funkcijo, če to ne vpliva na njihovo svetlobno funkcijo.

| 4.1.3 | Kadar združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve iz več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, če vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk izpolnjuje določbe, ki veljajo zanjo. |
| --- | --- |

4.1.3

Kadar združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve iz več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, če vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk izpolnjuje določbe, ki veljajo zanjo.

| 4.1.4 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki pomenita serijo sprememb, vključno z najnovejšimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika v času izdaje homologacije (trenutno 01). Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu žarometa, ki je zajet v tem pravilniku. Šteje se, da je usklajen par en tip. |
| --- | --- |

4.1.4

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki pomenita serijo sprememb, vključno z najnovejšimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika v času izdaje homologacije (trenutno 01). Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu žarometa, ki je zajet v tem pravilniku. Šteje se, da je usklajen par en tip.

| 4.1.5 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni opustitvi proizvodnje tipa žarometa v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.1.5

Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni opustitvi proizvodnje tipa žarometa v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 4.1.6 | Poleg oznake iz odstavka 3.1 se na vsak žaromet, ki je skladen s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, na prostorih iz odstavka 3.2 namesti homologacijska oznaka iz odstavkov 4.2 in 4.3. |
| --- | --- |

4.1.6

Poleg oznake iz odstavka 3.1 se na vsak žaromet, ki je skladen s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, na prostorih iz odstavka 3.2 namesti homologacijska oznaka iz odstavkov 4.2 in 4.3.

4.2   Sestava homologacijske oznake

Homologacijsko oznako sestavljajo:

| 4.2.1 | mednarodna homologacijska oznaka, ki vsebuje:






  4.2.1.1 | krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (4); |
| --- | --- | --- |

4.2.1

mednarodna homologacijska oznaka, ki vsebuje:

4.2.1.1

krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (4);

| 4.2.1.2 | homologacijsko številko iz odstavka 4.1.4; |
| --- | --- |

4.2.1.2

homologacijsko številko iz odstavka 4.1.4;

| 4.2.2 | naslednji dodatni simbol ali simboli:






  4.2.2.1 | na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve samo za promet po levi strani cestišča, vodoravna puščica, ki, gledano od spredaj, kaže v desno, tj. na tisto stran cestišča, po kateri teče promet; |
| --- | --- | --- |

4.2.2

naslednji dodatni simbol ali simboli:

4.2.2.1

na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve samo za promet po levi strani cestišča, vodoravna puščica, ki, gledano od spredaj, kaže v desno, tj. na tisto stran cestišča, po kateri teče promet;

| 4.2.2.2 | na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in levi strani cestišča z ustrezno prilagoditvijo nastavitve optične enote ali svetlobnega vira, vodoravna puščica, ki kaže hkrati v levo in desno stran; |
| --- | --- |

4.2.2.2

na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in levi strani cestišča z ustrezno prilagoditvijo nastavitve optične enote ali svetlobnega vira, vodoravna puščica, ki kaže hkrati v levo in desno stran;

| 4.2.2.3 | na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika samo za kratki svetlobni pramen, črki „DC“; |
| --- | --- |

4.2.2.3

na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika samo za kratki svetlobni pramen, črki „DC“;

| 4.2.2.4 | na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika samo za dolgi svetlobni pramen, črki „DR“; |
| --- | --- |

4.2.2.4

na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika samo za dolgi svetlobni pramen, črki „DR“;

| 4.2.2.5 | na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika za kratki in dolgi svetlobni pramen, črke „DCR“; |
| --- | --- |

4.2.2.5

na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika za kratki in dolgi svetlobni pramen, črke „DCR“;

| 4.2.2.6 | na žarometih z lečo iz plastičnega materiala črki „PL“ v bližini simbolov iz odstavkov od 4.2.2.3 do 4.2.2.5; |
| --- | --- |

4.2.2.6

na žarometih z lečo iz plastičnega materiala črki „PL“ v bližini simbolov iz odstavkov od 4.2.2.3 do 4.2.2.5;

| 4.2.2.7 | na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika za dolgi svetlobni pramen, navedba največje svetilnosti, izražena z referenčno oznako iz odstavka 6.3.2.2, nameščeno v bližini kroga, ki obkroža črko „E“;
  pri integriranih žarometih je treba oznako največje skupne svetilnosti dolgega svetlobnega pramena navesti, kot je določeno zgoraj; |
| --- | --- |

4.2.2.7

na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika za dolgi svetlobni pramen, navedba največje svetilnosti, izražena z referenčno oznako iz odstavka 6.3.2.2, nameščeno v bližini kroga, ki obkroža črko „E“;

pri integriranih žarometih je treba oznako največje skupne svetilnosti dolgega svetlobnega pramena navesti, kot je določeno zgoraj;

| 4.2.2.8 | na porazdeljenih sistemih osvetlitve se črke „DLS“ uporabljajo namesto črke „D“ iz odstavkov 4.2.2.3, 4.2.2.4 in 4.2.2.5, pri čemer se uporabljajo enaka merila. |
| --- | --- |

4.2.2.8

na porazdeljenih sistemih osvetlitve se črke „DLS“ uporabljajo namesto črke „D“ iz odstavkov 4.2.2.3, 4.2.2.4 in 4.2.2.5, pri čemer se uporabljajo enaka merila.

| 4.2.3 | V vsakem primeru morajo biti na obrazcih za homologacijo in sporočilih o homologaciji, ki se pošljejo državam pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, navedeni ustrezen način delovanja, uporabljen v preskusnem postopku v skladu z odstavkom 1.1.1.1 Priloge 4, in dovoljene napetosti v skladu z odstavkom 1.1.1.2 Priloge 4.
  V ustreznih primerih je treba napravo označiti, kakor sledi:






  4.2.3.1 | Na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika in so zasnovani tako, da kratki svetlobni pramen ne sveti hkrati s katero koli drugo svetlobno funkcijo, s katero je lahko integriran, se za simbolom žarometa za kratki svetlobni pramen v homologacijski oznaki postavi poševnica (/). |
| --- | --- | --- |

4.2.3

V vsakem primeru morajo biti na obrazcih za homologacijo in sporočilih o homologaciji, ki se pošljejo državam pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, navedeni ustrezen način delovanja, uporabljen v preskusnem postopku v skladu z odstavkom 1.1.1.1 Priloge 4, in dovoljene napetosti v skladu z odstavkom 1.1.1.2 Priloge 4.

V ustreznih primerih je treba napravo označiti, kakor sledi:

4.2.3.1

Na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika in so zasnovani tako, da kratki svetlobni pramen ne sveti hkrati s katero koli drugo svetlobno funkcijo, s katero je lahko integriran, se za simbolom žarometa za kratki svetlobni pramen v homologacijski oznaki postavi poševnica (/).

| 4.2.3.2 | Zahteva iz odstavka 4.2.3.1 ne velja za žaromete, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika in so zasnovani tako, da kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni pramen zagotavlja isti svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Zahteva iz odstavka 4.2.3.1 ne velja za žaromete, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika in so zasnovani tako, da kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni pramen zagotavlja isti svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu.

| 4.2.4 | Števki homologacijske številke, ki označujeta spremembe, vključno z najnovejšimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi zahtevana puščica so lahko označeni v bližini zgornjih dodatnih simbolov. |
| --- | --- |

4.2.4

Števki homologacijske številke, ki označujeta spremembe, vključno z najnovejšimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi zahtevana puščica so lahko označeni v bližini zgornjih dodatnih simbolov.

| 4.2.5 | Znaki in simboli iz odstavkov 4.2.1 do 4.2.3 morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni. Lahko se namestijo na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del žarometa, ki je neločljivo povezan s prozornim delom žarometa, ki oddaja svetlobo. V primeru porazdeljenega sistema osvetlitve z zunanjimi lečami, vgrajenimi v svetlobni vodnik, je ta pogoj izpolnjen, če je homologacijska oznaka nameščena vsaj na generator svetlobe in svetlobni vodnik ali na njegovo zaščito. V vsakem primeru mora biti oznaka vidna, ko je žaromet ali sistem nameščen na vozilo ali ko se odpre premičen del, kot je pokrov motorja. |
| --- | --- |

4.2.5

Znaki in simboli iz odstavkov 4.2.1 do 4.2.3 morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni. Lahko se namestijo na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del žarometa, ki je neločljivo povezan s prozornim delom žarometa, ki oddaja svetlobo. V primeru porazdeljenega sistema osvetlitve z zunanjimi lečami, vgrajenimi v svetlobni vodnik, je ta pogoj izpolnjen, če je homologacijska oznaka nameščena vsaj na generator svetlobe in svetlobni vodnik ali na njegovo zaščito. V vsakem primeru mora biti oznaka vidna, ko je žaromet ali sistem nameščen na vozilo ali ko se odpre premičen del, kot je pokrov motorja.

4.3   Namestitev homologacijske oznake

4.3.1   Samostojne svetilke

Slike 1 do 9 v Prilogi 2 k temu pravilniku prikazujejo primere homologacijskih oznak z zgoraj navedenimi dodatnimi simboli.

4.3.2   Združene, kombinirane ali integrirane svetilke

| 4.3.2.1 | Kadar se ugotovi, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo, ter homologacijske številke. Ta homologacijska oznaka se lahko namesti kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:






  4.3.2.1.1 | je vidna v skladu z odstavkom 4.2.5; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Kadar se ugotovi, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo, ter homologacijske številke. Ta homologacijska oznaka se lahko namesti kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:

4.3.2.1.1

je vidna v skladu z odstavkom 4.2.5;

| 4.3.2.1.2 | ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2

ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

| 4.3.2.2 | Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe pravilnikov ob izdaji homologacije, in po potrebi predpisano puščico, označi:






  4.3.2.2.1 | na ustrezni svetleči površini; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe pravilnikov ob izdaji homologacije, in po potrebi predpisano puščico, označi:

4.3.2.2.1

na ustrezni svetleči površini;

| 4.3.2.2.2 | ali v skupini, tako da je vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk jasno prepoznavna (glej štiri možne primere na sliki 10 v Prilogi 2). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2

ali v skupini, tako da je vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk jasno prepoznavna (glej štiri možne primere na sliki 10 v Prilogi 2).

| 4.3.2.3 | Velikost različnih delov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Velikost različnih delov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija.

| 4.3.2.4 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku. |
| --- | --- |

4.3.2.4

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku.

| 4.3.2.5 | Na sliki 10 v Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke skupaj z vsemi zgoraj navedenimi dodatnimi simboli. |
| --- | --- |

4.3.2.5

Na sliki 10 v Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke skupaj z vsemi zgoraj navedenimi dodatnimi simboli.

4.3.3   Za svetilke, katerih leče se uporabljajo za različne tipe žarometov in ki jih je mogoče integrirati ali združiti z drugimi svetilkami,

veljajo določbe iz odstavka 4.3.2.

| 4.3.3.1 | Poleg tega, kadar se uporabi ista leča, je ta lahko označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na različne tipe žarometov ali svetilk, če ima ohišje ali porazdeljeni sistem osvetlitve žarometa, tudi če ga ni mogoče ločiti od leče, prostor iz odstavka 3.2 in homologacijske oznake za dejanske funkcije. |
| --- | --- |

4.3.3.1

Poleg tega, kadar se uporabi ista leča, je ta lahko označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na različne tipe žarometov ali svetilk, če ima ohišje ali porazdeljeni sistem osvetlitve žarometa, tudi če ga ni mogoče ločiti od leče, prostor iz odstavka 3.2 in homologacijske oznake za dejanske funkcije.

| 4.3.3.2 | Na sliki 11 v Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak za zgoraj navedeni primer. |
| --- | --- |

4.3.3.2

Na sliki 11 v Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak za zgoraj navedeni primer.

4.3.4   Porazdeljeni sistemi osvetlitve

Za porazdeljene sisteme osvetlitve morajo biti izpolnjene ustrezne določbe iz odstavkov 4.3.1 do 4.3.3.2 v povezavi z zahtevami iz odstavka 3.4.

B.   TEHNIČNE ZAHTEVE ZA ŽAROMETE (5)

5.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

5.1   Vsak vzorec je v skladu s specifikacijami iz odstavkov 6 do 8.

5.2   Žarometi morajo biti izdelani tako, da ohranijo predpisane fotometrične značilnosti in ob običajni uporabi njihovo delovanje ostane zadovoljivo kljub tresljajem, ki jim utegnejo biti izpostavljeni.

5.2.1   Žarometi morajo imeti napravo, ki omogoča, da se na vozilu nastavijo tako, da ustrezajo veljavnim predpisom. Takšne naprave ni treba namestiti na enote, pri katerih sta odsevnik in razpršilna leča neločljiva, če je uporaba takšnih enot omejena na vozila, na katerih je možno žaromet nastaviti na drugačen način.

Kadar sta žaromet z glavnim kratkim svetlobnim pramenom in žaromet z dolgim svetlobnim pramenom, ki sta opremljena vsak s svojimi svetlobnimi viri, združena v sestavljeno enoto, naprava za nastavitev omogoča pravilno nastavitev vsakega posameznega optičnega sistema. Ta določba se uporablja tudi za žaromete s svetlobnim pramenom žarometa za meglo in dolgim svetlobnim pramenom, žaromete z glavnim kratkim svetlobnim pramenom in svetlobnim pramenom žarometa za meglo ter za žaromete s temi tremi svetlobnimi prameni.

5.2.2   Te določbe pa ne veljajo za sklope žarometov z nedeljivimi reflektorji. Za ta tip sklopa se uporabljajo zahteve iz odstavka 6.3 tega pravilnika.

5.3   Žarometi, zasnovani tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in levi strani cestišča, se lahko prilagodijo za določeno smer vožnje z ustrezno začetno nastavitvijo pri namestitvi na vozilo ali pa to selektivno nastavitev opravi voznik. Takšna začetna ali selektivna nastavitev lahko vključuje na primer namestitev optične enote na vozilo pod določenim kotom ali namestitev svetlobnih virov pod določenim kotom glede na optično enoto. V vseh primerih sta mogoči le dve različni in natančno določeni nastavitvi, ena za vožnjo po desni in druga za vožnjo po levi strani cestišča, način izdelave pa onemogoča nenameren premik iz ene nastavitve v drugo ali nastavitev žarometa v vmesni položaj. Če je svetlobni vir mogoče postaviti v dva različna položaja, morajo biti deli za pritrditev svetlobnega vira na odsevnik zasnovani in izdelani tako, da je svetlobni vir pri vsaki od teh nastavitev pritrjen tako točno, kot je potrebno za žaromete, ki so namenjeni le za eno smer vožnje. Skladnost z zahtevami iz tega odstavka se preverja vizualno in po potrebi s poskusno namestitvijo.

5.4   Konfiguracija osvetlitve za različne razmere v prometu

5.4.1   Za žaromete, zasnovane tako, da izpolnjujejo zahteve samo za vožnjo po eni strani cestišča (po desni ali levi strani), se sprejmejo ustrezni ukrepi, da se prepreči motenje udeležencev v prometu v državi, v kateri je stran vožnje nasprotna tisti v državi, za katero je zasnovan žaromet (6). Ti ukrepi so lahko:

| (a) | prekritje dela zunanje površine leče žarometa; |
| --- | --- |

(a)

prekritje dela zunanje površine leče žarometa;

| (b) | premik svetlobnega pramena navzdol. Vodoravni premik je dovoljen; |
| --- | --- |

(b)

premik svetlobnega pramena navzdol. Vodoravni premik je dovoljen;

| (c) | kateri koli drug ukrep za odstranitev ali zmanjšanje asimetričnega dela svetlobnega pramena. |
| --- | --- |

(c)

kateri koli drug ukrep za odstranitev ali zmanjšanje asimetričnega dela svetlobnega pramena.

5.4.2   Po uporabi teh ukrepov morajo biti naslednje zahteve glede svetilnosti žarometa izpolnjene brez spremembe nastavitve glede na začetno stran vožnje.

| 5.4.2.1 | Kratki svetlobni pramen, zasnovan za vožnjo po desni strani cestišča in prilagojen vožnji po levi strani cestišča: | pri 0,86D–1,72L najmanj 2 500 cd; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1

Kratki svetlobni pramen, zasnovan za vožnjo po desni strani cestišča in prilagojen vožnji po levi strani cestišča:

pri 0,86D–1,72L najmanj 2 500 cd;

| | pri 0,57U–3,43R največ 880 cd. |
| --- | --- |

pri 0,57U–3,43R največ 880 cd.

| 5.4.2.2 | Kratki svetlobni pramen, zasnovan za vožnjo po levi strani cestišča in prilagojen vožnji po desni strani cestišča: | pri 0,86D–1,72R najmanj 2 500 cd; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.2

Kratki svetlobni pramen, zasnovan za vožnjo po levi strani cestišča in prilagojen vožnji po desni strani cestišča:

pri 0,86D–1,72R najmanj 2 500 cd;

| | pri 0,57U–3,43L največ 880 cd. |
| --- | --- |

pri 0,57U–3,43L največ 880 cd.

5.5   Na žarometih, zasnovanih za izmenično zagotavljanje dolgega in kratkega svetlobnega pramena ali kratkega in/ali dolgega svetlobnega pramena, zasnovanega tako, da lahko sveti v ovinek, mora biti vsaka mehanska, elektromehanska ali druga naprava, ki je za ta namen vgrajena v žaromet (7), izdelana tako, da:

| 5.5.1 | je naprava dovolj trdna, da pri običajnih pogojih uporabe vzdrži 50 000 postopkov. Za preverjanje, ali je ta zahteva izpolnjena, lahko tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse:






  (a) | zahteva, da vlagatelj zagotovi opremo, ki je potrebna za izvedbo preskusa; |
| --- | --- | --- |

5.5.1

je naprava dovolj trdna, da pri običajnih pogojih uporabe vzdrži 50 000 postopkov. Za preverjanje, ali je ta zahteva izpolnjena, lahko tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse:

(a)

zahteva, da vlagatelj zagotovi opremo, ki je potrebna za izvedbo preskusa;

| (b) | ne izvede preskusa, če je žarometu, ki ga predloži vlagatelj, priloženo poročilo o preskusu, ki ga je izdala tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse za enako izdelane (sestavljene) žaromete, ki potrjuje skladnost s to zahtevo; |
| --- | --- |

(b)

ne izvede preskusa, če je žarometu, ki ga predloži vlagatelj, priloženo poročilo o preskusu, ki ga je izdala tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse za enako izdelane (sestavljene) žaromete, ki potrjuje skladnost s to zahtevo;

| 5.5.2 | v primeru okvare svetilnost žarometa nad črto H-H ne sme presegati vrednosti kratkega svetlobnega pramena v skladu z odstavkom 6.2.6; poleg tega mora biti v preskusni točki 25 V (črta VV, 1,72 D) na žarometih, zasnovanih za kratki in/ali dolgi svetlobni pramen, ki lahko sveti v ovinek, svetilnost najmanj 2 500 cd. |
| --- | --- |

5.5.2

v primeru okvare svetilnost žarometa nad črto H-H ne sme presegati vrednosti kratkega svetlobnega pramena v skladu z odstavkom 6.2.6; poleg tega mora biti v preskusni točki 25 V (črta VV, 1,72 D) na žarometih, zasnovanih za kratki in/ali dolgi svetlobni pramen, ki lahko sveti v ovinek, svetilnost najmanj 2 500 cd.

| 5.5.3 | se lahko glavni kratki ali dolgi svetlobni pramen vedno proizvede tako, da mehanizem ni v vmesnem položaju; |
| --- | --- |

5.5.3

se lahko glavni kratki ali dolgi svetlobni pramen vedno proizvede tako, da mehanizem ni v vmesnem položaju;

| 5.5.4 | uporabnik ne more z navadnimi orodji spremeniti oblike ali položaja gibljivih delov. |
| --- | --- |

5.5.4

uporabnik ne more z navadnimi orodji spremeniti oblike ali položaja gibljivih delov.

5.6   V skladu z zahtevami iz Priloge 4 se izvedejo dodatni preskusi, s katerimi se zagotovi, da se fotometrično delovanje ni preveč spremenilo.

5.7   Svetlobno prepustni deli iz plastičnega materiala se preskusijo v skladu z zahtevami iz Priloge 5.

5.8   Zamenljivost svetlobnih virov

5.8.1   Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu in se uporabljajo v žarometih, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, ali porazdeljenih sistemih osvetlitve, se lahko zamenjajo in homologirajo v skladu s Pravilnikom št. 99 in njegovimi spremembami, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo. Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu in niso homologirani v skladu s Pravilnikom št. 99, se lahko uporabljajo samo, če so nezamenljiv del generatorja svetlobe. Kljub temu mora biti v primeru porazdeljenih sistemov osvetlitve generator svetlobe mogoče zamenjati brez posebnega orodja tudi, če v njem uporabljen svetlobni vir ni homologiran.

5.8.2   Če se v žarometu, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, uporablja en ali več (dodatnih) svetlobnih virov z žarilno nitko, so ti svetlobni viri z žarilno nitko homologirani v skladu s Pravilnikom št. 37 in njegovimi spremembami, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo, če v Pravilniku št. 37 in njegovih spremembah, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo, niso določene omejitve glede uporabe.

5.8.3   Naprava je zasnovana tako, da je morebitno žarnico z žarilno nitko mogoče pritrditi le v pravilnem položaju.

5.8.4   V primeru zamenljivih svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, in dodatnih svetlobnih virov z žarilno nitko je okov žarnice v skladu z dimenzijskimi značilnostmi, navedenimi v podatkovnem listu iz publikacije IEC 60061, ki ustrezajo kategoriji uporabljenih svetlobnih virov. Svetlobne vire je mogoče zlahka namestiti v žaromet.

5.9   Nezamenljivi svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, ki niso homologirani v skladu s Pravilnikom št. 99 in se uporabljajo v porazdeljenih sistemih osvetlitve, izpolnjujejo tudi naslednje zahteve (ki ustrezajo zahtevam iz Pravilnika št. 99 za homologacijo svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu):

| 5.9.1 | vklop, čas do polne svetilnosti in takojšnji ponovni vklop brez ohlajanja v skladu z odstavkom 3.6 Pravilnika št. 99; |
| --- | --- |

5.9.1

vklop, čas do polne svetilnosti in takojšnji ponovni vklop brez ohlajanja v skladu z odstavkom 3.6 Pravilnika št. 99;

| 5.9.2 | barva v skladu z odstavkom 3.9 Pravilnika št. 99. Barva je bela; |
| --- | --- |

5.9.2

barva v skladu z odstavkom 3.9 Pravilnika št. 99. Barva je bela;

| 5.9.3 | ultravijolično sevanje v skladu z odstavkom 3.10 Pravilnika št. 99, če je tako navedeno v vlogi za homologacijo (odstavek 2.2.2). |
| --- | --- |

5.9.3

ultravijolično sevanje v skladu z odstavkom 3.10 Pravilnika št. 99, če je tako navedeno v vlogi za homologacijo (odstavek 2.2.2).

5.10   Zaradi žarometa in sistema predstikalne naprave ne smejo nastati sevalne motnje ali motnje v napajanju, ki bi povzročile napako na drugih električnih/elektronskih sistemih vozila (8).

5.11   Če je to potrebno za preskusni postopek, lahko preskuševalna organizacija zahteva, da proizvajalec zagotovi dodatne preskusne vzorce, preskusne naprave (okove) ali posebne vire napajanja.

5.12   Preskusni postopek se izvede v skladu s proizvajalčevimi zahtevami glede namestitve.

5.13   Žaromet (če je opremljen z moduli LED) in moduli LED so v skladu z ustreznimi zahtevami iz Priloge 11 k temu pravilniku. Skladnost z zahtevami se preveri.

6.   OSVETLJENOST

6.1   Splošne določbe

6.1.1   Žarometi ali porazdeljeni sistemi osvetlitve se izdelajo tako, da z ustreznim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, proizvajajo primerno neslepečo osvetljenost pri oddajanju kratkega svetlobnega pramena in dobro osvetlitev pri oddajanju dolgega svetlobnega pramena.

6.1.2   Svetilnost, ki jo proizvaja žaromet, se meri na razdalji 25 m s fotoelektrično celico, katere uporabna površina obsega kvadrat s stranico 65 mm. Točka HV je središčna točka koordinatnega sistema z navpično polarno osjo. Črta h je horizontala, ki poteka skozi točko HV (glej Prilogo 3 k temu pravilniku).

6.1.3   Žaromet ali porazdeljeni sistem osvetlitve se šteje za zadovoljivega, če so izpolnjene fotometrične zahteve iz tega odstavka 6. z enim svetlobnim virom, ki se je staral vsaj 15 ciklov v skladu z odstavkom 4. Priloge 4 k Pravilniku št. 99.

Kadar je svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, homologiran v skladu s Pravilnikom št. 99, mora biti standardni (etalonski) svetlobni vir in njegov svetlobni tok se lahko razlikuje od ciljnega svetlobnega toka iz Pravilnika št. 99. V tem primeru se svetilnost ustrezno prilagodi.

Navedena prilagoditev se ne uporablja za porazdeljene sisteme osvetlitve z nezamenljivim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ali žaromete s popolnoma ali delno vgrajenimi predstikalnimi napravami.

Kadar svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ni homologiran v skladu s Pravilnikom št. 99, mora biti proizvodni nezamenljivi svetlobni vir.

6.1.4   Mere, ki določajo položaj obloka v standardnem svetlobnem viru, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, so navedene v ustreznem podatkovnem listu iz Pravilnika št. 99.

6.1.5   Fotometrično skladnost je treba preveriti v skladu z odstavkom 6.2.6 ali 6.3 tega pravilnika. To velja tudi za območje svetlo-temno med 3°R in 3°L (metoda merjenja zadevne barve meje svetlo-temno).

6.1.6   Barva oddane svetlobe svetlobnega pramena žarometov s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, je bela.

6.1.7   Štiri sekunde po vžigu žarometa s svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu in pri katerem predstikalna naprava ni združena s svetlobnim virom, ki ni deloval najmanj 30 minut:

| 6.1.7.1 | se na točki HV doseže najmanj 37 500 cd za žaromet samo z dolgim svetlobnim pramenom; |
| --- | --- |

6.1.7.1

se na točki HV doseže najmanj 37 500 cd za žaromet samo z dolgim svetlobnim pramenom;

| 6.1.7.2 | se na točki 50V doseže najmanj 6 250 cd za žaromete samo s kratkim svetlobnim pramenom ali funkcijo izmeničnega kratkega in dolgega svetlobnega pramena, kot je opisano v odstavku 5.4 tega pravilnika; |
| --- | --- |

6.1.7.2

se na točki 50V doseže najmanj 6 250 cd za žaromete samo s kratkim svetlobnim pramenom ali funkcijo izmeničnega kratkega in dolgega svetlobnega pramena, kot je opisano v odstavku 5.4 tega pravilnika;

| 6.1.7.3 | v obeh primerih napajanje zadostuje za potrebno povečanje visokotokovnega električnega impulza. |
| --- | --- |

6.1.7.3

v obeh primerih napajanje zadostuje za potrebno povečanje visokotokovnega električnega impulza.

6.2   Določbe glede kratkih svetlobnih pramenov

6.2.1   Porazdelitev svetilnosti žarometa za kratki svetlobni pramen vključuje „mejo svetlo-temno“ (glej sliko 1), ki omogoča pravilno nastavitev žarometa za fotometrične meritve in usmeritev na vozilu.

Meja svetlo-temno je sestavljena iz:

| (a) | pri svetlobnih pramenih za vožnjo po desni strani cestišča:






  (i) | ravnega „vodoravnega dela“ na levi; |
| --- | --- | --- |

(a)

pri svetlobnih pramenih za vožnjo po desni strani cestišča:

(i)

ravnega „vodoravnega dela“ na levi;

| (ii) | dvignjenega dela na desni; |
| --- | --- |

(ii)

dvignjenega dela na desni;

| (b) | pri svetlobnih pramenih za vožnjo po levi strani cestišča:






  (i) | ravnega „vodoravnega dela“ na desni; |
| --- | --- | --- |

(b)

pri svetlobnih pramenih za vožnjo po levi strani cestišča:

(i)

ravnega „vodoravnega dela“ na desni;

| (ii) | dvignjenega dela na levi. |
| --- | --- |

(ii)

dvignjenega dela na levi.

V obeh primerih je rob dvignjenega dela oster.

6.2.2   Žaromet se vidno usmeri z uporabo „meje svetlo-temno“ (glej sliko 1) na naslednji način Usmeritev se izvede z uporabo ravnega navpičnega zaslona, ki je postavljen 10 m ali 25 m (kot je navedeno v oddelku 9 Priloge 1) pred žarometom in pod pravim kotom glede na os H-V, kot je prikazano v Prilogi 3 k temu pravilniku. Zaslon mora biti dovolj širok, da omogoča pregled in nastavitev „meje svetlo-temno“ kratkega svetlobnega pramena vsaj v razponu 5° na obeh straneh črte V-V.

6.2.2.1   Za navpično nastavitev: vodoravni del „meje svetlo-temno“ se premakne navzgor nad črto B in se nastavi v nazivni položaj en odstotek (0,57 stopinje) pod črto H-H.

Slika 1

Image

Opomba: Razmerje je drugačno za navpične in vodoravne črte.

6.2.2.2   Za vodoravno nastavitev: dvignjeni del „meje svetlo-temno“ se premakne:

| | za vožnjo po desni strani z desne na levo in se po premiku nastavi vodoravno tako, da:






  (a) | nad črto 0,2° D dvignjeni del ne presega črte A na levi in |
| --- | --- | --- |

za vožnjo po desni strani z desne na levo in se po premiku nastavi vodoravno tako, da:

(a)

nad črto 0,2° D dvignjeni del ne presega črte A na levi in

| (b) | na črti 0,2° D ali pod dvignjenim delom seka črto A in |
| --- | --- |

(b)

na črti 0,2° D ali pod dvignjenim delom seka črto A in

| (c) | je prelom v osnovi na območju +/– 0,5 stopinje levo ali desno od črte V-V; |
| --- | --- |

(c)

je prelom v osnovi na območju +/– 0,5 stopinje levo ali desno od črte V-V;

ali

| | za vožnjo po levi strani z leve na desno in se po premiku nastavi vodoravno tako, da:






  (a) | nad črto 0,2° D dvignjeni del ne presega črte A na desni in |
| --- | --- | --- |

za vožnjo po levi strani z leve na desno in se po premiku nastavi vodoravno tako, da:

(a)

nad črto 0,2° D dvignjeni del ne presega črte A na desni in

| (b) | na črti 0,2° D ali pod dvignjenim delom seka črto A in |
| --- | --- |

(b)

na črti 0,2° D ali pod dvignjenim delom seka črto A in

| (c) | je prelom predvsem na črti V-V. |
| --- | --- |

(c)

je prelom predvsem na črti V-V.

6.2.2.3   Kadar tako usmerjen žaromet ne izpolnjuje zahtev iz odstavkov 6.2.5, 6.2.6 in 6.3, se njegova nastavitev lahko spremeni, če se os svetlobnega pramena ne premakne:

| | vodoravno od črte A za več kot:






  (a) | 0,5° na levo ali 0,75° na desno za vožnjo po desni strani ali |
| --- | --- | --- |

vodoravno od črte A za več kot:

(a)

0,5° na levo ali 0,75° na desno za vožnjo po desni strani ali

| (b) | 0,5° na desno ali 0,75° na levo za vožnjo po levi strani in |
| --- | --- |

(b)

0,5° na desno ali 0,75° na levo za vožnjo po levi strani in

| | navpično največ 0,25° navzgor ali navzdol od črte B. |
| --- | --- |

navpično največ 0,25° navzgor ali navzdol od črte B.

6.2.2.4   Če pa ni mogoče izvesti večkratne navpične nastavitve na zahtevani položaj z dovoljenim odstopanjem iz odstavka 6.2.2.3, se uporabi metoda z instrumenti iz odstavkov 2. in 3. Priloge 10, da se preskusi skladnost z zahtevano minimalno kakovostjo „meje svetlo-temno“ ter izvede navpična in vodoravna nastavitev svetlobnega pramena.

6.2.3   Kadar je žaromet usmerjen tako, mora, če je vloga za homologacijo vložena samo za kratki svetlobni pramen, izpolnjevati samo zahteve iz odstavkov 6.2.4 in 6.2.5; če je predviden za kratki in dolgi svetlobni pramen, pa mora izpolnjevati zahteve iz odstavkov od 6.2.4 do 6.2.6.

6.2.4   Za vsak žaromet za kratki svetlobni pramen je dovoljen samo en svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu. Največ dva dodatna svetlobna vira sta dovoljena pod naslednjimi pogoji:

6.2.4.1   V žarometu za kratki svetlobni pramen se lahko uporablja en dodaten svetlobni vir v skladu s Pravilnikom št. 37 ali en ali več dodatnih modulov LED, da lahko žaromet sveti v ovinek.

6.2.4.2   V žarometu za kratki svetlobni pramen se lahko uporablja en dodaten svetlobni vir v skladu s Pravilnikom št. 37 in/ali en ali več modulov LED, da se ustvari infrardeče sevanje. Aktivirajo se lahko samo hkrati s svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu. V primeru okvare svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, se morajo ta dodatni svetlobni vir in/ali moduli LED samodejno izklopiti.

6.2.4.3   V primeru okvare dodatnega svetlobnega vira ali modula LED žaromet še naprej izpolnjuje zahteve za kratki svetlobni pramen.

6.2.4.4   Merilni pogoji za svetlobne vire

| 6.2.4.4.1 | V primeru svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu:
  Napetost na priključnih sponkah predstikalnih naprav je 13,2 V +/– 0,1 za 12-voltne sisteme ali določena drugače (glej Prilogo 7). |
| --- | --- |

6.2.4.4.1

V primeru svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu:

Napetost na priključnih sponkah predstikalnih naprav je 13,2 V +/– 0,1 za 12-voltne sisteme ali določena drugače (glej Prilogo 7).

| 6.2.4.4.2 | V primeru svetlobnega vira z žarilno nitko v skladu s Pravilnikom št. 37:
  Svetilka se izmeri s standardno (etalonsko) brezbarvno žarnico z žarilno nitko z nazivno napetostjo 12 V. Med preverjanjem se napetost na priključnih sponkah žarnice z žarilno nitko uravnava tako, da se proizvede referenčni svetlobni tok pri napetosti 13,2 V, kot je navedeno v ustreznem podatkovnem listu iz Pravilnika št. 37. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2

V primeru svetlobnega vira z žarilno nitko v skladu s Pravilnikom št. 37:

Svetilka se izmeri s standardno (etalonsko) brezbarvno žarnico z žarilno nitko z nazivno napetostjo 12 V. Med preverjanjem se napetost na priključnih sponkah žarnice z žarilno nitko uravnava tako, da se proizvede referenčni svetlobni tok pri napetosti 13,2 V, kot je navedeno v ustreznem podatkovnem listu iz Pravilnika št. 37.

| 6.2.4.4.3 | V primeru modulov LED:
  Svetilka se izmeri pri napetosti 6,3 V, 13,2 V ali 28,0 V, razen če ta pravilnik določa drugače. Moduli LED, ki jih upravlja elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira, se izmerijo po navodilih vlagatelja. |
| --- | --- |

6.2.4.4.3

V primeru modulov LED:

Svetilka se izmeri pri napetosti 6,3 V, 13,2 V ali 28,0 V, razen če ta pravilnik določa drugače. Moduli LED, ki jih upravlja elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira, se izmerijo po navodilih vlagatelja.

6.2.5   Po več kot 10 minutah po vžigu mora svetilnost v preskusnih točkah iz spodnje tabele in slike B v Prilogi 3 (ali zrcaljena prek črte VV za vožnjo po levi strani) izpolnjevati naslednje zahteve:

| Točke ali segmenti | Oznaka (10) | Svetilnost (cd) | Vodoravni kot (v stopinjah) | Navpični kot (v stopinjah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| najv. | najm. |
| katera koli točka v območju A
  (določeno z naslednjimi koordinatami v stopinjah)












  8L | 8L | 8R | 8R | 6R | 1,5R | V-V | 4L |
| 1U | 4U | 4U | 2U | 1,5U | 1,5U | H-H | H-H |

Točke ali segmenti

Oznaka (10)

Svetilnost (cd)

Vodoravni kot (v stopinjah)

Navpični kot (v stopinjah)

najv.

najm.

katera koli točka v območju A

(določeno z naslednjimi koordinatami v stopinjah)

8L

8L

8R

8R

6R

1,5R

V-V

4L

1U

4U

4U

2U

1,5U

1,5U

H-H

H-H

625

2

B 50 L

350

3,43 L

0,57 U

3

75 R

12 500

1,15 R

0,57 D

4

50 L

18 480

3,43 L

0,86 D

5

25 L1

18 800

3,43 L

1,72 D

6

50 V

7 500

0

0,86 D

7

50 R

12 500

1,72 R

0,86 D

8

25 L2

2 500

9 L

1,72 D

9

25 R1

2 500

9 R

1,72 D

10

25 L3

1 250

15 L

1,72 D

11

25 R2

1 250

15 R

1,72 D

12

15 L

625

20 L

2,86 D

13

15 R

625

20 R

2,86 D

14

(9)

8 L

4 U

15

(9)

0

4 U

16

(9)

8 R

4 U

17

(9)

4 L

2 U

18

(9)

0

2 U

19

(9)

4 R

2 U

20

65

8 R

0

21

125

4 L

0

A do B

segment I

3 750

5,15 L do 5,15 R

0,86 D

C–D

1 750

2,5 R

1 U

E do F

segment III in nižje

12 500

9,37 L do 8,53 R

4,29 D

E max R

43 800

desno od črte VV

nad

1,72 D

E max L

31 300

levo od črte VV

Opomba: V tabeli:

| | Črka L pomeni, da je točka ali segment na levi strani črte VV. |
| --- | --- |

Črka L pomeni, da je točka ali segment na levi strani črte VV.

| | Črka R pomeni, da je točka ali segment na desni strani črte VV. |
| --- | --- |

Črka R pomeni, da je točka ali segment na desni strani črte VV.

| | Črka U pomeni, da je točka ali segment nad črto HH. |
| --- | --- |

Črka U pomeni, da je točka ali segment nad črto HH.

| | Črka D pomeni, da je točka ali segment pod črto HH. |
| --- | --- |

Črka D pomeni, da je točka ali segment pod črto HH.

6.2.6   Zahteve iz odstavka 6.2.5 se uporabljajo tudi za žaromete, ki so zasnovani tako, da svetijo v ovinek, in/ali ki vključujejo dodaten svetlobni vir ali module LED iz odstavka 6.2.4.2. V primeru žarometa, zasnovanega tako, da sveti v ovinek, se lahko nastavitev spremeni, če se os svetlobnega pramena ne premakne navpično za več kot 0,2°.

6.2.6.1   Če žaromet sveti v ovinek:

| 6.2.6.1.1 | z vrtenjem kratkega svetlobnega pramena ali vodoravnim premikanjem preloma meje svetlo-temno, se meritve izvedejo po ponovni vodoravni usmeritvi celotnega sestavljenega žarometa, npr. z goniometrom; |
| --- | --- |

6.2.6.1.1

z vrtenjem kratkega svetlobnega pramena ali vodoravnim premikanjem preloma meje svetlo-temno, se meritve izvedejo po ponovni vodoravni usmeritvi celotnega sestavljenega žarometa, npr. z goniometrom;

| 6.2.6.1.2 | s premikanjem enega ali več optičnih delov žarometa brez vodoravnega premikanja preloma meje svetlo-temno, se meritve izvedejo tako, da so ti deli v skrajnem delovnem položaju; |
| --- | --- |

6.2.6.1.2

s premikanjem enega ali več optičnih delov žarometa brez vodoravnega premikanja preloma meje svetlo-temno, se meritve izvedejo tako, da so ti deli v skrajnem delovnem položaju;

| 6.2.6.1.3 | z dodatnim svetlobnim virom ali enim ali več moduli LED brez vodoravnega premikanja preloma meje svetlo-temno, se meritve izvedejo tako, da so ta svetlobni vir ali moduli LED aktivirani. |
| --- | --- |

6.2.6.1.3

z dodatnim svetlobnim virom ali enim ali več moduli LED brez vodoravnega premikanja preloma meje svetlo-temno, se meritve izvedejo tako, da so ta svetlobni vir ali moduli LED aktivirani.

6.3   Določbe glede dolgih svetlobnih pramenov

6.3.1   Pri žarometu, zasnovanem za dolgi in kratki svetlobni pramen, se meritve svetilnosti dolgega svetlobnega pramena izvedejo z isto nastavitvijo žarometa kot pri meritvah iz odstavka 6.2.5; če je žaromet zasnovan samo za dolgi svetlobni pramen, je nastavljen tako, da je območje največje svetilnosti na presečišču črt H-H in V-V; takšen žaromet mora izpolnjevati samo zahteve iz odstavka 6.3. Preskusne napetosti so enake napetostim iz odstavka 6.2.4.4.

6.3.2   Za dolgi svetlobni pramen je mogoče uporabiti več svetlobnih virov; ti svetlobni viri so navedeni v Pravilniku št. 37 (v tem primeru žarnice z žarilno nitko delujejo pri referenčnem svetlobnem toku), v Pravilniku št. 99 in/ali pa so to moduli LED. Če se za dolgi svetlobni pramen uporablja več svetlobnih virov, ti svetlobni viri pri določanju največje vrednosti svetilnosti (IM) delujejo hkrati.

Del dolgega svetlobnega pramena enega od teh svetlobnih virov se lahko uporabi izključno za kratke signale (svetlobna hupa), kot navede vlagatelj. To se prikaže na ustrezni risbi in navede kot opomba v sporočilu.

6.3.3   Ob sklicevanju na sliko C iz Priloge 3 in na spodnjo tabelo mora porazdelitev svetilnosti dolgega svetlobnega pramena izpolnjevati naslednje zahteve.

| Preskusna točka | Kotne koordinate
  Stopinje | Zahtevana svetilnost
  v cd |
| --- | --- | --- |
| | | najm. |
| H-5L | 0,0; 5,0 L | 6 250 |
| H-2,5L | 0,0; 2,5 L | 25 000 |
| H-2,5R | 0,0; 2,5 R | 25 000 |
| H-5R | 0,0; 5,0 R | 6 250 |

Preskusna točka

Kotne koordinate

Stopinje

Zahtevana svetilnost

v cd

najm.

H-5L

0,0; 5,0 L

6 250

H-2,5L

0,0; 2,5 L

25 000

H-2,5R

0,0; 2,5 R

25 000

H-5R

0,0; 5,0 R

6 250

6.3.3.1   Presečišče (HV) črt HH in VV je znotraj izolukse za 80 odstotkov največje svetilnosti. Ta največja vrednost (IM) mora biti najmanj 43 800 cd.

6.3.3.2   Največja vrednost (IM) v nobenem primeru ne sme presegati 215 000 cd.

6.3.4   Referenčna oznaka (I′M) največje svetilnosti iz odstavka 6.3.3.2 se izračuna po enačbi:

I′M
  = IM/4 300.

Ta vrednost se zaokroži na vrednost 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4   Določbe glede premičnih reflektorjev

6.4.1   Če je svetilka nameščena v skladu z vsemi položaji iz odstavka 2.1.4, mora žaromet izpolnjevati fotometrične zahteve iz odstavka 6.2 ali 6.3 ali obeh.

6.4.2   Dodatni preskusi se opravijo, ko je reflektor z uporabo naprav za usmerjanje žarometov nagnjen navpično navzgor za kot iz odstavka 2.1.4 ali 2 stopinji, kar je manj. Žaromet se ponovno usmeri navzdol (z goniometrom) in na naslednjih točkah morajo biti izpolnjene fotometrične specifikacije:

| glavni kratki svetlobni pramen | : | HV in 75 R (oziroma 75 L); |
| --- | --- | --- |
| dolgi svetlobni pramen | : | IM in točka HV (odstotek IM). |

glavni kratki svetlobni pramen

:

HV in 75 R (oziroma 75 L);

dolgi svetlobni pramen

:

IM in točka HV (odstotek IM).

Če naprave za usmerjanje ne omogočajo stalnega premikanja, se upošteva položaj, ki je najbližje 2 stopinjam.

6.4.3   Reflektor se nastavi nazaj v nazivni kotni položaj iz odstavka 6.2.2 in goniometer se nastavi nazaj v izhodiščni položaj. Reflektor se z napravo za usmerjanje žarometov nagne navpično navzdol za kot iz odstavka 2.1.4 ali 2 stopinji, kar je manj. Žaromet se nato ponovno usmeri navzgor (na primer z goniometrom) in preverijo se točke iz odstavka 6.5.2.

7.   MERITEV MOTENJA IN/ALI BLEŠČANJA

Izmeriti je treba motenje in/ali bleščanje (11), ki ga povzroči kratki svetlobni pramen žarometov.

C.   NADALJNJE UPRAVNE DOLOČBE

8.   SPREMEMBA TIPA ŽAROMETA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 8.1 | Vsaka sprememba tipa žarometa, vključno s predstikalno napravo, se sporoči homologacijskemu organu, ki je homologiral tip žarometa. Zadevni organ lahko potem:






  8.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da žaromet v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- | --- |

8.1

Vsaka sprememba tipa žarometa, vključno s predstikalno napravo, se sporoči homologacijskemu organu, ki je homologiral tip žarometa. Zadevni organ lahko potem:

8.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da žaromet v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 8.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

8.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

| 8.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, v kateri so navedene spremembe, se po postopku, določenem v odstavku 4.1.5, sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

8.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije, v kateri so navedene spremembe, se po postopku, določenem v odstavku 4.1.5, sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 8.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu sporočilu za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu sporočilu za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1 | Žarometi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6. |
| --- | --- |

9.1

Žarometi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6.

| 9.2 | Za preverjanje, ali so zahteve iz odstavka 9.1 izpolnjene, se izvede ustrezen nadzor proizvodnje. |
| --- | --- |

9.2

Za preverjanje, ali so zahteve iz odstavka 9.1 izpolnjene, se izvede ustrezen nadzor proizvodnje.

| 9.3 | Imetnik homologacije mora zlasti:






  9.3.1 | zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov; |
| --- | --- | --- |

9.3

Imetnik homologacije mora zlasti:

9.3.1

zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov;

| 9.3.2 | imeti dostop do nadzorne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom; |
| --- | --- |

9.3.2

imeti dostop do nadzorne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom;

| 9.3.3 | poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so povezani dokumenti na voljo za obdobje, določeno v skladu z upravno službo; |
| --- | --- |

9.3.3

poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so povezani dokumenti na voljo za obdobje, določeno v skladu z upravno službo;

| 9.3.4 | analizirati rezultate vseh tipov preskusov, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

9.3.4

analizirati rezultate vseh tipov preskusov, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji;

| 9.3.5 | zagotoviti, da se za vsak tip izdelka opravijo vsaj preskusi iz Priloge 8 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

9.3.5

zagotoviti, da se za vsak tip izdelka opravijo vsaj preskusi iz Priloge 8 k temu pravilniku;

| 9.3.6 | zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju, ki pokaže neskladnost z zadevnim tipom preskusa, opravita ponovno vzorčenje in ponovni preskus. Izvesti je treba vse potrebne ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti te proizvodnje. |
| --- | --- |

9.3.6

zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju, ki pokaže neskladnost z zadevnim tipom preskusa, opravita ponovno vzorčenje in ponovni preskus. Izvesti je treba vse potrebne ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti te proizvodnje.

| 9.4 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti za vsako proizvodno enoto.






  9.4.1 | Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži preskusna in proizvodna dokumentacija. |
| --- | --- | --- |

9.4

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti za vsako proizvodno enoto.

9.4.1

Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži preskusna in proizvodna dokumentacija.

| 9.4.2 | Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevih lastnih preverjanj. |
| --- | --- |

9.4.2

Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevih lastnih preverjanj.

| 9.4.3 | Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z zgornjim odstavkom, inšpektor ob upoštevanju meril iz Priloge 9 izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

9.4.3

Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z zgornjim odstavkom, inšpektor ob upoštevanju meril iz Priloge 9 izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

| 9.4.4 | Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Ti preskusi se opravijo na naključno izbranih vzorcih brez oviranja proizvajalčevih obveznosti dobave in v skladu z merili iz Priloge 9. |
| --- | --- |

9.4.4

Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Ti preskusi se opravijo na naključno izbranih vzorcih brez oviranja proizvajalčevih obveznosti dobave in v skladu z merili iz Priloge 9.

| 9.4.5 | Pristojni organ si prizadeva, da se pregled opravi enkrat na dve leti, vendar je to prepuščeno presoji pristojnega organa in njegovemu zaupanju v ureditev za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

9.4.5

Pristojni organ si prizadeva, da se pregled opravi enkrat na dve leti, vendar je to prepuščeno presoji pristojnega organa in njegovemu zaupanju v ureditev za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

| 9.5 | Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami. |
| --- | --- |

9.5

Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami.

| 9.6 | Referenčna oznaka se ne upošteva. |
| --- | --- |

9.6

Referenčna oznaka se ne upošteva.

| 9.7 | Merilne točke 14 do 21 iz odstavka 6.2.6 tega pravilnika se ne upoštevajo. |
| --- | --- |

9.7

Merilne točke 14 do 21 iz odstavka 6.2.6 tega pravilnika se ne upoštevajo.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 10.1 | Homologacija, podeljena za tip žarometa v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če žaromet, opremljen s homologacijsko oznako, ni skladen s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

10.1

Homologacija, podeljena za tip žarometa v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če žaromet, opremljen s homologacijsko oznako, ni skladen s homologiranim tipom.

| 10.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

10.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11.   DOKONČNA OPUSTITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno neha proizvajati tip žarometa, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

12.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali dokončno opustitev proizvodnje v drugih državah.

13.   PREHODNE DOLOČBE

| 13.1 | Od začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika ne sme nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01. |
| --- | --- |

13.1

Od začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika ne sme nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

| 13.2 | Do 60 mesecev po začetku veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika v zvezi s spremembami, uvedenimi s spremembami 01 glede postopkov fotometričnega preskušanja, ki vključujejo uporabo krogelnega koordinatnega sistema in specifikacijo vrednosti svetilnosti, in da se tehničnim službam (preskusnim laboratorijem) omogoči, da posodobijo preskusno opremo, nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01, če se obstoječa preskusna oprema uporablja z ustrezno pretvorbo vrednosti v skladu z zahtevami homologacijskega organa. |
| --- | --- |

13.2

Do 60 mesecev po začetku veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika v zvezi s spremembami, uvedenimi s spremembami 01 glede postopkov fotometričnega preskušanja, ki vključujejo uporabo krogelnega koordinatnega sistema in specifikacijo vrednosti svetilnosti, in da se tehničnim službam (preskusnim laboratorijem) omogoči, da posodobijo preskusno opremo, nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01, če se obstoječa preskusna oprema uporablja z ustrezno pretvorbo vrednosti v skladu z zahtevami homologacijskega organa.

| 13.3 | Po 60 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 01 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo, če žaromet izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01. |
| --- | --- |

13.3

Po 60 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 01 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo, če žaromet izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

| 13.4 | Obstoječe homologacije žarometov, ki so bile podeljene v skladu s tem pravilnikom pred začetkom veljavnosti sprememb 01, so še naprej veljavne za nedoločen čas. |
| --- | --- |

13.4

Obstoječe homologacije žarometov, ki so bile podeljene v skladu s tem pravilnikom pred začetkom veljavnosti sprememb 01, so še naprej veljavne za nedoločen čas.

| 13.5 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti podelitve razširitev homologacij na podlagi prejšnjih sprememb tega pravilnika. |
| --- | --- |

13.5

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti podelitve razširitev homologacij na podlagi prejšnjih sprememb tega pravilnika.

---

(1)  Ta pravilnik ne vsebuje določb, ki preprečujejo pogodbenici Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, da na vozilih, ki jih homologira, prepove kombinacijo žarometa, homologiranega z oznako „PL“ (plastična leča) na podlagi tega pravilnika, in mehanske naprave za čiščenje žarometa (tj. z brisalci).

(2)  Za svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, glej Pravilnik št. 99.

(3)  Če leče ni mogoče odstraniti z ohišja žarometa, zadošča enkratna oznaka v skladu z odstavkom 4.2.5.

(4)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Sprem.1.

(5)  Tehnične zahteve za svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu: glej Pravilnik št. 99.

(6)  Navodila za vgradnjo žarometov s temi ukrepi so v Pravilniku št. 48.

(7)  Te določbe se ne uporabljajo za preklopno stikalo.

(8)  Skladnost z zahtevami o elektromagnetni združljivosti je pomembna za posamezen tip vozila.

(9)  Svetilnost v točkah od 14 do 19 mora biti takšna, da je:

| | 14 + 15 + 16 ≥ 190 cd in |
| --- | --- |

14 + 15 + 16 ≥ 190 cd in

| | 17 + 18 + 19 ≥ 375 cd. |
| --- | --- |

17 + 18 + 19 ≥ 375 cd.

(10)  V primeru vožnje po levi strani se črka R nadomesti s črko L in obratno.

(11)  Ta zahteva bo vključena v priporočilo organom.

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 2

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Slika 1

Žaromet z zgornjo homologacijsko oznako je bil homologiran na Nizozemskem (E4) s homologacijsko številko 2439 in izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01. Kratki svetlobni pramen je zasnovan le za vožnjo po desni strani cestišča.

Številka 30 označuje, da je največja svetilnost dolgega svetlobnega pramena med 123 625 in 145 125 kandelami.

Opomba: Homologacijska številka in dodatni simboli se namestijo blizu kroga in nad ali pod črko „E“ ali levo ali desno od te črke. Števke v homologacijski številki morajo biti na isti strani črke „E“ in obrnjene v isto smer.

V homologacijskih številkah se je treba izogibati uporabi rimskih številk, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli.

| Slika 2 | Slika 3a |
| --- | --- |

Slika 2

Image

Slika 3a

Image

Žaromet z zgornjo homologacijsko oznako izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, za kratki in dolgi svetlobni pramen ter je zasnovan:

| le za vožnjo po levi strani cestišča | za vožnjo po desni in levi strani cestišča z ustrezno prilagoditvijo nastavitve optične enote ali svetlobnega vira na vozilu |
| --- | --- |

le za vožnjo po levi strani cestišča

za vožnjo po desni in levi strani cestišča z ustrezno prilagoditvijo nastavitve optične enote ali svetlobnega vira na vozilu

Slika 3b

| Slika 4 | Slika 5 |
| --- | --- |

Slika 4

Image

Slika 5

Image

Žaromet z zgornjo homologacijsko oznako izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, ima svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, samo za kratki svetlobni pramen, je opremljen z lečo iz plastičnega materiala in je zasnovan:

| za vožnjo po desni in levi strani cestišča | le za vožnjo po desni strani cestišča. |
| --- | --- |

za vožnjo po desni in levi strani cestišča

le za vožnjo po desni strani cestišča.

Slika 6

Žaromet z zgornjo homologacijsko oznako izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, ima svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za dolgi svetlobni pramen in je združen, kombiniran ali integriran s sprednjim žarometom za meglo.

| Slika 7a | Slika 7b |
| --- | --- |

Slika 7a

Image

Slika 7b

Image

Žaromet z zgornjo homologacijsko oznako izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01:

| ima svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, samo za kratki svetlobni pramen in je zasnovan samo za vožnjo po levi strani cestišča. | enaka razporeditev kot pri sliki 6, vendar sprednji žaromet za meglo ne more svetiti hkrati z dolgim svetlobnim pramenom. |
| --- | --- |

ima svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, samo za kratki svetlobni pramen in je zasnovan samo za vožnjo po levi strani cestišča.

enaka razporeditev kot pri sliki 6, vendar sprednji žaromet za meglo ne more svetiti hkrati z dolgim svetlobnim pramenom.

| Slika 8 | Slika 9 |
| --- | --- |

Slika 8

Image

Slika 9

Image

Identifikacija žarometa za kratki svetlobni pramen, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, in vključuje lečo iz plastičnega materiala

| ter je kombiniran, združen ali integriran s halogenskim dolgim svetlobnim pramenom R 8. | ter je zasnovan za vožnjo po desni in levi strani cestišča. |
| --- | --- |
| Kratki svetlobni pramen ne sveti hkrati s halogenskim dolgim svetlobnim pramenom. Kratki svetlobni pramen je zasnovan le za vožnjo po desni strani cestišča. | Kratki svetlobni pramen ne sveti hkrati z drugim integriranim žarometom. |

ter je kombiniran, združen ali integriran s halogenskim dolgim svetlobnim pramenom R 8.

ter je zasnovan za vožnjo po desni in levi strani cestišča.

Kratki svetlobni pramen ne sveti hkrati s halogenskim dolgim svetlobnim pramenom. Kratki svetlobni pramen je zasnovan le za vožnjo po desni strani cestišča.

Kratki svetlobni pramen ne sveti hkrati z drugim integriranim žarometom.

Slika 10

Zgornja homologacijska oznaka označuje porazdeljeni sistem osvetlitve, pri katerem se uporablja svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, za kratki in dolgi svetlobni pramen za vožnjo po levi in desni strani cestišča.

Primeri možnih poenostavljenih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke, nameščene na sprednjo stran vozila

Slika 11

(Navpične in vodoravne črte prikazujejo obliko in splošno namestitev svetlobno-signalne naprave. Črte niso del homologacijske oznake.)

Vzorec A

Vzorec B

Vzorec C

Vzorec D

Opomba: Štirje zgornji primeri ustrezajo svetlobni napravi s homologacijsko oznako, ki vključuje:

| | sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7 za vožnjo po levi strani cestišča; |
| --- | --- |

sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7 za vožnjo po levi strani cestišča;

| | žaromet s kratkim svetlobnim pramenom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, za vožnjo po desni in levi strani cestišča, in dolgim svetlobnim pramenom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, z največjo svetilnostjo med 123 625 in 145 125 kandelami (kot kaže številka 30), ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom v izvirni obliki in vključuje lečo iz plastičnega materiala; |
| --- | --- |

žaromet s kratkim svetlobnim pramenom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, za vožnjo po desni in levi strani cestišča, in dolgim svetlobnim pramenom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, z največjo svetilnostjo med 123 625 in 145 125 kandelami (kot kaže številka 30), ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom v izvirni obliki in vključuje lečo iz plastičnega materiala;

| | sprednji žaromet za meglo, ki je bil homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 19 in vključuje lečo iz plastičnega materiala; |
| --- | --- |

sprednji žaromet za meglo, ki je bil homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 19 in vključuje lečo iz plastičnega materiala;

| | sprednjo smerno svetilko kategorije 1a, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6. |
| --- | --- |

sprednjo smerno svetilko kategorije 1a, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6.

Slika 12

Svetilka, integrirana ali združena z žarometom

Primer 1

Zgornji primer ustreza oznaki leče, ki je predvidena za uporabo na različnih tipih žarometov, in sicer:

ali:

na žarometu s kratkim svetlobnim pramenom za vožnjo po levi in desni strani cestišča ter dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 80 625 in 96 750 kandelami (kot kaže številka 20), ki je homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 8, kot je bil spremenjen s spremembami 04, in

na sprednji pozicijski svetilki, homologirani v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7,

ali

na žarometu s kratkim svetlobnim pramenom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 123 625 in 145 125 kandelami (kot kaže številka 30) za vožnjo po desni in levi strani cestišča, ki je homologiran na Nizozemskem v skladu z zahtevami iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, in je integriran z enako sprednjo pozicijsko svetilko kot zgoraj,

ali

na katerem koli od zgoraj navedenih žarometov, homologiranih kot posamezna svetilka.

Ohišje žarometa mora biti označeno z edino veljavno homologacijsko številko, npr.:

| | | ali | |
| --- | --- | --- | --- |
| ali | | ali | |

Image

ali

Image

ali

Image

ali

Image

Primer 2

Zgornji primer ustreza oznaki leče iz plastičnega materiala, ki je uporabljena za sklop dveh žarometov, homologiran na Nizozemskem (E4) s homologacijsko številko 81151, ki je sestavljen iz:

| | žarometa s halogenskim kratkim svetlobnim pramenom za vožnjo po levi in desni strani cestišča ter halogenskim dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med x in y kandelami, ki izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 8, in |
| --- | --- |

žarometa s halogenskim kratkim svetlobnim pramenom za vožnjo po levi in desni strani cestišča ter halogenskim dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med x in y kandelami, ki izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 8, in

| | žarometa z dolgim svetlobnim pramenom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, z največjo svetilnostjo med w in z kandelami, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, pri čemer je največja skupna svetilnost elementov dolgega svetlobnega pramena med 123 625 in 145 125 kandelami, kot je prikazano s številko 30. |
| --- | --- |

žarometa z dolgim svetlobnim pramenom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, z največjo svetilnostjo med w in z kandelami, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, pri čemer je največja skupna svetilnost elementov dolgega svetlobnega pramena med 123 625 in 145 125 kandelami, kot je prikazano s številko 30.

Slika 13

Moduli LED

Modul LED z zgornjo identifikacijsko kodo modula svetlobnega vira je homologiran skupaj s svetilko, homologirano v Italiji (E3) s homologacijsko številko 17325.

---

PRILOGA 3

KROGELNI KOORDINATNI MERILNI SISTEM IN MESTA PRESKUSNIH TOČK

Slika A

Krogelni koordinatni merilni sistem

Image

Slika B

Kratki svetlobni pramen za vožnjo po desni strani cestišča

Image

Mesta preskusnih točk za vožnjo po levi strani cestišča se zrcalijo prek črte VV.

Slika C

Preskusne točke dolgega svetlobnega pramena

Image

---

PRILOGA 4

PRESKUSI STABILNOSTI FOTOMETRIČNEGA DELOVANJA DELUJOČIH ŽAROMETOV

Preskus celotnih žarometov

Potem ko se v skladu s predpisi iz tega pravilnika izmerijo fotometrične vrednosti v točki za Imax za dolgi svetlobni pramen in v točkah HV, 50 R in B 50 L za kratki svetlobni pramen (ali HV, 50 L, B 50 R za žaromete, zasnovane za vožnjo po levi strani cestišča), se preskusi stabilnost fotometričnega delovanja celotnega delujočega žarometa. „Celotni žaromet“ pomeni celotno svetilko, vključno s predstikalnimi napravami ter bližnjimi deli karoserije in svetilkami, ki bi lahko vplivali na količino toplote, ki jo oddaja svetilka.

Preskusi se izvedejo:

| (a) | v suhem in mirnem ozračju pri temperaturi okolja 23 °C ± 5 °C, pri čemer mora biti preskusni vzorec pritrjen na nosilec tako, kakor bi bil nameščen na vozilu; |
| --- | --- |

(a)

v suhem in mirnem ozračju pri temperaturi okolja 23 °C ± 5 °C, pri čemer mora biti preskusni vzorec pritrjen na nosilec tako, kakor bi bil nameščen na vozilu;

| (b) | v primeru zamenljivih svetlobnih virov: s serijsko proizvedenimi svetlobnimi viri z žarilno nitko, ki so se starali najmanj eno uro, ali serijsko proizvedenimi svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu in so se starali najmanj 15 ur, ali serijsko proizvedenimi moduli LED, ki so se starali najmanj 48 ur in so se pred začetkom preskusov iz tega pravilnika ohladili na temperaturo okolja. Uporabijo se moduli LED, ki jih je predložil vlagatelj. |
| --- | --- |

(b)

v primeru zamenljivih svetlobnih virov: s serijsko proizvedenimi svetlobnimi viri z žarilno nitko, ki so se starali najmanj eno uro, ali serijsko proizvedenimi svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu in so se starali najmanj 15 ur, ali serijsko proizvedenimi moduli LED, ki so se starali najmanj 48 ur in so se pred začetkom preskusov iz tega pravilnika ohladili na temperaturo okolja. Uporabijo se moduli LED, ki jih je predložil vlagatelj.

Merilna oprema mora biti enakovredna opremi, ki se uporablja med homologacijskimi preskusi žarometov.

Preskusni vzorec deluje, ne da bi ga odstranili iz vpenjalne naprave, namenjene za preskus, ali spremenili njegovo lego v njej. Uporabi se svetlobni vir iz kategorije, določene za navedeni žaromet.

1.   PRESKUS STABILNOSTI FOTOMETRIČNEGA DELOVANJA

Preskusi se izvedejo v suhem in mirnem okolju pri temperaturi okolja 23 ± 5 °C, pri čemer mora biti celoten žaromet pritrjen na nosilec tako, kakor bi bil nameščen na vozilu.

1.1   Čist žaromet

Žaromet je treba pustiti delovati 12 ur, kakor je opisano v pododstavku 1.1.1, in ga pregledati, kakor je predpisano v pododstavku 1.1.2.

1.1.1   Preskusni postopek

Žaromet naj deluje določen čas, in sicer:

| (a) | Če gre za homologacijo samo ene svetlobne funkcije (kratki ali dolgi svetlobni pramen), ustrezen svetlobni vir sveti predpisani čas (1). |
| --- | --- |

(a)

Če gre za homologacijo samo ene svetlobne funkcije (kratki ali dolgi svetlobni pramen), ustrezen svetlobni vir sveti predpisani čas (1).

| (b) | Pri integrirani svetilki s kratkim svetlobnim pramenom in svetilki z dolgim svetlobnim pramenom ali pri integriranem sprednjem žarometu za meglo in žarometu za dolgi svetlobni pramen: | če vlagatelj navede, da bo v žarometu naenkrat svetil samo en svetlobni vir (2), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklaplja (1) vsaka opredeljena funkcija, in sicer za polovico časa, določenega v odstavku 1.1, |
| --- | --- | --- |

(b)

Pri integrirani svetilki s kratkim svetlobnim pramenom in svetilki z dolgim svetlobnim pramenom ali pri integriranem sprednjem žarometu za meglo in žarometu za dolgi svetlobni pramen:

če vlagatelj navede, da bo v žarometu naenkrat svetil samo en svetlobni vir (2), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklaplja (1) vsaka opredeljena funkcija, in sicer za polovico časa, določenega v odstavku 1.1,

| | v vseh drugih primerih (1), (2) se žaromet preskusi za določeni čas v tem ciklu: | 15 minut sveti kratki svetlobni pramen; |
| --- | --- | --- |

v vseh drugih primerih (1), (2) se žaromet preskusi za določeni čas v tem ciklu:

15 minut sveti kratki svetlobni pramen;

| | 5 minut svetijo vse funkcije. |
| --- | --- |

5 minut svetijo vse funkcije.

| | Pri kratkem svetlobnem pramenu in dolgem svetlobnem pramenu istega svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, bo cikel naslednji: | 15 minut sveti kratki svetlobni pramen; |
| --- | --- | --- |

Pri kratkem svetlobnem pramenu in dolgem svetlobnem pramenu istega svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, bo cikel naslednji:

15 minut sveti kratki svetlobni pramen;

| | 5 minut svetijo vsi elementi dolgega svetlobnega pramena. |
| --- | --- |

5 minut svetijo vsi elementi dolgega svetlobnega pramena.

| (c) | V primeru združenih svetlobnih funkcij vse posamezne funkcije svetijo hkrati za čas, določen za posamezne svetlobne funkcije (a), tudi ob upoštevanju uporabe integriranih svetlobnih funkcij (b) v skladu s specifikacijami proizvajalca. |
| --- | --- |

(c)

V primeru združenih svetlobnih funkcij vse posamezne funkcije svetijo hkrati za čas, določen za posamezne svetlobne funkcije (a), tudi ob upoštevanju uporabe integriranih svetlobnih funkcij (b) v skladu s specifikacijami proizvajalca.

| (d) | Pri kratkem svetlobnem pramenu, ki sveti v ovinek z dodatnim svetlobnim virom, se med tem, ko je vklopljen samo kratki svetlobni pramen, ta svetlobni vir vklopi za 1 minuto in izklopi za 9 minut (glej Dodatek). |
| --- | --- |

(d)

Pri kratkem svetlobnem pramenu, ki sveti v ovinek z dodatnim svetlobnim virom, se med tem, ko je vklopljen samo kratki svetlobni pramen, ta svetlobni vir vklopi za 1 minuto in izklopi za 9 minut (glej Dodatek).

| (e) | Če dolgi svetlobni pramen uporablja več svetlobnih virov v skladu z odstavkom 6.3.2 in če vlagatelj navede, da se bo del dolgega svetlobnega pramena (eden od teh dodatnih svetlobnih virov) uporabljal samo za kratke signale (svetlobna hupa), se preskus opravi brez tega dela dolgega svetlobnega pramena. |
| --- | --- |

(e)

Če dolgi svetlobni pramen uporablja več svetlobnih virov v skladu z odstavkom 6.3.2 in če vlagatelj navede, da se bo del dolgega svetlobnega pramena (eden od teh dodatnih svetlobnih virov) uporabljal samo za kratke signale (svetlobna hupa), se preskus opravi brez tega dela dolgega svetlobnega pramena.

1.1.1.2   Preskusna napetost

Napetost na priključnih sponkah preskusnega vzorca je:

| (a) | V primeru zamenljivih svetlobnih virov z žarilno nitko, ki delujejo neposredno pod napetostjo vozila, se preskus izvede pri napetosti 6,3 V, 13,2 V ali 28,0 V, kot je ustrezno, razen če vlagatelj navede, da se lahko preskusni vzorec uporabi pri drugačni napetosti. V tem primeru se preskus opravi s svetlobnim virom z žarilno nitko, ki deluje pri največji napetosti, ki jo je mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(a)

V primeru zamenljivih svetlobnih virov z žarilno nitko, ki delujejo neposredno pod napetostjo vozila, se preskus izvede pri napetosti 6,3 V, 13,2 V ali 28,0 V, kot je ustrezno, razen če vlagatelj navede, da se lahko preskusni vzorec uporabi pri drugačni napetosti. V tem primeru se preskus opravi s svetlobnim virom z žarilno nitko, ki deluje pri največji napetosti, ki jo je mogoče uporabiti.

| (b) | V primeru zamenljivih svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, je preskusna napetost za elektronsko krmilno napravo svetlobnega vira 13,2 ± 0,1 V za 12-voltni sistem napetosti v vozilu, razen če je v vlogi za homologacijo navedeno drugače. |
| --- | --- |

(b)

V primeru zamenljivih svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, je preskusna napetost za elektronsko krmilno napravo svetlobnega vira 13,2 ± 0,1 V za 12-voltni sistem napetosti v vozilu, razen če je v vlogi za homologacijo navedeno drugače.

| (c) | V primeru nezamenljivega svetlobnega vira, ki deluje neposredno pod napetostjo vozila, je treba vse meritve svetilnih enot, opremljenih z nezamenljivimi svetlobnimi viri (svetlobni viri z žarilno nitko in/ali drugi), opraviti pri napetosti 6,3 V, 13,2 V ali 28,0 V ali pri drugih napetostih, ki ustrezajo sistemu napetosti v vozilu, ki jih navede vlagatelj za posamezen primer. |
| --- | --- |

(c)

V primeru nezamenljivega svetlobnega vira, ki deluje neposredno pod napetostjo vozila, je treba vse meritve svetilnih enot, opremljenih z nezamenljivimi svetlobnimi viri (svetlobni viri z žarilno nitko in/ali drugi), opraviti pri napetosti 6,3 V, 13,2 V ali 28,0 V ali pri drugih napetostih, ki ustrezajo sistemu napetosti v vozilu, ki jih navede vlagatelj za posamezen primer.

| (d) | V primeru zamenljivih ali nezamenljivih svetlobnih virov, ki delujejo neodvisno od napajalne napetosti vozila in jih v celoti upravlja sistem, ali v primeru svetlobnih virov, ki jih napaja napajalno-upravljalna naprava, se zgoraj določene preskusne napetosti uporabijo na vhodnih priključnih sponkah navedene naprave. Preskusni laboratorij lahko od proizvajalca zahteva napajalno-upravljalno napravo ali poseben napajalnik, potreben za napajanje svetlobnih virov. |
| --- | --- |

(d)

V primeru zamenljivih ali nezamenljivih svetlobnih virov, ki delujejo neodvisno od napajalne napetosti vozila in jih v celoti upravlja sistem, ali v primeru svetlobnih virov, ki jih napaja napajalno-upravljalna naprava, se zgoraj določene preskusne napetosti uporabijo na vhodnih priključnih sponkah navedene naprave. Preskusni laboratorij lahko od proizvajalca zahteva napajalno-upravljalno napravo ali poseben napajalnik, potreben za napajanje svetlobnih virov.

| (e) | Moduli LED se izmerijo pri napetosti 6,75 V, 13,2 V ali 28,0 V, razen če ta pravilnik določa drugače. Moduli LED, ki jih upravlja elektronska krmilna naprava svetlobnega vira, se izmerijo po navodilih vlagatelja. |
| --- | --- |

(e)

Moduli LED se izmerijo pri napetosti 6,75 V, 13,2 V ali 28,0 V, razen če ta pravilnik določa drugače. Moduli LED, ki jih upravlja elektronska krmilna naprava svetlobnega vira, se izmerijo po navodilih vlagatelja.

| (f) | Če so signalne svetilke združene, kombinirane ali integrirane v preskusni vzorec in delujejo pri napetostih, ki niso nazivne napetosti 6 V, 12 V ali 24 V, se napetost prilagodi po navodilih proizvajalca za pravilno fotometrično delovanje navedene svetilke. |
| --- | --- |

(f)

Če so signalne svetilke združene, kombinirane ali integrirane v preskusni vzorec in delujejo pri napetostih, ki niso nazivne napetosti 6 V, 12 V ali 24 V, se napetost prilagodi po navodilih proizvajalca za pravilno fotometrično delovanje navedene svetilke.

1.1.2   Rezultati preskusa

1.1.2.1   Vizualni pregled:

Ko se žaromet stabilizira na temperaturi okolice, se leča žarometa in morebitna zunanja leča, očistita s čisto, vlažno bombažno krpo. Potem je treba opraviti vizualni pregled, pri katerem ne sme biti niti na leči žarometa niti na morebitni zunanji leči vidno kakršno koli zvitje, deformacija, razpoka ali sprememba barve.

1.1.2.2   Fotometrični preskus:

Za zagotovitev skladnosti z zahtevami iz tega pravilnika je treba fotometrične vrednosti preveriti v naslednjih točkah:

| | kratki svetlobni pramen: | 50 R – B 50 L – 25 L pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po desni strani cestišča |
| --- | --- | --- |

kratki svetlobni pramen:

50 R – B 50 L – 25 L pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po desni strani cestišča

| | 50 L – B 50 R – 25 R pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po levi strani cestišča |
| --- | --- |

50 L – B 50 R – 25 R pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po levi strani cestišča

| | dolgi svetlobni pramen: točka Imax. |
| --- | --- |

dolgi svetlobni pramen: točka Imax.

Lahko se opravi še eno usmerjanje zaradi upoštevanja morebitne deformacije nosilca žarometa zaradi toplote (sprememba položaja meje svetlo-temno je obravnavana v odstavku 2. te priloge).

Razen za točko B50 L je dovoljeno 10-odstotno odstopanje fotometričnih značilnosti od vrednosti, izmerjenih pred preskusom, vključno z dovoljenimi odstopanji fotometričnega postopka. Vrednost, izmerjena v točki B50 L, ne sme biti večja od fotometrične vrednosti, izmerjene pred preskusom, za več kot 170 cd.

1.2   Umazan žaromet

Žaromet, ki je bil preskušen v skladu z zahtevami iz pododstavka 1.1, mora po opravljeni pripravi v skladu s pododstavkom 1.2.1 eno uro delovati tako, kakor je opisano v pododstavku 1.1.1, nato pa se pregleda v skladu z navodili iz pododstavka 1.1.2.

1.2.1   Priprava žarometa

1.2.1.1   Preskusna mešanica

| 1.2.1.1.1 | Za žaromet z zunanjimi lečami iz stekla: | Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati: | 9 masnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1

Za žaromet z zunanjimi lečami iz stekla:

Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati:

9 masnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm;

| | 1 masni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm; |
| --- | --- |

1 masni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm;

| | 0,2 masnega dela NaCMC (3) in |
| --- | --- |

0,2 masnega dela NaCMC (3) in

| | ustrezno količino destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

ustrezno količino destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m.

| | Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni. |
| --- | --- |

Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni.

| 1.2.1.1.2 | Za žaromet z zunanjo lečo iz plastičnega materiala: | Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati: | 9 masnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2

Za žaromet z zunanjo lečo iz plastičnega materiala:

Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati:

9 masnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm;

| | 1 masni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm; |
| --- | --- |

1 masni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm;

| | 0,2 masnega dela NaCMC (3); |
| --- | --- |

0,2 masnega dela NaCMC (3);

| | 13 masnih delov destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m in |
| --- | --- |

13 masnih delov destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m in

| | 2 ± 1 masna dela površinsko aktivne snovi (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 masna dela površinsko aktivne snovi (4).

| | Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni. |
| --- | --- |

Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni.

1.2.1.2   Nanos preskusne mešanice na žaromet:

Preskusno mešanico je treba enakomerno nanesti na celotno svetlečo površino žarometa in nato pustiti, da se posuši. Postopek je treba ponavljati, dokler vrednost svetilnosti ne pade na 15–20 odstotkov vrednosti, ki so bile izmerjene za vsako naslednjo točko pod pogoji, opisanimi v tej prilogi:

| | točka Emax pri kratkem/dolgem svetlobnem pramenu in samo pri dolgem svetlobnem pramenu; |
| --- | --- |

točka Emax pri kratkem/dolgem svetlobnem pramenu in samo pri dolgem svetlobnem pramenu;

| | 50 R in 50 V (5) pri žarometu samo za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po desni strani cestišča; |
| --- | --- |

50 R in 50 V (5) pri žarometu samo za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po desni strani cestišča;

| | 50 L in 50 V (5) pri žarometu samo za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po levi strani cestišča. |
| --- | --- |

50 L in 50 V (5) pri žarometu samo za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po levi strani cestišča.

2.   PRESKUS SPREMEMBE NAVPIČNEGA POLOŽAJA MEJE SVETLO-TEMNO ZARADI VPLIVA TOPLOTE

Pri tem preskusu se preverja, ali navpični premik meje svetlo-temno zaradi vpliva toplote pri delujočem žarometu za kratki svetlobni pramen presega predpisane vrednosti.

Na žarometu, ki je bil preskušen v skladu z odstavkom 1., se opravi preskus, opisan v odstavku 2.1, ne da bi ga odstranili iz preskusne vpenjalne naprave ali spremenili njegovo lego v njej.

Če je žaromet opremljen s premičnim reflektorjem, se pri tem preskusu upošteva samo položaj, ki je najbližji povprečnemu navpičnemu kotnemu premiku.

2.1   Preskus za žaromete za kratki svetlobni pramen

Preskus se izvede v suhem in mirnem okolju pri temperaturi okolja 23 ± 5 °C.

Z uporabo serijskega svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu in ki je bil staran vsaj 15 ur, mora žaromet delovati s kratkim svetlobnim pramenom, ne da bi ga vzeli iz preskusne vpenjalne naprave ali spremenili njegovo lego v njej. (Za ta preskus je treba napetost prilagoditi, kakor je določeno v odstavku 1.1.1.2). Položaj vodoravnega dela meje svetlo-temno (med VV in navpično črto skozi točko B 50 L za vožnjo po desni strani cestišča ali točko B 50 R za vožnjo po levi strani cestišča) je treba preveriti po treh minutah (r3) in po 60 minutah (r60) delovanja.

Meritev spremembe položaja meje svetlo-temno, opisano zgoraj, je treba izvesti s katero koli metodo, ki daje dovolj točne in ponovljive rezultate.

2.2   Rezultati preskusa

| 2.2.1 | Rezultat v miliradianih (mrad) se šteje kot sprejemljiv za žaromet za kratki svetlobni pramen, če absolutna vrednost

  , izmerjena na žarometu, ni večja od 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) pri premikanju navzgor in 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) pri premikanju navzdol. |
| --- | --- |

2.2.1

Formula

| 2.2.2 | Če je ta vrednost:






  Premikanje | |
| --- | --- | --- |
| navzgor | večja od 1,0 mrad, vendar manjša od 1,5 mrad
  (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad) |
| navzdol | večja od 2,0 mrad, vendar manjša od 3,0 mrad
  (2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad) |

2.2.2

Če je ta vrednost:

Premikanje

navzgor

večja od 1,0 mrad, vendar manjša od 1,5 mrad

(1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad)

navzdol

večja od 2,0 mrad, vendar manjša od 3,0 mrad

(2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad)

je treba opraviti preskus na dodatnem vzorcu žarometa, kot je opisano v odstavku 2.1, in sicer potem, ko je bil žaromet trikrat zapored izpostavljen ciklu, opisanemu spodaj, zaradi ustalitve položaja mehanskih delov žarometa na nosilcu, ki ustreza pravilni vgradnji na vozilu:

| | enourno delovanje kratkega svetlobnega pramena (napetost je treba prilagoditi skladno z odstavkom 1.1.1.2); |
| --- | --- |

enourno delovanje kratkega svetlobnega pramena (napetost je treba prilagoditi skladno z odstavkom 1.1.1.2);

| | po tem enournem obdobju se tip žarometa šteje za sprejemljivega, če absolutna vrednost Δr, izmerjena na tem vzorcu, izpolnjuje zahteve iz odstavka 2.2.1. |
| --- | --- |

po tem enournem obdobju se tip žarometa šteje za sprejemljivega, če absolutna vrednost Δr, izmerjena na tem vzorcu, izpolnjuje zahteve iz odstavka 2.2.1.

---

(1)  Če je preskušani žaromet združen in/ali integriran s signalnimi svetilkami, morajo biti te med preskusom ves čas vklopljene. Smerna svetilka mora biti vklopljena v načinu utripanja, pri čemer naj bo časovno razmerje med vklopom in izklopom približno ena proti ena.

(2)  Če med utripanjem žarometa hkrati svetita dva ali več svetlobnih virov, se to ne šteje kot običajna hkratna uporaba svetlobnih virov.

(3)  NaCMC je natrijeva sol karboksimetilceluloze, ki se običajno označuje kot CMC. NaCMC, ki se uporabi v mešanici umazanije, mora imeti v 2-odstotni raztopini pri temperaturi 20 °C substitucijsko stopnjo (DS) od 0,6 do 0,7 in viskoznost od 200 do 300 cP.

(4)  Potrebna je količinska toleranca, da se dobi umazanija, ki se pravilno porazdeli po celotni plastični leči.

(5)  Točka 50 V je 375 mm pod HV na navpični črti VV na zaslonu, oddaljenem 25 m.

Dodatek

Pregled obratovalnih obdobij za preskus stabilnosti fotometričnega delovanja

| Kratice | : | P: žaromet za kratki svetlobni pramen

  D: žaromet za dolgi svetlobni pramen (D1 + D2 pomeni dva dolga svetlobna pramena)

  F: žaromet za meglo |
| --- | --- | --- |

Kratice

:

P: žaromet za kratki svetlobni pramen

D: žaromet za dolgi svetlobni pramen (D1 + D2 pomeni dva dolga svetlobna pramena)

F: žaromet za meglo

| | Pomeni cikel 15-minutnega izklopa in 5-minutnega vklopa |
| --- | --- |
| | Pomeni cikel 9-minutnega izklopa in 1-minutnega vklopa |
| | Pomeni cikel 15-minutnega vklopa in 5-minutnega izklopa |

Image

Pomeni cikel 15-minutnega izklopa in 5-minutnega vklopa

Image

Pomeni cikel 9-minutnega izklopa in 1-minutnega vklopa

Image

Pomeni cikel 15-minutnega vklopa in 5-minutnega izklopa

Vsi naslednji združeni žarometi in sprednji žarometi za meglo z dodanimi oznakami so navedeni kot primeri in niso izčrpni.

---

PRILOGA 5

Zahteve za žaromete z lečami iz plastičnega materiala – preskušanje leč ali vzorcev materiala in celotnih žarometov

1.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 1.1 | Vzorci, predloženi v skladu z odstavkoma 2.2.5 in 2.3 tega pravilnika, morajo ustrezati specifikacijam iz odstavkov od 2.1 do 2.5. |
| --- | --- |

1.1

Vzorci, predloženi v skladu z odstavkoma 2.2.5 in 2.3 tega pravilnika, morajo ustrezati specifikacijam iz odstavkov od 2.1 do 2.5.

| 1.2 | Vzorca celotnih žarometov/sistemov, predložena skladno z odstavkom 2.2.4 tega pravilnika in opremljena z lečami iz plastičnega materiala, morata glede materiala leč ustrezati spodnjim specifikacijam. |
| --- | --- |

1.2

Vzorca celotnih žarometov/sistemov, predložena skladno z odstavkom 2.2.4 tega pravilnika in opremljena z lečami iz plastičnega materiala, morata glede materiala leč ustrezati spodnjim specifikacijam.

| 1.3 | Na vzorcih leč iz plastičnega materiala ali vzorcih materiala skupaj z reflektorjem, na katerega bodo pritrjene (kjer to pride v poštev), je treba opraviti homologacijske preskuse v časovnem zaporedju, določenem v tabeli A Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

1.3

Na vzorcih leč iz plastičnega materiala ali vzorcih materiala skupaj z reflektorjem, na katerega bodo pritrjene (kjer to pride v poštev), je treba opraviti homologacijske preskuse v časovnem zaporedju, določenem v tabeli A Dodatka 1 k tej prilogi.

| 1.4 | Če pa proizvajalec svetilke lahko dokaže, da je izdelek že uspešno opravil preskuse iz odstavkov od 2.1 do 2.5 ali enakovredne preskuse v skladu z drugim pravilnikom, teh preskusov ni treba ponovno opraviti, obvezno pa je treba opraviti preskuse iz tabele B Dodatka 1. |
| --- | --- |

1.4

Če pa proizvajalec svetilke lahko dokaže, da je izdelek že uspešno opravil preskuse iz odstavkov od 2.1 do 2.5 ali enakovredne preskuse v skladu z drugim pravilnikom, teh preskusov ni treba ponovno opraviti, obvezno pa je treba opraviti preskuse iz tabele B Dodatka 1.

| 1.5 | Če so žarometi zasnovani samo za vožnjo po desni strani cestišča ali samo za vožnjo po levi strani cestišča, se lahko preskusi iz te priloge opravijo samo na enem vzorcu po izbiri vlagatelja. |
| --- | --- |

1.5

Če so žarometi zasnovani samo za vožnjo po desni strani cestišča ali samo za vožnjo po levi strani cestišča, se lahko preskusi iz te priloge opravijo samo na enem vzorcu po izbiri vlagatelja.

2.   PRESKUSI

2.1   Odpornost proti temperaturnim spremembam

2.1.1   Preskusi

Na treh novih vzorcih (lečah) je treba v petih ciklih spreminjajoče se temperature in vlažnosti (RH = relativna vlažnost) opraviti preskuse po naslednjem programu:

| (a) | 3 ure pri 40 ± 2 °C in 85–95 % RH; |
| --- | --- |

(a)

3 ure pri 40 ± 2 °C in 85–95 % RH;

| (b) | 1 ura pri 23 ± 5 °C in 60–75 % RH. |
| --- | --- |

(b)

1 ura pri 23 ± 5 °C in 60–75 % RH.

| (c) | 15 ur pri – 30 ± 2 °C; |
| --- | --- |

(c)

15 ur pri – 30 ± 2 °C;

| (d) | 1 ura pri 23 ± 5 °C in 60–75 % RH. |
| --- | --- |

(d)

1 ura pri 23 ± 5 °C in 60–75 % RH.

| (e) | 3 ure pri 80 ± 2 °C; |
| --- | --- |

(e)

3 ure pri 80 ± 2 °C;

| (f) | 1 ura pri 23 ± 5 °C in 60–75 % RH. |
| --- | --- |

(f)

1 ura pri 23 ± 5 °C in 60–75 % RH.

Pred tem preskusom se vzorci najmanj štiri ure kondicionirajo pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % RH.

| Opomba: | V enournih obdobjih s temperaturo 23 ± 5 °C je vključen čas za prehod z ene temperature na drugo, ki je potreben za preprečevanje učinkov toplotnih šokov. |
| --- | --- |

Opomba:

V enournih obdobjih s temperaturo 23 ± 5 °C je vključen čas za prehod z ene temperature na drugo, ki je potreben za preprečevanje učinkov toplotnih šokov.

2.1.2   Fotometrične meritve

2.1.2.1   Metoda

Pred preskusom in po njem je treba na vzorcih opraviti fotometrične meritve.

Te meritve je treba opraviti z etalonsko žarnico v naslednjih točkah:

B 50 L in 50 R za kratki svetlobni pramen žarometa za kratki svetlobni pramen ali žarometa za kratki/dolgi svetlobni pramen (B 50 R in 50 L za žaromete, namenjene vožnji po levi strani cestišča);

Imax za dolgi svetlobni pramen.

2.1.2.2   Rezultati

Fotometrične vrednosti, izmerjene pri vsakem vzorcu pred in po preskusu, se ob upoštevanju dovoljenih odstopanj fotometričnega postopka ne smejo razlikovati za več kot deset odstotkov.

2.2   Odpornost proti okoljskim in kemičnim dejavnikom

2.2.1   Odpornost proti okoljskim dejavnikom

Trije novi vzorci (leče ali vzorci materiala) se izpostavijo sevanju vira s spektralno porazdelitvijo energije, ki je podobna porazdelitvi črnega telesa s temperaturo med 5 500 K in 6 000 K. Med virom in vzorci je treba namestiti ustrezne filtre, da se čim bolj oslabijo sevanja z valovnimi dolžinami, manjšimi od 295 nm in večjimi od 2 500 nm. Vzorci se izpostavijo sevanju energije 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 za obdobje, ki je določeno tako, da energija sevanja, ki jo sprejmejo, znaša 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Znotraj preskusne naprave mora biti temperatura, ki se meri na črni plošči, ki je na isti višini kot vzorci, 50 ± 5 °C. Zaradi zagotovitve enakomernega obsevanja se morajo vzorci vrteti okoli vira sevanja s hitrostjo med 1 in 5 obrati/min–1.

Vzorci se napršijo z destilirano vodo s prevodnostjo, manjšo od 1 mS/m, pri temperaturi 23 ± 5 °C po naslednjem ciklu:

| škropljenje | : | 5 minut; |
| --- | --- | --- |
| sušenje | : | 25 minut. |

škropljenje

:

5 minut;

sušenje

:

25 minut.

2.2.2   Odpornost proti kemičnim dejavnikom

Po preskusu, opisanem v odstavku 2.2.1, in meritvi, opisani v odstavku 2.2.3.1, je treba obdelati zunanjo površino navedenih treh vzorcev po postopku, opisanem v odstavku 2.2.2.2, z mešanico, določeno v odstavku 2.2.2.1.

2.2.2.1   Preskusna mešanica

Preskusna mešanica mora vsebovati 61,5 odstotka n-heptana, 12,5 odstotka toluena, 7,5 odstotka etiltetraklorida, 12,5 odstotka trikloretilena in 6 odstotkov ksilena (volumski odstotki).

2.2.2.2   Nanašanje preskusne mešanice

Kos bombažnega blaga (po standardu ISO 105) se do nasičenja namoči v mešanico iz odstavka 2.2.2.1 in v 10 sekundah za 10 minut pritisne na zunanjo površino vzorca s pritiskom 50 N/cm2, kar ustreza sili 100 N na preskusno površino velikosti 14 × 14 mm.

Med temi 10 minutami se blago ponovno napoji z mešanico, da sestava nanesene tekočine ustreza predpisani preskusni mešanici med celotnim trajanjem preskusa.

Med pritiskanjem namočenega blaga na vzorec se lahko pritisk, ki deluje na vzorec, izravna, da se prepreči nastajanje razpok.

2.2.2.3   Čiščenje

Po nanašanju preskusne mešanice se morajo vzorci posušiti na zraku, nato pa oprati z raztopino iz odstavka 2.3 (odpornost proti čistilom) pri temperaturi 23 ± 5 °C.

Vzorci se nato temeljito sperejo z destilirano vodo pri 23 ± 5 °C, ki ne vsebuje več kot 0,2 odstotka nečistoč, in se obrišejo z mehko krpo.

2.2.3   Rezultati

2.2.3.1   Po preskusu odpornosti proti okoljskim dejavnikom ne sme biti na zunanji površini vzorcev nobenih razpok, prask, oddrobljenih delov in deformacij, srednja vrednost spremembe stopnje prepustnosti svetlobe Formula, ki se pri treh vzorcih izmeri po postopku iz Dodatka 2 k tej prilogi, pa ne sme biti večja od 0,020 (Δtm < 0,020).

2.2.3.2   Po preskusu odpornosti proti kemičnim dejavnikom ne sme biti na vzorcih nobenih sledi kemičnega obarvanja, ki bi lahko povzročilo spremenjeno razsipanje svetlobe, pri čemer srednja vrednost spremembe Formula, ki se pri treh vzorcih izmeri po postopku iz Dodatka 2 k tej prilogi, ne sme biti večja od 0,020 (Δdm < 0,020).

2.2.4   Odpornost proti sevanju svetlobnega vira

Opravi se naslednji preskus:

| | Ravni vzorci vseh elementov žarometa iz umetne snovi, ki prepuščajo svetlobo, se izpostavijo svetlobi svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu. Parametri, kot so koti in razdalje med vzorci, morajo biti enaki kot v žarometu. Ti vzorci morajo biti enake barve in po potrebi enako površinsko obdelani kot deli žarometa. |
| --- | --- |

Ravni vzorci vseh elementov žarometa iz umetne snovi, ki prepuščajo svetlobo, se izpostavijo svetlobi svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu. Parametri, kot so koti in razdalje med vzorci, morajo biti enaki kot v žarometu. Ti vzorci morajo biti enake barve in po potrebi enako površinsko obdelani kot deli žarometa.

| | Po 1 500 urah neprekinjene izpostavljenosti morajo biti kolorimetrične zahteve za prepuščeno svetlobo izpolnjene z novim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, pri čemer površina vzorcev ne sme biti razpokana, opraskana, okrušena ali deformirana. |
| --- | --- |

Po 1 500 urah neprekinjene izpostavljenosti morajo biti kolorimetrične zahteve za prepuščeno svetlobo izpolnjene z novim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, pri čemer površina vzorcev ne sme biti razpokana, opraskana, okrušena ali deformirana.

2.3   Odpornost proti čistilom in ogljikovodikom

2.3.1   Odpornost proti čistilom

Zunanja površina treh vzorcev (leč ali vzorcev materiala) se segreje na 50 ± 5 °C in za pet minut potopi v mešanico s stalno temperaturo 23 ± 5 °C, sestavljeno iz 99 delov destilirane vode, ki ne vsebuje več kot 0,02 odstotka nečistoč, in enega dela alkilaril sulfonata.

Po končanem preskusu se vzorci posušijo pri temperaturi 50 ± 5 °C. Površina vzorcev se očisti z vlažno krpo.

2.3.2   Odpornost proti ogljikovodikom

Nato je treba zunanjo površino teh treh vzorcev eno minuto rahlo drgniti s kosom bombažnega blaga, prepojenega z mešanico iz 70 odstotkov n-heptana in 30 odstotkov toluena (volumski odstotki), ter jo nato pustiti, da se posuši na zraku.

2.3.3   Rezultati

Po zaporedno opravljenih obeh zgornjih preskusih srednja vrednost spremembe stopnje prepustnosti svetlobe Formula, ki se pri treh vzorcih izmeri po postopku, opisanem v Dodatku 2 k tej prilogi, ne sme biti večja od 0,010 (Δtm < 0,010).

2.4   Odpornost proti mehanskim poškodbam

2.4.1   Metoda preskušanja odpornosti proti mehanskim poškodbam

Zunanjo površino treh novih vzorcev (leč) je treba preskušati po metodi, opisani v Dodatku 3 k tej prilogi, s katero je treba doseči enakomerno mehansko poškodbo te površine.

2.4.2   Rezultati

Po tem preskusu je treba po postopku, opisanem v Dodatku 2, na površini iz odstavka 2.2.4 izmeriti spremembe:

| prepustnosti svetlobe | : | |
| --- | --- | --- |
| in razpršenosti svetlobe | : | |

prepustnosti svetlobe

:

Formula

in razpršenosti svetlobe

:

Formula

Za srednjo vrednost pri treh vzorcih velja naslednje:

| | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5   Preskus sile oprijema prevlek (če obstajajo)

2.5.1   Priprava vzorca

Na prevleki leče se na površini 20 mm × 20 mm z britvico ali iglo vreže mrežasti vzorec s kvadratki velikosti približno 2 mm × 2 mm. Pritisk na britvico ali iglo mora biti zadosten, da se prereže vsaj prevleka.

2.5.2   Opis preskusa

Uporabiti je treba lepilni trak s silo oprijemanja 2 N/(cm širine) ± 20 %, ki je bila izmerjena v standardnih pogojih, določenih v Dodatku 4 k tej prilogi. Ta lepilni trak, ki mora biti širok vsaj 25 mm, se za najmanj pet minut pritisne na površino, ki je bila pripravljena skladno z zahtevami iz odstavka 2.5.1.

Nato se konec lepilnega traku obremeni tako, da se sila oprijema na zadevni površini izravna s silo, ki deluje pravokotno na to površino. Na tej stopnji je treba lepilni trak odtrgati z enakomerno hitrostjo 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3   Rezultati

Na mrežasti površini ne sme biti znatnih poškodb. Poškodbe na presečiščih med kvadrati ali na robovih vreznin so dovoljene, če poškodovana površina ne presega 15 odstotkov površine z mrežastim vzorcem.

2.6   Preskušanje celotnega žarometa z lečo iz plastičnega materiala

2.6.1   Odpornost površine leče proti mehanskim poškodbam

2.6.1.1   Preskusi

Na leči vzorca žarometa št. 1 se opravi preskus, opisan v odstavku 2.4.1.

2.6.1.2   Rezultati

Po opravljenem preskusu rezultati fotometričnih meritev, opravljenih na žarometu v skladu s tem pravilnikom, ne smejo biti:

| (a) | za več kot 30 odstotkov nad največjimi vrednostmi, predpisanimi v točkah B50L in HV, in za več kot 10 odstotkov pod najmanjšimi vrednostmi, predpisanimi v točki 75 R (v primeru žarometov, namenjenih vožnji po levi strani cestišča, je treba upoštevati točke B50R, HV in 75 L)
  ali |
| --- | --- |

(a)

za več kot 30 odstotkov nad največjimi vrednostmi, predpisanimi v točkah B50L in HV, in za več kot 10 odstotkov pod najmanjšimi vrednostmi, predpisanimi v točki 75 R (v primeru žarometov, namenjenih vožnji po levi strani cestišča, je treba upoštevati točke B50R, HV in 75 L)

ali

| (b) | za več kot 10 odstotkov pod najmanjšimi vrednostmi, predpisanimi za HV za žaromet samo z dolgim svetlobnim pramenom. |
| --- | --- |

(b)

za več kot 10 odstotkov pod najmanjšimi vrednostmi, predpisanimi za HV za žaromet samo z dolgim svetlobnim pramenom.

2.6.2   Preskus sile oprijema prevlek (če obstajajo)

Na leči vzorca žarometa št. 2 je treba opraviti preskus, opisan v odstavku 2.5.

Dodatek 1

KRONOLOŠKO ZAPOREDJE HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV

A.   Preskusi plastičnih materialov (leč ali vzorcev materiala, ki so bili predloženi skladno z odstavkom 2.2.4 tega pravilnika)

| Vzorci
  Preskusi | Leče ali vzorci materiala | Leče |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1 | Omejena fotometrija
  (odst. 2.1.2) |

Vzorci

Preskusi

Leče ali vzorci materiala

Leče

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1

Omejena fotometrija

(odst. 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1 | Sprememba temperature
  (odst. 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1

Sprememba temperature

(odst. 2.1.1)

x

x

x

| 1.2 | Omejena fotometrija
  (odst. 2.1.2) |
| --- | --- |

1.2

Omejena fotometrija

(odst. 2.1.2)

x

x

x

| 1.2.1 | Meritev prepustnosti svetlobe |
| --- | --- |

1.2.1

Meritev prepustnosti svetlobe

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2 | Meritev razpršenosti svetlobe |
| --- | --- |

1.2.2

Meritev razpršenosti svetlobe

x

x

x

x

x

x

| 1.3 | Okoljski dejavniki
  (odst. 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3

Okoljski dejavniki

(odst. 2.2.1)

x

x

x

| 1.3.1 | Meritev prepustnosti svetlobe |
| --- | --- |

1.3.1

Meritev prepustnosti svetlobe

x

x

x

| 1.4 | Kemični dejavniki
  (odst. 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4

Kemični dejavniki

(odst. 2.2.2)

x

x

x

| 1.4.1 | Meritev razpršenosti svetlobe |
| --- | --- |

1.4.1

Meritev razpršenosti svetlobe

x

x

x

| 1.5 | Čistila
  (odst. 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5

Čistila

(odst. 2.3.1)

x

x

x

| 1.6 | Ogljikovodiki
  (odst. 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6

Ogljikovodiki

(odst. 2.3.2)

x

x

x

| 1.6.1 | Meritev prepustnosti svetlobe |
| --- | --- |

1.6.1

Meritev prepustnosti svetlobe

x

x

x

| 1.7 | Poškodbe
  (odst. 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7

Poškodbe

(odst. 2.4.1)

x

x

x

| 1.7.1 | Meritev prepustnosti svetlobe |
| --- | --- |

1.7.1

Meritev prepustnosti svetlobe

x

x

x

| 1.7.2 | Meritev razpršenosti svetlobe |
| --- | --- |

1.7.2

Meritev razpršenosti svetlobe

x

x

x

| 1.8 | Sila oprijema
  (odst. 2.5) |
| --- | --- |

1.8

Sila oprijema

(odst. 2.5)

x

| 1.9 | Odpornost proti sevanju svetlobnega vira
  (odst. 2.2.4) |
| --- | --- |

1.9

Odpornost proti sevanju svetlobnega vira

(odst. 2.2.4)

x

B.   Preskusi celotnih žarometov (ki so bili predloženi skladno z odstavkom 2.2.3 tega pravilnika)

| Preskusi | Celoten žaromet |
| --- | --- |
| Št. vzorca |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Poškodbe
  (odst. 2.6.1.1.1) |

Preskusi

Celoten žaromet

Št. vzorca

1

2

2.1

Poškodbe

(odst. 2.6.1.1.1)

x

| 2.2 | Fotometrija
  (odst. 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2

Fotometrija

(odst. 2.6.1.2)

x

| 2.3 | Sila oprijema
  (odst. 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3

Sila oprijema

(odst. 2.6.2)

x

Dodatek 2

Metoda merjenja razpršenosti in prepustnosti svetlobe

1.   OPREMA (GLEJ SLIKO)

Svetlobni pramen kolimatorja K s polovično divergenco β/2 = 17,4 × 10–4 rd se omeji z zaslonko DT z odprtino 6 mm, pri kateri je nameščen nosilec za vzorec.

Akromatična zbiralna leča L2, ki je korigirana za sferične aberacije, povezuje zaslonko DT s sprejemnikom R; premer leče L2 mora biti tak, da ne zaslanja svetlobe, ki se od vzorca razprši v stožcu s polovičnim vršnim kotom β/2 = 14°.

Obročasta zaslonka DD s koti α/2 = 1° in αmax/2 = 12° je nameščena v goriščni ravnini slike leče L2.

Neprozoren srednji del zaslonke je potreben, da se zaustavi svetloba, ki prihaja neposredno iz vira svetlobe. Srednji del zaslonke se lahko odstrani iz svetlobnega pramena tako, da se vrne točno v svoj izhodiščni položaj.

Razdaljo L2 DT in goriščno razdaljo F2
   (1) leče L2 je treba izbrati tako, da slika DT v celoti pokrije sprejemnik R.

Če se za začetni vpadni svetlobni tok vzame 1 000 enot, mora biti absolutna točnost odčitka boljša od ene enote.

2.   MERITVE

Treba je odčitati naslednje vrednosti:

| Odčitana vrednost | Z vzorcem | S srednjim delom DD | Ustrezajoča velikost |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ne | ne | vpadni svetlobni tok pri prvem odčitku |
| T2 | da
  (pred preskusom) | ne | svetlobni tok, ki ga je prepustil novi material na območju 24 ° |
| T3 | da
  (po preskusu) | ne | svetlobni tok, ki ga je prepustil material po preskusu na območju 24 ° |
| T4 | da
  (pred preskusom) | da | svetlobni tok, ki ga je razpršil novi material |
| T5 | da
  (po preskusu) | da | svetlobni tok, ki ga je razpršil material po preskusu |

Odčitana vrednost

Z vzorcem

S srednjim delom DD

Ustrezajoča velikost

T1

ne

ne

vpadni svetlobni tok pri prvem odčitku

T2

da

(pred preskusom)

ne

svetlobni tok, ki ga je prepustil novi material na območju 24 °

T3

da

(po preskusu)

ne

svetlobni tok, ki ga je prepustil material po preskusu na območju 24 °

T4

da

(pred preskusom)

da

svetlobni tok, ki ga je razpršil novi material

T5

da

(po preskusu)

da

svetlobni tok, ki ga je razpršil material po preskusu

Slika 1

Optični sistem za merjenje sprememb razpršenosti in prepustnosti svetlobe

Image

---

(1)  Za L2 se priporoča uporaba žariščne razdalje okrog 80 mm.

Dodatek 3

METODA PRESKUSA S ŠKROPLJENJEM

1.   PRESKUSNA OPREMA

1.1   Škropilna pištola

Uporabljena škropilna pištola mora imeti šobo s premerom 1,3 mm, ki omogoča pretok tekočine 0,24 ± 0,02 l/minuto pri tlaku obratovanja 6,0 bara – 0, + 0,5 bara.

Na razdalji 380 mm ± 10 mm od šobe mora imeti del površine, ki je neposredno izpostavljen poškodbam, pod zgoraj navedenimi pogoji premer 170 mm ± 50 mm.

1.2   Preskusna mešanica

Preskusna mešanica je sestavljena iz:

| (a) | kremenčevega peska s trdoto 7 po Mohrovi lestvici z velikostjo zrn med 0 in 0,2 mm in približno normalno porazdelitvijo s kotnim faktorjem od 1,8 do 2; |
| --- | --- |

(a)

kremenčevega peska s trdoto 7 po Mohrovi lestvici z velikostjo zrn med 0 in 0,2 mm in približno normalno porazdelitvijo s kotnim faktorjem od 1,8 do 2;

| (b) | vode, katere trdota ni večja od 205 g/m3, za mešanico, ki vsebuje 25 g peska na liter vode. |
| --- | --- |

(b)

vode, katere trdota ni večja od 205 g/m3, za mešanico, ki vsebuje 25 g peska na liter vode.

2.   PRESKUS

Zunanja površina leč se enkrat ali večkrat izpostavi delovanju curka peska, kot je opisano zgoraj. Curek se razprši skoraj pravokotno na površino, ki se preskuša.

Nastajanje poškodb se kontrolira na enem ali več steklenih vzorcih, nameščenih v bližini leč, ki se preskušajo. Mešanico je treba škropiti, dokler sprememba razpršenosti svetlobe na vzorcu ali vzorcih, izmerjena po metodi iz Dodatka 2, ne ustreza naslednji vrednosti:

Formula

Za preverjanje enakomernosti poškodb na celotni površini, ki se preskuša, se lahko uporabi več referenčnih vzorcev.

Dodatek 4

PRESKUS SILE OPRIJEMA LEPILNEGA TRAKU

1.   NAMEN

Po tej metodi se lahko pri normalnih pogojih doloci linearna sila oprijema lepilnega traku na stekleni plošci.

2.   NACELO

Meritev sile, ki je potrebna za to, da se lepilni trak odlepi od steklene plošce pod kotom 90°.

3.   PREDPISANI POGOJI OKOLJA

Zrak mora imeti temperaturo 23 ± 5 °C in relativno vlanost 65 ± 15 %.

4.   PRESKUŠANCI

Pred preskusom se vzorcni kolut lepilnega traku 24 ur kondicionira pri predpisanih pogojih okolja (glej odstavek 3 zgoraj).

Z vsakega koluta je treba preskusiti po pet preskušancev doline 400 mm. Ti preskušanci se vzamejo s koluta, ko so odstranjene prve tri plasti.

5.   POSTOPEK

Preskus je treba opraviti pod pogoji okolja, kakor so doloceni v odstavku 3.

Pet preskušancev je treba sneti s koluta med radialnim odvijanjem lepilnega traku s hitrostjo priblino 300 mm/s, nato pa jih je treba v 15 sekundah nanesti, kakor sledi:

| | Lepilni trak se nanaša na stekleno plošco postopoma tako, da se s prstom rahlo drgne v vzdolni smeri, vendar brez prekomernega pritiska, tako da med trakom in stekleno plošco ni nobenega zracnega mehurcka. |
| --- | --- |

Lepilni trak se nanaša na stekleno plošco postopoma tako, da se s prstom rahlo drgne v vzdolni smeri, vendar brez prekomernega pritiska, tako da med trakom in stekleno plošco ni nobenega zracnega mehurcka.

| | Vse skupaj se 10 minut pusti v predpisanem okolju. |
| --- | --- |

Vse skupaj se 10 minut pusti v predpisanem okolju.

| | Priblino 25 mm preskušanca je treba odlepiti s plošce v ravnini, ki je pravokotna na os preskušanca. |
| --- | --- |

Priblino 25 mm preskušanca je treba odlepiti s plošce v ravnini, ki je pravokotna na os preskušanca.

| | Plošco je treba pritrditi, prosti konec lepilnega traku pa prepogniti za 90° od plošce. Vlecna sila mora delovati tako, da je locilna crta med lepilnim trakom in plošco pravokotna na to silo in na plošco. |
| --- | --- |

Plošco je treba pritrditi, prosti konec lepilnega traku pa prepogniti za 90° od plošce. Vlecna sila mora delovati tako, da je locilna crta med lepilnim trakom in plošco pravokotna na to silo in na plošco.

| | Lepilni trak je treba odstraniti s hitrostjo 300 mm/s ± 30 mm/s in zapisati uporabljeno silo. |
| --- | --- |

Lepilni trak je treba odstraniti s hitrostjo 300 mm/s ± 30 mm/s in zapisati uporabljeno silo.

6.   REZULTATI

Pet dobljenih vrednosti je treba razporediti po vrstnem redu, srednjo vrednost pa je treba vpisati kot rezultat meritve. Ta vrednost je izraena v njutonih na centimeter širine lepilnega traku.

---

PRILOGA 6

REFERENČNO SREDIŠČE

Image

Ta neobvezna oznaka referenčnega središča se postavi na lečo na presečišču z referenčno osjo kratkega svetlobnega pramena in tudi na leče dolgih svetlobnih pramenov, kadar ti prameni niso združeni, kombinirani ali integrirani s kratkim svetlobnim pramenom.

Slika zgoraj prikazuje oznako referenčnega središča, projicirano na ravnino, ki se v največji meri dotika leče okrog središča kroga. Črte, ki sestavljajo oznako, so lahko neprekinjene ali črtkane.

---

PRILOGA 7

OZNAKE ZA NAPETOST

| Ta oznaka mora biti nameščena na ohišju vseh žarometov, ki vsebujejo le svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, in predstikalno napravo, in na vseh zunanjih delih predstikalne naprave. | | Ta oznaka mora biti nameščena na ohišju vseh žarometov, ki vsebujejo vsaj en svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in predstikalno napravo. |
| --- | --- | --- |
| Predstikalne naprave so zasnovane za **-voltni omrežni sistem. | | Predstikalne naprave so zasnovane za **-voltni omrežni sistem. |
| | | Žarnice z žarilno nitko in/ali moduli LED, ki jih vsebuje žaromet, niso zasnovani za 24-voltni omrežni sistem. |

Ta oznaka mora biti nameščena na ohišju vseh žarometov, ki vsebujejo le svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, in predstikalno napravo, in na vseh zunanjih delih predstikalne naprave.

Ta oznaka mora biti nameščena na ohišju vseh žarometov, ki vsebujejo vsaj en svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in predstikalno napravo.

Predstikalne naprave so zasnovane za **-voltni omrežni sistem.

Predstikalne naprave so zasnovane za **-voltni omrežni sistem.

Žarnice z žarilno nitko in/ali moduli LED, ki jih vsebuje žaromet, niso zasnovani za 24-voltni omrežni sistem.

---

PRILOGA 8

MINIMALNE ZAHTEVE ZA POSTOPKE NADZORA SKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja glede na zahteve iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja glede na zahteve iz tega pravilnika.

| 1.2 | V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa, ki je izmerjen pri 13,2 V ± 0,1 V, ali če je drugače določeno, in ki je: | ali
  opremljen z zamenljivim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, v skladu z odstavkom 6.1.3. Svetlobni tok tega svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, se lahko razlikuje od ciljnega svetlobnega toka, predpisanega v Pravilniku št. 99. V tem primeru se osvetljenost ustrezno prilagodi. |
| --- | --- | --- |

1.2

V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa, ki je izmerjen pri 13,2 V ± 0,1 V, ali če je drugače določeno, in ki je:

ali

opremljen z zamenljivim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, v skladu z odstavkom 6.1.3. Svetlobni tok tega svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, se lahko razlikuje od ciljnega svetlobnega toka, predpisanega v Pravilniku št. 99. V tem primeru se osvetljenost ustrezno prilagodi.

| | ali
  opremljen s serijskim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in morebitno serijsko predstikalno napravo. Svetlobni tok tega svetlobnega vira lahko odstopa od ciljnega svetlobnega toka zaradi dovoljenih odstopanj svetlobnega vira in predstikalne naprave iz Pravilnika št. 99; v skladu s tem se lahko izmerjena osvetljenost popravi za 20 odstotkov v želeno smer; |
| --- | --- |

ali

opremljen s serijskim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in morebitno serijsko predstikalno napravo. Svetlobni tok tega svetlobnega vira lahko odstopa od ciljnega svetlobnega toka zaradi dovoljenih odstopanj svetlobnega vira in predstikalne naprave iz Pravilnika št. 99; v skladu s tem se lahko izmerjena osvetljenost popravi za 20 odstotkov v želeno smer;

| 1.2.1 | nobena vrednost osvetljenosti, ki je izmerjena in popravljena v skladu z odstavkom 1.2, ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, določenih v tem pravilniku. Za vrednosti B 50 L (ali R) in območje A je lahko največje odstopanje v neugodno smer:






  B 50 L (ali R) (1): | 170 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom;
  255 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom; |
| --- | --- | --- |
| območje A | 255 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom;
  380 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom; |

1.2.1

nobena vrednost osvetljenosti, ki je izmerjena in popravljena v skladu z odstavkom 1.2, ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, določenih v tem pravilniku. Za vrednosti B 50 L (ali R) in območje A je lahko največje odstopanje v neugodno smer:

B 50 L (ali R) (1):

170 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom;

255 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom;

območje A

255 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom;

380 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom;

| 1.2.2 | ali če






  1.2.2.1 | so za kratki svetlobni pramen vrednosti, predpisane v tem pravilniku, dosežene v HV (z dovoljenim odstopanjem + 170 cd) in v zvezi s to usmerjenostjo v eni točki znotraj kroga 0,35 stopinje okoli točk B 50 L (ali R) (1) (z dovoljenim odstopanjem 85 cd), 75 R (ali L), 50 V, 25 R1, 25 L2 in na segmentu I; |
| --- | --- | --- |

1.2.2

ali če

1.2.2.1

so za kratki svetlobni pramen vrednosti, predpisane v tem pravilniku, dosežene v HV (z dovoljenim odstopanjem + 170 cd) in v zvezi s to usmerjenostjo v eni točki znotraj kroga 0,35 stopinje okoli točk B 50 L (ali R) (1) (z dovoljenim odstopanjem 85 cd), 75 R (ali L), 50 V, 25 R1, 25 L2 in na segmentu I;

| 1.2.2.2 | in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV znotraj izolukse za 0,75 Imax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.2.2.2

in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV znotraj izolukse za 0,75 Imax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3 tega pravilnika.

| 1.2.3 | Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, če se os svetlobnega pramena ne premakne prečno za več kot 0,5° v desno ali levo in za več kot 0,2° navzgor ali navzdol. |
| --- | --- |

1.2.3

Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, če se os svetlobnega pramena ne premakne prečno za več kot 0,5° v desno ali levo in za več kot 0,2° navzgor ali navzdol.

| 1.2.4 | Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se na žarometu opravijo novi preskusi z drugim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ali svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in predstikalno napravo v skladu z določbami iz odstavka 1.2. |
| --- | --- |

1.2.4

Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se na žarometu opravijo novi preskusi z drugim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ali svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in predstikalno napravo v skladu z določbami iz odstavka 1.2.

| 1.3 | Za preverjanje spremembe lege meje svetlo-temno v navpični smeri zaradi vpliva toplote se uporabi naslednji postopek: | Na enem izmed vzorcev žarometov se opravi preskus po postopku iz odstavka 2.1 Priloge 4, potem ko je bil trikrat zapored izpostavljen ciklu iz odstavka 2.2.2 Priloge 4. |
| --- | --- | --- |

1.3

Za preverjanje spremembe lege meje svetlo-temno v navpični smeri zaradi vpliva toplote se uporabi naslednji postopek:

Na enem izmed vzorcev žarometov se opravi preskus po postopku iz odstavka 2.1 Priloge 4, potem ko je bil trikrat zapored izpostavljen ciklu iz odstavka 2.2.2 Priloge 4.

| | Žaromet se šteje za sprejemljivega, če Δr (kot je opredeljeno v odstavkih 2.1 in 2.2 Priloge 4 k temu pravilniku) ne presega 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Žaromet se šteje za sprejemljivega, če Δr (kot je opredeljeno v odstavkih 2.1 in 2.2 Priloge 4 k temu pravilniku) ne presega 1,5 mrad.

| | Če je ta vrednost večja od 1,5 mrad, vendar ne presega 2,0 mrad, se preskusi drug žaromet. Srednja vrednost absolutnih vrednosti, izmerjenih za oba vzorca, ne sme presegati 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Če je ta vrednost večja od 1,5 mrad, vendar ne presega 2,0 mrad, se preskusi drug žaromet. Srednja vrednost absolutnih vrednosti, izmerjenih za oba vzorca, ne sme presegati 1,5 mrad.

| 1.4 | Upoštevajo se kromatske koordinate. |
| --- | --- |

1.4

Upoštevajo se kromatske koordinate.

| 1.5 | Če pa ni mogoče izvesti večkratne navpične nastavitve na želeni položaj z dovoljenim odstopanjem iz odstavka 6.2.2.3 tega pravilnika, se preskusi en vzorec v skladu s postopkom iz odstavkov 2 in 3 iz Priloge 10. |
| --- | --- |

1.5

Če pa ni mogoče izvesti večkratne navpične nastavitve na želeni položaj z dovoljenim odstopanjem iz odstavka 6.2.2.3 tega pravilnika, se preskusi en vzorec v skladu s postopkom iz odstavkov 2 in 3 iz Priloge 10.

2.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI GA OPRAVI PROIZVAJALEC

Za vsak tip žarometa imetnik homologacijske oznake v ustreznih časovnih presledkih opravi vsaj naslednje preskuse. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika.

Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost v zvezi s tipom zadevnega preskusa, se izberejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje.

2.1   Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične značilnosti in preverjanje spremembe navpičnega položaja meje svetlo-temno zaradi vpliva toplote.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

| 2.2.1 | Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1

Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

| 2.2.2 | Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec je odgovoren, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.2

Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec je odgovoren, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika.

| 2.2.3 | Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redna umerjanja preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. |
| --- | --- |

2.2.3

Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redna umerjanja preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

| 2.2.4 | V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje. |
| --- | --- |

2.2.4

V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci žarometov se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto žarometov istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vendar lahko proizvajalec združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

2.4   Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti

Na vzorčnih žarometih se izvedejo fotometrične meritve v točkah, ki so določene v tem pravilniku, pri čemer se odčitajo samo točke Imax, HV (2), HL, HR (3) za dolgi svetlobni pramen in B 50 L (ali R) (1), HV, 50 V, 75 R (ali L) ter 25 L2 (ali R2) za kratki svetlobni pramen (glej sliko iz Priloge 3).

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec je odgovoren za izvajanje statistične študije rezultatov preskusa in za določanje meril, v soglasju s pristojnim organom, ki urejajo sprejemljivost njegovih proizvodov, da bi izpolnil zahteve za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 9.1 tega pravilnika.

Merila sprejemljivosti morajo biti takšna, da bi bila v skladu s Prilogo 9 (prvo vzorčenje) pri stopnji zanesljivosti 95 odstotkov najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru 0,95.

---

(1)  Črke v oklepaju veljajo pri žarometih, namenjenih vožnji po levi strani cestišča.

(2)  Če je dolgi svetlobni pramen integriran s kratkim svetlobnim pramenom, je HV v primeru dolgega svetlobnega pramena ista merilna točka kot pri kratkem svetlobnem pramenu.

(3)  HL in HR: točki na „hh“, ki sta 2,5 stopinje levo oziroma desno od točke HV.

---

PRILOGA 9

MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA OPRAVI INŠPEKTOR

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z zahtevami, če so te določene, iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja. |
| --- | --- |

1.1

Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z zahtevami, če so te določene, iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja.

| 1.2 | V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa, ki je izmerjen pri 13,2 V ± 0,1 V, ali če je drugače določeno, in ki je: | ali
  opremljen z odstranljivim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, v skladu z odstavkom 6.1.3. Svetlobni tok tega svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, se lahko razlikuje od referenčnega svetlobnega toka, predpisanega v Pravilniku št. 99. V tem primeru se osvetljenost ustrezno prilagodi. |
| --- | --- | --- |

1.2

V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa, ki je izmerjen pri 13,2 V ± 0,1 V, ali če je drugače določeno, in ki je:

ali

opremljen z odstranljivim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, v skladu z odstavkom 6.1.3. Svetlobni tok tega svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, se lahko razlikuje od referenčnega svetlobnega toka, predpisanega v Pravilniku št. 99. V tem primeru se osvetljenost ustrezno prilagodi.

| | ali
  opremljen s serijskim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in serijsko predstikalno napravo. Svetlobni tok tega svetlobnega vira lahko odstopa od nazivnega svetlobnega toka zaradi dovoljenih odstopanj svetlobnega vira in predstikalne naprave iz Pravilnika št. 99; v skladu s tem se lahko izmerjena osvetljenost popravi za 20 odstotkov v želeno smer; |
| --- | --- |

ali

opremljen s serijskim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in serijsko predstikalno napravo. Svetlobni tok tega svetlobnega vira lahko odstopa od nazivnega svetlobnega toka zaradi dovoljenih odstopanj svetlobnega vira in predstikalne naprave iz Pravilnika št. 99; v skladu s tem se lahko izmerjena osvetljenost popravi za 20 odstotkov v želeno smer;

| 1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.
  V območju bleščanja je lahko največje odstopanje:






  B 50 L (ali R) (1): | 170 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom;
  255 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom; |
| --- | --- | --- |
| območje A | 255 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom;
  380 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom; |

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

V območju bleščanja je lahko največje odstopanje:

B 50 L (ali R) (1):

170 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom;

255 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom;

območje A

255 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom;

380 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom;

| 1.2.2 | ali če






  1.2.2.1 | so za kratki svetlobni pramen vrednosti, predpisane v tem pravilniku, dosežene v HV (z dovoljenim odstopanjem + 170 cd) in v zvezi s to usmerjenostjo v eni točki znotraj kroga 0,35 stopinje okoli točk B 50 L (ali R) (1) (z dovoljenim odstopanjem 85 cd), 75 R (ali L), 50 V, 25 R1, 25 L2 in na segmentu I; |
| --- | --- | --- |

1.2.2

ali če

1.2.2.1

so za kratki svetlobni pramen vrednosti, predpisane v tem pravilniku, dosežene v HV (z dovoljenim odstopanjem + 170 cd) in v zvezi s to usmerjenostjo v eni točki znotraj kroga 0,35 stopinje okoli točk B 50 L (ali R) (1) (z dovoljenim odstopanjem 85 cd), 75 R (ali L), 50 V, 25 R1, 25 L2 in na segmentu I;

| 1.2.2.2 | in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV znotraj izolukse za 0,75 Imax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3 tega pravilnika. Referenčna oznaka se ne upošteva. |
| --- | --- |

1.2.2.2

in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV znotraj izolukse za 0,75 Imax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3 tega pravilnika. Referenčna oznaka se ne upošteva.

| 1.2.3 | Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, če se os svetlobnega pramena ne premakne prečno za več kot 0,5° v desno ali levo in za več kot 0,2° navzgor ali navzdol. |
| --- | --- |

1.2.3

Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, če se os svetlobnega pramena ne premakne prečno za več kot 0,5° v desno ali levo in za več kot 0,2° navzgor ali navzdol.

| 1.2.4 | Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se na žarometu opravijo novi preskusi z drugim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ali svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in predstikalno napravo v skladu z določbami iz odstavka 1.2. |
| --- | --- |

1.2.4

Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se na žarometu opravijo novi preskusi z drugim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ali svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in predstikalno napravo v skladu z določbami iz odstavka 1.2.

| 1.3 | Za preverjanje spremembe lege meje svetlo-temno v navpični smeri zaradi vpliva toplote se uporabi naslednji postopek: | Na enem izmed vzorcev žarometov se opravi preskus po postopku iz odstavka 2.1 Priloge 4, potem ko je bil trikrat zapored izpostavljen ciklu iz odstavka 2.2.2 Priloge 4. |
| --- | --- | --- |

1.3

Za preverjanje spremembe lege meje svetlo-temno v navpični smeri zaradi vpliva toplote se uporabi naslednji postopek:

Na enem izmed vzorcev žarometov se opravi preskus po postopku iz odstavka 2.1 Priloge 4, potem ko je bil trikrat zapored izpostavljen ciklu iz odstavka 2.2.2 Priloge 4.

| | Žaromet se šteje za sprejemljivega, če Δr (kot je opredeljeno v odstavkih 2.1 in 2.2 Priloge 4 k temu pravilniku) ne presega 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Žaromet se šteje za sprejemljivega, če Δr (kot je opredeljeno v odstavkih 2.1 in 2.2 Priloge 4 k temu pravilniku) ne presega 1,5 mrad.

| | Če je ta vrednost večja od 1,5 mrad, vendar ne presega 2,0 mrad, se preskusi drug žaromet. Srednja vrednost absolutnih vrednosti, izmerjenih za oba vzorca, ne sme presegati 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Če je ta vrednost večja od 1,5 mrad, vendar ne presega 2,0 mrad, se preskusi drug žaromet. Srednja vrednost absolutnih vrednosti, izmerjenih za oba vzorca, ne sme presegati 1,5 mrad.

| 1.4 | Upoštevajo se kromatske koordinate. |
| --- | --- |

1.4

Upoštevajo se kromatske koordinate.

| 1.5 | Če pa ni mogoče izvesti večkratne navpične nastavitve na želeni položaj z dovoljenim odstopanjem iz odstavka 6.2.2.3 tega pravilnika, se preskusi en vzorec v skladu s postopkom iz odstavkov 2 in 3 iz Priloge 10. |
| --- | --- |

1.5

Če pa ni mogoče izvesti večkratne navpične nastavitve na želeni položaj z dovoljenim odstopanjem iz odstavka 6.2.2.3 tega pravilnika, se preskusi en vzorec v skladu s postopkom iz odstavkov 2 in 3 iz Priloge 10.

2.   PRVO VZORČENJE

Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štirje žarometi. Prvi vzorec dveh svetilk je označen kot A, drugi vzorec dveh svetilk je označen kot B.

2.1   Skladnost se ne izpodbija:

| 2.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov v neugodno smer:






  2.1.1.1 | Vzorec A







  A1: | en žaromet | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet ne več kot | 20 odstotkov |
| A2: | oba žarometa več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem B | |

2.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov v neugodno smer:

2.1.1.1

Vzorec A

A1:

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet ne več kot

20 odstotkov

A2:

oba žarometa več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem B

| 2.1.1.2 | Vzorec B







  B1: | oba žarometa | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

Vzorec B

B1:

oba žarometa

0 odstotkov

| 2.1.2 | Ali če so za vzorec A izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

2.1.2

Ali če so za vzorec A izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

2.2   Skladnost se izpodbija:

| 2.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:






  2.2.1.1 | Vzorec A







  A3: | en žaromet ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet več kot | 20 odstotkov |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

2.2.1.1

Vzorec A

A3:

en žaromet ne več kot

20 odstotkov

en žaromet več kot

20 odstotkov

vendar ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.1.2 | Vzorec B







  B2: | v primeru A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| en žaromet več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet ne več kot | 20 odstotkov |
| B3: | v primeru A2 | |
| en žaromet | 0 odstotkov |
| en žaromet več kot | 20 odstotkov |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1.2

Vzorec B

B2:

v primeru A2

en žaromet več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

en žaromet ne več kot

20 odstotkov

B3:

v primeru A2

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet več kot

20 odstotkov

vendar ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.2 | Ali če za vzorec A niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

2.2.2

Ali če za vzorec A niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

2.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 10., če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

| 2.3.1 | Vzorec A







  A4: | en žaromet ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| en žaromet več kot | 30 odstotkov |
| A5: | oba žarometa več kot | 20 odstotkov |

2.3.1

Vzorec A

A4:

en žaromet ne več kot

20 odstotkov

en žaromet več kot

30 odstotkov

A5:

oba žarometa več kot

20 odstotkov

| 2.3.2 | Vzorec B







  B4: | v primeru A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| en žaromet več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet več kot | 20 odstotkov |
| B5: | v primeru A2 | |
| oba žarometa več kot | 20 odstotkov |
| B6: | v primeru A2 | |
| en žaromet | 0 odstotkov |
| en žaromet več kot | 30 odstotkov |

2.3.2

Vzorec B

B4:

v primeru A2

en žaromet več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

en žaromet več kot

20 odstotkov

B5:

v primeru A2

oba žarometa več kot

20 odstotkov

B6:

v primeru A2

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet več kot

30 odstotkov

| 2.3.3 | Ali če za vzorca A in B niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

2.3.3

Ali če za vzorca A in B niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

3.   PONOVLJENO VZORČENJE

V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje, tako da se iz zaloge izdelkov, proizvedenih po uskladitvi, izbereta tretji vzorec C, sestavljen iz dveh žarometov, in četrti vzorec D, sestavljen iz dveh žarometov.

3.1   Skladnost se ne izpodbija

| 3.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:






  3.1.1.1 | Vzorec C







  C1: | en žaromet | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet ne več kot | 20 odstotkov |
| C2: | oba žarometa več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem D | |

3.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

3.1.1.1

Vzorec C

C1:

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet ne več kot

20 odstotkov

C2:

oba žarometa več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem D

| 3.1.1.2 | Vzorec D







  D1: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| oba žarometa | 0 odstotkov |

3.1.1.2

Vzorec D

D1:

v primeru C2

oba žarometa

0 odstotkov

| 3.1.2 | Ali če so za vzorec C izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

3.1.2

Ali če so za vzorec C izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

3.2   Skladnost se izpodbija:

| 3.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:






  3.2.1.1 | Vzorec D







  D2: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet ne več kot | 20 odstotkov |

3.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

3.2.1.1

Vzorec D

D2:

v primeru C2

en žaromet več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

en žaromet ne več kot

20 odstotkov

| 3.2.1.2 | Ali če za vzorec C niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Ali če za vzorec C niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

3.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 11., če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

| 3.3.1 | Vzorec C







  C3: | en žaromet ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| en žaromet več kot | 20 odstotkov |
| C4: | oba žarometa več kot | 20 odstotkov |

3.3.1

Vzorec C

C3:

en žaromet ne več kot

20 odstotkov

en žaromet več kot

20 odstotkov

C4:

oba žarometa več kot

20 odstotkov

| 3.3.2 | Vzorec D







  D3: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| en žaromet 0 ali več kot | 0 odstotkov |
| en žaromet več kot | 20 odstotkov |

3.3.2

Vzorec D

D3:

v primeru C2

en žaromet 0 ali več kot

0 odstotkov

en žaromet več kot

20 odstotkov

| 3.3.3 | Ali če za vzorca C in D niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

3.3.3

Ali če za vzorca C in D niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

4.   SPREMEMBA NAVPIČNEGA POLOŽAJA MEJE SVETLO-TEMNO

Za preverjanje spremembe navpičnega položaja meje svetlo-temno zaradi vpliva toplote se uporabi naslednji postopek:

| | Na enem od žarometov vzorca A, ki je bil izbran po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se opravi preskus po postopku, opisanem v odstavku 2.1 Priloge 4, potem ko je bil trikrat zapored izpostavljen ciklu, opisanem v odstavku 2.2.2 Priloge 4. |
| --- | --- |

Na enem od žarometov vzorca A, ki je bil izbran po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se opravi preskus po postopku, opisanem v odstavku 2.1 Priloge 4, potem ko je bil trikrat zapored izpostavljen ciklu, opisanem v odstavku 2.2.2 Priloge 4.

| | Žaromet se šteje za sprejemljivega, če Δr ne presega 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Žaromet se šteje za sprejemljivega, če Δr ne presega 1,5 mrad.

| | Če ta vrednost presega 1,5 mrad, vendar ni večja od 2,0 mrad, se opravi preskus drugega žarometa vzorca A, po katerem povprečje absolutnih vrednosti, izmerjenih pri obeh vzorcih, ne sme presegati 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Če ta vrednost presega 1,5 mrad, vendar ni večja od 2,0 mrad, se opravi preskus drugega žarometa vzorca A, po katerem povprečje absolutnih vrednosti, izmerjenih pri obeh vzorcih, ne sme presegati 1,5 mrad.

| | Če pa je vrednost 1,5 mrad pri vzorcu A presežena, se na obeh žarometih vzorca B opravi preskus po enakem postopku, pri čemer vrednost Δr posameznega žarometa ne sme biti večja od 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Če pa je vrednost 1,5 mrad pri vzorcu A presežena, se na obeh žarometih vzorca B opravi preskus po enakem postopku, pri čemer vrednost Δr posameznega žarometa ne sme biti večja od 1,5 mrad.

Slika 1

---

(1)  Črke v oklepaju veljajo pri žarometih, namenjenih vožnji po levi strani cestišča.

---

PRILOGA 10

PREVERJANJE MEJE „SVETLO-TEMNO“ ZA ŽAROMETE S KRATKIM SVETLOBNIM PRAMENOM Z INSTRUMENTI

1.   SPLOŠNO

Kadar se uporablja odstavek 6.2.2.4 tega pravilnika, se kakovost „meje svetlo-temno“ preskusi v skladu z zahtevami iz odstavka 2., pri čemer se z instrumenti izvede navpična in vodoravna nastavitev svetlobnega pramena v skladu z zahtevami iz odstavka 3.

Pred merjenjem kakovosti „meje svetlo-temno“ in postopkom usmeritve z instrumenti je treba opraviti predhodno vizualno usmeritev v skladu z odstavkoma 6.2.2.1 in 6.2.2.2 tega pravilnika.

2.   MERJENJE KAKOVOSTI „MEJE SVETLO-TEMNO“

Za določitev najmanjše ostrine se opravijo meritve z navpičnim skeniranjem prek vodoravnega dela „meje svetlo-temno“, pri čemer so kotni premiki 0,05° in se meritve opravijo na razdalji:

| (a) | 10 m z detektorjem premera približno 10 mm ali |
| --- | --- |

(a)

10 m z detektorjem premera približno 10 mm ali

| (b) | 25 m z detektorjem premera približno 30 mm. |
| --- | --- |

(b)

25 m z detektorjem premera približno 30 mm.

Razdalja merjenja, pri kateri se opravi preskus, se zabeleži pod točko 9 obrazca za sporočanje (glej Prilogo 1 k temu pravilniku).

Za določitev največje ostrine se meritve opravijo z navpičnim skeniranjem prek vodoravnega dela „meje svetlo-temno“, pri čemer so kotni premiki 0,05° ter se meritve opravijo le na razdalji 25 m in z detektorjem premera približno 30 mm.

Kakovost „meje svetlo-temno“ se šteje za sprejemljivo, če so zahteve iz odstavkov od 2.1 do 2.3 skladne z vsaj enim sklopom meritev.

2.1   Vidna ne sme biti več kot ena „meja svetlo-temno“ (1)

2.2   Ostrina „meje svetlo-temno“

Faktor ostrine G se določi z navpičnim skeniranjem prek vodoravnega dela „meje svetlo-temno“ pod kotom 2,5° od črte V-V, pri čemer je:

Formula, pri čemer je β = navpičen položaj v stopinjah.

Vrednost G ne sme biti manjša od 0,13 (najmanjša ostrina) in ne večja od 0,40 (največja ostrina).

2.3   Linearnost

Del vodoravne „meje svetlo-temno“, ki se uporablja za navpično nastavitev, mora biti vodoraven med 1,5° in 3,5° od črte V-V (glej sliko 1).

| (a) | Točke upognjenosti gradienta „meje svetlo-temno“ na navpičnih črtah pod kotom 1,5°, 2,5° in 3,5° se določijo z enačbo:

  . |
| --- | --- |

(a)

Točke upognjenosti gradienta „meje svetlo-temno“ na navpičnih črtah pod kotom 1,5°, 2,5° in 3,5° se določijo z enačbo:

Formula.

| (b) | Največja navpična razdalja med določenimi točkami upognjenosti ne sme presegati 0,2 °. |
| --- | --- |

(b)

Največja navpična razdalja med določenimi točkami upognjenosti ne sme presegati 0,2 °.

3.   NAVPIČNA IN VODORAVNA NASTAVITEV

Če je „meja svetlo-temno“ v skladu z zahtevami glede kakovosti iz odstavka 2 te priloge, se lahko svetlobni pramen nastavi z instrumenti.

Slika 1

Merjenje kakovosti „meje svetlo-temno“

Image

| Opomba: | Razmerje je drugačno za navpične in vodoravne črte. |
| --- | --- |

Opomba:

Razmerje je drugačno za navpične in vodoravne črte.

3.1   Navpična nastavitev

S premikom navzgor izpod črte B (glej sliko 2) se opravi navpično skeniranje prek vodoravnega dela „meje svetlo-temno“, pri čemer je kot 2,5° od črte V-V. Točka upognjenosti (pri čemer je d2 (log E) / dv2 = 0) se določi in postavi na črto B, ki je postavljena en odstotek pod črto H-H.

3.2   Vodoravna nastavitev

Vlagatelj določi eno od naslednjih metod vodoravne usmeritve:

| (a) | Metoda „črte 0,2 D“ (glej sliko 2).
  Ena vodoravna črta pod kotom 0,2° D se skenira od 5° levo do 5° desno po navpični usmeritvi žarometa. Največji gradient „G“, določen po formuli , pri čemer je β vodoravni položaj v stopinjah, ne sme biti manjši od 0,08.
  Točka upognjenosti na črti 0,2 D se postavi na črto A.

  Slika 2


  Navpična in vodoravna nastavitev z instrumenti – metoda skeniranja vodoravne črte











  Opomba: | Razmerje je drugačno za navpične in vodoravne črte. |
| --- | --- | --- |

(a)

Metoda „črte 0,2 D“ (glej sliko 2).

Ena vodoravna črta pod kotom 0,2° D se skenira od 5° levo do 5° desno po navpični usmeritvi žarometa. Največji gradient „G“, določen po formuli Formula, pri čemer je β vodoravni položaj v stopinjah, ne sme biti manjši od 0,08.

Točka upognjenosti na črti 0,2 D se postavi na črto A.

Slika 2

Navpična in vodoravna nastavitev z instrumenti – metoda skeniranja vodoravne črte

Image

Opomba:

Razmerje je drugačno za navpične in vodoravne črte.

| (b) | Metoda „3 črt“ (glej sliko 3)
  Tri navpične črte se skenirajo od 2° D do 2° U pri 1° R, 2° R in 3° R po navpični usmeritvi žarometa. Zadevni največji gradienti „G“, določeni po formuli:

  pri čemer je β navpični položaj v stopinjah, ne smejo biti manjši od 0,08. Na podlagi točk upognjenosti na teh treh črtah se dobi ravna črta. Presečišče te črte in črte B, ki se dobi med navpičnim usmerjanjem, se postavi na črto V.

  Slika 3


  Navpična in vodoravna nastavitev z instrumenti – metoda skeniranja treh črt











  Opomba: | Razmerje je drugačno za navpične in vodoravne črte. |
| --- | --- | --- |

(b)

Metoda „3 črt“ (glej sliko 3)

Tri navpične črte se skenirajo od 2° D do 2° U pri 1° R, 2° R in 3° R po navpični usmeritvi žarometa. Zadevni največji gradienti „G“, določeni po formuli:

pri čemer je β navpični položaj v stopinjah, ne smejo biti manjši od 0,08. Na podlagi točk upognjenosti na teh treh črtah se dobi ravna črta. Presečišče te črte in črte B, ki se dobi med navpičnim usmerjanjem, se postavi na črto V.

Slika 3

Navpična in vodoravna nastavitev z instrumenti – metoda skeniranja treh črt

Image

Opomba:

Razmerje je drugačno za navpične in vodoravne črte.

---

(1)  Ta odstavek je treba spremeniti, potem ko bo na voljo objektivna metoda preskušanja.

---

PRILOGA 11

ZAHTEVE ZA MODULE LED IN ŽAROMETE Z MODULI LED

1.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 1.1 | Vsi predloženi vzorci modulov LED pri preskušanju z zagotovljenimi elektronskimi krmilnimi napravami za nadzor svetlobnega vira (po potrebi) izpolnjujejo zadevne specifikacije tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Vsi predloženi vzorci modulov LED pri preskušanju z zagotovljenimi elektronskimi krmilnimi napravami za nadzor svetlobnega vira (po potrebi) izpolnjujejo zadevne specifikacije tega pravilnika.

| 1.2 | Moduli LED so zasnovani tako, da pri običajni uporabi njihovo delovanje ostane brezhibno. Poleg tega ne smejo imeti napak v zasnovi in izdelavi. |
| --- | --- |

1.2

Moduli LED so zasnovani tako, da pri običajni uporabi njihovo delovanje ostane brezhibno. Poleg tega ne smejo imeti napak v zasnovi in izdelavi.

| 1.3 | Moduli LED ne smejo omogočati nedovoljenih sprememb. |
| --- | --- |

1.3

Moduli LED ne smejo omogočati nedovoljenih sprememb.

| 1.4 | Pri zasnovi odstranljivih modulov LED se upošteva naslednje:






  1.4.1 | kadar se modul LED odstrani in nadomesti z drugim modulom, ki ga zagotovi vlagatelj in ki ima enako identifikacijsko kodo modula svetlobnega vira, so izpolnjene fotometrične specifikacije žarometa; |
| --- | --- | --- |

1.4

Pri zasnovi odstranljivih modulov LED se upošteva naslednje:

1.4.1

kadar se modul LED odstrani in nadomesti z drugim modulom, ki ga zagotovi vlagatelj in ki ima enako identifikacijsko kodo modula svetlobnega vira, so izpolnjene fotometrične specifikacije žarometa;

| 1.4.2 | moduli LED z drugačnimi identifikacijskimi kodami modula svetlobnega vira v istem ohišju žarometa ne smejo biti medsebojno zamenljivi. |
| --- | --- |

1.4.2

moduli LED z drugačnimi identifikacijskimi kodami modula svetlobnega vira v istem ohišju žarometa ne smejo biti medsebojno zamenljivi.

| 1.5 | Elektronske krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira so lahko del modulov LED. |
| --- | --- |

1.5

Elektronske krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira so lahko del modulov LED.

2.   PROIZVODNJA

| 2.1 | Diode LED na modulu LED morajo biti opremljene z ustreznimi pritrdilnimi elementi. |
| --- | --- |

2.1

Diode LED na modulu LED morajo biti opremljene z ustreznimi pritrdilnimi elementi.

| 2.2 | Pritrdilni elementi morajo biti trdni in dobro pritrjeni na diode LED in modul LED. |
| --- | --- |

2.2

Pritrdilni elementi morajo biti trdni in dobro pritrjeni na diode LED in modul LED.

3.   PRESKUSNI POGOJI

3.1   Uporaba

| 3.1.1 | Vsi vzorci se preskušajo v skladu z navodili iz odstavka 4. |
| --- | --- |

3.1.1

Vsi vzorci se preskušajo v skladu z navodili iz odstavka 4.

| 3.1.2 | Svetlobni viri na modulu LED so svetlobne diode (LED) iz odstavka 2.7.1 Pravilnika št. 48, zlasti v zvezi z elementom za vidno sevanje. Druge vrste svetlobnih virov niso dovoljene. |
| --- | --- |

3.1.2

Svetlobni viri na modulu LED so svetlobne diode (LED) iz odstavka 2.7.1 Pravilnika št. 48, zlasti v zvezi z elementom za vidno sevanje. Druge vrste svetlobnih virov niso dovoljene.

3.2   Delovni pogoji

3.2.1   Delovni pogoji v zvezi z moduli LED

Vsi vzorci se preskušajo v pogojih iz odstavka 6.2.4.4 tega pravilnika. Moduli LED se preskušajo v žarometu, ki ga predloži proizvajalec, razen če je v tej prilogi določeno drugače.

3.2.2   Temperatura okolice

Pri meritvah električnih in fotometričnih značilnosti se žaromet uporablja v suhem in mirnem okolju pri temperaturi okolja 23 °C ± 5 °C.

3.3   Staranje

Modul LED se pred začetkom preskusov iz tega pravilnika na zahtevo vlagatelja uporablja 15 ur in ohladi na temperaturo okolja.

4.   POSEBNE ZAHTEVE IN PRESKUSI

4.1   UV-sevanje

Ultravijolično sevanje modula LED z nizkim UV-sevanjem mora biti:

Formula

pri čemer je:

| | S(λ) (enota: 1) funkcija spektralnega ponderiranja; |
| --- | --- |

S(λ) (enota: 1) funkcija spektralnega ponderiranja;

| | km = 683 lm/W največja vrednost svetilne učinkovitosti sevanja. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W največja vrednost svetilne učinkovitosti sevanja.

(Za opredelitve drugih simbolov glej odstavek 4.1.1 Priloge 9 k Pravilniku št. 112.)

Ta vrednost se izračuna v presledkih enega nanometra. Ultravijolično sevanje se ponderira glede na vrednosti iz tabele UV:

Tabela UV

Vrednosti v skladu s „Smernicami IRPA/INIRC o mejnih vrednostih izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju“. Izbrane valovne dolžine (v nanometrih) so reprezentativne; vnesti je treba druge vrednosti.

| λ | S (λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000053 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S (λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000053

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

---

| 14.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/128

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 113 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo žarometov motornih vozil za simetrični kratki svetlobni pramen ali dolgi svetlobni pramen ali oba, ki so opremljeni z žarilno nitko, svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, ali moduli LED

Vključuje vsa veljavna besedila do:

dodatka 3 k spremembam 01 pravilnika – začetek veljavnosti: 9. oktober 2014

VSEBINA

PODROČJE UPORABE

| 1. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vloga za homologacijo žarometa |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Osvetljenost |
| --- | --- |

6.

| 7. | Barva |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sprememba tipa žarometa in razširitev homologacije |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dokončna opustitev proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov |
| --- | --- |

12.

| 13. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

13.

PRILOGE

| 1. | Sporočilo |
| --- | --- |

1.

| 2. | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

2.

| 3. | Krogelni koordinatni merilni sistem in mesta preskusnih točk |
| --- | --- |

3.

| 4. | Preskusi stabilnosti fotometričnega delovanja delujočih žarometov – preskusi celotnih žarometov razredov B, C, D in E |
| --- | --- |

4.

| 5. | Minimalne zahteve za postopke nadzora skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zahteve za svetilke z lečami iz plastičnega materiala – preskušanje leč ali vzorcev materiala in celotnih svetilk |
| --- | --- |

6.

| 7. | Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pregled obratovalnih obdobij za preskus stabilnosti fotometričnega delovanja |
| --- | --- |

8.

| 9. | Določitev in ostrina „meje zastiranja“ za žaromete za simetrični kratki svetlobni pramen in postopek usmeritve na podlagi te „meje zastiranja“ |
| --- | --- |

9.

| 10. | Referenčno središče |
| --- | --- |

10.

| 11. | Oznake za napetost |
| --- | --- |

11.

| 12. | Zahteve za module LED in žaromete z moduli LED |
| --- | --- |

12.

PODROČJE UPORABE (1)
   (2),

Ta pravilnik se uporablja za žaromete za vozila kategorij L in T (3).

1.   OPREDELITVE POJMOV

V tem pravilniku:

| 1.1 | „leča“ pomeni skrajni zunanji del žarometa (enote), ki oddaja svetlobo skozi svetlečo površino; |
| --- | --- |

1.1

„leča“ pomeni skrajni zunanji del žarometa (enote), ki oddaja svetlobo skozi svetlečo površino;

| 1.2 | „prevleka“ pomeni vse proizvode, ki so v enem ali več slojih naneseni na zunanjo površino leče; |
| --- | --- |

1.2

„prevleka“ pomeni vse proizvode, ki so v enem ali več slojih naneseni na zunanjo površino leče;

| 1.3 | „žarometi različnih tipov“ pomenijo žaromete, ki se razlikujejo po tako pomembnih značilnostih, kot so:






  1.3.1 | trgovsko ime ali blagovna znamka; |
| --- | --- | --- |

1.3

„žarometi različnih tipov“ pomenijo žaromete, ki se razlikujejo po tako pomembnih značilnostih, kot so:

1.3.1

trgovsko ime ali blagovna znamka;

| 1.3.2 | značilnosti optičnega sistema; |
| --- | --- |

1.3.2

značilnosti optičnega sistema;

| 1.3.3 | vključitev ali odstranitev sestavnih delov, ki lahko med delovanjem spremenijo optične učinke z odbojem, lomom, absorpcijo in/ali deformacijo; |
| --- | --- |

1.3.3

vključitev ali odstranitev sestavnih delov, ki lahko med delovanjem spremenijo optične učinke z odbojem, lomom, absorpcijo in/ali deformacijo;

| 1.3.4 | vrsta proizvedenega svetlobnega pramena (kratki svetlobni pramen, dolgi svetlobni pramen ali oba); |
| --- | --- |

1.3.4

vrsta proizvedenega svetlobnega pramena (kratki svetlobni pramen, dolgi svetlobni pramen ali oba);

| 1.3.5 | kategorija žarnic z žarilno nitko ali svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ali posebne identifikacijske kode modulov svetlobnih virov; |
| --- | --- |

1.3.5

kategorija žarnic z žarilno nitko ali svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ali posebne identifikacijske kode modulov svetlobnih virov;

| 1.4 | „žarometi različnih ‚razredov‘ (A, B, C, D ali E)“ pomenijo žaromete, ki jih določajo posebni fotometrični predpisi. |
| --- | --- |

1.4

„žarometi različnih ‚razredov‘ (A, B, C, D ali E)“ pomenijo žaromete, ki jih določajo posebni fotometrični predpisi.

| 1.5 | „Barva svetlobe, ki jo oddaja naprava“. Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov glede barve oddane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo. |
| --- | --- |

1.5

„Barva svetlobe, ki jo oddaja naprava“. Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov glede barve oddane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo.

| 1.6 | V primeru sistema, ki ga sestavljata dva žarometa, se šteje, da sta naprava za vgradnjo na levi strani vozila in ustrezna naprava za vgradnjo na desni strani vozila napravi istega tipa. |
| --- | --- |

1.6

V primeru sistema, ki ga sestavljata dva žarometa, se šteje, da sta naprava za vgradnjo na levi strani vozila in ustrezna naprava za vgradnjo na desni strani vozila napravi istega tipa.

| 1.7 | Sklicevanja v tem pravilniku na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 se nanašajo na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo. |
| --- | --- |

1.7

Sklicevanja v tem pravilniku na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 se nanašajo na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo.

| 1.8 | Sklicevanja v tem pravilniku na standardne (etalonske) svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, in na Pravilnik št. 99 se nanašajo na Pravilnik št. 99 in njegove spremembe, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo. |
| --- | --- |

1.8

Sklicevanja v tem pravilniku na standardne (etalonske) svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, in na Pravilnik št. 99 se nanašajo na Pravilnik št. 99 in njegove spremembe, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo.

| 1.9 | „Dodatna svetilna enota“ pomeni del sistema žarometa, ki sveti v ovinek. Je neodvisna od naprave, ki proizvaja glavni kratki svetlobni pramen, lahko je sestavljena iz optičnih, mehanskih in električnih sestavnih delov in lahko je združena in/ali integrirana z drugimi svetlobnimi ali svetlobno-signalnimi napravami. |
| --- | --- |

1.9

„Dodatna svetilna enota“ pomeni del sistema žarometa, ki sveti v ovinek. Je neodvisna od naprave, ki proizvaja glavni kratki svetlobni pramen, lahko je sestavljena iz optičnih, mehanskih in električnih sestavnih delov in lahko je združena in/ali integrirana z drugimi svetlobnimi ali svetlobno-signalnimi napravami.

| 1.10 | Za ta pravilnik veljajo druge ustrezne opredelitve pojmov iz Pravilnikov št. 48, 53 in 74 ter njihovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo. |
| --- | --- |

1.10

Za ta pravilnik veljajo druge ustrezne opredelitve pojmov iz Pravilnikov št. 48, 53 in 74 ter njihovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo.

2.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO ŽAROMETA (4)

| 2.1 | Vlogo za homologacijo vloži imetnik trgovskega imena ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik. V vlogi se navedejo naslednje informacije:






  2.1.1 | ali je žaromet predviden za kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni pramen ali samo enega od teh svetlobnih pramenov; |
| --- | --- | --- |

2.1

Vlogo za homologacijo vloži imetnik trgovskega imena ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik. V vlogi se navedejo naslednje informacije:

2.1.1

ali je žaromet predviden za kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni pramen ali samo enega od teh svetlobnih pramenov;

| 2.1.2 | ali gre za žaromet razreda A, B, C, D ali E; |
| --- | --- |

2.1.2

ali gre za žaromet razreda A, B, C, D ali E;

| 2.1.3 | kategorija uporabljenih žarnic z žarilno nitko, kot je navedeno v Pravilniku št. 37 in njegovih spremembah, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo, če se uporabljajo; |
| --- | --- |

2.1.3

kategorija uporabljenih žarnic z žarilno nitko, kot je navedeno v Pravilniku št. 37 in njegovih spremembah, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo, če se uporabljajo;

| 2.1.4 | kategorija svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, kot je navedeno v Pravilniku št. 99, če se uporablja; |
| --- | --- |

2.1.4

kategorija svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, kot je navedeno v Pravilniku št. 99, če se uporablja;

| 2.1.5 | za module LED, posebne identifikacijske kode modulov svetlobnih virov, če se uporabljajo; |
| --- | --- |

2.1.5

za module LED, posebne identifikacijske kode modulov svetlobnih virov, če se uporabljajo;

| 2.1.6 | za dodatne svetilne enote, identifikacijske kode dodatnih svetilnih enot, če se uporabljajo. |
| --- | --- |

2.1.6

za dodatne svetilne enote, identifikacijske kode dodatnih svetilnih enot, če se uporabljajo.

| 2.2 | Vsaki vlogi za homologacijo se priložijo:






  2.2.1 | risbe v treh izvodih, ki so dovolj natančne za identifikacijo tipa žarometa in vsebujejo pogled od spredaj s podrobnim prikazom morebitnih reber na lečah ter njegov prečni prerez; na risbah morajo biti prikazana mesta, predvidena za homologacijsko oznako, in, če je primerno:






  (a) | v primeru modulov LED: mesta, predvidena za posebne identifikacijske kode modulov; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Vsaki vlogi za homologacijo se priložijo:

2.2.1

risbe v treh izvodih, ki so dovolj natančne za identifikacijo tipa žarometa in vsebujejo pogled od spredaj s podrobnim prikazom morebitnih reber na lečah ter njegov prečni prerez; na risbah morajo biti prikazana mesta, predvidena za homologacijsko oznako, in, če je primerno:

(a)

v primeru modulov LED: mesta, predvidena za posebne identifikacijske kode modulov;

| (b) | v primeru dodatnih svetilnih enot: mesta, predvidena za posebne identifikacijske kode na dodatnih svetilnih enotah in žarometih, ki proizvajajo glavni kratki svetlobni pramen; |
| --- | --- |

(b)

v primeru dodatnih svetilnih enot: mesta, predvidena za posebne identifikacijske kode na dodatnih svetilnih enotah in žarometih, ki proizvajajo glavni kratki svetlobni pramen;

| (c) | v primeru dodatnih svetilnih enot: geometrijski pogoji vgradnje naprav, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6.2.8. |
| --- | --- |

(c)

v primeru dodatnih svetilnih enot: geometrijski pogoji vgradnje naprav, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6.2.8.

| 2.2.2 | kratek tehnični opis, ki vključuje:






  2.2.2.1 | v primeru žarnic, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu: znamko in tip predstikalnih naprav, če predstikalne naprave niso združene s svetlobnimi viri; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

kratek tehnični opis, ki vključuje:

2.2.2.1

v primeru žarnic, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu: znamko in tip predstikalnih naprav, če predstikalne naprave niso združene s svetlobnimi viri;

| 2.2.2.2 | v primeru modulov LED:






  (a) | kratko tehnično specifikacijo modulov LED; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.2

v primeru modulov LED:

(a)

kratko tehnično specifikacijo modulov LED;

| (b) | risbo z merami in osnovnimi električnimi in fotometričnimi vrednostmi ter ciljnim svetlobnim tokom in podatek o tem, ali je posamezen modul LED zamenljiv; |
| --- | --- |

(b)

risbo z merami in osnovnimi električnimi in fotometričnimi vrednostmi ter ciljnim svetlobnim tokom in podatek o tem, ali je posamezen modul LED zamenljiv;

| (c) | v primeru elektronske naprave za nadzor svetlobnega vira: podatke o električnem vmesniku, potrebnem za homologacijsko preskušanje; |
| --- | --- |

(c)

v primeru elektronske naprave za nadzor svetlobnega vira: podatke o električnem vmesniku, potrebnem za homologacijsko preskušanje;

| 2.2.2.3 | v primeru žarometa, ki sveti v ovinek: najmanjše kote nagiba za izpolnitev zahteve iz odstavka 6.2.8.1; |
| --- | --- |

2.2.2.3

v primeru žarometa, ki sveti v ovinek: najmanjše kote nagiba za izpolnitev zahteve iz odstavka 6.2.8.1;

| 2.2.3 | dva vzorca tipa žarometa. V primeru sistema, ki ga sestavljata dva žarometa: en vzorec za vgradnjo na levi strani vozila in en vzorec za vgradnjo na desni strani vozila; |
| --- | --- |

2.2.3

dva vzorca tipa žarometa. V primeru sistema, ki ga sestavljata dva žarometa: en vzorec za vgradnjo na levi strani vozila in en vzorec za vgradnjo na desni strani vozila;

| 2.2.4 | samo v primeru žarometov razreda B, C, D ali E, za preskus plastičnega materiala, iz katerega so izdelane leče:






  2.2.4.1 | v primeru razreda B, C, D ali E štirinajst leč;






  2.2.4.1.1 | v primeru razreda B, C, D ali E se deset od teh leč lahko nadomesti z desetimi vzorci materiala velikosti najmanj 60 × 80 mm, z ravno ali izbočeno zunanjo površino in pretežno ravno površino v sredini (polmer ukrivljenja najmanj 300 mm), veliko najmanj 15 × 15 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4

samo v primeru žarometov razreda B, C, D ali E, za preskus plastičnega materiala, iz katerega so izdelane leče:

2.2.4.1

v primeru razreda B, C, D ali E štirinajst leč;

2.2.4.1.1

v primeru razreda B, C, D ali E se deset od teh leč lahko nadomesti z desetimi vzorci materiala velikosti najmanj 60 × 80 mm, z ravno ali izbočeno zunanjo površino in pretežno ravno površino v sredini (polmer ukrivljenja najmanj 300 mm), veliko najmanj 15 × 15 mm;

| 2.2.4.1.2 | vsaka taka leča ali vzorec materiala se izdela po postopku, ki se uporablja v serijski proizvodnji; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2

vsaka taka leča ali vzorec materiala se izdela po postopku, ki se uporablja v serijski proizvodnji;

| 2.2.4.2 | reflektor, na katerega se lahko vgradijo leče po navodilih proizvajalca; |
| --- | --- |

2.2.4.2

reflektor, na katerega se lahko vgradijo leče po navodilih proizvajalca;

| 2.2.5 | samo v primeru žarometov, ki so opremljeni s svetlobnimi viri v skladu s Pravilnikom št. 99 ali moduli LED, za preskušanje odpornosti sestavnih delov, ki so izdelani iz plastičnega materiala in prepuščajo svetlobo, proti ultravijoličnemu sevanju svetlobnih virov v žarometu:






  2.2.5.1 | vzorec vsakega materiala, ki se uporablja v žarometu, ali vzorec žarometa, ki vsebuje te materiale. Glede videza in morebitne površinske obdelave mora vsak vzorec materiala biti skladen z ustreznim delom žarometa, ki ga je treba homologirati; |
| --- | --- | --- |

2.2.5

samo v primeru žarometov, ki so opremljeni s svetlobnimi viri v skladu s Pravilnikom št. 99 ali moduli LED, za preskušanje odpornosti sestavnih delov, ki so izdelani iz plastičnega materiala in prepuščajo svetlobo, proti ultravijoličnemu sevanju svetlobnih virov v žarometu:

2.2.5.1

vzorec vsakega materiala, ki se uporablja v žarometu, ali vzorec žarometa, ki vsebuje te materiale. Glede videza in morebitne površinske obdelave mora vsak vzorec materiala biti skladen z ustreznim delom žarometa, ki ga je treba homologirati;

| 2.2.5.2 | preskušanje odpornosti notranjih materialov proti ultravijoličnemu sevanju svetlobnega vira ni potrebno:






  2.2.5.2.1 | če se uporabljajo svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, z nizkim ultravijoličnim sevanjem v skladu s Pravilnikom št. 99, ali |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2

preskušanje odpornosti notranjih materialov proti ultravijoličnemu sevanju svetlobnega vira ni potrebno:

2.2.5.2.1

če se uporabljajo svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, z nizkim ultravijoličnim sevanjem v skladu s Pravilnikom št. 99, ali

| 2.2.5.2.2 | če se uporabljajo samo moduli LED z nizkim ultravijoličnim sevanjem v skladu s Prilogo 12 tega pravilnika ali |
| --- | --- |

2.2.5.2.2

če se uporabljajo samo moduli LED z nizkim ultravijoličnim sevanjem v skladu s Prilogo 12 tega pravilnika ali

| 2.2.5.2.3 | če so zadevni sestavni deli žarometa zaščiteni pred ultravijoličnim sevanjem, npr. s filtri iz stekla; |
| --- | --- |

2.2.5.2.3

če so zadevni sestavni deli žarometa zaščiteni pred ultravijoličnim sevanjem, npr. s filtri iz stekla;

| 2.2.6 | ena predstikalna naprava ali elektronska naprava za nadzor svetlobnega vira, kot je primerno. |
| --- | --- |

2.2.6

ena predstikalna naprava ali elektronska naprava za nadzor svetlobnega vira, kot je primerno.

| 2.3 | Materialom, iz katerih so izdelane leče in morebitne prevleke, je treba priložiti poročilo o preskusu lastnosti teh materialov in prevlek, če so na njih že bili opravljeni preskusi. |
| --- | --- |

2.3

Materialom, iz katerih so izdelane leče in morebitne prevleke, je treba priložiti poročilo o preskusu lastnosti teh materialov in prevlek, če so na njih že bili opravljeni preskusi.

3.   OZNAKE

| 3.1 | Žarometi, predloženi v homologacijo, morajo biti opremljeni s trgovskim imenom ali blagovno znamko vlagatelja. |
| --- | --- |

3.1

Žarometi, predloženi v homologacijo, morajo biti opremljeni s trgovskim imenom ali blagovno znamko vlagatelja.

| 3.2 | Na leči in ohišju (5) morajo imeti prostor zadostne velikosti za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4.; ta prostor mora biti označen na risbah iz odstavka 2.2.1. |
| --- | --- |

3.2

Na leči in ohišju (5) morajo imeti prostor zadostne velikosti za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4.; ta prostor mora biti označen na risbah iz odstavka 2.2.1.

| 3.3 | Na zadnji strani žarometa mora biti navedena kategorija uporabljenih žarnic z žarilno nitko ali svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu. |
| --- | --- |

3.3

Na zadnji strani žarometa mora biti navedena kategorija uporabljenih žarnic z žarilno nitko ali svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu.

| 3.4 | Žarometi razreda E lahko imajo na svoji svetleči površini označeno referenčno središče, kot je prikazano v Prilogi 10. |
| --- | --- |

3.4

Žarometi razreda E lahko imajo na svoji svetleči površini označeno referenčno središče, kot je prikazano v Prilogi 10.

| 3.5 | Žarometi razreda E morajo imeti oznake za napetost, kot je prikazano v Prilogi 11. |
| --- | --- |

3.5

Žarometi razreda E morajo imeti oznake za napetost, kot je prikazano v Prilogi 11.

| 3.6 | V primeru svetilk z moduli LED mora biti svetilka opremljena z oznako nazivne napetosti in nazivne moči ter s posebno identifikacijsko kodo modula svetlobnega vira. |
| --- | --- |

3.6

V primeru svetilk z moduli LED mora biti svetilka opremljena z oznako nazivne napetosti in nazivne moči ter s posebno identifikacijsko kodo modula svetlobnega vira.

| 3.7 | Moduli LED, predloženi ob vložitvi vloge za homologacijo svetilke, morajo biti opremljeni s:






  3.7.1 | trgovskim imenom ali blagovno znamko vlagatelja. Ta oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna; |
| --- | --- | --- |

3.7

Moduli LED, predloženi ob vložitvi vloge za homologacijo svetilke, morajo biti opremljeni s:

3.7.1

trgovskim imenom ali blagovno znamko vlagatelja. Ta oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna;

| 3.7.2 | posebno identifikacijsko kodo modula. Ta oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.
  Ta posebna identifikacijska koda mora biti sestavljena iz začetnih črk „MD“ za „MODUL“, ki jima sledijo homologacijska oznaka brez kroga v skladu z odstavkom 4.2.1 ter dodatni simboli ali znaki, če gre za več različnih modulov svetlobnih virov. Ta posebna identifikacijska koda se prikaže na risbah iz odstavka 2.2.1. Ni nujno, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar morata obe oznaki pripadati istemu vlagatelju. |
| --- | --- |

3.7.2

posebno identifikacijsko kodo modula. Ta oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

Ta posebna identifikacijska koda mora biti sestavljena iz začetnih črk „MD“ za „MODUL“, ki jima sledijo homologacijska oznaka brez kroga v skladu z odstavkom 4.2.1 ter dodatni simboli ali znaki, če gre za več različnih modulov svetlobnih virov. Ta posebna identifikacijska koda se prikaže na risbah iz odstavka 2.2.1. Ni nujno, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar morata obe oznaki pripadati istemu vlagatelju.

| 3.7.3 | Če so moduli LED nezamenljivi, oznake za module LED niso potrebne. |
| --- | --- |

3.7.3

Če so moduli LED nezamenljivi, oznake za module LED niso potrebne.

| 3.8 | Če se za upravljanje modulov LED uporablja elektronska naprava za nadzor svetlobnega vira, ki ni del modula LED, mora biti označena s posebnimi identifikacijskimi kodami, nazivno vhodno napetostjo in močjo. |
| --- | --- |

3.8

Če se za upravljanje modulov LED uporablja elektronska naprava za nadzor svetlobnega vira, ki ni del modula LED, mora biti označena s posebnimi identifikacijskimi kodami, nazivno vhodno napetostjo in močjo.

| 3.9 | V primeru dodatnih svetilnih enot morajo biti žarometi, ki proizvajajo glavni kratki svetlobni pramen, opremljeni s posebno identifikacijsko kodo dodatnih svetilnih enot iz odstavka 3.10.2. |
| --- | --- |

3.9

V primeru dodatnih svetilnih enot morajo biti žarometi, ki proizvajajo glavni kratki svetlobni pramen, opremljeni s posebno identifikacijsko kodo dodatnih svetilnih enot iz odstavka 3.10.2.

| 3.10 | Dodatne svetilne enote morajo imeti naslednje oznake:






  3.10.1 | trgovsko ime ali blagovno znamko vlagatelja. Ta oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna; |
| --- | --- | --- |

3.10

Dodatne svetilne enote morajo imeti naslednje oznake:

3.10.1

trgovsko ime ali blagovno znamko vlagatelja. Ta oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna;

| 3.10.2 | v primeru svetlobnega vira z žarilno nitko: kategorije žarnic z žarilno nitko in/ali
  v primeru modulov LED: nazivno napetost, nazivno moč in posebne identifikacijske kode modulov LED; |
| --- | --- |

3.10.2

v primeru svetlobnega vira z žarilno nitko: kategorije žarnic z žarilno nitko in/ali

v primeru modulov LED: nazivno napetost, nazivno moč in posebne identifikacijske kode modulov LED;

| 3.10.3 | posebne identifikacijske kode dodatnih svetilnih enot. Ta oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.
  Ta posebna identifikacijska koda mora biti sestavljena iz začetnih črk „ALU“ za „Additional Lighting Unit – dodatna svetilna enota“, ki jim sledijo homologacijska oznaka brez kroga v skladu z odstavkom 4.2.1 (npr. ALU E43 1234) ter dodatni simboli ali znaki, če gre za več različnih dodatnih svetilnih enot (npr. ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). Ta posebna identifikacijska koda se prikaže na risbah iz odstavka 2.2.1. Ni nujno, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporabljajo dodatne svetilne enote, vendar morata obe oznaki pripadati istemu vlagatelju. |
| --- | --- |

3.10.3

posebne identifikacijske kode dodatnih svetilnih enot. Ta oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

Ta posebna identifikacijska koda mora biti sestavljena iz začetnih črk „ALU“ za „Additional Lighting Unit – dodatna svetilna enota“, ki jim sledijo homologacijska oznaka brez kroga v skladu z odstavkom 4.2.1 (npr. ALU E43 1234) ter dodatni simboli ali znaki, če gre za več različnih dodatnih svetilnih enot (npr. ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). Ta posebna identifikacijska koda se prikaže na risbah iz odstavka 2.2.1. Ni nujno, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporabljajo dodatne svetilne enote, vendar morata obe oznaki pripadati istemu vlagatelju.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Splošno

| 4.1.1 | Homologacija se podeli, če vsi vzorci tipa žarometa, ki se predložijo v skladu z odstavkom 2., izpolnjujejo določbe iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.1.1

Homologacija se podeli, če vsi vzorci tipa žarometa, ki se predložijo v skladu z odstavkom 2., izpolnjujejo določbe iz tega pravilnika.

| 4.1.2 | Če združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve iz več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, če vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk izpolnjuje določbe, ki veljajo zanjo. |
| --- | --- |

4.1.2

Če združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve iz več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, če vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk izpolnjuje določbe, ki veljajo zanjo.

| 4.1.3 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki označujeta spremembe, vključno z najnovejšimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu žarometa, ki ga zajema ta pravilnik. |
| --- | --- |

4.1.3

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki označujeta spremembe, vključno z najnovejšimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu žarometa, ki ga zajema ta pravilnik.

| 4.1.4 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni opustitvi proizvodnje tipa žarometa v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.1.4

Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni opustitvi proizvodnje tipa žarometa v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 4.1.5 | Poleg oznake iz odstavka 3.1 se na vsak žaromet, ki je skladen s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, na prostorih iz odstavka 3.2 namesti homologacijska oznaka iz odstavkov 4.2 in 4.3. |
| --- | --- |

4.1.5

Poleg oznake iz odstavka 3.1 se na vsak žaromet, ki je skladen s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, na prostorih iz odstavka 3.2 namesti homologacijska oznaka iz odstavkov 4.2 in 4.3.

4.2   Sestava homologacijske oznake

Homologacijsko oznako sestavljajo:

| 4.2.1 | mednarodna homologacijska oznaka, ki vsebuje:






  4.2.1.1 | krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (6); |
| --- | --- | --- |

4.2.1

mednarodna homologacijska oznaka, ki vsebuje:

4.2.1.1

krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (6);

| 4.2.1.2 | homologacijsko številko iz odstavka 4.1.3; |
| --- | --- |

4.2.1.2

homologacijsko številko iz odstavka 4.1.3;

| 4.2.2 | naslednji dodatni simboli:






  4.2.2.1 | vodoravna puščica z dvema konicama, ki kažeta ena v levo, druga pa v desno; |
| --- | --- | --- |

4.2.2

naslednji dodatni simboli:

4.2.2.1

vodoravna puščica z dvema konicama, ki kažeta ena v levo, druga pa v desno;

| 4.2.2.2 | na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika samo za kratki svetlobni pramen: črke „C-AS“ za žaromete razreda A, „C-BS“ za žaromete razreda B, „WC-CS“ za žaromete razreda C, „WC-DS“ za žaromete razreda D ali „WC-ES“ za žaromete razreda E; |
| --- | --- |

4.2.2.2

na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika samo za kratki svetlobni pramen: črke „C-AS“ za žaromete razreda A, „C-BS“ za žaromete razreda B, „WC-CS“ za žaromete razreda C, „WC-DS“ za žaromete razreda D ali „WC-ES“ za žaromete razreda E;

| 4.2.2.3 | na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika samo za dolgi svetlobni pramen: črke „R-BS“ za žaromete razreda B, „WR-CS“ za žaromete razreda C, „WR-DS“ za žaromete razreda D ali „WR-ES“ za žaromete razreda E; |
| --- | --- |

4.2.2.3

na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika samo za dolgi svetlobni pramen: črke „R-BS“ za žaromete razreda B, „WR-CS“ za žaromete razreda C, „WR-DS“ za žaromete razreda D ali „WR-ES“ za žaromete razreda E;

| 4.2.2.4 | na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika za kratki in dolgi svetlobni pramen: črke „CR-BS“ za žaromete razreda B, „WCR-CS“ za žaromete razreda C, „WCR-DS“ za žaromete razreda D ali „WCR-ES“ za žaromete razreda E; |
| --- | --- |

4.2.2.4

na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika za kratki in dolgi svetlobni pramen: črke „CR-BS“ za žaromete razreda B, „WCR-CS“ za žaromete razreda C, „WCR-DS“ za žaromete razreda D ali „WCR-ES“ za žaromete razreda E;

| 4.2.2.5 | na žarometih z lečo iz plastičnega materiala se blizu simbolov, predpisanih v odstavkih 4.2.1 in 4.2.2, navede skupina črk „PL“; |
| --- | --- |

4.2.2.5

na žarometih z lečo iz plastičnega materiala se blizu simbolov, predpisanih v odstavkih 4.2.1 in 4.2.2, navede skupina črk „PL“;

| 4.2.2.6 | na žarometih, razen razreda A, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika za dolgi svetlobni pramen: navedba največje svetilnosti, izražena z referenčno oznako iz odstavka 6.3.4, nameščeno v bližini kroga, ki obkroža črko „E“. |
| --- | --- |

4.2.2.6

na žarometih, razen razreda A, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika za dolgi svetlobni pramen: navedba največje svetilnosti, izražena z referenčno oznako iz odstavka 6.3.4, nameščeno v bližini kroga, ki obkroža črko „E“.

| 4.2.3 | V vsakem primeru morajo biti na obrazcih za homologacijo in obrazcih za sporočilo, ki se pošljejo državam pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, navedeni ustrezen način delovanja, uporabljen v preskusnem postopku v skladu z odstavkom 1.1.1.1 Priloge 4, in dovoljene napetosti v skladu z odstavkom 1.1.1.2 Priloge 4.
  V ustreznih primerih mora naprava biti označena na naslednji način:






  4.2.3.1 | na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika in so zasnovani tako, da žarnica z žarilno nitko, svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ali moduli LED, ki proizvajajo kratki svetlobni pramen, ne svetijo hkrati s katero koli drugo svetlobno funkcijo, s katero so lahko integrirani: za simbolom kratkega svetlobnega pramena v homologacijski oznaki se postavi poševnica (/). |
| --- | --- | --- |

4.2.3

V vsakem primeru morajo biti na obrazcih za homologacijo in obrazcih za sporočilo, ki se pošljejo državam pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, navedeni ustrezen način delovanja, uporabljen v preskusnem postopku v skladu z odstavkom 1.1.1.1 Priloge 4, in dovoljene napetosti v skladu z odstavkom 1.1.1.2 Priloge 4.

V ustreznih primerih mora naprava biti označena na naslednji način:

4.2.3.1

na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika in so zasnovani tako, da žarnica z žarilno nitko, svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ali moduli LED, ki proizvajajo kratki svetlobni pramen, ne svetijo hkrati s katero koli drugo svetlobno funkcijo, s katero so lahko integrirani: za simbolom kratkega svetlobnega pramena v homologacijski oznaki se postavi poševnica (/).

| 4.2.4 | Števki homologacijske številke, ki označujeta spremembe, vključno z najnovejšimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije, in puščica iz odstavka 4.2.2.1 so lahko označene v bližini zgornjih dodatnih simbolov. |
| --- | --- |

4.2.4

Števki homologacijske številke, ki označujeta spremembe, vključno z najnovejšimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije, in puščica iz odstavka 4.2.2.1 so lahko označene v bližini zgornjih dodatnih simbolov.

| 4.2.5 | Oznake in simboli iz odstavkov od 4.2.1 do 4.2.3 morajo biti jasno berljivi in neizbrisni. Lahko se namestijo na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del žarometa, ki je neločljivo povezan s prozornim delom žarometa, ki oddaja svetlobo. V vsakem primeru morajo biti vidni, ko se žaromet vgradi v vozilo ali ko se odpre premični del. |
| --- | --- |

4.2.5

Oznake in simboli iz odstavkov od 4.2.1 do 4.2.3 morajo biti jasno berljivi in neizbrisni. Lahko se namestijo na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del žarometa, ki je neločljivo povezan s prozornim delom žarometa, ki oddaja svetlobo. V vsakem primeru morajo biti vidni, ko se žaromet vgradi v vozilo ali ko se odpre premični del.

4.3   Primer homologacijske oznake

| 4.3.1 | Na slikah od 1 do 15 v Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak z zgoraj navedenimi dodatnimi simboli. |
| --- | --- |

4.3.1

Na slikah od 1 do 15 v Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak z zgoraj navedenimi dodatnimi simboli.

| 4.3.2 | Združene, kombinirane ali integrirane svetilke:






  4.3.2.1 | Če se ugotovi, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo, ter homologacijske številke. Ta homologacijska oznaka se lahko namesti kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, pod pogojem, da:






  4.3.2.1.1 | je vidna, kot je določeno v odstavku 4.2.5; |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2

Združene, kombinirane ali integrirane svetilke:

4.3.2.1

Če se ugotovi, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo, ter homologacijske številke. Ta homologacijska oznaka se lahko namesti kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, pod pogojem, da:

4.3.2.1.1

je vidna, kot je določeno v odstavku 4.2.5;

| 4.3.2.1.2 | ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2

ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

| 4.3.2.2 | Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo najnovejše večje tehnične spremembe pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi z zahtevano puščico, označi:






  4.3.2.2.1 | na ustrezni svetleči površini; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo najnovejše večje tehnične spremembe pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi z zahtevano puščico, označi:

4.3.2.2.1

na ustrezni svetleči površini;

| 4.3.2.2.2 | ali v skupini, tako da je vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk jasno prepoznavna. |
| --- | --- |

4.3.2.2.2

ali v skupini, tako da je vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk jasno prepoznavna.

| 4.3.2.3 | Velikost elementov enotne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, zahtevane za najmanjšo posamezno oznako iz pravilnika, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Velikost elementov enotne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, zahtevane za najmanjšo posamezno oznako iz pravilnika, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija.

| 4.3.2.4 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki jih zajema ta pravilnik. |
| --- | --- |

4.3.2.4

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki jih zajema ta pravilnik.

| 4.3.2.5 | Na sliki 13 v Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke skupaj z vsemi zgoraj navedenimi dodatnimi simboli. |
| --- | --- |

4.3.2.5

Na sliki 13 v Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke skupaj z vsemi zgoraj navedenimi dodatnimi simboli.

| 4.3.3 | Svetilke, katerih leče se uporabljajo za različne tipe žarometov in ki so lahko integrirane ali združene z drugimi svetilkami:
  veljajo določbe iz odstavka 4.3.2.






  4.3.3.1 | Poleg tega, kadar se uporabi ista leča, je ta lahko označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na različne tipe žarometov ali enote svetilk, pod pogojem, da ima ohišje žarometa, tudi če ga ni mogoče ločiti od leče, prostor iz odstavka 3.2 in homologacijske oznake za dejanske funkcije. Če imajo različni tipi žarometov isto ohišje, je to lahko označeno z različnimi homologacijskimi oznakami. |
| --- | --- | --- |

4.3.3

Svetilke, katerih leče se uporabljajo za različne tipe žarometov in ki so lahko integrirane ali združene z drugimi svetilkami:

veljajo določbe iz odstavka 4.3.2.

4.3.3.1

Poleg tega, kadar se uporabi ista leča, je ta lahko označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na različne tipe žarometov ali enote svetilk, pod pogojem, da ima ohišje žarometa, tudi če ga ni mogoče ločiti od leče, prostor iz odstavka 3.2 in homologacijske oznake za dejanske funkcije. Če imajo različni tipi žarometov isto ohišje, je to lahko označeno z različnimi homologacijskimi oznakami.

| 4.3.3.2 | Na sliki 14 v Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak za zgoraj navedeni primer. |
| --- | --- |

4.3.3.2

Na sliki 14 v Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak za zgoraj navedeni primer.

5.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE (7)

5.1   Vsi vzorci morajo biti skladni s specifikacijami iz odstavkov od 6. do 8.

5.2   Žarometi morajo biti izdelani tako, da ohranijo predpisane fotometrične značilnosti in da pri običajni uporabi kljub možni izpostavljenosti tresljajem dobro delujejo.

5.2.1   Žarometi morajo imeti napravo, ki omogoča, da se na vozilih nastavijo tako, da ustrezajo veljavnim predpisom. Če so žarometi izdelani tako, da ohranijo pravilno vodoravno usmeritev tudi po nastavitvi navpične usmeritve, lahko takšna naprava omogoča vodoravno nastavitev ali pa ne. Takšne naprave ni treba namestiti na enote, v katerih reflektorja in razpršilne leče ni mogoče ločiti, pod pogojem, da se takšne enote uporabljajo zgolj pri vozilih, pri katerih je mogoče žaromet nastaviti kako drugače.

Kjer sta žaromet za kratki svetlobni pramen in žaromet za dolgi svetlobni pramen, oba opremljena s svojimi žarnicami z žarilno nitko, svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ali moduli LED, združena v sestavljeno enoto, mora naprava za nastavitev omogočati pravilno nastavitev vsakega optičnega sistema posebej.

5.2.2   Te določbe pa ne veljajo za sklope žarometov z nedeljivimi reflektorji. Za ta tip sklopa veljajo zahteve iz odstavka 6.3 tega pravilnika.

5.3   Razred A, B, C ali D

5.3.1   Žarometi morajo biti opremljeni z žarnicami z žarilno nitko, homologiranimi v skladu s Pravilnikom št. 37, in/ali, v primeru žarometov razreda C ali D, z moduli LED.

Če se uporabljajo dodatni svetlobni viri in/ali dodatne svetilne enote, ki svetijo v ovinek, se uporabijo samo kategorije žarnic z žarilno nitko, ki jih zajema Pravilnik št. 37, pod pogojem, da v Pravilniku št. 37 in njegovih spremembah, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo, niso določene omejitve glede uporabe za svetenje v ovinek, in/ali moduli LED.

5.3.2   Za glavni kratki svetlobni pramen je mogoče uporabiti dva svetlobna vira z žarilno nitko, za dolgi svetlobni pramen pa je mogoče uporabiti več svetlobnih virov z žarilno nitko.

Lahko se uporabi katera koli žarnica z žarilno nitko iz Pravilnika št. 37, pod pogojem, da:

| (a) | v Pravilniku št. 37 in njegovih spremembah, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo, niso določene omejitve glede uporabe; |
| --- | --- |

(a)

v Pravilniku št. 37 in njegovih spremembah, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo, niso določene omejitve glede uporabe;

| (b) | v primeru razreda A in B, njen referenčni svetlobni tok pri 13,2 V za glavni kratki svetlobni pramen ne presega 900 lm; |
| --- | --- |

(b)

v primeru razreda A in B, njen referenčni svetlobni tok pri 13,2 V za glavni kratki svetlobni pramen ne presega 900 lm;

| (c) | v primeru razreda C in D, njen referenčni svetlobni tok pri 13,2 V za glavni kratki svetlobni pramen ne presega 2 000 lm. |
| --- | --- |

(c)

v primeru razreda C in D, njen referenčni svetlobni tok pri 13,2 V za glavni kratki svetlobni pramen ne presega 2 000 lm.

Zasnova naprave mora biti takšna, da je mogoče žarnico z žarilno nitko namestiti samo v pravilni položaj (8).

Nosilec žarnice z žarilno nitko mora biti skladen z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja podatkovni list za nosilec, ki ustreza kategoriji uporabljene žarnice z žarilno nitko.

5.3.3   Za svetilke, opremljene z moduli LED:

| 5.3.3.1 | elektronske naprave za nadzor svetlobnih virov, če se uporabljajo, se upoštevajo kot del žarometa; lahko so tudi del modulov LED; |
| --- | --- |

5.3.3.1

elektronske naprave za nadzor svetlobnih virov, če se uporabljajo, se upoštevajo kot del žarometa; lahko so tudi del modulov LED;

| 5.3.3.2 | žaromet in moduli LED morajo biti skladni z ustreznimi zahtevami iz Priloge 12 k temu pravilniku. Skladnost z zahtevami se preveri; |
| --- | --- |

5.3.3.2

žaromet in moduli LED morajo biti skladni z ustreznimi zahtevami iz Priloge 12 k temu pravilniku. Skladnost z zahtevami se preveri;

| 5.3.3.3 | skupni ciljni svetlobni tok vseh modulov LED, ki proizvajajo glavni kratki svetlobni pramen, se izmeri v skladu z odstavkom 5. Priloge 12. Veljajo naslednje spodnje in zgornje mejne vrednosti: | Žarometi
  razreda A | Žarometi
  razreda B | Žarometi
  razreda C | Žarometi
  razreda D |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glavni kratki svetlobni pramen, najmanjša vrednost | 150 lumnov | 350 lumnov | 500 lumnov | 1 000 lumnov |
| Glavni kratki svetlobni pramen, največja vrednost | 900 lumnov | 1 000 lumnov | 2 000 lumnov | 2 000 lumnov |

5.3.3.3

skupni ciljni svetlobni tok vseh modulov LED, ki proizvajajo glavni kratki svetlobni pramen, se izmeri v skladu z odstavkom 5. Priloge 12. Veljajo naslednje spodnje in zgornje mejne vrednosti:

Žarometi

razreda A

Žarometi

razreda B

Žarometi

razreda C

Žarometi

razreda D

Glavni kratki svetlobni pramen, najmanjša vrednost

150 lumnov

350 lumnov

500 lumnov

1 000 lumnov

Glavni kratki svetlobni pramen, največja vrednost

900 lumnov

1 000 lumnov

2 000 lumnov

2 000 lumnov

| 5.3.3.4 | v primeru zamenljivega modula LED je treba tehnični službi prikazati odstranitev in zamenjavo tega modula LED, kot je opisano v odstavku 1.4.1 v Prilogi 12. |
| --- | --- |

5.3.3.4

v primeru zamenljivega modula LED je treba tehnični službi prikazati odstranitev in zamenjavo tega modula LED, kot je opisano v odstavku 1.4.1 v Prilogi 12.

5.4   Žarometi razreda E

5.4.1   Žaromet mora biti opremljen s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu in so homologirani v skladu s Pravilnikom št. 99, in/ali moduli LED.

Če se uporabljajo dodatni svetlobni viri in/ali dodatne svetilne enote, ki svetijo v ovinek, se uporabijo samo kategorije žarnic z žarilno nitko, ki jih zajema Pravilnik št. 37, pod pogojem, da v Pravilniku št. 37 in njegovih spremembah, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo, niso določene omejitve glede uporabe za svetenje v ovinek, in/ali moduli LED.

5.4.2   V primeru zamenljivih svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, mora biti nosilec svetilke v skladu z dimenzijskimi značilnostmi, navedenimi na podatkovnem listu iz publikacije IEC 60061-2, ki ustreza kategoriji uporabljenega svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu. Svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, mora biti takšen, da ga je mogoče brez težav vgraditi v žaromet.

5.4.3   V primeru modulov LED veljajo naslednje zahteve:

| 5.4.3.1 | elektronske naprave za nadzor svetlobnih virov, če se uporabljajo, se upoštevajo kot del žarometa; lahko so tudi del modulov LED; |
| --- | --- |

5.4.3.1

elektronske naprave za nadzor svetlobnih virov, če se uporabljajo, se upoštevajo kot del žarometa; lahko so tudi del modulov LED;

| 5.4.3.2 | žaromet in moduli LED morajo biti skladni z ustreznimi zahtevami iz Priloge 12 k temu pravilniku. Skladnost z zahtevami se preveri; |
| --- | --- |

5.4.3.2

žaromet in moduli LED morajo biti skladni z ustreznimi zahtevami iz Priloge 12 k temu pravilniku. Skladnost z zahtevami se preveri;

| 5.4.3.3 | skupni ciljni svetlobni tok vseh modulov LED, ki proizvajajo glavni kratki svetlobni pramen, se izmeri v skladu z odstavkom 5. Priloge 12. Veljajo naslednje spodnje mejne vrednosti: | Žarometi razreda E |
| --- | --- | --- |
| Glavni kratki svetlobni pramen, najmanjša vrednost | 2 000 lumnov |

5.4.3.3

skupni ciljni svetlobni tok vseh modulov LED, ki proizvajajo glavni kratki svetlobni pramen, se izmeri v skladu z odstavkom 5. Priloge 12. Veljajo naslednje spodnje mejne vrednosti:

Žarometi razreda E

Glavni kratki svetlobni pramen, najmanjša vrednost

2 000 lumnov

5.5   Poleg tega se za žaromete razreda B, C, D ali E izvedejo dodatni preskusi v skladu z zahtevami iz Priloge 4, s katerimi se zagotovi, da se fotometrično delovanje med uporabo ni preveč spremenilo.

5.6   Če je leča žarometa razreda B, C, D ali E iz plastičnega materiala, se preskusi izvedejo v skladu z zahtevami iz Priloge 6.

5.7   Na žarometih, zasnovanih za izmenično zagotavljanje dolgega in kratkega svetlobnega pramena, ali sistemih žarometov, ki vključujejo dodatne svetlobne vire in/ali dodatne svetilne enote, ki svetijo v ovinek, mora biti vsaka mehanska, elektromehanska ali druga naprava, ki je za ta namen vgrajena v žaromet, izdelana tako, da:

| 5.7.1 | je naprava dovolj trdna, da pri običajnih pogojih uporabe vzdrži 50 000 postopkov. Tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse, lahko pri preverjanju skladnosti s to zahtevo:






  (a) | zahteva, da vlagatelj zagotovi opremo, ki je potrebna za izvedbo preskusa; |
| --- | --- | --- |

5.7.1

je naprava dovolj trdna, da pri običajnih pogojih uporabe vzdrži 50 000 postopkov. Tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse, lahko pri preverjanju skladnosti s to zahtevo:

(a)

zahteva, da vlagatelj zagotovi opremo, ki je potrebna za izvedbo preskusa;

| (b) | ne izvede preskusa, če je žarometu, ki ga predloži vlagatelj, priloženo poročilo o preskusu, ki ga je izdala tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse za enako izdelane (sestavljene) žaromete, ki potrjuje skladnost s to zahtevo; |
| --- | --- |

(b)

ne izvede preskusa, če je žarometu, ki ga predloži vlagatelj, priloženo poročilo o preskusu, ki ga je izdala tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse za enako izdelane (sestavljene) žaromete, ki potrjuje skladnost s to zahtevo;

| 5.7.2 | se v primeru okvare sistem samodejno nastavi v lego za kratki svetlobni pramen ali v takšno stanje glede na fotometrične pogoje, da vrednosti niso večje od 1 200 cd v območju 1 in manjše od 2 400 cd v točki 0,86D-V, na primer z izklopom, zatemnitvijo, usmeritvijo navzdol in/ali nadomestitvijo funkcije, razen za dodatne svetlobne vire in dodatne svetilne enote, ki svetijo v ovinek; |
| --- | --- |

5.7.2

se v primeru okvare sistem samodejno nastavi v lego za kratki svetlobni pramen ali v takšno stanje glede na fotometrične pogoje, da vrednosti niso večje od 1 200 cd v območju 1 in manjše od 2 400 cd v točki 0,86D-V, na primer z izklopom, zatemnitvijo, usmeritvijo navzdol in/ali nadomestitvijo funkcije, razen za dodatne svetlobne vire in dodatne svetilne enote, ki svetijo v ovinek;

| 5.7.3 | se vedno proizvede kratki ali dolgi svetlobni pramen in mehanizem ne more biti v vmesnem položaju, razen za dodatne svetlobne vire in dodatne svetilne enote, ki svetijo v ovinek; |
| --- | --- |

5.7.3

se vedno proizvede kratki ali dolgi svetlobni pramen in mehanizem ne more biti v vmesnem položaju, razen za dodatne svetlobne vire in dodatne svetilne enote, ki svetijo v ovinek;

| 5.7.4 | uporabnik ne more z navadnimi orodji spremeniti oblike ali položaja gibljivih delov. |
| --- | --- |

5.7.4

uporabnik ne more z navadnimi orodji spremeniti oblike ali položaja gibljivih delov.

5.8   V primeru razreda E zaradi žarometa in sistema predstikalne naprave ne smejo nastati sevalne motnje ali motnje v napajanju, ki bi povzročile napako na drugih električnih/elektronskih sistemih vozila (9).

5.9   Opredelitve iz odstavkov 2.7.1.1.3 in 2.7.1.1.7 v Pravilniku št. 48 dovoljujejo uporabo modula LED, ki lahko vsebuje nosilce za druge svetlobne vire. Ne glede na to določbo pa kombinirana uporaba modulov LED in drugih svetlobnih virov za kratki svetlobni pramen ali posamezen dolgi svetlobni pramen, kot je opredeljeno v tem pravilniku, ni dovoljena.

5.10   Modul LED mora biti:

| (a) | mogoče odstraniti iz naprave samo z uporabo orodja, razen če je v sporočilu navedeno, da je modul LED nezamenljiv; |
| --- | --- |

(a)

mogoče odstraniti iz naprave samo z uporabo orodja, razen če je v sporočilu navedeno, da je modul LED nezamenljiv;

| (b) | zasnovan tako, da ne glede na uporabo orodja ni mehansko zamenljiv z nobenim zamenljivim homologiranim svetlobnim virom. |
| --- | --- |

(b)

zasnovan tako, da ne glede na uporabo orodja ni mehansko zamenljiv z nobenim zamenljivim homologiranim svetlobnim virom.

6.   OSVETLJENOST

6.1   Splošne določbe

6.1.1   Žarometi morajo biti izdelani tako, da dajejo primerno neslepečo osvetljenost pri oddajanju kratkega svetlobnega pramena in dobro osvetljenost pri oddajanju dolgega svetlobnega pramena.

6.1.2   Svetilnost, ki jo proizvaja žaromet, se meri na razdalji 25 m s fotoelektrično celico, katere uporabna površina obsega kvadrat s stranico 65 mm. Točka HV je središčna točka koordinatnega sistema z navpično polarno osjo. Črta H je vodoravnica, ki poteka skozi točko HV (glej Prilogo 3 k temu pravilniku).

6.1.3   Razred A, B, C ali D

6.1.3.1   Žarometi, razen modulov LED, se preverijo s standardno (etalonsko) brezbarvno žarnico z žarilno nitko z nazivno napetostjo 12 V. Med preverjanjem žarometa se napetost na priključnih sponkah žarnice z žarilno nitko uravnava tako, da se proizvede referenčni svetlobni tok pri napetosti 13,2 V, kot je navedeno v ustreznem podatkovnem listu iz Pravilnika št. 37.

Zaradi zaščite standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko med izvajanjem fotometričnih meritev je dovoljeno meritve izvajati pri svetlobnem toku, ki se razlikuje od referenčnega svetlobnega toka pri napetosti 13,2 V. Če se preskusni laboratorij odloči za takšno izvajanje meritev, se svetilnost korigira tako, da se izmerjena vrednost pomnoži s posameznim faktorjem Flamp standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko, da se preveri skladnost s fotometričnimi zahtevami, pri čemer je:

F lamp
  = Φ reference / Φ test

Φ reference referenčni svetlobni tok pri napetosti 13,2 V, kot je opredeljeno v ustreznem podatkovnem listu iz Pravilnika št. 37;

Φ test dejanski svetlobni tok, uporabljen pri meritvah.

6.1.3.2   Žaromet se šteje za sprejemljivega, če izpolnjuje zahteve iz odstavka 6 pri enakem številu standardnih (etalonskih) žarnic z žarilno nitko, ki se lahko predložijo skupaj z žarometom, odvisno od števila žarnic z žarilno nitko, za katerega je žaromet zasnovan.

6.1.3.3   Moduli LED se izmerijo pri napetosti 6,3 V ali 13,2 V, razen če ta pravilnik določa drugače. Moduli LED, ki jih upravlja elektronska naprava za nadzor svetlobnega vira, se izmerijo po navodilih vlagatelja.

6.1.4   Razred E s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v skladu s Pravilnikom št. 99

6.1.4.1   Žaromet se šteje za zadovoljivega, če so izpolnjene fotometrične zahteve iz tega odstavka 6. z enim svetlobnim virom, ki se je staral vsaj 15 ciklov v skladu z odstavkom 4. Priloge 4 k Pravilniku št. 99.

Če je svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, homologiran v skladu s Pravilnikom št. 99, mora biti standardni (etalonski) svetlobni vir in njegov svetlobni tok se lahko razlikuje od ciljnega svetlobnega toka iz Pravilnika št. 99. V tem primeru se osvetljenost ustrezno prilagodi.

Navedena prilagoditev se ne uporablja za porazdeljene sisteme osvetlitve z nezamenljivim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ali žaromete s popolnoma ali delno vgrajenimi predstikalnimi napravami.

Če svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ni homologiran v skladu s Pravilnikom št. 99, mora biti proizvodni nezamenljivi svetlobni vir.

Napetost na priključnih sponkah predstikalnih naprav je 13,2 V ± 0,1 V za 12-voltne sisteme ali določena drugače (glej Prilogo 11).

6.1.4.2   Mere, ki določajo položaj obloka v standardnem svetlobnem viru, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, so navedene v ustreznem podatkovnem listu iz Pravilnika št. 99.

6.1.4.3   Štiri sekunde po vžigu žarometa, ki ni deloval najmanj 30 minut, mora pri žarometih s funkcijo kratkega in dolgega svetlobnega pramena svetilnost znašati najmanj 37 500 cd v točki HV dolgega svetlobnega pramena in 3 750 cd v točki 2 (0,86D-V) kratkega svetlobnega pramena ali 3 750 cd v točki 2 (0,86D-V) pri žarometih, ki imajo samo funkcijo kratkega svetlobnega pramena. Napajalnik mora omogočati hitro povečanje visokotokovnega električnega impulza.

6.1.5   Razred E z moduli LED

6.1.5.1   Moduli LED se izmerijo pri napetosti 6,3 V ali 13,2 V, razen če ta pravilnik določa drugače. Moduli LED, ki jih upravlja elektronska naprava za nadzor svetlobnega vira, se izmerijo po navodilih vlagatelja.

6.1.6   Pri sistemih žarometov, ki imajo dodatne svetlobne vire in/ali dodatne svetilne enote, ki svetijo v ovinek, se dodatni svetlobni viri izmerijo v skladu z odstavki 6.1.3, 6.1.4 in 6.1.5.

6.2   Določbe glede kratkih svetlobnih pramenov

6.2.1   Za pravilno usmeritev mora glavni kratki svetlobni pramen imeti dovolj ostro „mejo zastiranja“, da je mogoče z njeno pomočjo doseči zadovoljivo vizualno nastavitev, kot je navedeno v odstavku 6.2.2. Usmeritev se izvede z uporabo ravnega navpičnega zaslona, ki je postavljen 10 m ali 25 m pred žarometom in pod pravim kotom glede na črto H-V. Zaslon mora biti dovolj širok, da omogoča pregled in nastavitev „meje zastiranja“ kratkega svetlobnega pramena vsaj v razponu 3° na obeh straneh črte V-V. „Meja zastiranja“ mora biti bolj ali manj vodoravna in čim bolj ravna najmanj na območju od 3° L do 3° R. Če pri vizualni usmeritvi prihaja do težav ali nejasnih položajev, se uporabi metoda z instrumenti iz odstavkov 2 in 4. Priloge 9 in med delovanjem se preverita kakovost ali ostrina „meje zastiranja“ ter linearnost.

6.2.2   Glavni kratki svetlobni pramen mora biti usmerjen tako, da:

| 6.2.2.1 | za vodoravno nastavitev: svetlobni pramen je čim bolj simetričen glede na črto V-V; |
| --- | --- |

6.2.2.1

za vodoravno nastavitev: svetlobni pramen je čim bolj simetričen glede na črto V-V;

| 6.2.2.2 | za navpično nastavitev: vodoravni del „meje zastiranja“ se nastavi v nazivni položaj (0,57 stopinje) pod črto H-H.
  Če pa ni mogoče izvesti večkratne navpične nastavitve na zahtevani položaj znotraj dovoljenih odstopanj, se uporabi metoda z instrumenti iz odstavkov 4. in 5. Priloge 9, da se preskusi skladnost z zahtevano minimalno kakovostjo „meje zastiranja“ in izvede navpična nastavitev svetlobnega pramena. |
| --- | --- |

6.2.2.2

za navpično nastavitev: vodoravni del „meje zastiranja“ se nastavi v nazivni položaj (0,57 stopinje) pod črto H-H.

Če pa ni mogoče izvesti večkratne navpične nastavitve na zahtevani položaj znotraj dovoljenih odstopanj, se uporabi metoda z instrumenti iz odstavkov 4. in 5. Priloge 9, da se preskusi skladnost z zahtevano minimalno kakovostjo „meje zastiranja“ in izvede navpična nastavitev svetlobnega pramena.

6.2.3   Če je žaromet usmerjen tako, mora, če je vloga za homologacijo vložena samo za kratki svetlobni pramen (10), izpolnjevati zahteve iz odstavkov 6.2.5 in 6.2.6; če je predviden za kratki in dolgi svetlobni pramen, pa mora izpolnjevati zahteve iz odstavkov 6.2.5, 6.2.6 in 6.3.

6.2.4   Če tako usmerjen žaromet ne izpolnjuje zahtev iz odstavkov 6.2.5, 6.2.6 in 6.3, se njegova nastavitev lahko spremeni, razen pri žarometih, ki nimajo mehanizma za nastavitev vodoravne usmeritve, pod pogojem, da se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 0,5 stopinje in navzgor ali navzdol za več kot 0,25 stopinje. Za lažjo nastavitev na podlagi „meje zastiranja“ se žaromet lahko delno prekrije, da se poveča ostrina „meje zastiranja“, vendar „meja zastiranja“ ne sme segati prek črte H-H.

6.2.5   Kratki svetlobni pramen mora izpolnjevati zahteve iz ustrezne spodnje tabele in ustreznih slik v Prilogi 3.

Opombe:

Pri žarometih razreda E je napetost na priključnih sponkah predstikalnih naprav 13,2 V ± 0,1 V za 12-voltne sisteme ali določena drugače (glej Prilogo 11).

| ƒƒ“D“ | pomeni pod črto H-H. |
| --- | --- |
| „U“ | pomeni nad črto H-H. |
| „R“ | pomeni desno od črte V-V. |
| „L“ | pomeni levo od črte V-V. |

ƒƒ“D“

pomeni pod črto H-H.

„U“

pomeni nad črto H-H.

„R“

pomeni desno od črte V-V.

„L“

pomeni levo od črte V-V.

6.2.5.1   Žarometi razreda A (slika B v Prilogi 3):

| Preskusna točka/črta/območje | Kotne koordinate – stopinje (11) | Zahtevana svetilnost v cd |
| --- | --- | --- |
| katera koli točka v območju 1 | 0° do 15° U | 5° L do 5° R | ≤ 320 cd |
| katera koli točka na črti 25L do 25R | 1,72° D | 5° L do 5° R | ≥ 1 100 cd |
| katera koli točka na črti 12,5L do 12,5R | 3,43° D | 5° L do 5° R | ≥ 550 cd |

Preskusna točka/črta/območje

Kotne koordinate – stopinje (11)

Zahtevana svetilnost v cd

katera koli točka v območju 1

0° do 15° U

5° L do 5° R

≤ 320 cd

katera koli točka na črti 25L do 25R

1,72° D

5° L do 5° R

≥ 1 100 cd

katera koli točka na črti 12,5L do 12,5R

3,43° D

5° L do 5° R

≥ 550 cd

6.2.5.2   Žarometi razreda B (slika C v Prilogi 3):

| Preskusna točka/ črta/območje | Kotne koordinate – stopinje (12) | Zahtevana svetilnost v cd |
| --- | --- | --- |
| katera koli točka v območju 1 | 0° do 15° U | 5° L do 5° R | ≤ 700 cd |
| katera koli točka na črti 50L do 50R, razen 50V | 0,86° D | 2,5° L do 2,5° R | ≥ 1 100 cd |
| točka 50V | 0,86° D | 0 | ≥ 2 200 cd |
| katera koli točka na črti 25L do 25R | 1,72° D | 5° L do 5° R | ≥ 2 200 cd |
| katera koli točka v območju 2 | 0,86° D do 1,72° D | 5° L do 5° R | ≥ 1 100 cd |

Preskusna točka/ črta/območje

Kotne koordinate – stopinje (12)

Zahtevana svetilnost v cd

katera koli točka v območju 1

0° do 15° U

5° L do 5° R

≤ 700 cd

katera koli točka na črti 50L do 50R, razen 50V

0,86° D

2,5° L do 2,5° R

≥ 1 100 cd

točka 50V

0,86° D

0

≥ 2 200 cd

katera koli točka na črti 25L do 25R

1,72° D

5° L do 5° R

≥ 2 200 cd

katera koli točka v območju 2

0,86° D do 1,72° D

5° L do 5° R

≥ 1 100 cd

6.2.5.3   Žarometi razreda C, D ali E (slika D v Prilogi 3):

| Preskusna točka/ črta/območje | Kotne koordinate preskusnih točk v stopinjah (13) | Zahtevana svetilnost v cd |
| --- | --- | --- |
| najmanjša | največja |
| razred C | razred D | razred E | razredi C, D, E |
| 1 | 0,86° D | 3,5° R | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 2 | 0,86° D | 0 | 2 450 | 4 900 | 4 900 | — |
| 3 | 0,86° D | 3,5° L | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 4 | 0,50° U | 1,50° L in 1,50° R | — | — | — | 900 |
| 5 | 2,00° D | 15° L in 15° R | 550 | 1 100 | 1 100 | — |
| 6 | 4,00° D | 20° L in 20° R | 150 | 300 | 600 | — |
| 7 | 0 | 0 | — | — | — | 1 700 |
| črta 1 | 2,00° D | 9° L do 9° R | 1 350 | 1 350 | 1 900 | — |
| 8 (14) | 4,00° U | 8,0° L | (14) | 700 |
| 9 (14) | 4,00° U | 0 | 700 |
| 10 (14) | 4,00° U | 8,0° R | 700 |
| 11 (14) | 2,00° U | 4,0° L | (14) | 900 |
| 12 (14) | 2,00° U | 0 | 900 |
| 13 (14) | 2,00° U | 4,0° R | 900 |
| 14 (14) | 0 | 8,0° L in 8,0° R | 50 cd (14) | 50 cd (14) | 50 cd (14) | — |
| 15 (14) | 0 | 4,0° L in 4,0° R | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 900 |
| območje 1 | 1° U/8° L–4° U/8° L–4° U/8° R–1° U/8° R–0/4° R–0/1° R–0,6° U/0–0/1° L–0/4° L–1° U/8° L | — | — | — | 900 |
| območje 2 | > 4 U do < 15 U | 8° L do 8° R | — | — | — | 700 |

Preskusna točka/ črta/območje

Kotne koordinate preskusnih točk v stopinjah (13)

Zahtevana svetilnost v cd

najmanjša

največja

razred C

razred D

razred E

razredi C, D, E

1

0,86° D

3,5° R

2 000

2 000

2 500

13 750

2

0,86° D

0

2 450

4 900

4 900

—

3

0,86° D

3,5° L

2 000

2 000

2 500

13 750

4

0,50° U

1,50° L in 1,50° R

—

—

—

900

5

2,00° D

15° L in 15° R

550

1 100

1 100

—

6

4,00° D

20° L in 20° R

150

300

600

—

7

0

0

—

—

—

1 700

črta 1

2,00° D

9° L do 9° R

1 350

1 350

1 900

—

8 (14)

4,00° U

8,0° L

Formula

700

9 (14)

4,00° U

0

700

10 (14)

4,00° U

8,0° R

700

11 (14)

2,00° U

4,0° L

Formula

900

12 (14)

2,00° U

0

900

13 (14)

2,00° U

4,0° R

900

14 (14)

0

8,0° L in 8,0° R

50 cd (14)

50 cd (14)

50 cd (14)

—

15 (14)

0

4,0° L in 4,0° R

100 cd (14)

100 cd (14)

100 cd (14)

900

območje 1

1° U/8° L–4° U/8° L–4° U/8° R–1° U/8° R–0/4° R–0/1° R–0,6° U/0–0/1° L–0/4° L–1° U/8° L

—

—

—

900

območje 2

> 4 U do < 15 U

8° L do 8° R

—

—

—

700

Drugo splošno besedilo:

Homologacija UN/ECE pri referenčnem svetlobnem toku v skladu s Pravilnikom št. 37.

Nazivna nastavitev za fotometrijo:

| navpično: | 1 odstotek D (0,57° D) | vodoravno: | 0° |
| --- | --- | --- | --- |

navpično:

1 odstotek D (0,57° D)

vodoravno:

0°

Dovoljena odstopanja za fotometrijo:

| navpično: | 0,3° D do 0,8° D | vodoravno: | ± 0,5° D L-R |
| --- | --- | --- | --- |

navpično:

0,3° D do 0,8° D

vodoravno:

± 0,5° D L-R

6.2.6   Svetloba mora biti čim bolj enakomerno porazdeljena znotraj območij 1 in 2 za žaromete razreda C, D ali E.

6.2.6.1   Dodatni svetlobni viri ali dodatne svetilne enote se ne smejo vklopiti, kadar je kot nagiba manjši od treh stopinj.

6.2.7   Za glavni kratki svetlobni pramen so dovoljene naslednje možnosti: en ali dva svetlobna vira z žarilno nitko (razred A, B, C, D) ali en svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu (razred E), ali en ali več modulov LED (razred C, D, E).

6.2.8   Dovoljena je uporaba dodatnih svetlobnih virov in/ali dodatnih svetilnih enot, ki svetijo v ovinek, pod pogojem, da so izpolnjene naslednje zahteve:

| 6.2.8.1 | Kadar so glavni kratki svetlobni prameni in ustrezni dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek, vklopljeni hkrati, mora biti izpolnjena naslednja zahteva glede osvetljenosti:






  (a) | pri nagibu v levo (ko je motorno kolo zasukano v levo okrog svoje vzdolžne osi) vrednosti svetilnosti ne smejo presegati 900 cd v območju, ki sega od HH do 15 stopinj nad HH in od VV do 10 stopinj levo; |
| --- | --- | --- |

6.2.8.1

Kadar so glavni kratki svetlobni prameni in ustrezni dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek, vklopljeni hkrati, mora biti izpolnjena naslednja zahteva glede osvetljenosti:

(a)

pri nagibu v levo (ko je motorno kolo zasukano v levo okrog svoje vzdolžne osi) vrednosti svetilnosti ne smejo presegati 900 cd v območju, ki sega od HH do 15 stopinj nad HH in od VV do 10 stopinj levo;

| (b) | pri nagibu v desno (ko je motorno kolo zasukano v desno okrog svoje vzdolžne osi) vrednosti svetilnosti ne smejo presegati 900 cd v območju, ki sega od HH do 15 stopinj nad HH in od VV do 10 stopinj desno. |
| --- | --- |

(b)

pri nagibu v desno (ko je motorno kolo zasukano v desno okrog svoje vzdolžne osi) vrednosti svetilnosti ne smejo presegati 900 cd v območju, ki sega od HH do 15 stopinj nad HH in od VV do 10 stopinj desno.

| 6.2.8.2 | Ta preskus se izvede z najmanjšim kotom nagiba, ki ga navede vlagatelj, pri čemer je stanje simulirano s preskusno vpenjalno napravo itd. |
| --- | --- |

6.2.8.2

Ta preskus se izvede z najmanjšim kotom nagiba, ki ga navede vlagatelj, pri čemer je stanje simulirano s preskusno vpenjalno napravo itd.

| 6.2.8.3 | Pri tej meritvi se lahko na zahtevo vlagatelja glavni kratki svetlobni pramen in dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek, merijo posamezno, skladnost z navedenimi vrednostmi svetilnosti pa se določi na podlagi kombiniranja dobljenih fotometričnih vrednosti. |
| --- | --- |

6.2.8.3

Pri tej meritvi se lahko na zahtevo vlagatelja glavni kratki svetlobni pramen in dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek, merijo posamezno, skladnost z navedenimi vrednostmi svetilnosti pa se določi na podlagi kombiniranja dobljenih fotometričnih vrednosti.

6.3   Določbe glede dolgih svetlobnih pramenov

6.3.1   Pri žarometu, zasnovanem za dolgi in kratki svetlobni pramen, se meritve svetilnosti dolgega svetlobnega pramena izvedejo z isto nastavitvijo žarometa, kot je bila uporabljena v odstavku 6.2; če je žaromet zasnovan samo za dolgi svetlobni pramen, je nastavljen tako, da je območje največje svetilnosti (IM) na presečišču črt H-H in V-V; takšen žaromet mora izpolnjevati samo zahteve iz odstavka 6.3.

6.3.2   Ne glede na tip svetlobnega vira (moduli LED ali svetlobni viri z žarilno nitko ali svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu), ki proizvaja kratki svetlobni pramen, se za vsak posamezen dolgi svetlobni pramen lahko uporabi več svetlobnih virov:

| (a) | en ali več svetlobnih virov z žarilno nitko iz Pravilnika št. 37 (razredi A, B, C, D)
  ali |
| --- | --- |

(a)

en ali več svetlobnih virov z žarilno nitko iz Pravilnika št. 37 (razredi A, B, C, D)

ali

| (b) | svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, iz Pravilnika št. 99 (razred E) ali |
| --- | --- |

(b)

svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, iz Pravilnika št. 99 (razred E) ali

| (c) | moduli LED (razredi C, D, E). |
| --- | --- |

(c)

moduli LED (razredi C, D, E).

6.3.3   Svetilnost, ki jo zagotavlja dolgi svetlobni pramen, mora izpolnjevati zahteve iz odstavka 6.3.3.1 (glavni dolgi svetlobni pramen) ali odstavka 6.3.3.2 (dodatni dolgi svetlobni pramen), razen pri žarometih razreda A.

Glavni dolgi svetlobni pramen, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.3.3.1, je lahko homologiran v vsakem primeru.

Dodatni dolgi svetlobni pramen, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.3.3.2, je lahko homologiran samo, če dolgi svetlobni pramen deluje skupaj s kratkim svetlobnim pramenom ali glavnim dolgim svetlobnim pramenom. To mora biti jasno navedeno na obrazcu za sporočilo iz Priloge 1, pod točko 9.1.

6.3.3.1   Svetilnost glavnega dolgega svetlobnega pramena mora biti skladna z naslednjo tabelo (slika E v Prilogi 3):

| Št. preskusne točke | Kotne koordinate preskusnih točk – stopinje (15) | Zahtevana svetilnost [cd] |
| --- | --- | --- |
| razred B | razred C | razred D, E |
| NAJM. | NAJV. | NAJM. | NAJV. | NAJM. | NAJV. |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5° R in 2,5° L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5° R in 5° L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 4 | H-9° R in 9° L | — | — | 2 000 | — | 3 400 | — |
| 5 | H-12° R in 12° L | — | — | 600 | — | 1 000 | — |
| 6 | 2° U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | Najmanjša svetilnost maksimuma (IM) | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | Največja svetilnost maksimuma (IM) | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Št. preskusne točke

Kotne koordinate preskusnih točk – stopinje (15)

Zahtevana svetilnost [cd]

razred B

razred C

razred D, E

NAJM.

NAJV.

NAJM.

NAJV.

NAJM.

NAJV.

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5° R in 2,5° L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5° R in 5° L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

4

H-9° R in 9° L

—

—

2 000

—

3 400

—

5

H-12° R in 12° L

—

—

600

—

1 000

—

6

2° U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

Najmanjša svetilnost maksimuma (IM)

20 000

—

25 000

—

40 000

—

Največja svetilnost maksimuma (IM)

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.3.2   Svetilnost dodatnega dolgega svetlobnega pramena mora biti skladna z naslednjo tabelo (slika F v Prilogi 3):

| Št. preskusne točke | Kotne koordinate preskusnih točk – stopinje (16) | Zahtevana svetilnost [cd] |
| --- | --- | --- |
| razred B | razred C | razreda D, E |
| NAJM. | NAJV. | NAJM. | NAJV. | NAJM. | NAJV. |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5° R in 2,5° L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5° R in 5° L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 6 | 2° U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | Najmanjša svetilnost maksimuma (IM) | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | Največja svetilnost maksimuma (IM) | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Št. preskusne točke

Kotne koordinate preskusnih točk – stopinje (16)

Zahtevana svetilnost [cd]

razred B

razred C

razreda D, E

NAJM.

NAJV.

NAJM.

NAJV.

NAJM.

NAJV.

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5° R in 2,5° L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5° R in 5° L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

6

2° U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

Najmanjša svetilnost maksimuma (IM)

20 000

—

25 000

—

40 000

—

Največja svetilnost maksimuma (IM)

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.4   Referenčna oznaka (I′M) največje svetilnosti (IM) iz odstavkov 4.2.2.6 in 6.3.3.1 ali 6.3.3.2 se izračuna po enačbi:

I′M
  = IM/4 300

Ta vrednost se zaokroži na vrednost 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4   Pri žarometih z nastavljivim reflektorjem se opravijo dodatni preskusi, ko je reflektor z uporabo naprave za nastavitev žarometov navpično premaknjen iz svojega začetnega položaja za ± 2° ali vsaj v najvišji položaj, če je manj kot 2°. Celoten žaromet se nato prestavi s premikom (na primer z uporabo goniometra) za enako število stopinj v nasprotni smeri premikanja reflektorja. Opravijo se naslednje meritve in točke morajo biti znotraj zahtevanih mejnih vrednosti:

| kratki svetlobni pramen | : | točki HV in 0,86 D-V |
| --- | --- | --- |
| dolgi svetlobni pramen | : | IM in točka HV (odstotek IM). |

kratki svetlobni pramen

:

točki HV in 0,86 D-V

dolgi svetlobni pramen

:

IM in točka HV (odstotek IM).

6.5   Vrednosti osvetljenosti zaslona, navedene v odstavkih 6.2 in 6.3, se izmerijo s fotoreceptorjem, katerega učinkovita površina je v kvadratu s stranico 65 mm.

7.   BARVA

| 7.1 | Barva oddane svetlobe mora biti bela. |
| --- | --- |

7.1

Barva oddane svetlobe mora biti bela.

8.   SPREMEMBA TIPA ŽAROMETA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 8.1 | Vsaka sprememba tipa žarometa se sporoči homologacijskemu organu, ki je homologiral tip žarometa. Navedeni organ lahko nato:






  8.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da žaromet v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- | --- |

8.1

Vsaka sprememba tipa žarometa se sporoči homologacijskemu organu, ki je homologiral tip žarometa. Navedeni organ lahko nato:

8.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da žaromet v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 8.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

8.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

| 8.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, v kateri so navedene spremembe, se po postopku, določenem v odstavku 4.1.4, sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

8.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije, v kateri so navedene spremembe, se po postopku, določenem v odstavku 4.1.4, sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 8.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočilo, pripravljenemu za takšno razširitev, in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočilo, pripravljenemu za takšno razširitev, in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki skladnosti proizvodnje so skladni s postopki, določenimi v Dodatku 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), z naslednjimi zahtevami:

| 9.1 | Žarometi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti izdelani skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6. in 7. |
| --- | --- |

9.1

Žarometi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti izdelani skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6. in 7.

| 9.2 | Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za postopke nadzora skladnosti proizvodnje iz Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.2

Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za postopke nadzora skladnosti proizvodnje iz Priloge 5 k temu pravilniku.

| 9.3 | Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor, iz Priloge 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.3

Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor, iz Priloge 7 k temu pravilniku.

| 9.4 | Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajna pogostost teh preverjanj je enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

9.4

Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajna pogostost teh preverjanj je enkrat na dve leti.

| 9.5 | Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami. |
| --- | --- |

9.5

Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami.

| 9.6 | Merilne točke od 8 do 15 iz odstavka 6.2.5.3 tega pravilnika se ne upoštevajo. |
| --- | --- |

9.6

Merilne točke od 8 do 15 iz odstavka 6.2.5.3 tega pravilnika se ne upoštevajo.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 10.1 | Homologacija, podeljena za tip žarometa v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če žaromet, opremljen s homologacijsko oznako, ni skladen s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

10.1

Homologacija, podeljena za tip žarometa v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če žaromet, opremljen s homologacijsko oznako, ni skladen s homologiranim tipom.

| 10.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

10.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11.   DOKONČNA OPUSTITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno neha proizvajati tip žarometa, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila navedeni organ o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

12.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali dokončno opustitev proizvodnje v drugih državah.

13.   PREHODNE DOLOČBE

| 13.1 | Od začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika ne sme nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01. |
| --- | --- |

13.1

Od začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika ne sme nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

| 13.2 | Do 60 mesecev po začetku veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika v zvezi s spremembami, uvedenimi s spremembami 01 glede postopkov fotometričnega preskušanja, ki vključujejo uporabo krogelnega koordinatnega sistema in specifikacijo vrednosti svetilnosti, in da se tehničnim službam (preskusnim laboratorijem) omogoči, da posodobijo preskusno opremo, nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01, če se obstoječa preskusna oprema uporablja z ustrezno pretvorbo vrednosti v skladu z zahtevami homologacijskega organa. |
| --- | --- |

13.2

Do 60 mesecev po začetku veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika v zvezi s spremembami, uvedenimi s spremembami 01 glede postopkov fotometričnega preskušanja, ki vključujejo uporabo krogelnega koordinatnega sistema in specifikacijo vrednosti svetilnosti, in da se tehničnim službam (preskusnim laboratorijem) omogoči, da posodobijo preskusno opremo, nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01, če se obstoječa preskusna oprema uporablja z ustrezno pretvorbo vrednosti v skladu z zahtevami homologacijskega organa.

| 13.3 | Po 60 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 01 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo, če žaromet izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01. |
| --- | --- |

13.3

Po 60 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 01 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo, če žaromet izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

| 13.4 | Obstoječe homologacije žarometov, ki so bile podeljene v skladu s tem pravilnikom pred začetkom veljavnosti sprememb 01, so še naprej veljavne za nedoločen čas. |
| --- | --- |

13.4

Obstoječe homologacije žarometov, ki so bile podeljene v skladu s tem pravilnikom pred začetkom veljavnosti sprememb 01, so še naprej veljavne za nedoločen čas.

| 13.5 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti podelitve razširitev homologacij na podlagi prejšnjih sprememb tega pravilnika. |
| --- | --- |

13.5

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti podelitve razširitev homologacij na podlagi prejšnjih sprememb tega pravilnika.

---

(1)  Uporaba žarometov je navedena v ustreznih pravilnikih za vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav.

(2)  Ta pravilnik ne preprečuje možnosti, da pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prepove uporabo žarometa s plastično lečo, homologiranega po tem pravilniku, skupaj z mehansko napravo za čiščenje žarometov (z brisalci).

(3)  Kot je določeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2, odst. 2.

(4)  Za svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, glej Pravilnik št. 99.

(5)  Če leče ni mogoče odstraniti z ohišja žarometa, zadošča enkratna oznaka v skladu z odstavkom 4.2.5.

(6)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Sprem.1.

(7)  Tehnične zahteve za žarnico z žarilno nitko: glej Pravilnik št. 37. Tehnične zahteve za svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu: glej Pravilnik št. 99.

(8)  Za žaromet se šteje, da izpolnjuje zahteve iz tega odstavka, če se lahko žarnica z žarilno nitko z lahkoto namesti v žaromet in je pozicionirne nastavke mogoče pravilno vstaviti v reže tudi v temi.

(9)  Skladnost z zahtevami o elektromagnetni združljivosti je pomembna za posamezen tip vozila.

(10)  Tak poseben žaromet za „kratki svetlobni pramen“ lahko vključuje dolgi svetlobni pramen, za katerega zahteve ne veljajo.

(11)  v vsaki preskusni točki za fotometrijo je dovoljeno odstopanje 0,25°, če ni navedeno drugače.

(12)  v vsaki preskusni točki za fotometrijo je dovoljeno odstopanje 0,25°, če ni navedeno drugače.

(13)  v vsaki preskusni točki za fotometrijo je dovoljeno odstopanje 0,25°, če ni navedeno drugače.

(14)  Na zahtevo vlagatelja mora biti sprednja pozicijska svetilka, homologirana v skladu s Pravilnikom št. 50 ali Pravilnikom št. 7, če je združena, kombinirana ali integrirana, pri merjenju teh točk vklopljena.

(15)  v vsaki preskusni točki za fotometrijo je dovoljeno odstopanje 0,25°, če ni navedeno drugače.

(16)  v vsaki preskusni točki za fotometrijo je dovoljeno odstopanje 0,25°, če ni navedeno drugače.

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 2

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

| Slika 1 | Slika 2 |
| --- | --- |

Slika 1

Image

Slika 2

Image

Žaromet z eno od zgornjih homologacijskih oznak je homologiran na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikom št. 113 pod homologacijsko številko 243 in izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01. Črke C-AS (slika 1) pomenijo, da gre za žaromet za kratki svetlobni pramen razreda A, črke CR-BS (slika 2) pa pomenijo, da gre za žaromet za kratki in dolgi svetlobni pramen razreda B.

Opomba: Homologacijska številka in dodatni simboli se namestijo blizu kroga in nad ali pod črko „E“ ali levo ali desno od te črke. Števke v homologacijski številki morajo biti na isti strani črke „E“ in obrnjene v isto smer. V homologacijskih številkah se je treba izogibati uporabi rimskih številk, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli.

| Slika 3 | Slika 4 |
| --- | --- |

Slika 3

Image

Slika 4

Image

Žaromet z zgornjo homologacijsko oznako je žaromet z lečo iz plastičnega materiala, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, in je zasnovan:

| Slika 3 | : | razred B samo za kratki svetlobni pramen. |
| --- | --- | --- |
| Slika 4 | : | razred B za kratki in dolgi svetlobni pramen. |

Slika 3

:

razred B samo za kratki svetlobni pramen.

Slika 4

:

razred B za kratki in dolgi svetlobni pramen.

| Slika 5 | Slika 6 |
| --- | --- |

Slika 5

Image

Slika 6

Image

Žaromet z zgornjo homologacijsko oznako je žaromet, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika:

| Slika 5 | : | razred B za kratki in dolgi svetlobni pramen. |
| --- | --- | --- |
| Slika 6 | : | razred B samo za kratki svetlobni pramen. |

Slika 5

:

razred B za kratki in dolgi svetlobni pramen.

Slika 6

:

razred B samo za kratki svetlobni pramen.

Kratki svetlobni pramen ne sme svetiti hkrati z dolgim svetlobnim pramenom in/ali drugim integriranim žarometom.

| Slika 7 | Slika 8 |
| --- | --- |

Slika 7

Image

Slika 8

Image

Žaromet z zgornjo homologacijsko oznako je žaromet z lečo iz plastičnega materiala, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, in je zasnovan:

| Slika 7 | : | razred C samo za kratki svetlobni pramen. |
| --- | --- | --- |
| Slika 8 | : | razred C za kratki in dolgi svetlobni pramen. |

Slika 7

:

razred C samo za kratki svetlobni pramen.

Slika 8

:

razred C za kratki in dolgi svetlobni pramen.

| Slika 9 | Slika 10 |
| --- | --- |

Slika 9

Image

Slika 10

Image

Žaromet z zgornjo homologacijsko oznako je žaromet, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika:

| Slika 9 | : | razred D samo za kratki svetlobni pramen. |
| --- | --- | --- |
| Slika 10 | : | razred D za kratki in dolgi svetlobni pramen. |

Slika 9

:

razred D samo za kratki svetlobni pramen.

Slika 10

:

razred D za kratki in dolgi svetlobni pramen.

Kratki svetlobni pramen ne sme svetiti hkrati z dolgim svetlobnim pramenom in/ali drugim integriranim žarometom.

| Slika 11 | Slika 12 |
| --- | --- |

Slika 11

Image

Slika 12

Image

Žaromet z zgornjo homologacijsko oznako je žaromet, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika:

| Slika 11 | : | razred E samo za kratki svetlobni pramen. |
| --- | --- | --- |
| Slika 12 | : | razred E za kratki in dolgi svetlobni pramen. |

Slika 11

:

razred E samo za kratki svetlobni pramen.

Slika 12

:

razred E za kratki in dolgi svetlobni pramen.

Slika 13

Poenostavljeno označevanje združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk

(Navpične in vodoravne črte prikazujejo obliko svetlobno-signalne naprave. Črte niso del homologacijske oznake).

Vzorec A

Vzorec B

Vzorec C

Vzorec D

Opomba: Štirje zgornji primeri ustrezajo svetlobni napravi s homologacijsko oznako, ki vključuje:

| | sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s Pravilnikom št. 50 v njegovi prvotni obliki (00); |
| --- | --- |

sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s Pravilnikom št. 50 v njegovi prvotni obliki (00);

| | žaromet razreda D za kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 123 625 in 145 125 kandelami (kot označuje številka 30), ki je bil homologiran v skladu z zahtevami iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, in vključuje lečo iz plastičnega materiala; |
| --- | --- |

žaromet razreda D za kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 123 625 in 145 125 kandelami (kot označuje številka 30), ki je bil homologiran v skladu z zahtevami iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, in vključuje lečo iz plastičnega materiala;

| | sprednjo svetilko za meglo razreda B, ki je bila homologirana v skladu s spremembami 03 Pravilnika št. 19 in vključuje lečo iz plastičnega materiala; |
| --- | --- |

sprednjo svetilko za meglo razreda B, ki je bila homologirana v skladu s spremembami 03 Pravilnika št. 19 in vključuje lečo iz plastičnega materiala;

| | sprednjo smerno svetilko kategorije 11, homologirano v skladu s spremembami 00 Pravilnika št. 50. |
| --- | --- |

sprednjo smerno svetilko kategorije 11, homologirano v skladu s spremembami 00 Pravilnika št. 50.

Slika 14

Svetilka, integrirana z žarometom

Primer 1

Zgornji primer ustreza oznaki leče iz plastičnega materiala, ki je predvidena za uporabo v različnih tipih žarometov, in sicer:

| | v žarometu razreda D s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 123 625 in 145 125 kandelami (kot označuje številka 30), homologiranem v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, ki je integriran s sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s Pravilnikom št. 50 v njegovi izvirni obliki (00);
  ali |
| --- | --- |

v žarometu razreda D s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 123 625 in 145 125 kandelami (kot označuje številka 30), homologiranem v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, ki je integriran s sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s Pravilnikom št. 50 v njegovi izvirni obliki (00);

ali

| | v žarometu razreda C s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 48 375 in 64 500 kandelami (kot označuje številka 12,5), homologiranem v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, ki je integriran z enako sprednjo pozicijsko svetilko kot zgoraj. |
| --- | --- |

v žarometu razreda C s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 48 375 in 64 500 kandelami (kot označuje številka 12,5), homologiranem v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01, ki je integriran z enako sprednjo pozicijsko svetilko kot zgoraj.

Slika 15

Moduli LED

Modul LED z zgornjo identifikacijsko kodo modula svetlobnega vira je homologiran skupaj z žarometom, homologiranim v Italiji (E3) pod homologacijsko številko 17325.

Slika 16

Dodatne svetilne enote, ki svetijo v ovinek

Dodatna svetilna enota z zgornjo identifikacijsko kodo je homologirana skupaj z žarometom, homologiranim na Japonskem (E43) pod homologacijsko številko 1234.

---

PRILOGA 3

KROGELNI KOORDINATNI MERILNI SISTEM IN MESTA PRESKUSNIH TOČK

Slika A

Krogelni koordinatni merilni sistem

Image

Kotne koordinate so navedene v stopinjah na krogli z navpično polarno osjo v skladu s publikacijo CIE št. 70-1987 „Merjenje porazdelitev absolutne svetilnosti“, kar ustreza goniometru s fiksno vodoravno („elevacijsko“) osjo glede na tla in drugo, premično („vrtilno“) osjo, pravokotno na fiksno vodoravno os.

Slika B

Preskusne točke kratkega svetlobnega pramena in območja za žaromete razreda A

Slika C

Preskusne točke kratkega svetlobnega pramena in območja za žaromete razreda B:

Slika D

Kratki svetlobni pramen – položaj preskusnih točk in območij za žaromete razredov C, D in E:

Slika E

Glavni dolgi svetlobni pramen – položaj preskusnih točk

Slika F

Dodatni dolgi svetlobni pramen – položaj preskusnih točk

---

PRILOGA 4

PRESKUSI STABILNOSTI FOTOMETRIČNEGA DELOVANJA DELUJOČIH ŽAROMETOV – PRESKUSI CELOTNIH ŽAROMETOV RAZREDOV B, C, D IN E

Potem ko se v skladu s predpisi tega pravilnika izmerijo fotometrične vrednosti v točki za Imax za dolgi svetlobni pramen in v točkah 0,50 U/1,5 L ter 0,50 U/1,5 R, 50 R, 50 L za kratki svetlobni pramen razreda B in v točkah 0,86 D-3,5 R, 0,86 D-3,5 L, 0,50 U-1,5 L ter 0,50 U-1,5 R za kratki svetlobni pramen razredov C, D in E, se preskusi stabilnost fotometričnega delovanja celotnega delujočega žarometa. „Celotni žaromet“ pomeni celotno svetilko, skupaj z drugimi deli, žarnicami z žarilno nitko, svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, ali moduli LED, ki bi lahko vplivali na njeno oddajanje toplote.

Preskusi se izvedejo:

| (a) | v suhem in mirnem ozračju pri temperaturi okolja 23 °C ± 5 °C, pri čemer mora biti preskusni vzorec pritrjen na nosilec tako, kakor bi bil nameščen na vozilu; |
| --- | --- |

(a)

v suhem in mirnem ozračju pri temperaturi okolja 23 °C ± 5 °C, pri čemer mora biti preskusni vzorec pritrjen na nosilec tako, kakor bi bil nameščen na vozilu;

| (b) | v primeru zamenljivih svetlobnih virov: s serijsko proizvedenimi svetlobnimi viri z žarilno nitko, ki so se starali najmanj eno uro, ali serijsko proizvedenimi svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu in so se starali najmanj 15 ur, ali serijsko proizvedenimi moduli LED, ki so se starali najmanj 48 ur in so se pred začetkom preskusov iz tega pravilnika ohladili na temperaturo okolja. Uporabijo se moduli LED, ki jih je predložil vlagatelj. |
| --- | --- |

(b)

v primeru zamenljivih svetlobnih virov: s serijsko proizvedenimi svetlobnimi viri z žarilno nitko, ki so se starali najmanj eno uro, ali serijsko proizvedenimi svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu in so se starali najmanj 15 ur, ali serijsko proizvedenimi moduli LED, ki so se starali najmanj 48 ur in so se pred začetkom preskusov iz tega pravilnika ohladili na temperaturo okolja. Uporabijo se moduli LED, ki jih je predložil vlagatelj.

Merilna oprema mora biti enakovredna opremi, ki se uporablja med homologacijskimi preskusi žarometov.

Preskusni vzorec deluje, ne da bi ga vzeli iz preskusne vpenjalne naprave ali spremenili njegovo lego v njej. Uporabi se svetlobni vir iz kategorije, določene za navedeni žaromet.

1.   PRESKUS STABILNOSTI FOTOMETRIČNEGA DELOVANJA

1.1   Čist žaromet

Žaromet mora delovati 12 ur, kot je opisano v odstavku 1.1.1, nato pa se pregleda v skladu z navodili iz odstavka 1.1.2.

1.1.1   Preskusni postopek (1)

Žaromet naj deluje določen čas, in sicer:

| (a) | Če gre za homologacijo samo ene svetlobne funkcije (kratki ali dolgi svetlobni pramen ali sprednja svetilka za meglo), ustrezen svetlobni vir sveti predpisani čas (2). |
| --- | --- |

(a)

Če gre za homologacijo samo ene svetlobne funkcije (kratki ali dolgi svetlobni pramen ali sprednja svetilka za meglo), ustrezen svetlobni vir sveti predpisani čas (2).

| (b) | V primeru žarometa s kratkim svetlobnim pramenom in enim ali več dolgimi svetlobnimi prameni ali v primeru žarometa s kratkim svetlobnim pramenom in sprednjo svetilko za meglo:






  (i) | Žaromet se preskusi za določen čas v tem ciklu:






  (a) | 15 minut sveti kratki svetlobni pramen; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

V primeru žarometa s kratkim svetlobnim pramenom in enim ali več dolgimi svetlobnimi prameni ali v primeru žarometa s kratkim svetlobnim pramenom in sprednjo svetilko za meglo:

(i)

Žaromet se preskusi za določen čas v tem ciklu:

(a)

15 minut sveti kratki svetlobni pramen;

| (b) | 5 minut svetijo vse funkcije. |
| --- | --- |

(b)

5 minut svetijo vse funkcije.

| (ii) | Če vlagatelj izjavi, da bo v žarometu naenkrat svetil samo kratki svetlobni pramen ali samo dolgi svetlobni prameni (3), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklapljajo (2) kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni prameni (hkrati), in sicer vsak za polovico časa, določenega v odstavku 1.1. |
| --- | --- |

(ii)

Če vlagatelj izjavi, da bo v žarometu naenkrat svetil samo kratki svetlobni pramen ali samo dolgi svetlobni prameni (3), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklapljajo (2) kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni prameni (hkrati), in sicer vsak za polovico časa, določenega v odstavku 1.1.

| (c) | V primeru žarometa s sprednjo svetilko za meglo in enim ali več dolgimi svetlobnimi prameni:






  (i) | Žaromet se preskusi za določen čas v tem ciklu:






  (a) | 15 minut sveti sprednja svetilka za meglo; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

V primeru žarometa s sprednjo svetilko za meglo in enim ali več dolgimi svetlobnimi prameni:

(i)

Žaromet se preskusi za določen čas v tem ciklu:

(a)

15 minut sveti sprednja svetilka za meglo;

| (b) | 5 minut svetijo vse funkcije. |
| --- | --- |

(b)

5 minut svetijo vse funkcije.

| (ii) | Če vlagatelj izjavi, da bo v žarometu naenkrat svetila samo sprednja svetilka za meglo ali samo dolgi svetlobni prameni (3), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklapljajo (2) sprednja svetilka za meglo in dolgi svetlobni prameni (hkrati), in sicer vsak za polovico časa, določenega v odstavku 1.1. |
| --- | --- |

(ii)

Če vlagatelj izjavi, da bo v žarometu naenkrat svetila samo sprednja svetilka za meglo ali samo dolgi svetlobni prameni (3), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklapljajo (2) sprednja svetilka za meglo in dolgi svetlobni prameni (hkrati), in sicer vsak za polovico časa, določenega v odstavku 1.1.

| (d) | V primeru žarometa za kratki svetlobni pramen, za en ali več dolgih svetlobnih pramenov in s sprednjo svetilko za meglo:






  (i) | Žaromet se preskusi za določen čas v tem ciklu:






  (a) | 15 minut sveti kratki svetlobni pramen; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

V primeru žarometa za kratki svetlobni pramen, za en ali več dolgih svetlobnih pramenov in s sprednjo svetilko za meglo:

(i)

Žaromet se preskusi za določen čas v tem ciklu:

(a)

15 minut sveti kratki svetlobni pramen;

| (b) | 5 minut svetijo vse funkcije. |
| --- | --- |

(b)

5 minut svetijo vse funkcije.

| (ii) | Če vlagatelj izjavi, da bo v žarometu naenkrat svetil samo kratki svetlobni pramen ali samo dolgi svetlobni prameni (3), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklapljajo (2) kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni prameni, in sicer vsak za polovico časa, določenega v odstavku 1.1; sprednja svetilka za meglo se preskusi v naslednjem ciklu: 15 minut ne sveti in 5 minut sveti polovico časa in med delovanjem dolgega svetlobnega pramena. |
| --- | --- |

(ii)

Če vlagatelj izjavi, da bo v žarometu naenkrat svetil samo kratki svetlobni pramen ali samo dolgi svetlobni prameni (3), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklapljajo (2) kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni prameni, in sicer vsak za polovico časa, določenega v odstavku 1.1; sprednja svetilka za meglo se preskusi v naslednjem ciklu: 15 minut ne sveti in 5 minut sveti polovico časa in med delovanjem dolgega svetlobnega pramena.

| (iii) | Če vlagatelj izjavi, da bo v žarometu naenkrat svetil samo kratki svetlobni pramen ali samo sprednja svetilka za meglo (3), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklapljata (2) kratki svetlobni pramen in sprednja svetilka za meglo, in sicer vsak za polovico časa, določenega v odstavku 1.1; dolgi svetlobni prameni se preskusijo v naslednjem ciklu: 15 minut ne svetijo in 5 minut svetijo polovico časa in med delovanjem kratkega svetlobnega pramena. |
| --- | --- |

(iii)

Če vlagatelj izjavi, da bo v žarometu naenkrat svetil samo kratki svetlobni pramen ali samo sprednja svetilka za meglo (3), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklapljata (2) kratki svetlobni pramen in sprednja svetilka za meglo, in sicer vsak za polovico časa, določenega v odstavku 1.1; dolgi svetlobni prameni se preskusijo v naslednjem ciklu: 15 minut ne svetijo in 5 minut svetijo polovico časa in med delovanjem kratkega svetlobnega pramena.

| (iv) | Če vlagatelj izjavi, da bo v žarometu naenkrat svetil samo kratki svetlobni pramen ali samo dolgi svetlobni prameni (3) ali samo sprednja svetilka za meglo (3), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklapljajo (2) kratki svetlobni pramen za tretjino časa, dolgi svetlobni prameni za tretjino časa in sprednja svetilka za meglo za tretjino časa, določenega v odstavku 1.1. |
| --- | --- |

(iv)

Če vlagatelj izjavi, da bo v žarometu naenkrat svetil samo kratki svetlobni pramen ali samo dolgi svetlobni prameni (3) ali samo sprednja svetilka za meglo (3), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklapljajo (2) kratki svetlobni pramen za tretjino časa, dolgi svetlobni prameni za tretjino časa in sprednja svetilka za meglo za tretjino časa, določenega v odstavku 1.1.

| (e) | V primeru žarometa, ki ima dodatne svetlobne vire, ki svetijo v ovinek, razen dodatnih svetilnih enot, se ti svetlobni viri med tem, ko je vklopljen glavni kratki svetlobni pramen, vklopijo za eno minuto in izklopijo za devet minut. |
| --- | --- |

(e)

V primeru žarometa, ki ima dodatne svetlobne vire, ki svetijo v ovinek, razen dodatnih svetilnih enot, se ti svetlobni viri med tem, ko je vklopljen glavni kratki svetlobni pramen, vklopijo za eno minuto in izklopijo za devet minut.

Če ima žaromet več dodatnih svetlobnih virov, ki svetijo v ovinek, se preskus izvede s kombinacijo svetlobnih virov, ki ponazarja najzahtevnejše pogoje delovanja.

1.1.1.2   Preskusna napetost

Za napetost na priključnih sponkah preskusnega vzorca velja:

| (a) | V primeru zamenljivih svetlobnih virov z žarilno nitko, ki delujejo neposredno pod napetostjo vozila, se preskus izvede pri napetosti 6,3 V, 13,2 V ali 28,0 V, kot je ustrezno, razen če vlagatelj navede, da se lahko preskusni vzorec uporabi pri drugačni napetosti. V tem primeru se preskus opravi s svetlobnim virom z žarilno nitko, ki deluje pri največji napetosti, ki jo je mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(a)

V primeru zamenljivih svetlobnih virov z žarilno nitko, ki delujejo neposredno pod napetostjo vozila, se preskus izvede pri napetosti 6,3 V, 13,2 V ali 28,0 V, kot je ustrezno, razen če vlagatelj navede, da se lahko preskusni vzorec uporabi pri drugačni napetosti. V tem primeru se preskus opravi s svetlobnim virom z žarilno nitko, ki deluje pri največji napetosti, ki jo je mogoče uporabiti.

| (b) | V primeru zamenljivih svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, je preskusna napetost za elektronsko napravo za nadzor svetlobnega vira ali svetlobni vir, če je predstikalna naprava združena s svetlobnim virom, 13,2 ± 0,1 V za 12-voltne sisteme napetosti v vozilu, razen če je v vlogi za homologacijo navedeno drugače. |
| --- | --- |

(b)

V primeru zamenljivih svetlobnih virov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, je preskusna napetost za elektronsko napravo za nadzor svetlobnega vira ali svetlobni vir, če je predstikalna naprava združena s svetlobnim virom, 13,2 ± 0,1 V za 12-voltne sisteme napetosti v vozilu, razen če je v vlogi za homologacijo navedeno drugače.

| (c) | V primeru nezamenljivih svetlobnih virov, ki deluje neposredno pod napetostjo vozila, je treba vse meritve svetilnih enot, opremljenih z nezamenljivimi svetlobnimi viri (svetlobni viri z žarilno nitko in/ali drugi), opraviti pri napetosti 6,3 V, 13,2 V ali 28,0 V ali pri drugih napetostih, ki ustrezajo sistemu napetosti v vozilu, ki jih navede vlagatelj za posamezen primer. |
| --- | --- |

(c)

V primeru nezamenljivih svetlobnih virov, ki deluje neposredno pod napetostjo vozila, je treba vse meritve svetilnih enot, opremljenih z nezamenljivimi svetlobnimi viri (svetlobni viri z žarilno nitko in/ali drugi), opraviti pri napetosti 6,3 V, 13,2 V ali 28,0 V ali pri drugih napetostih, ki ustrezajo sistemu napetosti v vozilu, ki jih navede vlagatelj za posamezen primer.

| (d) | V primeru zamenljivih ali nezamenljivih svetlobnih virov, ki delujejo neodvisno od napajalne napetosti vozila in jih v celoti upravlja sistem, ali v primeru svetlobnih virov, ki jih napaja napajalno-upravljalna naprava, se zgoraj določene preskusne napetosti uporabijo na vhodnih priključnih sponkah navedene naprave. Preskusni laboratorij lahko od proizvajalca zahteva napajalno-upravljalno napravo ali poseben napajalnik, potreben za napajanje svetlobnih virov. |
| --- | --- |

(d)

V primeru zamenljivih ali nezamenljivih svetlobnih virov, ki delujejo neodvisno od napajalne napetosti vozila in jih v celoti upravlja sistem, ali v primeru svetlobnih virov, ki jih napaja napajalno-upravljalna naprava, se zgoraj določene preskusne napetosti uporabijo na vhodnih priključnih sponkah navedene naprave. Preskusni laboratorij lahko od proizvajalca zahteva napajalno-upravljalno napravo ali poseben napajalnik, potreben za napajanje svetlobnih virov.

| (e) | Moduli LED se izmerijo pri napetosti 6,75 V, 13,2 V ali 28,0 V, razen če ta pravilnik določa drugače. Moduli LED, ki jih upravlja elektronska naprava za nadzor svetlobnega vira, se izmerijo po navodilih vlagatelja. |
| --- | --- |

(e)

Moduli LED se izmerijo pri napetosti 6,75 V, 13,2 V ali 28,0 V, razen če ta pravilnik določa drugače. Moduli LED, ki jih upravlja elektronska naprava za nadzor svetlobnega vira, se izmerijo po navodilih vlagatelja.

| (f) | Če so signalne svetilke združene, kombinirane ali integrirane v preskusni vzorec in delujejo pri napetostih, ki niso nazivne napetosti 6 V, 12 V ali 24 V, se napetost prilagodi po navodilih proizvajalca za pravilno fotometrično delovanje navedene svetilke. |
| --- | --- |

(f)

Če so signalne svetilke združene, kombinirane ali integrirane v preskusni vzorec in delujejo pri napetostih, ki niso nazivne napetosti 6 V, 12 V ali 24 V, se napetost prilagodi po navodilih proizvajalca za pravilno fotometrično delovanje navedene svetilke.

1.1.2   Rezultati preskusa

1.1.2.1   Vizualni pregled

Ko se temperatura žarometa ustali pri temperaturi okolja, je treba lečo žarometa in morebitno zunanjo lečo očistiti s čisto in vlažno bombažno krpo. Nato je treba opraviti vizualni pregled, pri katerem ne sme biti ne na leči žarometa in ne na morebitni zunanji leči vidno nikakršno zvitje, deformacija, razpoka ali sprememba barve.

1.1.2.2   Fotometrični preskus

Za zagotovitev skladnosti z zahtevami iz tega pravilnika je treba fotometrične vrednosti preveriti v naslednjih točkah:

| | za žaromet razreda B: | kratki svetlobni pramen: 50 R - 50 L - 0,50 U/1,5 L in 0,50 U/1,5 R |
| --- | --- | --- |

za žaromet razreda B:

kratki svetlobni pramen: 50 R - 50 L - 0,50 U/1,5 L in 0,50 U/1,5 R

| | dolgi svetlobni pramen: točka Imax |
| --- | --- |

dolgi svetlobni pramen: točka Imax

| | za žaromete razredov C, D in E: | kratki svetlobni pramen: 0,86 D/3,5 R - 0,86 D/3,5 L - 0,50 U/1,5 L in 1,5 R |
| --- | --- | --- |

za žaromete razredov C, D in E:

kratki svetlobni pramen: 0,86 D/3,5 R - 0,86 D/3,5 L - 0,50 U/1,5 L in 1,5 R

| | dolgi svetlobni pramen: točka Imax |
| --- | --- |

dolgi svetlobni pramen: točka Imax

Lahko se opravi še eno usmerjanje zaradi upoštevanja morebitne deformacije nosilca žarometa zaradi toplote (sprememba položaja „meje zastiranja“ je obravnavana v odstavku 2. te priloge).

Razen za točki 0,50 U/1,5 L in 0,50 U/1,5 R je dovoljeno 10-odstotno odstopanje fotometričnih značilnosti od vrednosti, izmerjenih pred preskusom, vključno z dovoljenimi odstopanji fotometričnega postopka. Vrednost, izmerjena v točkah 0,50 U/1,5 L in 0,50 U/1,5 R, ne sme biti večja od fotometrične vrednosti, izmerjene pred preskusom, za več kot 255 cd.

1.2   Umazan žaromet

Žaromet, ki je bil preskušen v skladu z zahtevami iz odstavka 1.1, mora po opravljeni pripravi v skladu z odstavkom 1.2.1 eno uro delovati tako, kot je opisano v odstavku 1.1.1, nato pa se pregleda v skladu z navodili iz odstavka 1.1.2.

1.2.1   Priprava žarometa

1.2.1.1   Preskusna mešanica

| 1.2.1.1.1 | Za žaromet z zunanjo lečo iz stekla: | Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati:






  (a) | 9 masnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1

Za žaromet z zunanjo lečo iz stekla:

Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati:

(a)

9 masnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm;

| (b) | 1 masni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm; |
| --- | --- |

(b)

1 masni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm;

| (c) | 0,2 masnega dela NaCMC (4) in |
| --- | --- |

(c)

0,2 masnega dela NaCMC (4) in

| (d) | ustrezno količino destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

(d)

ustrezno količino destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m.

| | Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni. |
| --- | --- |

Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni.

| 1.2.1.1.2 | Za žaromet z zunanjo lečo iz plastičnega materiala: | Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati:






  (a) | 9 masnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2

Za žaromet z zunanjo lečo iz plastičnega materiala:

Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati:

(a)

9 masnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm;

| (b) | 1 masni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm; |
| --- | --- |

(b)

1 masni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm;

| (c) | 0,2 masnega dela NaCMC (4); |
| --- | --- |

(c)

0,2 masnega dela NaCMC (4);

| (d) | 13 masnih delov destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m in |
| --- | --- |

(d)

13 masnih delov destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m in

| (e) | 2 ± 1 masna dela površinsko aktivne snovi (5). |
| --- | --- |

(e)

2 ± 1 masna dela površinsko aktivne snovi (5).

| | Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni. |
| --- | --- |

Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni.

1.2.1.2   Nanašanje preskusne mešanice na žaromet

Preskusno mešanico je treba enakomerno nanesti na celotno svetlečo površino žarometa in nato pustiti, da se posuši.

Postopek je treba ponavljati, dokler vrednost osvetljenosti ne pade na 15–20 odstotkov vrednosti, ki so bile izmerjene za vsako naslednjo točko pod pogoji, opisanimi v tej prilogi:

| | za žaromet razreda B: | kratki svetlobni pramen/dolgi svetlobni pramen in samo dolgi svetlobni pramen: točka Emax |
| --- | --- | --- |

za žaromet razreda B:

kratki svetlobni pramen/dolgi svetlobni pramen in samo dolgi svetlobni pramen: točka Emax

| | samo kratki svetlobni pramen: B 50 in 50 V |
| --- | --- |

samo kratki svetlobni pramen: B 50 in 50 V

| | za žaromete razredov C, D in E: | kratki svetlobni pramen/dolgi svetlobni pramen in samo dolgi svetlobni pramen: točka Emax |
| --- | --- | --- |

za žaromete razredov C, D in E:

kratki svetlobni pramen/dolgi svetlobni pramen in samo dolgi svetlobni pramen: točka Emax

| | samo kratki svetlobni pramen: 0,50 U/1,5 L in 1,5 R in 0,86 D/V |
| --- | --- |

samo kratki svetlobni pramen: 0,50 U/1,5 L in 1,5 R in 0,86 D/V

2.   PRESKUS SPREMEMBE NAVPIČNEGA POLOŽAJA “MEJE ZASTIRANJA“ ZARADI VPLIVA TOPLOTE

Pri tem preskusu se preverja, ali navpični premik „meje zastiranja“ zaradi vpliva toplote pri delujočem žarometu za kratki svetlobni pramen presega predpisane vrednosti.

Na žarometu, ki je bil preskušen v skladu z odstavkom 1., se opravi preskus, opisan v odstavku 2.1, ne da bi ga odstranili iz preskusne vpenjalne naprave ali spremenili njegovo lego v njej.

2.1   Preskus

Preskus se izvede v suhem in mirnem ozračju pri temperaturi okolja 23 °C ± 5 °C.

Z uporabo serijskih žarnic z žarilno nitko, ki so bile starane vsaj eno uro, serijskega svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu in ki je bil staran vsaj 15 ur, ali modulov LED, ki so bili predloženi z žarometi in ki so bili starani vsaj 48 ur, mora žaromet delovati s kratkim svetlobnim pramenom, ne da bi ga vzeli iz preskusne vpenjalne naprave ali spremenili njegovo lego v njej. (Za ta preskus je treba napetost prilagoditi, kakor je določeno v odstavku 1.1.1.2). Položaj vodoravnega dela „meje zastiranja“ (med navpičnimi črtami skozi točki 50 L in 50 R za žaromet razreda B ter točki 3,5 L in 3,5 R za žaromet razredov C, D in E) je treba preveriti po treh minutah (r3) in po 60 minutah (r60) delovanja.

Meritev spremembe položaja „meje zastiranja“, opisano zgoraj, je treba izvesti s katero koli metodo, ki daje dovolj točne in ponovljive rezultate.

2.2   Rezultati preskusa

| 2.2.1 | Rezultat v miliradianih (mrad) se šteje kot sprejemljiv za žaromet za kratki svetlobni pramen samo, če absolutna vrednost

  , izmerjena na žarometu, ni večja od 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1

Formula

| 2.2.2 | Če je ta vrednost večja od 1,0 mrad, vendar ne večja od 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), je treba opraviti preskus na drugem žarometu, kot je opisano v odstavku 2.1, in sicer po tem, ko je bil žaromet trikrat zapored izpostavljen ciklu, kot je opisano spodaj, zaradi ustalitve položaja mehanskih delov žarometa na vpenjalni napravi, ki ustreza pravilni vgradnji na vozilu: | enourno delovanje kratkega svetlobnega pramena (napetost je treba prilagoditi skladno z odstavkom 1.1.1.2); |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Če je ta vrednost večja od 1,0 mrad, vendar ne večja od 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), je treba opraviti preskus na drugem žarometu, kot je opisano v odstavku 2.1, in sicer po tem, ko je bil žaromet trikrat zapored izpostavljen ciklu, kot je opisano spodaj, zaradi ustalitve položaja mehanskih delov žarometa na vpenjalni napravi, ki ustreza pravilni vgradnji na vozilu:

enourno delovanje kratkega svetlobnega pramena (napetost je treba prilagoditi skladno z odstavkom 1.1.1.2);

| | enourno mirovanje. |
| --- | --- |

enourno mirovanje.

Tip žarometa se šteje za sprejemljivega, če srednja vrednost absolutne vrednosti ΔrI, izmerjene za prvi vzorec, in absolutne vrednosti ΔrII, izmerjene za drugi vzorec, ne presega 1,0 mrad.

---

(1)  Za razpored preskusa glej Prilogo 8 k temu pravilniku.

(2)  Če preskušani žaromet vključuje signalne svetilke, morajo te biti med preskusom ves čas vklopljene. Smerna svetilka mora biti vklopljena v načinu utripanja, pri čemer naj bo časovno razmerje med vklopom in izklopom približno ena proti ena.

(3)  Če med utripanjem žarometa hkrati svetita dva ali več svetlobnih virov svetilke, se to ne šteje kot običajna hkratna uporaba svetlobnih virov.

(4)  NaCMC je natrijeva sol karboksimetilceluloze, ki se običajno označuje kot CMC. NaCMC, ki se uporabi v mešanici umazanije, mora imeti v 2-odstotni raztopini pri temperaturi 20 °C substitucijsko stopnjo (DS) od 0,6 do 0,7 in viskoznost od 0,2 do 0,3 Pa · s.

(5)  Potrebna je količinska toleranca, da se dobi umazanija, ki se pravilno porazdeli po celotni plastični leči.

---

PRILOGA 5

MINIMALNE ZAHTEVE ZA POSTOPKE NADZORA SKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Za zahteve glede skladnosti se šteje, da so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja v skladu z zahtevami iz tega pravilnika. Ta pogoj velja tudi za barvo. |
| --- | --- |

1.1

Za zahteve glede skladnosti se šteje, da so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja v skladu z zahtevami iz tega pravilnika. Ta pogoj velja tudi za barvo.

| 1.2 | Žarometi razredov A, B, C in D:






  1.2.1 | V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa, opremljenega s standardnimi žarnicami z žarilno nitko in/ali moduli LED, s katerimi je opremljena svetilka: |
| --- | --- | --- |

1.2

Žarometi razredov A, B, C in D:

1.2.1

V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa, opremljenega s standardnimi žarnicami z žarilno nitko in/ali moduli LED, s katerimi je opremljena svetilka:

| 1.2.2 | pri žarometih razreda A nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisane v tem pravilniku; |
| --- | --- |

1.2.2

pri žarometih razreda A nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisane v tem pravilniku;

| 1.2.3 | pri žarometih razredov B, C in D:






  1.2.3.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisane v tem pravilniku. Za vrednosti v območju 1 za žaromete razredov B, C in D je lahko največje odstopanje v neugodno smer: | 255 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3

pri žarometih razredov B, C in D:

1.2.3.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisane v tem pravilniku. Za vrednosti v območju 1 za žaromete razredov B, C in D je lahko največje odstopanje v neugodno smer:

255 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom;

| | 380 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom; |
| --- | --- |

380 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom;

| 1.2.3.2 | in če je pri dolgem svetlobnem pramenu pri fotometričnih vrednostih upoštevano dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3.3.1 ali 6.3.3.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.2.3.2

in če je pri dolgem svetlobnem pramenu pri fotometričnih vrednostih upoštevano dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3.3.1 ali 6.3.3.2 tega pravilnika.

| 1.2.4 | Če pri svetilki, opremljeni z zamenljivim svetlobnim virom z žarilno nitko v skladu s Pravilnikom št. 37, rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z uporabo drugih standardnih žarnic z žarilno nitko. |
| --- | --- |

1.2.4

Če pri svetilki, opremljeni z zamenljivim svetlobnim virom z žarilno nitko v skladu s Pravilnikom št. 37, rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z uporabo drugih standardnih žarnic z žarilno nitko.

| 1.2.5 | Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, pod pogojem, da se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 0,5 stopinje in navzgor ali navzdol za več kot 0,2 stopinje. |
| --- | --- |

1.2.5

Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, pod pogojem, da se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 0,5 stopinje in navzgor ali navzdol za več kot 0,2 stopinje.

| 1.3 | Žarometi razreda E:






  1.3.1 | Pri žarometih razreda E, ki so izmerjeni pri napetosti 13,2 V ± 0,1 V ali če je določena drugače, in opremljeni:






  (a) | z odstranljivim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, v skladu s Pravilnikom št. 99. V tem primeru se svetlobni tok tega svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, lahko razlikuje od referenčnega svetlobnega toka, predpisanega v Pravilniku št. 99, in osvetljenost se ustrezno prilagodi;
  ali |
| --- | --- | --- | --- |

1.3

Žarometi razreda E:

1.3.1

Pri žarometih razreda E, ki so izmerjeni pri napetosti 13,2 V ± 0,1 V ali če je določena drugače, in opremljeni:

(a)

z odstranljivim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, v skladu s Pravilnikom št. 99. V tem primeru se svetlobni tok tega svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, lahko razlikuje od referenčnega svetlobnega toka, predpisanega v Pravilniku št. 99, in osvetljenost se ustrezno prilagodi;

ali

| (b) | s serijskim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in serijsko predstikalno napravo. V tem primeru lahko svetlobni tok tega svetlobnega vira odstopa od nazivnega svetlobnega toka zaradi dovoljenih odstopanj svetlobnega vira in predstikalne naprave iz Pravilnika št. 99 in v skladu s tem se lahko izmerjena osvetljenost popravi za 20 odstotkov v želeno smer;
  ali |
| --- | --- |

(b)

s serijskim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in serijsko predstikalno napravo. V tem primeru lahko svetlobni tok tega svetlobnega vira odstopa od nazivnega svetlobnega toka zaradi dovoljenih odstopanj svetlobnega vira in predstikalne naprave iz Pravilnika št. 99 in v skladu s tem se lahko izmerjena osvetljenost popravi za 20 odstotkov v želeno smer;

ali

| (c) | z moduli LED, s katerimi je opremljena svetilka. |
| --- | --- |

(c)

z moduli LED, s katerimi je opremljena svetilka.

Skladnost naključno izbranih žarometov iz serijske proizvodnje, opremljenih z žarnico, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in/ali moduli LED, se v zvezi s fotometričnim delovanjem ne izpodbija, pod pogojem, da:

| 1.3.2 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisane v tem pravilniku. Za vrednosti v območju 1 je lahko največje odstopanje v neugodno smer: | 255 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom; |
| --- | --- | --- |

1.3.2

nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisane v tem pravilniku. Za vrednosti v območju 1 je lahko največje odstopanje v neugodno smer:

255 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom;

| | 380 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom; |
| --- | --- |

380 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom;

| 1.3.3 | in da je pri dolgem svetlobnem pramenu pri fotometričnih vrednostih upoštevano dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3.3.1 ali 6.3.3.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.3.3

in da je pri dolgem svetlobnem pramenu pri fotometričnih vrednostih upoštevano dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3.3.1 ali 6.3.3.2 tega pravilnika.

| 1.3.4 | Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, pod pogojem, da se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 0,5 stopinje in navzgor ali navzdol za več kot 0,2 stopinje. |
| --- | --- |

1.3.4

Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, pod pogojem, da se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 0,5 stopinje in navzgor ali navzdol za več kot 0,2 stopinje.

| 1.3.5 | Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se na žarometu opravijo novi preskusi z drugim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in/ali predstikalno napravo ali modulom LED in elektronsko napravo za nadzor svetlobnega vira v skladu z določbami iz odstavka 1.3.1. |
| --- | --- |

1.3.5

Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se na žarometu opravijo novi preskusi z drugim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in/ali predstikalno napravo ali modulom LED in elektronsko napravo za nadzor svetlobnega vira v skladu z določbami iz odstavka 1.3.1.

| 1.4 | Za preverjanje spremembe navpičnega položaja „meje zastiranja“ zaradi vpliva toplote se uporabi naslednji postopek (samo žarometi razredov B, C, D in E): | Na enem izmed vzorcev žarometov se opravi preskus po postopku iz odstavka 2.1 Priloge 4, potem ko je bil trikrat zapored izpostavljen ciklu iz odstavka 2.2.2 Priloge 4. |
| --- | --- | --- |

1.4

Za preverjanje spremembe navpičnega položaja „meje zastiranja“ zaradi vpliva toplote se uporabi naslednji postopek (samo žarometi razredov B, C, D in E):

Na enem izmed vzorcev žarometov se opravi preskus po postopku iz odstavka 2.1 Priloge 4, potem ko je bil trikrat zapored izpostavljen ciklu iz odstavka 2.2.2 Priloge 4.

| | Žaromet se šteje za sprejemljivega, če Δr ne presega 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Žaromet se šteje za sprejemljivega, če Δr ne presega 1,5 mrad.

| | Če je ta vrednost večja od 1,5 mrad, vendar ne presega 2,0 mrad, se preskusi drug vzorec. Srednja vrednost absolutnih vrednosti, izmerjenih za oba vzorca, ne sme presegati 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Če je ta vrednost večja od 1,5 mrad, vendar ne presega 2,0 mrad, se preskusi drug vzorec. Srednja vrednost absolutnih vrednosti, izmerjenih za oba vzorca, ne sme presegati 1,5 mrad.

| 1.5 | Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami. |
| --- | --- |

1.5

Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami.

| 1.6 | Če pa za serijo vzorcev ni mogoče izvesti večkratne navpične nastavitve na zahtevani položaj znotraj dovoljenih odstopanj, se v skladu s postopkom iz odstavkov 2. in 4. v Prilogi 9 na enem od žarometov iz serije vzorcev preskusi kakovost „meje zastiranja“. |
| --- | --- |

1.6

Če pa za serijo vzorcev ni mogoče izvesti večkratne navpične nastavitve na zahtevani položaj znotraj dovoljenih odstopanj, se v skladu s postopkom iz odstavkov 2. in 4. v Prilogi 9 na enem od žarometov iz serije vzorcev preskusi kakovost „meje zastiranja“.

2.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI GA OPRAVI PROIZVAJALEC

Za vsak tip žarometa imetnik homologacijske oznake v ustreznih časovnih presledkih opravi vsaj naslednje preskuse. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika.

Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost glede na tip ustreznega preskusa, se izberejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti proizvodnje.

2.1   Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične značilnosti, pri žarometih razredov B, C, D in E pa še preverjanje spremembe navpičnega položaja „meje zastiranja“ zaradi vpliva toplote.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

| 2.2.1 | Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1

Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

| 2.2.2 | Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.2

Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika.

| 2.2.3 | Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. |
| --- | --- |

2.2.3

Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

| 2.2.4 | V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje. |
| --- | --- |

2.2.4

V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci žarometov se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto žarometov istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Proizvajalec lahko združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

2.4   Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti

Na vzorcih žarometov se izvedejo fotometrične meritve na točkah, ki so določene v tem pravilniku, pri čemer se odčitajo samo naslednje točke:

| 2.4.1 | za žaromete razreda A: HV, LH, RH, 12,5L in 12,5R |
| --- | --- |

2.4.1

za žaromete razreda A: HV, LH, RH, 12,5L in 12,5R

| 2.4.2 | za žaromete razreda B: Imax, HV (1) za dolgi svetlobni pramen in HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L za kratki svetlobni pramen. |
| --- | --- |

2.4.2

za žaromete razreda B: Imax, HV (1) za dolgi svetlobni pramen in HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L za kratki svetlobni pramen.

| 2.4.3 | za žaromete razredov C, D in E: Imax, HV (1) za dolgi svetlobni pramen in HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L za kratki svetlobni pramen. |
| --- | --- |

2.4.3

za žaromete razredov C, D in E: Imax, HV (1) za dolgi svetlobni pramen in HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L za kratki svetlobni pramen.

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa in v soglasju s pristojnim organom za določanje meril za sprejemljivost svojih izdelkov zaradi izpolnjevanja zahtev za preverjanje skladnosti izdelkov iz odstavka 9.1 tega pravilnika.

Merila sprejemljivosti morajo biti takšna, da bi bila v skladu s Prilogo 7 (prvo vzorčenje) pri stopnji zanesljivosti 95 odstotkov najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru 0,95.

---

(1)  Če je dolgi svetlobni pramen integriran s kratkim svetlobnim pramenom, je HV v primeru dolgega svetlobnega pramena ista merilna točka kot pri kratkem svetlobnem pramenu.

---

PRILOGA 6

ZAHTEVE ZA SVETILKE Z LEČAMI IZ PLASTIČNEGA MATERIALA – PRESKUŠANJE LEČ ALI VZORCEV MATERIALA IN CELOTNIH SVETILK

1.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 1.1 | Vzorci, predloženi skladno z odstavkom 2.2.4 tega pravilnika, morajo ustrezati specifikacijam iz odstavkov od 2.1 do 2.5. |
| --- | --- |

1.1

Vzorci, predloženi skladno z odstavkom 2.2.4 tega pravilnika, morajo ustrezati specifikacijam iz odstavkov od 2.1 do 2.5.

| 1.2 | Vzorca celotnih svetilk, predložena skladno z odstavkom 2.2.3 tega pravilnika in opremljena z lečami iz plastičnega materiala, morata glede materiala leč ustrezati specifikacijam iz odstavka 2.6. |
| --- | --- |

1.2

Vzorca celotnih svetilk, predložena skladno z odstavkom 2.2.3 tega pravilnika in opremljena z lečami iz plastičnega materiala, morata glede materiala leč ustrezati specifikacijam iz odstavka 2.6.

| 1.3 | Na vzorcih leč iz plastičnega materiala ali vzorcih materiala skupaj z reflektorjem, na katerega bodo pritrjene (kjer to pride v poštev), je treba opraviti homologacijske preskuse v časovnem zaporedju, določenem v tabeli A v Dodatku 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

1.3

Na vzorcih leč iz plastičnega materiala ali vzorcih materiala skupaj z reflektorjem, na katerega bodo pritrjene (kjer to pride v poštev), je treba opraviti homologacijske preskuse v časovnem zaporedju, določenem v tabeli A v Dodatku 1 k tej prilogi.

| 1.4 | Če proizvajalec svetilke lahko dokaže, da je izdelek že uspešno opravil preskuse iz odstavkov od 2.1 do 2.5 ali enakovredne preskuse v skladu z drugim pravilnikom, teh preskusov ni treba ponovno opraviti; obvezno je treba opraviti samo preskuse iz tabele B v Dodatku 1. |
| --- | --- |

1.4

Če proizvajalec svetilke lahko dokaže, da je izdelek že uspešno opravil preskuse iz odstavkov od 2.1 do 2.5 ali enakovredne preskuse v skladu z drugim pravilnikom, teh preskusov ni treba ponovno opraviti; obvezno je treba opraviti samo preskuse iz tabele B v Dodatku 1.

2.   PRESKUSI

2.1   Odpornost proti temperaturnim spremembam

2.1.1   Preskusi

Na treh novih vzorcih (lečah) je treba v petih ciklih spreminjajoče se temperature in vlažnosti (RH = relativna vlažnost) opraviti preskuse po naslednjem programu:

| (a) | 3 ure pri 40 °C ± 2 °C in 85–95 % RH; |
| --- | --- |

(a)

3 ure pri 40 °C ± 2 °C in 85–95 % RH;

| (b) | 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % RH; |
| --- | --- |

(b)

1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % RH;

| (c) | 15 ur pri – 30 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

(c)

15 ur pri – 30 °C ± 2 °C;

| (d) | 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % RH; |
| --- | --- |

(d)

1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % RH;

| (e) | 3 ure pri 80 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

(e)

3 ure pri 80 °C ± 2 °C;

| (f) | 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % RH. |
| --- | --- |

(f)

1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % RH.

Pred tem preskusom morajo biti vzorci najmanj štiri ure hranjeni pri temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 odstotkov.

| Opomba: | V enournih obdobjih s temperaturo 23 °C ± 5 °C je vključen čas za prehod z ene temperature na drugo, ki je potreben za preprečevanje učinkov toplotnih šokov. |
| --- | --- |

Opomba:

V enournih obdobjih s temperaturo 23 °C ± 5 °C je vključen čas za prehod z ene temperature na drugo, ki je potreben za preprečevanje učinkov toplotnih šokov.

2.1.2   Fotometrične meritve

2.1.2.1   Metoda

Pred preskusom in po njem je treba na vzorcih opraviti fotometrične meritve.

Te meritve je treba opraviti s standardno (etalonsko) žarnico, standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, ali moduli LED, s katerimi je opremljen žaromet, v naslednjih točkah:

B 50, 50 L in 50 R za žaromet razreda B, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L, 0,50 U/1,5 L in 1,5 R za žaromete razredov C, D in E za kratki svetlobni pramen ali žaromet s kratkim/dolgim svetlobnim pramenom;

Imax za dolgi svetlobni pramen žarometa za dolgi svetlobni pramen ali žarometa za kratki/dolgi svetlobni pramen.

2.1.2.2   Rezultati

Fotometrične vrednosti, izmerjene pri vsakem vzorcu pred preskusom in po njem, se ob upoštevanju dovoljenih odstopanj fotometričnega postopka ne smejo razlikovati za več kot deset odstotkov.

2.2   Odpornost proti okoljskim in kemičnim dejavnikom

2.2.1   Odpornost proti okoljskim dejavnikom

Trije novi vzorci (leče ali vzorci materiala) se izpostavijo sevanju vira s spektralno porazdelitvijo energije, ki je podobna porazdelitvi črnega telesa s temperaturo med 5 500 K in 6 000 K. Primerni filtri se namestijo med vir in vzorce, da se čim bolj oslabijo sevanja z valovnimi dolžinami, manjšimi od 295 nm in večjimi od 2 500 nm. Vzorci se izpostavijo sevanju energije 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 za obdobje, ki je določeno tako, da energija sevanja, ki jo prejmejo, znaša 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Znotraj preskusne naprave mora biti temperatura, ki se meri na črni plošči, ki je na isti višini kot vzorci, 50 °C ± 5 °C. Zaradi zagotovitve enakomernega obsevanja se morajo vzorci vrteti okoli vira sevanja s hitrostjo med 1 in 5 obrati/min–1.

Vzorce je treba škropiti z destilirano vodo s prevodnostjo, nižjo od 1 mS/m, pri temperaturi 23 °C ± 5 °C, po naslednjem ciklu:

škropljenje: 5 minut; sušenje: 25 minut.

2.2.2   Odpornost proti kemičnim dejavnikom

Po preskusu, opisanem v odstavku 2.2.1, in meritvi, opisani v odstavku 2.2.3.1, je treba obdelati zunanjo površino navedenih treh vzorcev po postopku, opisanem v odstavku 2.2.2.2, z mešanico, določeno v odstavku 2.2.2.1.

2.2.2.1   Preskusna mešanica

Preskusna mešanica mora vsebovati 61,5 odstotka n-heptana, 12,5 odstotka toluena, 7,5 odstotka etiltetraklorida, 12,5 odstotka trikloretilena in 6 odstotkov ksilena (volumski odstotki).

2.2.2.2   Nanašanje preskusne mešanice

Kos bombažnega blaga (po standardu ISO 105) se do nasičenja namoči v mešanico iz odstavka 2.2.2.1 in v 10 sekundah za 10 minut pritisne na zunanjo površino vzorca s pritiskom 50 N/cm2, kar ustreza sili 100 N na preskusno površino velikosti 14 × 14 mm.

Med temi 10 minutami se blago ponovno napoji z mešanico, da sestava nanesene tekočine ustreza predpisani preskusni mešanici med celotnim trajanjem preskusa.

Med pritiskanjem namočenega blaga na vzorec se lahko pritisk, ki deluje na vzorec, izravna, da se prepreči nastajanje razpok.

2.2.2.3   Čiščenje

Po nanašanju preskusne mešanice se morajo vzorci posušiti na zraku, nato pa oprati z raztopino iz odstavka 2.3 (odpornost proti čistilom) pri temperaturi 23 °C ± 5 °C.

Nato je treba vzorce dobro sprati z destilirano vodo, ki pri temperaturi 23 °C ± 5 °C ne vsebuje več kot 0,2 odstotka primesi, in jih obrisati z mehko krpo.

2.2.3   Rezultati

| 2.2.3.1 | Po preskusu odpornosti proti okoljskim dejavnikom ne sme biti na zunanji površini vzorcev nobenih razpok, prask, oddrobljenih delov in deformacij, srednja vrednost spremembe stopnje prepustnosti svetlobe

  , ki se pri treh vzorcih izmeri po postopku iz Dodatka 2 k tej prilogi, pa ne sme biti večja od 0,020 (Δtm < 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1

Formula

| 2.2.3.2 | Po preskusu odpornosti proti kemičnim dejavnikom ne sme biti na vzorcih nobenih sledi kemičnega obarvanja, ki bi lahko povzročilo spremenjeno razprševanje svetlobe, pri čemer srednja vrednost spremembe

  , ki se pri treh vzorcih izmeri po postopku iz Dodatka 2 k tej prilogi, ne sme biti večja od 0,020 (Δdm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2

Formula

2.3   Odpornost proti čistilom in ogljikovodikom

2.3.1   Odpornost proti čistilom

Zunanja površina treh vzorcev (leč ali vzorcev materiala) se segreje na 50 °C ± 5 °C in nato za pet minut potopi v mešanico, katere temperatura je 23 °C ± 5 °C in ki vsebuje 99 delov destilirane vode z največ 0,02 odstotka primesi in en del alkilarilsulfonata.

Po končanem preskusu se vzorci posušijo pri temperaturi 50 °C ± 5 °C.

Površina vzorcev se očisti z vlažno krpo.

2.3.2   Odpornost proti ogljikovodikom

Nato je treba zunanjo površino teh treh vzorcev eno minuto rahlo drgniti s kosom bombažnega blaga, prepojenega z mešanico iz 70 odstotkov n-heptana in 30 odstotkov toluena (volumski odstotki), potem pa pustiti, da se posuši na zraku.

2.3.3   Rezultati

Po zaporedno opravljenih obeh zgornjih preskusih srednja vrednost spremembe stopnje prepustnosti svetlobe Formula, ki se pri treh vzorcih izmeri po postopku, opisanem v Dodatku 2 k tej prilogi, ne sme biti večja od 0,010 (Δtm ≤ 0,010).

2.4   Odpornost proti mehanskim poškodbam

2.4.1   Metoda preskušanja odpornosti proti mehanskim poškodbam

Na zunanji površini treh novih vzorcev (leč) se opravi preskus z enakomernim mehanskim obrabljanjem po postopku, opisanem v Dodatku 3 k tej prilogi.

2.4.2   Rezultati

Po tem preskusu je treba po postopku, opisanem v Dodatku 2, na površini iz odstavka 2.2.4.1.1 tega pravilnika izmeriti spremembe:

| | prepustnosti svetlobe: , |
| --- | --- |

prepustnosti svetlobe: Formula,

| | in razpršenosti svetlobe: . |
| --- | --- |

in razpršenosti svetlobe: Formula.

| | Za srednjo vrednost pri treh vzorcih velja naslednje: | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- | --- |

Za srednjo vrednost pri treh vzorcih velja naslednje:

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5   Preskus sile oprijema prevlek (če obstajajo)

2.5.1   Priprava vzorca

Na prevleki leče se na površini 20 mm × 20 mm z britvico ali iglo vreže mrežasti vzorec s kvadratki velikosti približno 2 mm × 2 mm. Pritisk na britvico ali iglo mora biti zadosten, da se prereže vsaj prevleka.

2.5.2   Opis preskusa

Uporabiti je treba lepilni trak s silo oprijemanja 2 N/(cm širine) ± 20 %, ki je bila izmerjena v standardnih pogojih, določenih v Dodatku 4 k tej prilogi. Ta lepilni trak, ki mora biti širok vsaj 25 mm, se za najmanj pet minut pritisne na površino, ki je bila pripravljena skladno z zahtevami iz odstavka 2.5.1.

Nato se konec lepilnega traku obremeni tako, da se sila oprijema na zadevni površini izravna s silo, ki deluje pravokotno na to površino. Na tej stopnji je treba lepilni trak odtrgati z enakomerno hitrostjo 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3   Rezultati

Na mrežasti površini ne sme biti znatnih poškodb. Poškodbe na presečiščih med kvadrati ali na robovih ureznin so dovoljene, če poškodovana površina ne presega 15 odstotkov površine z mrežastim vzorcem.

2.6   Preskušanje celotnega žarometa z lečo iz plastičnega materiala

2.6.1   Odpornost površine leče proti mehanskim poškodbam

2.6.1.1   Preskusi

Na leči vzorca žarometa št. 1 se opravi preskus, opisan v odstavku 2.4.1.

2.6.1.2   Rezultati

Po opravljenem preskusu rezultati fotometričnih meritev, opravljenih na žarometu v skladu s tem pravilnikom, ne smejo biti:

| (a) | za več kot 30 odstotkov nad največjimi vrednostmi, predpisanimi v točki HV, in za več kot 10 odstotkov pod najmanjšimi vrednostmi, predpisanimi v točkah 50 L in 50 R za žaromet razreda B in 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L za žaromete razredov C, D in E; |
| --- | --- |

(a)

za več kot 30 odstotkov nad največjimi vrednostmi, predpisanimi v točki HV, in za več kot 10 odstotkov pod najmanjšimi vrednostmi, predpisanimi v točkah 50 L in 50 R za žaromet razreda B in 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L za žaromete razredov C, D in E;

| (b) | za več kot 10 odstotkov pod najmanjšimi vrednostmi, predpisanimi za HV za žaromet samo z dolgim svetlobnim pramenom. |
| --- | --- |

(b)

za več kot 10 odstotkov pod najmanjšimi vrednostmi, predpisanimi za HV za žaromet samo z dolgim svetlobnim pramenom.

2.6.2   Preskus sile oprijema prevlek (če obstajajo)

Na leči vzorca žarometa št. 2 je treba opraviti preskus, opisan v odstavku 2.5.

2.7   Odpornost proti sevanju svetlobnega vira

Opravi se naslednji preskus:

| | Ploščati vzorci vseh plastičnih delov žarometa, ki prepuščajo svetlobo, se izpostavijo svetlobi modulov LED ali svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu. Parametri, kot so koti in razdalje med vzorci, morajo biti enaki kot v žarometu. Ti vzorci morajo biti enake barve in po potrebi enako površinsko obdelani kot deli žarometa. |
| --- | --- |

Ploščati vzorci vseh plastičnih delov žarometa, ki prepuščajo svetlobo, se izpostavijo svetlobi modulov LED ali svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu. Parametri, kot so koti in razdalje med vzorci, morajo biti enaki kot v žarometu. Ti vzorci morajo biti enake barve in po potrebi enako površinsko obdelani kot deli žarometa.

| | Po 1 500 urah neprekinjenega delovanja morajo biti kolorimetrične specifikacije za prepuščeno svetlobo izpolnjene, pri čemer ne sme biti na površini vzorcev nobenih razpok, prask, oddrobljenih delov in deformacij. |
| --- | --- |

Po 1 500 urah neprekinjenega delovanja morajo biti kolorimetrične specifikacije za prepuščeno svetlobo izpolnjene, pri čemer ne sme biti na površini vzorcev nobenih razpok, prask, oddrobljenih delov in deformacij.

3.   PREVERJANJE SKLADNOSTI PROIZVODNJE

| 3.1 | V zvezi z materiali, uporabljenimi pri izdelavi leč, se šteje, da žarometi proizvodne serije izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, če:






  3.1.1 | se po preskusu odpornosti proti kemičnim dejavnikom ter po preskusu odpornosti proti čistilom in ogljikovodikom na zunanji površini vzorcev ne pojavijo razpoke, oddrobljeni deli ali deformacije, ki so vidni s prostim očesom (glej odstavke 2.2.2, 2.3.1 in 2.3.2); |
| --- | --- | --- |

3.1

V zvezi z materiali, uporabljenimi pri izdelavi leč, se šteje, da žarometi proizvodne serije izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, če:

3.1.1

se po preskusu odpornosti proti kemičnim dejavnikom ter po preskusu odpornosti proti čistilom in ogljikovodikom na zunanji površini vzorcev ne pojavijo razpoke, oddrobljeni deli ali deformacije, ki so vidni s prostim očesom (glej odstavke 2.2.2, 2.3.1 in 2.3.2);

| 3.1.2 | so po preskusu iz odstavka 2.6.1.1 fotometrične vrednosti v merilnih točkah iz odstavka 2.6.1.2 znotraj mejnih vrednosti, ki so v tem pravilniku predpisane za skladnost proizvodnje. |
| --- | --- |

3.1.2

so po preskusu iz odstavka 2.6.1.1 fotometrične vrednosti v merilnih točkah iz odstavka 2.6.1.2 znotraj mejnih vrednosti, ki so v tem pravilniku predpisane za skladnost proizvodnje.

| 3.2 | Če rezultati preskusov ne izpolnjujejo zahtev, je treba preskuse ponoviti na drugem naključno izbranem vzorcu žarometov. |
| --- | --- |

3.2

Če rezultati preskusov ne izpolnjujejo zahtev, je treba preskuse ponoviti na drugem naključno izbranem vzorcu žarometov.

Dodatek 1

KRONOLOŠKO ZAPOREDJE HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV

A.   Preskusi plastičnih materialov (leč ali vzorcev materiala, ki so bili predloženi skladno z odstavkom 2.2.4 tega pravilnika).

| Vzorci
  Preskusi | Leče ali vzorci materiala | Leče |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1 | Omejena fotometrija
  (odst. 2.1.2.) |

Vzorci

Preskusi

Leče ali vzorci materiala

Leče

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1

Omejena fotometrija

(odst. 2.1.2.)

x

x

x

| 1.1.1 | Sprememba temperature
  (odst. 2.1.1.) |
| --- | --- |

1.1.1

Sprememba temperature

(odst. 2.1.1.)

x

x

x

| 1.1.2 | Omejena fotometrija
  (odst. 2.1.2.) |
| --- | --- |

1.1.2

Omejena fotometrija

(odst. 2.1.2.)

x

x

x

| 1.2.1 | Meritev prepustnosti |
| --- | --- |

1.2.1

Meritev prepustnosti

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2 | Meritev razpršenosti |
| --- | --- |

1.2.2

Meritev razpršenosti

x

x

x

x

x

x

| 1.3 | Okoljski dejavniki
  (odst. 2.2.1.) |
| --- | --- |

1.3

Okoljski dejavniki

(odst. 2.2.1.)

x

x

x

| 1.3.1 | Meritev prepustnosti |
| --- | --- |

1.3.1

Meritev prepustnosti

x

x

x

| 1.4 | Kemični dejavniki
  (odst. 2.2.2.) |
| --- | --- |

1.4

Kemični dejavniki

(odst. 2.2.2.)

x

x

x

| 1.4.1 | Meritev razpršenosti |
| --- | --- |

1.4.1

Meritev razpršenosti

x

x

x

| 1.5 | Čistila
  (odst. 2.3.1.) |
| --- | --- |

1.5

Čistila

(odst. 2.3.1.)

x

x

x

| 1.6 | Ogljikovodiki
  (odst. 2.3.2.) |
| --- | --- |

1.6

Ogljikovodiki

(odst. 2.3.2.)

x

x

x

| 1.6.1 | Meritev prepustnosti |
| --- | --- |

1.6.1

Meritev prepustnosti

x

x

x

| 1.7 | Poškodbe
  (odst. 2.4.1.) |
| --- | --- |

1.7

Poškodbe

(odst. 2.4.1.)

x

x

x

| 1.7.1 | Meritev prepustnosti |
| --- | --- |

1.7.1

Meritev prepustnosti

x

x

x

| 1.7.2 | Meritev razpršenosti |
| --- | --- |

1.7.2

Meritev razpršenosti

x

x

x

| 1.8 | Sila oprijema
  (odst. 2.5.) |
| --- | --- |

1.8

Sila oprijema

(odst. 2.5.)

x

| 1.9 | Odpornost proti sevanju svetlobnega vira
  (odst. 2.7.) |
| --- | --- |

1.9

Odpornost proti sevanju svetlobnega vira

(odst. 2.7.)

x

B.   Preskusi celotnih žarometov (ki so bili predloženi skladno z odstavkom 2.2.3 tega pravilnika).

| Preskusi | Celoten žaromet |
| --- | --- |
| št. vzorca |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Poškodbe
  (odst. 2.6.1.1.) |

Preskusi

Celoten žaromet

št. vzorca

1

2

2.1

Poškodbe

(odst. 2.6.1.1.)

x

| 2.2 | Fotometrija
  (odst. 2.6.1.2.) |
| --- | --- |

2.2

Fotometrija

(odst. 2.6.1.2.)

x

| 2.3 | Sila oprijema
  (odst. 2.6.2.) |
| --- | --- |

2.3

Sila oprijema

(odst. 2.6.2.)

x

Dodatek 2

METODA MERJENJA RAZPRŠENOSTI IN PREPUSTNOSTI SVETLOBE

1.   Oprema (glej sliko)

Svetlobni pramen kolimatorja K s polovično divergenco β/2 = 17,4 × 104 rd se omeji z zaslonko Dτ z odprtino 6 mm, pri kateri je nameščen nosilec za vzorec.

Akromatična zbiralna leča L2, ki je korigirana za sferične aberacije, povezuje zaslonko Dτ s sprejemnikom R; premer leče L2 mora biti tak, da ne zaslanja svetlobe, ki se od vzorca razprši v stožcu s polovičnim vršnim kotom β/2 = 14°.

Obročasta zaslonka DD s kotoma αο/2 = 1° in αmax/2 = 12° je nameščena v goriščni ravnini slike leče L2.

Neprozorni srednji del zaslonke je potreben za zaslanjanje svetlobe, ki prihaja neposredno iz svetlobnega vira. Srednji del zaslonke se lahko odstrani iz svetlobnega pramena tako, da se vrne točno v svoj izhodiščni položaj.

Razdaljo L2 Dτ in goriščno razdaljo F2
   (1) leče L2 je treba izbrati tako, da slika Dτ v celoti pokrije sprejemnik R.

Če se za začetni vpadni svetlobni tok vzame 1 000 enot, mora biti absolutna točnost odčitanja boljša od ene enote.

2.   Meritve

Treba je odčitati naslednje vrednosti:

| Odčitek | Z vzorcem | S srednjim delom DD | Ustrezna količina |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ne | ne | vpadni svetlobni tok pri prvem odčitku |
| T2 | da (pred preskusom) | ne | svetlobni tok, ki ga je prepustil novi material v polju 24° |
| T3 | da (po preskusu) | ne | svetlobni tok, ki ga je prepustil material po preskusu v polju 24° |
| T4 | da (pred preskusom) | da | svetlobni tok, ki ga je razpršil novi material |
| T5 | da (po preskusu) | da | svetlobni tok, ki ga je razpršil material po preskusu |

Odčitek

Z vzorcem

S srednjim delom DD

Ustrezna količina

T1

ne

ne

vpadni svetlobni tok pri prvem odčitku

T2

da (pred preskusom)

ne

svetlobni tok, ki ga je prepustil novi material v polju 24°

T3

da (po preskusu)

ne

svetlobni tok, ki ga je prepustil material po preskusu v polju 24°

T4

da (pred preskusom)

da

svetlobni tok, ki ga je razpršil novi material

T5

da (po preskusu)

da

svetlobni tok, ki ga je razpršil material po preskusu

Image

---

(1)  Za L2 se priporoča uporaba goriščne razdalje okrog 80 mm.

Dodatek 3

METODA PRESKUSA S ŠKROPLJENJEM

1.   Preskusna oprema

1.1   Škropilna pištola

Uporabljena škropilna pištola mora imeti šobo s premerom 1,3 mm, ki omogoča pretok tekočine 0,24 ± 0,02 l/minuto pri delovnem tlaku 6,0 bara – 0/+ 0,5 bara.

Na razdalji 380 mm ± 10 mm od šobe mora imeti del površine, ki je neposredno izpostavljen poškodbam, pod zgoraj navedenimi pogoji premer 170 mm ± 50 mm.

1.2   Preskusna mešanica

Preskusna mešanica je sestavljena iz:

| kremenčevega peska s trdoto 7 po Mohrovi lestvici z velikostjo zrn med 0 in 0,2 mm in približno normalno porazdelitvijo s kotnim faktorjem od 1,8 do 2; |
| --- |

kremenčevega peska s trdoto 7 po Mohrovi lestvici z velikostjo zrn med 0 in 0,2 mm in približno normalno porazdelitvijo s kotnim faktorjem od 1,8 do 2;

| vode, katere trdota ni večja od 205 g/m3, za mešanico, ki vsebuje 25 g peska na liter vode. |
| --- |

vode, katere trdota ni večja od 205 g/m3, za mešanico, ki vsebuje 25 g peska na liter vode.

2.   Preskus

Zunanjo površino leče žarometa je treba enkrat ali večkrat izpostaviti delovanju curka peska, dobljenega po zgoraj opisani metodi. Pri tem je treba curek usmeriti skoraj pravokotno na površino, ki se preskuša.

Nastajanje poškodb se preverja na enem ali več vzorcih stekla, nameščenih v bližini leč, ki se preskušajo. Mešanico je treba škropiti, dokler sprememba razpršene svetlobe na vzorcu ali vzorcih, izmerjena po metodi iz Dodatka 2, ne ustreza naslednji vrednosti:

Formula

Za preverjanje enakomernosti poškodb na celotni površini, ki se preskuša, se lahko uporabi več referenčnih vzorcev.

Dodatek 4

PRESKUS SILE OPRIJEMA LEPILNEGA TRAKU

1.   NAMEN

Po tej metodi se lahko pri normalnih pogojih določi linearna sila oprijema lepilnega traku na stekleni plošči.

2.   PRINCIP

Merjenje sile, ki jo je treba uporabiti za snemanje lepilnega traku s steklene plošče pod kotom 90°.

3.   PREDPISANI POGOJI OKOLJA

Zrak mora imeti temperaturo 23 °C ± 5 °C in relativno vlažnost 65 ± 15 odstotkov.

4.   PRESKUŠANCI

Pred preskusom se vzorčni kolut lepilnega traku 24 ur kondicionira pri predpisanih pogojih okolja (glej odstavek 3.).

Z vsakega koluta je treba preskusiti po pet preskušancev dolžine 400 mm. Ti preskušanci se vzamejo s koluta, ko so odstranjene prve tri plasti.

5.   POSTOPEK

Preskus je treba opraviti pod pogoji okolja, kakor so določeni v odstavku 3.

Pet preskušancev je treba sneti s koluta med radialnim odvijanjem lepilnega traku s hitrostjo približno 300 mm/s, nato pa jih je treba v 15 sekundah nanesti, kakor sledi:

| | Lepilni trak se nanaša na stekleno ploščo postopoma tako, da se s prstom rahlo drgne v vzdolžni smeri, vendar brez prekomernega pritiska, tako da med trakom in stekleno ploščo ni nobenega zračnega mehurčka. |
| --- | --- |

Lepilni trak se nanaša na stekleno ploščo postopoma tako, da se s prstom rahlo drgne v vzdolžni smeri, vendar brez prekomernega pritiska, tako da med trakom in stekleno ploščo ni nobenega zračnega mehurčka.

| | Vse skupaj se 10 minut pusti v predpisanem okolju. |
| --- | --- |

Vse skupaj se 10 minut pusti v predpisanem okolju.

| | Približno 25 mm preskušanca je treba odlepiti s plošče v ravnini, ki je pravokotna na os preskušanca. Ploščo je treba pritrditi, prosti konec lepilnega traku pa prepogniti za 90° od plošče. Vlečna sila mora delovati tako, da je ločilna črta med lepilnim trakom in ploščo pravokotna na to silo in na ploščo. |
| --- | --- |

Približno 25 mm preskušanca je treba odlepiti s plošče v ravnini, ki je pravokotna na os preskušanca. Ploščo je treba pritrditi, prosti konec lepilnega traku pa prepogniti za 90° od plošče. Vlečna sila mora delovati tako, da je ločilna črta med lepilnim trakom in ploščo pravokotna na to silo in na ploščo.

| | Lepilni trak je treba odstraniti s hitrostjo 300 mm/s ± 30 mm/s in zapisati uporabljeno silo. |
| --- | --- |

Lepilni trak je treba odstraniti s hitrostjo 300 mm/s ± 30 mm/s in zapisati uporabljeno silo.

6.   REZULTATI

Pet dobljenih vrednosti je treba razporediti po vrstnem redu, srednjo vrednost pa je treba vpisati kot rezultat meritve. Ta vrednost je izražena v njutonih na centimeter širine lepilnega traku.

---

PRILOGA 7

MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA OPRAVI INŠPEKTOR

1.   SPLOŠNO

1.1   Za zahteve glede skladnosti se šteje, da so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z morebitnimi zahtevami iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja. Ta pogoj velja tudi za barvo.

1.2   Žarometi razredov A, B, C in D:

| 1.2.1 | V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa, opremljenega s standardnimi žarnicami z žarilno nitko in/ali moduli LED, s katerimi je opremljen žaromet: |
| --- | --- |

1.2.1

V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa, opremljenega s standardnimi žarnicami z žarilno nitko in/ali moduli LED, s katerimi je opremljen žaromet:

| 1.2.2 | Pri žarometih razreda A: nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisane v tem pravilniku. |
| --- | --- |

1.2.2

Pri žarometih razreda A: nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisane v tem pravilniku.

| 1.2.3 | Pri žarometih razredov B, C in D:






  1.2.3.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisane v tem pravilniku. Za vrednosti v območju 1 za žaromete razredov B, C in D je lahko največje odstopanje v neugodno smer: | 255 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3

Pri žarometih razredov B, C in D:

1.2.3.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisane v tem pravilniku. Za vrednosti v območju 1 za žaromete razredov B, C in D je lahko največje odstopanje v neugodno smer:

255 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom;

| | 380 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom. |
| --- | --- |

380 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom.

| 1.2.3.2 | in če je pri dolgem svetlobnem pramenu pri fotometričnih vrednostih upoštevano dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3.3.1 ali 6.3.3.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.2.3.2

in če je pri dolgem svetlobnem pramenu pri fotometričnih vrednostih upoštevano dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3.3.1 ali 6.3.3.2 tega pravilnika.

| 1.2.4 | Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugimi standardnimi žarnicami z žarilno nitko. |
| --- | --- |

1.2.4

Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugimi standardnimi žarnicami z žarilno nitko.

| 1.2.5 | Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, pod pogojem, da se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 0,5 stopinje in navzgor ali navzdol za več kot 0,2 stopinje. |
| --- | --- |

1.2.5

Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, pod pogojem, da se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 0,5 stopinje in navzgor ali navzdol za več kot 0,2 stopinje.

1.3   Žarometi razreda E

1.3.1   Pri žarometih razreda E, ki so izmerjeni pri napetosti 13,2 V ± 0,1 V ali če je določena drugače, in opremljeni:

| (a) | z odstranljivim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, v skladu s Pravilnikom št. 99. V tem primeru se svetlobni tok tega svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, lahko razlikuje od referenčnega svetlobnega toka, predpisanega v Pravilniku št. 99, in osvetljenost se ustrezno prilagodi;
  ali |
| --- | --- |

(a)

z odstranljivim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, v skladu s Pravilnikom št. 99. V tem primeru se svetlobni tok tega svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, lahko razlikuje od referenčnega svetlobnega toka, predpisanega v Pravilniku št. 99, in osvetljenost se ustrezno prilagodi;

ali

| (b) | s serijskim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in serijsko predstikalno napravo. V tem primeru lahko svetlobni tok tega svetlobnega vira odstopa od nazivnega svetlobnega toka zaradi dovoljenih odstopanj svetlobnega vira in predstikalne naprave iz Pravilnika št. 99 in v skladu s tem se lahko izmerjena osvetljenost popravi za 20 odstotkov v želeno smer;
  ali |
| --- | --- |

(b)

s serijskim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in serijsko predstikalno napravo. V tem primeru lahko svetlobni tok tega svetlobnega vira odstopa od nazivnega svetlobnega toka zaradi dovoljenih odstopanj svetlobnega vira in predstikalne naprave iz Pravilnika št. 99 in v skladu s tem se lahko izmerjena osvetljenost popravi za 20 odstotkov v želeno smer;

ali

| (c) | z moduli LED, s katerimi je opremljena svetilka.
  Skladnost naključno izbranih žarometov iz serijske proizvodnje, opremljenih z žarnico, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in/ali moduli LED, se v zvezi s fotometričnim delovanjem ne izpodbija, pod pogojem, da: |
| --- | --- |

(c)

z moduli LED, s katerimi je opremljena svetilka.

Skladnost naključno izbranih žarometov iz serijske proizvodnje, opremljenih z žarnico, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in/ali moduli LED, se v zvezi s fotometričnim delovanjem ne izpodbija, pod pogojem, da:

1.3.2   nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisane v tem pravilniku. Za vrednosti v območju 1 je lahko največje odstopanje v neugodno smer:

| | 255 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom; |
| --- | --- |

255 cd, kar je enakovredno 20 odstotkom;

| | 380 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom. |
| --- | --- |

380 cd, kar je enakovredno 30 odstotkom.

1.3.3   in da je pri dolgem svetlobnem pramenu pri fotometričnih vrednostih upoštevano dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3.3.1 ali 6.3.3.2 tega pravilnika.

1.3.4   Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, pod pogojem, da se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 0,5 stopinje in navzgor ali navzdol za več kot 0,2 stopinje.

1.3.5   Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se na žarometu opravijo novi preskusi z drugim standardnim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in/ali predstikalno napravo ali moduli LED in elektronskimi napravami za nadzor svetlobnih virov v skladu z določbami iz odstavka 1.3.1.

1.4   Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami.

1.5   Če pa za serijo vzorcev ni mogoče izvesti večkratne navpične nastavitve na zahtevani položaj znotraj dovoljenih odstopanj, se v skladu s postopkom iz odstavkov 2. in 4. v Prilogi 9 na enem od žarometov iz serije vzorcev preskusi kakovost „meje zastiranja“.

2.   PRVO VZORČENJE

Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štirje žarometi. Prvi vzorec dveh žarometov se označi kot A, drugi vzorec dveh žarometov pa kot B.

2.1   Skladnost se ne izpodbija

| 2.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov v neugodno smer:






  2.1.1.1 | Vzorec A








  A1: | en žaromet | | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| A2: | oba žarometa | več kot | 0 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem B | | |

2.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov v neugodno smer:

2.1.1.1

Vzorec A

A1:

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

A2:

oba žarometa

več kot

0 odstotkov

vendar

ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem B

| 2.1.1.2 | Vzorec B







  B1: | oba žarometa | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

Vzorec B

B1:

oba žarometa

0 odstotkov

2.2   Skladnost se izpodbija

| 2.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:






  2.2.1.1 | Vzorec A








  A3: | en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 20 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

2.2.1.1

Vzorec A

A3:

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

več kot

20 odstotkov

vendar

ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.1.2 | Vzorec B








  B2: | v primeru A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 0 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| B3: | v primeru A2 | | |
| en žaromet | | 0 odstotkov |
| en žaromet | več kot | 20 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1.2

Vzorec B

B2:

v primeru A2

en žaromet

več kot

0 odstotkov

vendar

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

B3:

v primeru A2

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet

več kot

20 odstotkov

vendar

ne več kot

30 odstotkov

2.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 11., če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

| 2.3.1 | Vzorec A








  A4: | en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 30 odstotkov |
| A5: | oba žarometa | več kot | 20 odstotkov |

2.3.1

Vzorec A

A4:

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

več kot

30 odstotkov

A5:

oba žarometa

več kot

20 odstotkov

| 2.3.2 | Vzorec B








  B4: | v primeru A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 0 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet | več kot | 20 odstotkov |
| B5: | v primeru A2 | | |
| oba žarometa | več kot | 20 odstotkov |
| B6: | v primeru A2 | | |
| en žaromet | | 0 odstotkov |
| en žaromet | več kot | 30 odstotkov |

2.3.2

Vzorec B

B4:

v primeru A2

en žaromet

več kot

0 odstotkov

vendar

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

več kot

20 odstotkov

B5:

v primeru A2

oba žarometa

več kot

20 odstotkov

B6:

v primeru A2

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet

več kot

30 odstotkov

3.   PONOVLJENO VZORČENJE

V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje, tako da se iz zaloge izdelkov, proizvedenih po uskladitvi, izbere tretji vzorec C, sestavljen iz dveh žarometov.

3.1   Skladnost se ne izpodbija

| 3.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:






  3.1.1.1 | Vzorec C








  C1: | en žaromet | | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| C2: | oba žarometa | več kot | 0 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem D | | |

3.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

3.1.1.1

Vzorec C

C1:

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

C2:

oba žarometa

več kot

0 odstotkov

vendar

ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem D

| 3.1.1.2 | Vzorec D







  D1: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| oba žarometa | 0 odstotkov |

3.1.1.2

Vzorec D

D1:

v primeru C2

oba žarometa

0 odstotkov

3.2   Skladnost se izpodbija

| 3.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:






  3.2.1.1 | Vzorec D








  D2: | v primeru C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 0 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |

3.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

3.2.1.1

Vzorec D

D2:

v primeru C2

en žaromet

več kot

0 odstotkov

vendar

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

3.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 11., če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

| 3.3.1 | Vzorec C








  C3: | en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 20 odstotkov |
| C4: | oba žarometa | več kot | 20 odstotkov |

3.3.1

Vzorec C

C3:

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

več kot

20 odstotkov

C4:

oba žarometa

več kot

20 odstotkov

| 3.3.2 | Vzorec D








  D3: | v primeru C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | 0 ali več kot | 0 odstotkov |
| en žaromet | več kot | 20 odstotkov |

3.3.2

Vzorec D

D3:

v primeru C2

en žaromet

0 ali več kot

0 odstotkov

en žaromet

več kot

20 odstotkov

Slika 1

---

PRILOGA 8

PREGLED OBRATOVALNIH OBDOBIJ ZA PRESKUS STABILNOSTI FOTOMETRIČNEGA DELOVANJA

| Okrajšave | : | P: žaromet za kratki svetlobni pramen

  D: žaromet za dolgi svetlobni pramen (D1 + D2 pomeni dva dolga svetlobna pramena)

  F: sprednja svetilka za meglo |
| --- | --- | --- |

Okrajšave

:

P: žaromet za kratki svetlobni pramen

D: žaromet za dolgi svetlobni pramen (D1 + D2 pomeni dva dolga svetlobna pramena)

F: sprednja svetilka za meglo

| | : pomeni cikel 15-minutnega izklopa in 5-minutnega vklopa |
| --- | --- |
| | : pomeni cikel 9-minutnega izklopa in 1-minutnega vklopa |

Image

: pomeni cikel 15-minutnega izklopa in 5-minutnega vklopa

Image

: pomeni cikel 9-minutnega izklopa in 1-minutnega vklopa

Vsi naslednji združeni žarometi in sprednje svetilke za meglo z dodanimi oznakami razreda B so navedeni kot primeri in niso izčrpni.

| 1. | P ali D ali F (C-BS ali R-BS ali B) |
| --- | --- |

1.

P ali D ali F (C-BS ali R-BS ali B)

Dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek

Image

| 2. | P+D (CR-BS) ali P+D1+D2 (CR-BS R-BS) |
| --- | --- |

2.

P+D (CR-BS) ali P+D1+D2 (CR-BS R-BS)

Dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek

Image

| 3. | P+D (C/R-BS) ali P+D1+D2 (C/R-BS R-BS) |
| --- | --- |

3.

P+D (C/R-BS) ali P+D1+D2 (C/R-BS R-BS)

Dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek

Image

| 4. | P+F (C-BS B) |
| --- | --- |

4.

P+F (C-BS B)

Dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek

Image

| 5. | P+F (C-BS B/) ali C-BS/B |
| --- | --- |

5.

P+F (C-BS B/) ali C-BS/B

Dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek

Image

| 6. | D+F (R-BS B) ali D1+D2+F (R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

6.

D+F (R-BS B) ali D1+D2+F (R-BS R-BS B)

Dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek

Image

| 7. | D+F (R-BS B/) ali D1+D2+F (R-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

7.

D+F (R-BS B/) ali D1+D2+F (R-BS R-BS B/)

Dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek

Image

| 8. | P+D+F (CR-BS B) ali P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B) |
| --- | --- |

8.

P+D+F (CR-BS B) ali P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B)

Dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek

Image

| 9. | P+D+F (C/R-BS B) ali P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

9.

P+D+F (C/R-BS B) ali P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B)

Dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek

Image

| 10. | P+D+F (CR-BS B/) ali P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

10.

P+D+F (CR-BS B/) ali P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/)

Dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek

Image

| 11. | P+D+F (C/R-BS B/) ali P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B) |
| --- | --- |

11.

P+D+F (C/R-BS B/) ali P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B)

Dodatni svetlobni viri, ki svetijo v ovinek

Image

---

PRILOGA 9

DOLOČITEV IN OSTRINA „MEJE ZASTIRANJA“ ZA ŽAROMETE ZA SIMETRIČNI KRATKI SVETLOBNI PRAMEN IN POSTOPEK USMERITVE NA PODLAGI TE „MEJE ZASTIRANJA“

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Porazdelitev svetilnosti žarometov za simetrični kratki svetlobni pramen vključuje „mejo zastiranja“, ki omogoča pravilno nastavitev žarometa za simetrični kratki svetlobni pramen za fotometrične meritve in usmeritev na vozilu. Značilnosti „meje zastiranja“ morajo izpolnjevati zahteve iz odstavkov od 2. do 4.: |
| --- | --- |

1.1

Porazdelitev svetilnosti žarometov za simetrični kratki svetlobni pramen vključuje „mejo zastiranja“, ki omogoča pravilno nastavitev žarometa za simetrični kratki svetlobni pramen za fotometrične meritve in usmeritev na vozilu. Značilnosti „meje zastiranja“ morajo izpolnjevati zahteve iz odstavkov od 2. do 4.:

2.   OBLIKA „MEJE ZASTIRANJA“

| 2.1 | Za vizualno nastavitev žarometa za simetrični kratki svetlobni pramen mora „meja zastiranja“ zagotoviti vodoravno črto za navpično nastavitev žarometa za simetrični kratki svetlobni pramen, ki se razteza na obeh straneh črte V-V (glej sliko 1), kot je navedeno v odstavku 6.2.1 tega pravilnika.

  Slika 1


  oblika in položaj „meje zastiranja“ |
| --- | --- |

2.1

Za vizualno nastavitev žarometa za simetrični kratki svetlobni pramen mora „meja zastiranja“ zagotoviti vodoravno črto za navpično nastavitev žarometa za simetrični kratki svetlobni pramen, ki se razteza na obeh straneh črte V-V (glej sliko 1), kot je navedeno v odstavku 6.2.1 tega pravilnika.

Slika 1

oblika in položaj „meje zastiranja“

Image

3.   NASTAVITEV ŽAROMETA ZA SIMETRIČNI KRATKI SVETLOBNI PRAMEN

| 3.1 | Vodoravna nastavitev: svetlobni pramen z „mejo zastiranja“ mora biti v takšnem položaju, da je projicirani vzorec svetlobnega pramena videti približno simetričen črti V-V. |
| --- | --- |

3.1

Vodoravna nastavitev: svetlobni pramen z „mejo zastiranja“ mora biti v takšnem položaju, da je projicirani vzorec svetlobnega pramena videti približno simetričen črti V-V.

| 3.2 | Navpična nastavitev: po vodoravni nastavitvi žarometa za simetrični kratki svetlobni pramen v skladu z odstavkom 3.1 je treba opraviti navpično nastavitev tako, da se svetlobni pramen z „mejo zastiranja“ premika navzgor iz spodnjega položaja, dokler ni „meja zastiranja“ v nazivnem navpičnem položaju. Za nazivno navpično nastavitev se „meja zastiranja“ postavi v položaj na črti V-V, ki je 1 odstotek pod črto h-h.
  Če vodoravni del ni raven, ampak je rahlo ukrivljen ali poševen, „meja zastiranja“ ne sme presegati navpičnega območja, ki ga tvorita dve vodoravni črti, ki potekata od 3° levo do 3° desno od črte V-V 0,2° za razred B in 0,3° za žaromete razredov A, C, D in E nad in pod nazivnim položajem „meje zastiranja“ (glej sliko 1). |
| --- | --- |

3.2

Navpična nastavitev: po vodoravni nastavitvi žarometa za simetrični kratki svetlobni pramen v skladu z odstavkom 3.1 je treba opraviti navpično nastavitev tako, da se svetlobni pramen z „mejo zastiranja“ premika navzgor iz spodnjega položaja, dokler ni „meja zastiranja“ v nazivnem navpičnem položaju. Za nazivno navpično nastavitev se „meja zastiranja“ postavi v položaj na črti V-V, ki je 1 odstotek pod črto h-h.

Če vodoravni del ni raven, ampak je rahlo ukrivljen ali poševen, „meja zastiranja“ ne sme presegati navpičnega območja, ki ga tvorita dve vodoravni črti, ki potekata od 3° levo do 3° desno od črte V-V 0,2° za razred B in 0,3° za žaromete razredov A, C, D in E nad in pod nazivnim položajem „meje zastiranja“ (glej sliko 1).

| 3.3 | Če se navpične nastavitve treh različnih posameznikov razlikujejo za več kot 0,2° za razred B in 0,3° za žaromete razredov A, C, D in E, se predpostavlja, da vodoravni del „meje zastiranja“ ni dovolj linearen ali oster, da bi bilo mogoče izvesti vizualno nastavitev. V tem primeru se z instrumentalno metodo preveri, ali kakovost „meje zastiranja“ izpolnjuje zahteve, in sicer na naslednji način. |
| --- | --- |

3.3

Če se navpične nastavitve treh različnih posameznikov razlikujejo za več kot 0,2° za razred B in 0,3° za žaromete razredov A, C, D in E, se predpostavlja, da vodoravni del „meje zastiranja“ ni dovolj linearen ali oster, da bi bilo mogoče izvesti vizualno nastavitev. V tem primeru se z instrumentalno metodo preveri, ali kakovost „meje zastiranja“ izpolnjuje zahteve, in sicer na naslednji način.

4.   MERJENJE KAKOVOSTI „MEJE ZASTIRANJA“

| 4.1 | Meritve se opravijo z navpičnim skeniranjem vodoravnega dela „meje zastiranja“ v kotnih korakih, ki niso večji od 0,05°:






  (a) | pri razdalji merjenja 10 m in z detektorjem s premerom približno 10 mm; |
| --- | --- | --- |

4.1

Meritve se opravijo z navpičnim skeniranjem vodoravnega dela „meje zastiranja“ v kotnih korakih, ki niso večji od 0,05°:

(a)

pri razdalji merjenja 10 m in z detektorjem s premerom približno 10 mm;

| (b) | ali pri razdalji merjenja 25 m in z detektorjem s premerom približno 30 mm. |
| --- | --- |

(b)

ali pri razdalji merjenja 25 m in z detektorjem s premerom približno 30 mm.

Meritev kakovosti „meje zastiranja“ se šteje za sprejemljivo, če vsaj ena meritev pri 10 m ali 25 m izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.1.2 te priloge.

Razdalja merjenja, uporabljena pri preskusu, se zabeleži v odstavku 9. v Prilogi 1 „Obrazec za sporočilo“ k temu pravilniku.

Skeniranje se izvede od spodnjega položaja navzgor skozi „mejo zastiranja“ vzdolž navpičnih črt od - 3° do - 1,5° in od + 1,5° do + 3° od črte V-V. Pri takšnem merjenju mora kakovost „meje zastiranja“ izpolnjevati naslednje zahteve:

| 4.1.1 | Vidna je lahko največ ena „meja zastiranja“ (1). |
| --- | --- |

4.1.1

Vidna je lahko največ ena „meja zastiranja“ (1).

| 4.1.2 | Ostrina „meje zastiranja“: pri navpičnem skeniranju vodoravnega dela „meje zastiranja“ vzdolž črti ± 2,5 se največja vrednost, izmerjena za:

  imenuje faktor ostrine G „meje zastiranja“. Vrednost G ne sme biti manjša od 0,13 za razred B in manjša od 0,08 za razrede A, C, D in E. |
| --- | --- |

4.1.2

Ostrina „meje zastiranja“: pri navpičnem skeniranju vodoravnega dela „meje zastiranja“ vzdolž črti ± 2,5 se največja vrednost, izmerjena za:

imenuje faktor ostrine G „meje zastiranja“. Vrednost G ne sme biti manjša od 0,13 za razred B in manjša od 0,08 za razrede A, C, D in E.

| 4.1.3 | Linearnost: del „meje zastiranja“, ki je namenjen navpični nastavitvi, mora biti vodoraven od 3° L do 3 °R od črte V-V. Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če se navpični položaji točk upognjenosti v skladu z odstavkom 3.2, ki so 3° levo in desno od črte V-V, ne razlikujejo za več kot 0,2° za razred B in 0,3° za žaromete razredov A, C, D in E od nazivnega položaja pri črti V-V. |
| --- | --- |

4.1.3

Linearnost: del „meje zastiranja“, ki je namenjen navpični nastavitvi, mora biti vodoraven od 3° L do 3 °R od črte V-V. Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če se navpični položaji točk upognjenosti v skladu z odstavkom 3.2, ki so 3° levo in desno od črte V-V, ne razlikujejo za več kot 0,2° za razred B in 0,3° za žaromete razredov A, C, D in E od nazivnega položaja pri črti V-V.

5.   NAVPIČNA NASTAVITEV Z INSTRUMENTI

Če „meja zastiranja“ izpolnjuje zgornje zahteve glede kakovosti, se lahko navpična nastavitev svetlobnega pramena izvede z instrumenti. V ta namen se točka upognjenosti, pri čemer je d2 (log E) / dv2 = 0, postavi na črto V-V v svoj nazivni položaj pod črto h-h. Premikanje pri merjenju in nastavitvi „meje zastiranja“ mora potekati izpod nazivnega položaja navzgor.

---

(1)  Ta odstavek bo spremenjen, če bo na voljo objektivna preskusna metoda.

---

PRILOGA 10

REFERENČNO SREDIŠČE

Image

Ta neobvezna oznaka referenčnega središča se postavi na lečo na presečišču z referenčno osjo kratkega svetlobnega pramena in tudi na leče dolgih svetlobnih pramenov, kadar ti prameni niso združeni, kombinirani ali integrirani s kratkim svetlobnim pramenom.

Risba prikazuje oznako referenčnega središča, projicirano na ravnino, ki se v največji meri dotika leče okrog središča kroga. Črte, ki sestavljajo oznako, so lahko neprekinjene ali črtkane.

---

PRILOGA 11

OZNAKE ZA NAPETOST

| Ta oznaka mora biti nameščena na ohišju vseh žarometov, ki vsebujejo le svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, in predstikalno napravo, in na vseh zunanjih delih predstikalne naprave. | | Ta oznaka mora biti nameščena na ohišju vseh žarometov, ki vsebujejo vsaj en svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in predstikalno napravo. |
| --- | --- | --- |
| Predstikalne naprave so zasnovane za **-voltni omrežni sistem. | | Predstikalne naprave so zasnovane za **-voltni omrežni sistem. |
| | | Žarnice z žarilno nitko, ki jih vsebuje žaromet, niso zasnovane za 24-voltni omrežni sistem. |

Ta oznaka mora biti nameščena na ohišju vseh žarometov, ki vsebujejo le svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, in predstikalno napravo, in na vseh zunanjih delih predstikalne naprave.

Ta oznaka mora biti nameščena na ohišju vseh žarometov, ki vsebujejo vsaj en svetlobni vir, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in predstikalno napravo.

Predstikalne naprave so zasnovane za **-voltni omrežni sistem.

Predstikalne naprave so zasnovane za **-voltni omrežni sistem.

Žarnice z žarilno nitko, ki jih vsebuje žaromet, niso zasnovane za 24-voltni omrežni sistem.

---

PRILOGA 12

ZAHTEVE ZA MODULE LED IN ŽAROMETE Z MODULI LED

1.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 1.1 | Vsi predloženi vzorci modulov LED morajo pri preskušanju s predloženimi elektronskimi napravami za nadzor svetlobnih virov, če so na voljo, izpolnjevati ustrezne specifikacije iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Vsi predloženi vzorci modulov LED morajo pri preskušanju s predloženimi elektronskimi napravami za nadzor svetlobnih virov, če so na voljo, izpolnjevati ustrezne specifikacije iz tega pravilnika.

| 1.2 | Moduli LED morajo biti zasnovani tako, da pri običajni uporabi njihovo delovanje ostane brezhibno. Poleg tega ne smejo imeti napak v zasnovi ali izdelavi. Za modul LED se šteje, da ne deluje, če ne deluje katera od njegovih svetlečih diod (LED). |
| --- | --- |

1.2

Moduli LED morajo biti zasnovani tako, da pri običajni uporabi njihovo delovanje ostane brezhibno. Poleg tega ne smejo imeti napak v zasnovi ali izdelavi. Za modul LED se šteje, da ne deluje, če ne deluje katera od njegovih svetlečih diod (LED).

| 1.3 | Moduli LED ne smejo omogočati nedovoljenih sprememb. |
| --- | --- |

1.3

Moduli LED ne smejo omogočati nedovoljenih sprememb.

| 1.4 | Pri zasnovi odstranljivih modulov LED se upošteva naslednje:






  1.4.1 | kadar se modul LED odstrani in nadomesti z drugim modulom, ki ga zagotovi vlagatelj in ki ima enako identifikacijsko kodo modula svetlobnega vira, so izpolnjene fotometrične specifikacije žarometa; |
| --- | --- | --- |

1.4

Pri zasnovi odstranljivih modulov LED se upošteva naslednje:

1.4.1

kadar se modul LED odstrani in nadomesti z drugim modulom, ki ga zagotovi vlagatelj in ki ima enako identifikacijsko kodo modula svetlobnega vira, so izpolnjene fotometrične specifikacije žarometa;

| 1.4.2 | moduli LED z različnimi identifikacijskimi kodami modula svetlobnega vira v istem ohišju svetilke ne smejo biti medsebojno zamenljivi. |
| --- | --- |

1.4.2

moduli LED z različnimi identifikacijskimi kodami modula svetlobnega vira v istem ohišju svetilke ne smejo biti medsebojno zamenljivi.

2.   IZDELAVA

| 2.1 | Diode LED v modulu LED morajo biti opremljene z ustreznimi pritrdilnimi elementi. |
| --- | --- |

2.1

Diode LED v modulu LED morajo biti opremljene z ustreznimi pritrdilnimi elementi.

| 2.2 | Pritrdilni elementi morajo biti trdni in dobro pritrjeni na diode LED in modul LED. |
| --- | --- |

2.2

Pritrdilni elementi morajo biti trdni in dobro pritrjeni na diode LED in modul LED.

3.   PRESKUSNI POGOJI

3.1   Uporaba

| 3.1.1 | Vsi vzorci se preskusijo v skladu z navodili iz odstavka 4. |
| --- | --- |

3.1.1

Vsi vzorci se preskusijo v skladu z navodili iz odstavka 4.

| 3.1.2 | Svetlobni viri v modulu LED so svetleče diode (LED) iz odstavka 2.7.1 Pravilnika št. 48, zlasti v zvezi z elementom za vidno sevanje. Druge vrste svetlobnih virov niso dovoljene. |
| --- | --- |

3.1.2

Svetlobni viri v modulu LED so svetleče diode (LED) iz odstavka 2.7.1 Pravilnika št. 48, zlasti v zvezi z elementom za vidno sevanje. Druge vrste svetlobnih virov niso dovoljene.

3.2   Delovni pogoji

3.2.1   Delovni pogoji za module LED

Vse vzorce je treba preskusiti pod pogoji iz odstavka 6.1.3 tega pravilnika. Moduli LED se preskušajo v žarometu, ki ga predloži proizvajalec, razen če je v tej prilogi določeno drugače.

3.2.2   Temperatura okolja

Pri meritvah električnih in fotometričnih značilnosti se žaromet uporablja v suhem in mirnem okolju pri temperaturi okolja 23 °C ± 5 °C.

3.3   Staranje

Modul LED se pred začetkom preskusov iz tega pravilnika na zahtevo vlagatelja uporablja 48 ur in ohladi na temperaturo okolja.

4.   POSEBNE SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

4.1   Barvna reprodukcija

4.1.1   Vsebnost rdeče barve

Poleg meritev iz odstavka 7. tega pravilnika mora biti najmanjša vsebnost rdeče barve v svetlobi modula LED ali žarometa z moduli LED, preskušanimi pri napetosti 50 V:

Formula

pri čemer je:

| Ee(λ) (enota: W) | spektralna porazdelitev obsevanosti; |
| --- | --- |
| V(λ) (enota: 1) | spektralna učinkovitost svetilnosti; |
| (λ) (enota: nm) | valovna dolžina. |

Ee(λ) (enota: W)

spektralna porazdelitev obsevanosti;

V(λ) (enota: 1)

spektralna učinkovitost svetilnosti;

(λ) (enota: nm)

valovna dolžina.

Ta vrednost se izračuna v razmakih enega nanometra.

4.2   UV-sevanje

Ultravijolično sevanje modula LED z nizkim UV-sevanjem mora biti:

Formula

pri čemer je:

| | S(λ)(enota: 1) funkcija spektralnega ponderiranja; |
| --- | --- |

S(λ)(enota: 1) funkcija spektralnega ponderiranja;

| | km = 683 lm/W največja vrednost svetilne učinkovitosti sevanja. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W največja vrednost svetilne učinkovitosti sevanja.

(Drugi simboli so opredeljeni v odstavku 4.1.1).

Ta vrednost se izračuna v razmakih enega nanometra. Ultravijolično sevanje se ponderira glede na vrednosti iz tabele UV:

Tabela UV

Vrednosti v skladu s „Smernicami IRPA/INIRC o mejnih vrednostih izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju“. Izbrane valovne dolžine (v nanometrih) so reprezentativne; druge vrednosti je treba interpolirati.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

4.3   Temperaturna stabilnost

4.3.1   Osvetljenost

| 4.3.1.1 | Fotometrično meritev žarometa je treba opraviti po 1 minuti delovanja za določeno funkcijo na spodaj določeni preskusni točki. Za te meritve je lahko usmeritev približna, a jo je treba ohraniti za predhodne in naknadne meritve razmerja.
  Preskusne točke, ki se izmerijo:
  Glavni kratki svetlobni pramen, 50 V
  (Preskusno točko za merjenje svetenja v ovinek določi proizvajalec.)
  Dolgi svetlobni pramen, H – V |
| --- | --- |

4.3.1.1

Fotometrično meritev žarometa je treba opraviti po 1 minuti delovanja za določeno funkcijo na spodaj določeni preskusni točki. Za te meritve je lahko usmeritev približna, a jo je treba ohraniti za predhodne in naknadne meritve razmerja.

Preskusne točke, ki se izmerijo:

Glavni kratki svetlobni pramen, 50 V

(Preskusno točko za merjenje svetenja v ovinek določi proizvajalec.)

Dolgi svetlobni pramen, H – V

| 4.3.1.2 | Žaromet naj deluje, dokler se fotometrično delovanje ne stabilizira. Trenutek, v katerem se fotometrično delovanje stabilizira, je določen kot trenutek, v katerem je v 15-minutnem časovnem obdobju odstopanje fotometrične vrednosti manjše od 3 odstotkov. Ko je stabilnost dosežena, je treba opraviti nastavitev celotnega fotometričnega delovanja v skladu z zahtevami za določeno napravo. Fotometrične meritve žarometa je treba opraviti v vseh preskusnih točkah, zahtevanih za določeno napravo. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Žaromet naj deluje, dokler se fotometrično delovanje ne stabilizira. Trenutek, v katerem se fotometrično delovanje stabilizira, je določen kot trenutek, v katerem je v 15-minutnem časovnem obdobju odstopanje fotometrične vrednosti manjše od 3 odstotkov. Ko je stabilnost dosežena, je treba opraviti nastavitev celotnega fotometričnega delovanja v skladu z zahtevami za določeno napravo. Fotometrične meritve žarometa je treba opraviti v vseh preskusnih točkah, zahtevanih za določeno napravo.

| 4.3.1.3 | Treba je izračunati razmerje med vrednostjo točke za preskus fotometričnega delovanja, določene v odstavku 4.3.1.1, in vrednostjo točke, določene v odstavku 4.3.1.2. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Treba je izračunati razmerje med vrednostjo točke za preskus fotometričnega delovanja, določene v odstavku 4.3.1.1, in vrednostjo točke, določene v odstavku 4.3.1.2.

| 4.3.1.4 | Ko se fotometrično delovanje stabilizira, je treba zgoraj izračunano razmerje uporabiti pri vseh preostalih preskusnih točkah, da se ustvari nova fotometrična tabela, v kateri so opisane vse fotometrične značilnosti na osnovi enominutnega delovanja. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Ko se fotometrično delovanje stabilizira, je treba zgoraj izračunano razmerje uporabiti pri vseh preostalih preskusnih točkah, da se ustvari nova fotometrična tabela, v kateri so opisane vse fotometrične značilnosti na osnovi enominutnega delovanja.

| 4.3.1.5 | Vrednosti svetilnosti, izmerjene po eni minuti delovanja in po tem, ko se fotometrično delovanje stabilizira, morajo izpolnjevati zahteve glede najmanjših in največjih vrednosti. |
| --- | --- |

4.3.1.5

Vrednosti svetilnosti, izmerjene po eni minuti delovanja in po tem, ko se fotometrično delovanje stabilizira, morajo izpolnjevati zahteve glede najmanjših in največjih vrednosti.

4.3.2   Barva

Barva oddane svetlobe, izmerjena po eni minuti in po tem, ko se fotometrično delovanje stabilizira, kot je opisano v odstavku 4.3.1.2 te priloge, mora biti v obeh primerih znotraj zahtevanih barvnih omejitev.

5.   Meritev ciljnega svetlobnega toka modulov LED, ki proizvajajo glavni kratki svetlobni pramen, je treba izvesti na naslednji način:

| 5.1 | Moduli LED morajo biti konfigurirani tako, kot je opisano v tehnični specifikaciji v odstavku 2.2.2 tega pravilnika. Na zahtevo vlagatelja tehnična služba z uporabo orodja odstrani optične elemente (sekundarno optiko). Ta postopek in pogoji v času meritev, kot je opisano spodaj, se navedejo v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

5.1

Moduli LED morajo biti konfigurirani tako, kot je opisano v tehnični specifikaciji v odstavku 2.2.2 tega pravilnika. Na zahtevo vlagatelja tehnična služba z uporabo orodja odstrani optične elemente (sekundarno optiko). Ta postopek in pogoji v času meritev, kot je opisano spodaj, se navedejo v poročilu o preskusu.

| 5.2 | Vlagatelj predloži tri module LED vsakega tipa, skupaj z napravo za nadzor svetlobnega vira, če se uporablja, in podrobnimi navodili.
  Lahko se zagotovi ustrezna naprava za uravnavanje toplote (npr. toplotni izmenjevalnik) za simulacijo podobnih toplotnih pogojev kot pri uporabi zadevnega žarometa.
  Pred preskusom je treba vsak modul LED starati najmanj 48 ur pod pogoji, ki so enaki pogojem uporabe zadevnega žarometa.
  V primeru uporabe Ulbrichtove krogle mora premer krogle znašati najmanj en meter in najmanj desetkrat več od največjih mer modula LED, kar od tega je večje. Meritve svetlobnega toka se lahko izvedejo tudi z integracijo z uporabo goniofotometra. Upoštevajo se predpisi iz publikacije CIE 84 – 1989 v zvezi s sobno temperaturo, lego itd.
  Modul LED mora svetiti približno eno uro v zaprti krogli ali goniofotometru.
  Svetlobni tok se izmeri po doseženi stabilnosti, kot je pojasnjeno v odstavku 4.3.1.2 te priloge.
  Srednja vrednost meritev treh vzorcev vsakega tipa modula LED se šteje kot njegov ciljni svetlobni tok. |
| --- | --- |

5.2

Vlagatelj predloži tri module LED vsakega tipa, skupaj z napravo za nadzor svetlobnega vira, če se uporablja, in podrobnimi navodili.

Lahko se zagotovi ustrezna naprava za uravnavanje toplote (npr. toplotni izmenjevalnik) za simulacijo podobnih toplotnih pogojev kot pri uporabi zadevnega žarometa.

Pred preskusom je treba vsak modul LED starati najmanj 48 ur pod pogoji, ki so enaki pogojem uporabe zadevnega žarometa.

V primeru uporabe Ulbrichtove krogle mora premer krogle znašati najmanj en meter in najmanj desetkrat več od največjih mer modula LED, kar od tega je večje. Meritve svetlobnega toka se lahko izvedejo tudi z integracijo z uporabo goniofotometra. Upoštevajo se predpisi iz publikacije CIE 84 – 1989 v zvezi s sobno temperaturo, lego itd.

Modul LED mora svetiti približno eno uro v zaprti krogli ali goniofotometru.

Svetlobni tok se izmeri po doseženi stabilnosti, kot je pojasnjeno v odstavku 4.3.1.2 te priloge.

Srednja vrednost meritev treh vzorcev vsakega tipa modula LED se šteje kot njegov ciljni svetlobni tok.

---